natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These views collided many times in the early modern period, and from the 17th century onwards the crown put more effort to control drinking.
Nämä näkemykset olivat uuden ajan alussa usein ristiriidassa, ja 1600-luvulla alamaisten alkoholinkäyttöä alettiin kontrolloida tarkemmin.
However, drinking studies give a new perspective on society and its people, and provides a closer look to everyday life, social relations and cultural patterns.
Uusi alkoholihistoria tarjoaa uuden näkökulman yhteiskuntaan ja kulttuuriin, sekä tarkentaa kuvaa arjen historiasta, aikalaisten sosiaalisista suhteista sekä kulttuurisista malleista.
Previous research has concentrated on alcohol legislation or drinking as a social problem, but less attention is given to why alcohol was used and how contemporaries understood and discussed drinking.
Aiempi alkoholihistoriallinen tutkimus on monesti keskittynyt alkoholilainsäädäntöön tai alkoholin aiheuttamiin sosiaalisiin ongelmiin, jolloin sivuun ovat jääneet ne kysymykset, miksi alkoholia käytettiin, miten siitä puhuttiin ja mitä merkityksiä sille annettiin.
My theoretical frame is formed around cultural and social history, and I use mainly qualitative methods to analyse the various social meanings of drinking.
Tämä työni nojaa sosiaali- ja kulttuurihistorialliseen tutkimusperinteeseen, ja analysoin alkoholinkäytön sosiaalisia merkityksiä pääosin laadullisten metodien avulla.
Rural population considered court gatherings and church going to be a part of feast, but the officials had a different view on intoxication and celebration.
Aikalaiset pitivät käräjiä ja kirkkopäiviä juhlana, mutta viranomaisilla oli eri käsitys näihin liittyvästä päihtymyksestä.
There are also several cases regarding debts, thefts, illegal selling of alcohol, and the regulation of taverns.
Suurin osa oikeuskäsittelyistä liittyy väkivaltaan tai siveysrikoksiin, mutta joukossa on paljon myös velka-asioita, varkauksia, laitonta alkoholinmyyntiä sekä kestikievareita koskevia asioita.
17th-century western Finns usually drank with their peers, and even when more people were attending a feast, guests usually sat with someone of their own social standing or close to it. Women usually drank in their own companies, since drinking with men could lead to suspicions of adultery.
1600-luvun länsisuomalaiset joivat yleensä vertaistensa kanssa, ja suuremmissakin juhlissa he istuivat suurin piirtein saman sosiaalisen aseman edustajien kanssa.
Although court records and judicial sources tell about disruptions and conflicts in the society, they help to understand different social meanings of early modern drinking.
Vaikka aikakauden tuomiokirjat kertovat pääosin konflikteista ja ristiriidoista, ne kertovat myös yhteisesti jaetuista käsityksistä sekä alkoholin lukuisista sosiaalisista merkityksistä.
I have limited my study to 17th-century rural Western Finland.
Tutkin väitöskirjassani alkoholinkäytölle annettuja sosiaalisia merkityksiä 1600-luvun länsisuomalaisessa maaseutuyhteisössä.
Heavy drinking on important feasts carried magical meanings of plenty and abundance, which secured the time during and after transition.
Runsas juhlajuominen sisälsi maagisia merkityksiä yltäkylläisyydestä myös tulevaisuudessa.
Light beer was an essential part of daily nutrition for crown’s workers, soldiers and officials alike.
Mieto olut oli pääasiallinen juoma ainakin kruunun työntekijöille ja virkamiehille, ja myös paloviinaa käytettiin varallisuuden salliessa päivittäin.
In early modern Finland, alcohol was consumed as a part of healthy diet, at least in the wealthier households.
Uuden ajan alun Suomessa alkoholia käytettiin jokapäiväisenä ravintona, jos siihen oli varaa.
Most drunken brawls began by challenging the sociability or honour of other drinkers.
Suurin osa päihtyneestä väkivallasta liittyy juomaseuran yhteisöllisyyden haastamiseen.
Social meanings of drinking can be interpreted in many different ways, and even the same meanings can be seen from different angles depending on the context, the drinkers and the observer.
Alkoholinkäytön sosiaaliset merkitykset ovat moninaisia, ja juominen voi samanaikaisesti kantaa useita erilaisia, jopa ristiriitaisia merkityksiä.
For early modern period, the study of drinking cultures is very fruitful, since alcohol was present in many occasions and was used for various reasons.
Alkoholi oli uuden ajan alussa läsnä lähes jatkuvasti, joten aikakausi tarjoaa mahdollisuuksia monenlaiselle tutkimukselle.
Since drinking was not considered illegal in most cases, my sources tell about various court cases where alcohol was discussed.
Tästä syystä alkoholinkäyttöä käsitellään yleensä muiden oikeustapausten yhteydessä.
I use rural lower court records as my main source.
Olen rajannut tutkimukseni 1600-luvun länsisuomalaiselle maaseudulle, ja päälähteenäni käytän oikeuden pöytäkirjoja.
Drinking was used to signal times of work and leisure, since they both call for different kind of drinking.
Naiset joivat yleensä keskenään, sillä miesten seurassa juominen saattoi johtaa epäilyksiin laittomasta sukupuolisuhteesta.
Research activities have been conducted at two levels.
Tutkimus on toteutettu kahdella tasolla.
The linkages between members of these traditional associations are strong and based on trust.
Jäsenten väliset suhteet näissä perinteisissä yhdistyksissä ovat vankat ja perustuvat keskinäiseen luottamukseen.
This study analyses the characteristics of community participation in Cambodian rural schools.
Tämä tutkimus erittelee yhteisöjen osallistumisen ominaispiirteitä Kambod an maaseutu kouluissa.
While institutionalised spaces of participation created by these policies are relatively new, Cambodian communities, despite twenty five years of political turmoil, have traditionally provided support to schools through school associations.
Vaikka institutionaaliset puitteet yhteisöjen osallistumiselle ovat verrattain uusia, kambod alaiset yhteisöt, kahdestakymmenestäviidestä poliittisen sekasorron vuodesta huolimatta, ovat tarjonneet tukea kouluille perinteisten kouluyhdistysten kautta.
The analysis from Kampong Thom demonstrates that traditional associations, particularly under the umbrella of the local pagoda (Buddhist temple), represent forms of community actions that were among the first institutions to re-activate after the end of the civil war and Khmer Rouge period in 1979.
Tulokset Kampong Thomin läänistä osoittavat paikallisten yhdistysten, ja erityisesti pagodojen (Buddhalainen luostari) yhteydessä toimivien yhdistysten, edustavan ensimmäisiä siviilisodan ja Punaisten Khmerien aikakauden päätyttyä 1970 elpyneitä yhteisöllisen toiminnan muotoja.
The trauma caused by years of conflicts and the Cambodian socio cultural norms are factors that explain the difficulty in establishing more democratic spaces for participation.
Sodan aiheuttama trauma ja Kambo an yhteiskunnalliset ja kulttuuriin luomat normit selittävät osaltaan demokraattisten osallistumisen muotojen puuttumisen.
Qualitative as well as quantitative empirical data have been obtained through participant observations, questionnaires and checklists, project monitoring data, and semi structured interviews with community members, local government authorities, development workers, and project staff.
Tutkimuksen empiirinen kvalitatiivinen ja kvantitatiivinen aineisto on kerätty; observoimalla, kyselylomakkeiden ja tarkistuslistojen avulla, kehityshankkeiden seuranta-aineistoista, sekä haastattelemalla yhteisön jäseniä, paikallisvirkamiehiä ja kehitysyhteistyöntekijöitä.
The first, policy level analysis , concerned the review of relevant literature on social capital theory, the principles of democratic decentralisation, Cambodian modern history, national decentralisation reforms, and the human development profile of Cambodia.
Poliittisten ohjelmien analyysi sisältää kirjallisuuskatsauksen sosiaalisen pääoman teoriaan, hallinnon hajauttamisen periaatteisiin, Kambo an historiaan, Kambo an hallituksen toteuttamiin hallinnon hajauttamisohjelmiin, ja Kambo an inhimillisen kehityksen profiiliin.
At the same time, bridging social capital between school association and other types of community based groups is still weak.
Samaan aikaan yhteydet perinteisten kouluyhdistysten ja muiden yhteisön sisällä toimivien ryhmien välillä ovat kuitenkin yhä heikot.
It looks at the spaces for participation created by the decentralisation reforms that the government of Cambodia has undertaken in the education sector through two main policies: school clustering and Priority Action Programme.
Tutkimus tarkastelee hallinnon hajauttamisen, joka koulutuksen osalta on toteutettu pääasiassa kahden ohjelman; koulujen klusterionnin ja Priority Action Program ohjelman kautta, luomia osallistumisen mahdollisuuksia.
The conclusion of the study is that, while traditional associations provide material contributions and support to schools, their participation in internal decision making process as well as educational matters is still limited.
Tämän tutkimuksen päätelmänä perinteisten yhdistysten osallistuminen koulujen sisäiseen päätöksentekoon ja koulutuksen sisältöön on vähäistä, vaikka ne tarjoavatkin merkittävää aineellista tukea ja lahjoituksia kouluille.
The second level, local level analysis , focused on the province of Kampong Thom to investigate traditions, norms and values that characterise community participation in schools and local social development.
Toinen paikallisen tason analyysi kuvaa yhteisön osallistumisen tapoja, normeja ja arvoja pakalliskehityksessä ja kouluissa Kampong Thomin läänissä.
The study refers to bonding, bridging, and institutional social capital to explore, respectively, the characteristics of the horizontal links between community members as well as different forms of collective action, and the vertical links between community, schools and local government institutions.
Määrittäessään yhteisöjen jäsenten välisiä horisontaalisia suhteita ja kollektiivisen toimiman muotoja, sekä vertikaalisia suhteita yhteisöjen, koulujen ja hallinnollisten toimielinten välillä tutkimus tukeutuu sosiaaliseen pääoman teorioihin.
In addition, decentralisation policies in education have so far promoted community participation in schools through the creation of ad hoc committees and councils that have failed to gain the same legitimacy enjoyed by traditional associations at village and community level.
Lisäksi hallinnon hajauttaminen koulutussektorilla on tähän asti toteutettu ohjelmien kautta, jotka luovat uusia komiteoita ja neuvostoja tukemaan yhteisön osallistumista kouluissa.
Likewise, institutional social capital between school associations and schools is hampered by mistrust towards school officials and parents reluctance to become more involved in educational matters.
Tämän lisäksi epäluottamus kouluviranomaisia kohtaan ja vanhempien haluttomuus osallistua koulutuksen kehittämiseen haittaa institutionaalisen sosiaalisen pääoman kehittämistä koulujen ja perinteisten kouluyhdistysten välillä.
This shows that bonding social capital is the driving force behind community mobilization and community support to schools.
Jäsenten keskinäisten siteiden muodostama sosiaalinen pääoma onkin tukemassa yhteisöjen osallistumista mukaan lukien avunantoa kouluille.
Teachers wanted their working community to become more open and discussion-oriented.
Opettajat halusivat työyhteisöönsä avoimuutta ja keskustelua.
Although the work atmosphere and collaboration received relatively good ratings in general, the suggestions on development needs in all the respondents groups mostly focused on psychosocial factors and specifically on work atmosphere, human relations, collaboration and interaction.
Vaikka ilmapiiri ja yhteistyö arvioitiin yleensä melko hyviksi, kaikkien vastaajaryhmien ehdottamat kehittämistarpeet kohdistuivat useimmiten psykososiaalisiin tekijöihin ja niistä erityisesti työyhteisön ilmapiiriin, ihmissuhteisiin, yhteistyöhön ja vuorovaikutukseen.
School support personnel mostly hoped for better collaboration, flow of information and equality between staff groups.
Tukipalveluhenkilöstö toivoi useimmiten parempaa yhteistyötä, tiedonkulkua ja tasa-arvoisuutta henkilöstöryhmien välille.
About two-thirds of the students reported that they take no part in planning the implementation of their schoolwork and teaching.
Noin kaksi kolmasosaa oppilaista kuitenkin ilmoitti, etteivät he ole mukana koulutyönsä ja opetuksen toteuttamistavan suunnittelussa.
Genuine collaboration between students and teachers should be developed so as to be able to utilize students views on developing school working conditions.
Oppilaan ja opettajan välistä todellista vuorovaikutusta tulisi kehittää, jotta oppilaiden näkökulma koulutyöolojen kehittämisessä voitaisiin hyödyntää.
In the students answers, the emphasis was on student-teacher interaction.
Koululaisten vastaukset painottuivat oppilaan ja opettajan väliseen vuorovaikutukseen.
Development needs for work and working community as experienced by students were comparable to those in working life.
Työn ja työyhteisön kehittämistarpeet koulussa olivat oppilaiden kokemina samantyyppisiä kuin muussakin työelämässä.
However, the content of schoolwork was rated as fairly versatile, teaching methods as having good variety and teaching materials and equipment as well as the chances of deepening one s knowledge and skills as fairly good.
Koulutyön sisältö arvioitiin melko monipuoliseksi, opetusmenetelmät vaihteleviksi ja opetusvälineistö sekä mahdollisuudet erilaisten tietojen ja taitojen syventämiseen melko hyviksi.
The main aim of the present study was to examine school working conditions as a whole from the perspective of students and personnel and to identify factors that have either supportive or harmful effects on health and job satisfaction as an attempt to develop school working conditions.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää koulun työoloja kokonaisuutena oppilaiden ja henkilöstön kannalta sekä tunnistaa terveyttä ja työtyytyväisyyttä tukevia ja haittaavia tekijöitä koulutyöolojen kehittämiseksi.
Teachers identified collaboration and work atmosphere as being the best and physical work environment as the poorest aspect.
Opettajat arvioivat parhaimmaksi yhteistyön ja ilmapiirin ja huonoimmaksi fyysisen työympäristön.
The questionnaire serves as a basis for discussions about work environment and for an action plan for developing working conditions.
Kyselyä voidaan käyttää pohjana työympäristökeskustelulle ja toimintasuunnitelmalle työolojen kehittämistoiminnassa kouluyhteisöissä.
Assessment of the physical work environment showed the most school-specific variation while the differences between psychosocial working conditions showed lesser variation.
Koulukohtaista vaihtelua oli eniten fyysisessä työympäristössä psykososiaalisten työoloerojen jäädessä vähemmälle.
Students had limited chances to participate in planning their schoolwork and influencing their working conditions.
Oppilaiden osallistumismahdollisuudet koulutyönsä suunnitteluun ja vaikuttamismahdollisuudet koulutyöoloihin näyttävät kuitenkin vähäisiltä.
Collaboration and discussion were viewed as providing an opportunity to develop the school; teachers expected collaboration to generate strategies for dealing with problematic situations in teaching and education.
Keskustelun nähtiin mahdollistavan koulun kehittämisen ja yhteistyön odotettiin tuottavan toimintamalleja opetus- ja kasvatustyön ongelmatilanteisiin.
Collaboration and work atmosphere, encouragement and support in problematic situations, organization of schoolwork and physical work environment received somewhat lower ratings.
Melko hyviksi arvioitiin yhteistyö ja ilmapiiri, kannustus ja tuki pulmatilanteissa, koulutyöjärjestelyt ja fyysinen työympäristö.
In addition to subject-specific supplementary education, teachers wanted training in computer and collaboration skills, in skills and methods enhancing learning in students and maintaining stable working conditions, and readiness to handle the problems of young people.
Ainekohtaisen täydennyskoulutuksen lisäksi toivottiin atk-koulutusta, yhteistyö- ja opetustaitoja, menetelmiä työrauhan säilyttämiseksi ja valmiuksia nuorten ongelmien kohtaamiseen.
For some students, the demands of schoolwork did not always match their abilities and expectations.
Koulutyön vaatimukset eivät vastanneet osalla koululaisista oppilaan edellytyksiä ja odotuksia.
Fourteen out of the 16 Finnish-speaking comprehensive schools from the city of Tampere participated in the study.
Oppilaille, opettajille ja koulun tukipalveluhenkilöstölle suunnattuun kyselyyn osallistui 14 Tampereen 16 suomenkielisestä yläasteesta.
As compared with support personnel, teaching staff emphasised support for professional competence, psychological coping and counseling.
Työkykyä ylläpitävässä toiminnassa opetushenkilöstöllä korostuivat tukipalveluhenkilöstöön nähden ammatillisen osaamisen kehittämisen, psyykkisen jaksamisen tukemisen ja työnohjauksen tarve.
Lack of a peaceful worksite at school was a drawback from the teachers perspective.
Opettajien hankaluutena oli oman rauhallisen työtilan puute koulussa.
In all 48% of teachers and 29% of students felt that the quality of air was poor.
Sisäilman koki huonoksi 48 % opettajista ja 29 % oppilaista.
A set of questionnaires, translated into Finnish and adapted by the research team members from the Swedish School Environment 2000 Questionnaire, was used to assess working conditions among students and personnel.
Oppilaiden ja henkilöstön arvioita työoloistaan mitattiin kyselylomakkeilla, jotka oli käännetty ja muokattu ruotsalaisesta Skolmiljö 2000 -lomakkeistosta.
Ergonomic solutions in the school were rated as poor by 29% of students and 28% of teachers.
Työskentelypaikkojen ergonomian arvioi huonoksi vajaa kolmannes oppilaista ja opettajista.
Additionally, students frequently rated storage facilities for their belongings (43%) as well as toilet and shower facilities (41%) as poor.
Oppilaista noin 40 % ilmoitti huonoiksi tavaroiden säilytystilat sekä wc- ja suihkutilat.
Opportunities for participation and influence were named as the poorest aspect.
Heikoimmiksi oppilaat kokivat osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuudet.
Promotion of health and safety was assessed by students as the best aspect of their working conditions.
Oppilaat arvioivat hyväksi terveyden ja turvallisuuden edistämisen.
Nearly a quarter of students reported that the measures taken to prevent school bullying were inadequate.
Noin puolet oppilaista ja opettajista arvioi koulupihojen virikkeellisyyden heikoksi.
It helps identify development targets in the school environment and enables student involvement in developing school physical and psychosocial working conditions.
Tutkimuksessa käytetty kysely auttaa tunnistamaan koulutyöympäristön kehittämiskohteita ja tuo esille sekä oppilaiden että eri henkilöstöryhmien näkemykset työolojensa kehittämistarpeista.
Students felt that the feedback and remedial instruction they received were inadequate.
Koululaiset kokivat usein puutteita myös palautteen saamisessa ja tukiopetusmahdollisuuksissa.
In the multivariate model formed of school working conditions following factors had significant association with student wellbeing: listening to suggestions and opinions, the chance to influence overly stressful or detrimental situations, access to proper remedial instruction, prevention of bullying, avoidance of accidents, appropriate timetable, comfort of school facilities, fresh air and lighting.
Opettajien työkykyä ylläpitävässä toiminnassa olisi ensisijaisesti kehitettävä toimintamalleja psyykkisen jaksamisen tukemiseksi ja täydennyskoulutuksessa tulisi antaa aikaisempaa enemmän valmiuksia uusiin työtapoihin, nuorten kohtaamiseen ja ongelmatilanteisiin koulussa.
Besides assessment of working conditions, the personnel questionnaire contained questions about job satisfaction and activities maintaining work ability.
Oppimistulosten lisäksi kouluissa tulisi seurata myös työoloja ja hyvinvointia.
New, large-scale reforms always need a new paradigm in which a change can be set up.
Uudet, isot reformit tarvitsevat aina mallin, johon muutos voidaan perustaa.
The reform includes three parts: the mayoral system, the purchaser-provider model and the customer-oriented process organization.
Uudistus muodostuu kolmesta osasta: pormestarijärjestelmästä, tilaaja–tuottaja-mallista sekä asiakaslähtöisestä prosessiajattelusta.
Study of management reform of the city of Tampere
Tutkimus Tampereen toimintamallista
The modern municipal leadership is based on a suc-cessful combination of soft and hard power.
Tutkimuksen mukaan moderni kunnan johtaminen perustuu onnistuneelle yhdistelmälle pehmeää ja kovaa valtaa.
New public governance - the third wave of local government management reforms.
Uusi julkinen hallinta - kuntien hallinnonuudistusten kolmas aalto?
New public governance (NPG) represents the third wave of the management re-forms evolving from a traditional public administration, and that following the new public management.
Uusi julkinen hallinta on kunnallishallinnon uudistamisen kolmas vaihe, joka on kehittynyt perinteisestä julkishallinnosta ja tätä seuranneesta uudesta julkisjohtamisesta.
Third, the practical implementations of management reforms both internationally and in Finland are already realizing the trends of management reform of new public governance in a number of ways.
Uuden julkisen hallinnan kehittymistä tukee myös se, että hallinnon kehittämisen käytännön toteutukset sekä kansainvälisesti että Suomessa toteuttavat jo monella tavoin uuden julkisen hallinnan mukaisia hallinnonuudistuksen kehityssuuntia.
It brings together coherent principles of management reform, which can be implemented in practice by a variety of techniques in different situations.
Tätä tukee se, että uudessa julkisessa hallinnassa kehittämisperiaatteet muodostavat loogisen kokonaisuuden, jota voidaan käytännössä toteuttaa monin välinein erilaisissa tilanteissa.
The results show that the process of change of the City of Tampere can be imple-mented quite well within the new public governance paradigm.
Tutkimustulokset osoittavat, että Tampereen muutosprosessi toteuttaa varsin hyvin uuden julkisen hallinnan mukaista ajattelua.
The study also aims at the development of municipal operations, and presents new public governance as a comprehensive "theory of practice", which combines theory and practice and allows municipalities to find perspectives, tools and a theoretical framework for their management reforms.
Se näyttää myös suuntaa kuntien kehittämistyölle yhdistäen käytäntöä ja teoriaa ja tuo näin tietoa sekä käytännön kuntien kehittämistehtävissä toimiville että tutkijoille.
Second, there is an obvious need for a common vision for local gov-ernment reforms.
Lisäksi on olemassa ilmeinen tarve yhteiselle visiolle, jotta välttämättä edessä oleva kuntien hallinnonuudistus pystytään toteuttamaan.
There is a need for new instruments for leadership and in the exercise of power in an in-creasingly complex society.
Kunnan johtaminen edellyttää monimutkaistuvassa yhteiskunnassa uusia välineitä ja toimintatapoja.
The empirical object of the study is the management reform of the City of Tampere, Finland.
Tutkimuskohteena on Tampereen kaupungin toteuttama kokonaisvaltainen toimintamallin uudistus.
According to this study the change in the use of power seems to be one of the characteristics of society's growing complexity and new public governance.
Muutos vallankäytössä on yksi uuden julkisen hallinnan ominaispiirre.
The Tampere model is built on a basis of democracy and regulation of traditional public administration as well as the quasi-markets of the new public management.
Se ei kuitenkaan edusta tätä moderneimmillaan, vaan perustuu vahvasti sekä byrokraattisen organisaation rakenteisiin että uuden julkisjohtamisen mukaiseen markkinoistumisen tavoitteeseen.
The first sub-study deals with the theory of new public governance within the framework of the management reform of the City of Tampere.
Kari Hakarin tutkimus tarkastelee yhden suuren kaupungin hallinnonuudistusta uuden julkisen hallinnan teorian näkökulmasta.
The research question is: how is the new public governance reflected in local government reforms?
Tutkimuksen tavoitteena on arvioida, onko uudesta julkisesta hallinnasta kuntien hallinnonuudistusten uudeksi suunnaksi.