natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The third article analyzes processual building of technology-mediated knowledge as a research methodology phenomenon.
Kolmannessa osatutkimuksessa analysoidaan teknologiavälitteisen tiedon prosessuaalista rakentumista tutkimusmetodisena ilmiönä.
One task for rural social work is to reinforce the inclusion of villages in the greater complex society.
Maaseutusosiaalityön yhtenä tehtävänä on vahvistaa kyläläisten osallisuutta ympäröivään yhteiskuntaan.
The variety of data and iterative data collection enabled diverse research approaches.
Aineistojen monipuolisuus ja vaiheittaisesti edennyt aineistokeruu mahdollistivat erilaiset tutkimukselliset lähestymistavat.
Villagers most often use technology for retrieving information and managing affairs, especially reading newspapers and banking.
Kyläläiset käyttävät teknologiaa perinteisesti tiedon hakuun ja asioiden hoitoon; erityisesti pankkiasioissa hyödynnetään teknologiavälitteisyyttä samoin kuin lehtien lukemisessa.
Technology-mediatedness exists in ageing villages in functional and social spaces that are built on lived experiences.
Teknologiavälitteisyys konkretisoituu ikääntyvissä sivukylissä toiminnallisissa ja sosiaalisissa tiloissa, joita rakennetaan eletyn elämän kokemuksellisuuden perustalle.
The results of the survey were examined with frequency distributions, cross tabulations and principal component analysis.
Lomakekyselyn tuloksia tarkasteltiin käyttäen muun muassa suoria jakaumia, ristiintaulukointia ja faktorianalyysia pääkomponenttianalyysin osana.
The results of the study are summarized in four previously published independent research articles and in a summary article.
Tutkimus koostuu yhteenveto-osiosta ja neljästä aiemmin julkaistusta osatutkimuksesta.
The data were 18 individual interviews with villagers, two questionnaires (255 completed) and two focus group interviews (7+ 6 participants).
Empiirisenä aineistona ovat sivukylissä toteutetut 18 yksilöhaastattelua, 2 lomakekyselyä ja 2 fokusryhmähaastattelua.
The use of information technology correlates with age, with older villagers being more deliberate in their utilization of information technology.
Teknologian käyttö on verrannollinen ikään: mitä iäkkäämpi käyttäjä, sitä harkitumpaa informaatioteknologian hyödyntäminen oli.
Based on this, it seems that rural social work has its place and space to observe and support the ease of everyday life in villages.
Tulokset osoittavat, että kompleksisessa yhteiskunnassa maaseutusosiaalityöllä on paikka havainnoida ja tukea arjen sujuvuutta harvaan asutuilla alueilla ja siellä sijaitsevissa sivukylissä.
This means that knowledge produced in this study is closely linked to the situation, time and place.
Tutkimusta ohjaa hermeneuttis-fenomenologinen tiedonintressi, jolloin aineistoista syntyvä tulkittu tieto on kiinteästi sidoksissa tilanteeseen, aikaan ja paikkaan.
The fourth article focuses on Niklas Luhmann’s ecological communication theory, which forms the theoretical framework for this study.
Neljännessä, teoreettisen viitekehyksen tuottavassa osatutkimuksessa keskitytään Niklas Luhmannin ekologiseen kommunikaatioteoriaan, jota hyödynnetään valikoivasti tarkasteltaessa teknologiavälitteisyyden mahdollisuuksia maaseutusosiaalityössä.
The results of individual studies are applied in rural social work by using the concepts of ecological communication theory.
Toisessa vaiheessa sovelletaan saatuja tuloksia maaseutusosiaalityöhön ekologisesta kommunikaatioteoriasta valitsemieni käsitteiden avulla.
In the area of welfare services, information technology was both visible and invisible, blended into the actions of everyday life.
Tulokset osoittavat, että erityisesti hyvinvointipalveluihin kytkeytyessään informaatioteknologia näyttäytyy sivukylissä näkyvinä ja näkymättöminä, arkeen sulautuneina toimintoina.
The research questions addressed are: 1) What kind of spaces do villagers build for technology-mediatedness in their everyday lives?
Tutkimustehtävät ovat 1) millaisia tiloja sivukylien asukkaat rakentavat teknologiavälitteisyydelle arjessaan ja 2) millaisia mahdollisuuksia teknologiavälitteisyys tarjoaa maaseutusosiaalityölle ikääntyvien sivukylien arjen tukemisessa.
Individual interviews were analyzed by thematising and one reading method was the perspective of expectancy.
Yksilöhaastattelut teemoitettiin ja luentametodina käytettiin muun muassa odotusperspektiiviluentaa, kun taas fokusryhmähaastattelut analysoitiin teorialähtöisellä sisällönanalyysillä.
The purpose of the summary article is to entwine the results to create a general picture of the phenomenon.
Yhteenveto-osion tehtävänä on punoa osatutkimusten tulokset yhteen ja luoda yleinen, abstrahoitu kuva tutkittavasta kokonaisuudesta kahden tutkimustehtävän avulla.
The interactive, shared and co-built knowledge generates communal understanding and action and is a prerequisite for villagers’ inclusion in the postmodern, complex society.
Vuorovaikutteinen, jaettu ja yhteistyössä rakennettu tieto tuottaa yhteisöllistä ymmärrystä ja toimintaa.
Technology-mediatedness further allows villagers to reciprocally produce and maintain community participation, creating social spaces for actions.
Toisaalta merkityksellisyys todentuu dynaamisissa, vastavuoroisissa ja monimuotoisissa teknologiavälitteisyyden käyttötavoissa rakentamassa ja ylläpitämässä yhteisöllisyyttä ja osallisuutta luoden sosiaalisia toimintatiloja.
The use of information technology occurs during both leisure and work activities.
Teknologian käyttö paikantuu toiminnallisiin arjen tiloihin, jotka kytkeytyvät sekä vapaa-aikaan että ammatilliseen toimintaan.
The knowledge produced by this study describes how villagers experience technology-mediatedness in everyday life.
Tutkimuksen tuottama tieto kuvaa, mitä teknologiavälitteisyys on koettuna toiminnallisuutena ikääntyvien sivukylien arjessa.
By acting in different function systems, rural social work can 1) mediate information, 2) support understanding and 3) influence inside and outside information and its use in enhancing everyday life.
Toimiessaan eri funktiojärjestelmissä maaseutusosiaalityö voi teknologiavälitteisyyttä hyödyntäen välittää informaatiota, rakentaa ja tukea ymmärrystä.
Technology-mediatedness is currently little used as a solution to maintain and enhance life in remote villages within a larger individualizing society.
Yksilöllistyvässä yhteiskunnassa teknologiavälitteisyys näyttäytyy tässä tutkimuksessa toistaiseksi ohuesti käytössä olevana, mutta tulossa olevana välineenä luoda ja ylläpitää sekä tukea arjen sujuvuutta ikääntyvissä sivukylissä.
This study examined the utilization of technology and technology-mediated knowledge in the everyday lives of people in remote villages in Lapland.
Tutkimuksessa tarkastellaan teknologiavälitteisyyden merkityksellisyyttä ikääntyvien sivukylien arjessa.
Technology is most commonly used to search for information, but technology also provides the possibility of sharing information.
Se paikantuu yhtäältä lineaarisiin, tarkasti kohdennettuihin ja yksisuuntaisiin teknologian käyttötapoihin erityisesti tiedon vastaanottamisessa, mutta myös tiedon jakamisessa.
The first section of the summary article focuses on what kind of spaces villagers build for technology-mediatedness in their everyday lives.
Ensimmäiseksi tarkastellaan sivukylien asukkaiden rakentamia tiloja teknologiavälitteisyydelle arjessaan.
By using concept communication, observation and resonance, the possibilities of rural social work can be structured to enhance the everyday life of hamlets.
Eklektisesti valittujen käsitteiden avulla jäsennetään teknologiavälitteisyyden avaamia maaseutusosiaalityön mahdollisuuksia sivukylien arjen tukijana eri funktiojärjestelmissä.
However, this inclusion should be built with the participation of the ageing villages, not imposed from the outside.
Se saa lisätyökalun käyttöönsä, kun se hyödyntää teknologiavälitteisyyttä suunnitelmallisesti ja systemaattisesti, ei teknologian sanelemana, ikääntyviin sivukyliin ulkoapäin tulevana pakkona.
The first of the previously published articles provides a general view of how villagers in remote areas use information technology.
Ensimmäisessä osatutkimuksessa luodaan yleiskuva sivukylien asukkaiden informaatioteknologian käytöstä, toisessa syvennytään teknologiavälitteisyyden merkityksiin sivukylien arjessa.
The latter section is an attempt to apply theory into the practice and it provides an eclectic investigation into the possibilities of utilizing technology-mediated solutions for rural social work.
Teknologiavälitteisyys kyläläisten arjessa : tutkimus ikääntyvien sivukylien teknologiavälitteisyydestä ja sen rajapinnoista maaseutusosiaalityöhön
These changes can be very rapid.
Nämä muutokset voivat olla hyvinkin nopeita.
Also the long-term family-centered perception of the television may also leave space for a more individual and personalized watching experience.
Myös television pitkäaikainen perhekeskeisyys antanee tilaa individualistiselle ja personoidulle katsomiskokemukselle.
The research material consists of the radio interviews in YLE programme Ajankohtainen Ykkönen and Radio Moreeni in Tampere and the Communications Policy Programme for Electronic Media.
Tutkimusaineistona olivat YLEn Ajankohtaisen Ykkösen ja Tamperelaisen Radio Moreenin radiohaastattelut sekä Sähköisen median viestintäpoliittinen ohjelma.
Any fast disappearance of the traditional television within a few years is not likely, but there may be significant changes in the ways of using the television, due to the technological development.
Perinteisen television nopea, muutaman vuoden sisällä tapahtuva katoaminen ei näytä todennäköiseltä, mutta television käyttötavoissa tapahtunee merkittäviä teknisen kehityksen mahdollistamia muutoksia.
Decisive factors for the future are the changes in the television watching culture, the technology development, the changes in the ways of watching the television and in the consumer habits, and also the administrative decisions made by the authorities.
Keskeisiä tulevaisuuden muotoutumiseen vaikuttavia tekijöitä ovat katsomisen kulttuuriin liittyvät muutokset, teknologian kehitys, katsomistapojen ja kuluttajatottumusten muutos, mutta myös viranomaisen tekemät hallinnolliset päätökset.
In the research the future of the traditional television is examined through two different speeches.
Tutkimuksessa tarkastellaan perinteisen television tulevaisuutta kahden erilaisen puheen kautta.
In the discussion concerning the future of the traditional television opinions and predictions vary from a sudden death to a new golden age.
Perinteisen television tulevaisuudesta käydyssä keskustelussa mielipiteet ja ennusteet television tulevaisuudesta vaihtelevat pikaisen kuoleman ja uuden kulta-ajan välillä.
In the speech there were four different discourses found, through which the future of the traditional television will be established.
Puheesta nousi esiin neljä erilaista diskurssia, joiden kautta perinteisen television tulevaisuus muotoutuu.
Discourse analysis was used to interpret the speech in the corpus-based research.
Aineistolähtöisessä tutkimuksessa puheen tulkintaan käytettiin diskurssianalyysiä.
The main question is "What kind of discourses can be found from the research material’s speech concerning the future of the traditional television?"
Tutkimuksen pääkysymys oli: " Millaisia perinteisen television tulevaisuutta rakentavia diskursseja tutkimusaineistoni puheessa on?"
These are the institutional and the public speech including the blog posts about current affairs, how they construct the discourses for the future of the television.
Tutkimuksessa tarkastellaan institutionaalisen ja julkisen puheen sekä ajankohtaisten blogikirjoitusten kautta television tulevaisuutta rakentavia diskursseja.
Third party funding in international arbitration is a new and constantly developing industry.
Kansainvälisen välimiesmenettelyn rahoitus kolmannen osapuolen taholta on uusi ja kasvava toimiala.
This type of activity has traditionally been forbidden in common law jurisdictions on the basis of maintenance and champerty.
Tällainen toiminta on ollut perinteisesti kielletty etenkin common law -oikeuskulttuuriin perustuvissa oikeusjärjestelmissä.
Together with the increased popularity of international arbitration, also the use of third party funding has gained popularity, especially in connection with investment arbitration.
Kansainvälisen välimiesmenettelyn suosion kasvun myötä myös rahoitus kolmannen osapuolen taholta on kasvattanut suosiotaan, erityisesti sijoittajansuojaan liittyvissä kansainvälisissä välimiesmenettelyissä.
However, these doctrines have been abolished in many jurisdictions in recent years, allowing for the development of third party funding.
Toiminnan estäneet doktriinit on kuitenkin hylätty useimmissa maissa, mikä on mahdollistanut tällaisen rahoitusmuodon kehittymisen.
Currently third party funding is included e.g. in a law reform proposal in Hong Kong and in institutional arbitration rules in Singapore.
Viime aikoina on toiminta kuitenkin alettu ottaa enenevissä määrin huomioon, ja parhaillaan on käynnissä mm. lakimuutos Hong Kongissa ja välimiesmenettelysääntöjen muutos Singaporessa.
At the moment there is no regulation regarding third party funding in international arbitration.
Kansainvälisen välimiesmenettelyn rahoitusta kolmannen osapuolen taholta koskevaa sääntelyä ei ole vielä olemassa.
This is due to the difficulty in defining third party funding and the differences in different jurisdictions.
Tämä johtuu osittain siitä, että tällaiselle rahoitusmuodolle on vaikea tehdä tarkkaa määritelmää, sekä siitä, että toimintaa harjoitetaan erilaisissa oikeudellisissa ympäristöissä.
There are, however, a number of issues that may be problematic in regard to third party funding in international arbitration.
Kansainvälisen välimiesmenettelyn rahoittamiseen kolmannen osapuolen taholta liittyy kuitenkin useita kysymyksiä, jotka saattavat olla ongelmallisia.
Co-operation between the actors and practitioners in international arbitration, as well as jurisprudence, is crucial in order to come up with the solutions to these problems.
Ratkaisut näihin ongelmiin vaativat kansainvälistä yhteistyötä yhteisen menettelytavan luomiseksi ja riippuvat myös välimiesoikeuksien tekemistä tulkinnoista.
Also IBA and ICC have taken third party funding in consideration in their guidelines for possible situations regarding arbitrator conflict of interest.
Myös IBA on ottanut välimiehen esteellisyyttä käsittelevissä ohjeissaan toiminnan huomioon, ja ICC on julkaissut alkuvuodesta 2016 ohjeen, jonka mukaan välimiehen tulisi ilmoittaa mahdollisesta yhteydestään rahoittajaan.
According to the theory, social diversity is not only economically beneficial but also a prerequisite to democratic political action.
Teorian mukaan yhteiskunnallinen monimuotoisuus on paitsi taloudellisesti hyödyllistä myös demokraattisen poliittisen toiminnan edellytys.
On the other hand the very basis of the welfare state has an effect as well.
Toisaalta myös hyvinvointivaltion perimmäisillä lähtökohdilla on vaikutuksensa.
The theory base is in theory of politics of diversity.
Tutkimuksen teoriapohja on monimuotoisuuden politiikassa.
The definitions for disability and fitness for work have a great effect on the composition of the workforce.
Vammaisuuden ja työkyvyn määritelmillä on suuri vaikutus työvoiman koostumukseen.
The changes in work life increase social diversity, and at the same time create employment opportunities for the disabled.
Työelämän murrokset lisäävät työelämän yhteiskunnan monimuotoisuutta, ja samalla tuovat vammaisille lisää työllistymismahdollisuuksia.
The employment rate of disabled people is less than average.
Vammaisten työllisyysaste on keskimääräistä väestöä selkeästi heikompi.
The most important result attained through the analysis is the importance of used terms.
Keskeisimpänä tutkimustuloksena on käytettyjen määritelmien merkitys.
Language used and issues brought up by experts in the subject area are analyzed for focusing on central problems within these structures.
Aihealueen asiantuntijoiden käyttämän kielen analysointi nostaa esiin keskeisiä ongelmakohtia.
This study explores the problems with the employment of disabled people.
Tutkimuksessa käsitellään vammaisten työllistymisen ongelmaa.
Current legislation, government programs and policies concerning disable people are analyzed to get an insight into the structural realities of the employment of the disabled.
Voimassa oleva lainsäädäntö, hallitusohjelmat ja vammaispoliittiset ohjelmat luovat näkemystä vammaisten työllistymisen rakenteellisiin lähtökohtiin ja tavoitetiloihin.
The aim of this study is to study the structural issues affecting the employment of disabled people..
Tutkimuksen tavoitteena on vammaisten työllisyyteen vaikuttavien rakenteellisten tekijöiden tutkiminen.
Data used for analysis is diverse.
Tutkimuksen aineistona on laaja-alaista.
My research approach is a qualitative research.
Tutkimusotteeni on laadullinen tutkimus.
From this it can be deduced that the vocational basic education of clothing design responds to the challenges of the working life by collecting information of the needs and phenomena of the working life.
Tästä voi päätellä että vaatetusalan ammatillinen peruskoulutus vastaa työelämän haasteisiin keräämällä tietoa työelämän tarpeista ja ilmiöstä.
As research material I used two questionnaire materials; a finished material that handles the development of the education of clothing design from 2007 as well as a corresponding enquiry I carried out.
Tutkimusaineistona käytin kahta kyselyaineistoa, vuoden 2007 vaatetusalan koulutuksenkehittämisen valmista aineistoa sekä toteuttamaani vastaavaa kyselyä.
The goal of this research is to recognize clothing advice by observing and deducing as well as by relying on literature and to examine how the recognized dimensions can be seen in the material that handles the development of the education.
Tutkimuksen tavoitteena on tunnistaa pukeutumisneuvonta havainnoimalla ja päättelemällä sekä kirjallisuuteen nojautuen ja tarkastella kuinka tunnistetut ulottuvuudet näkyvät koulutuksen kehittämisen aineistossa.
According to the research, clothing advice is an activity which expresses expertise, individualism, experiences, culturality as well as common value production.
Tutkimuksen mukaan pukeutumisneuvonta on vaatetusalan toimintaa, joka toteuttaa asiantuntijuutta yksilöllisyyttä, elämyksellisyyttä, kulttuurillisuutta sekä yhteistä arvotuotantoa ilmentäen.
Through the research questions I examined how clothing advice became apparent in the material.
Tutkimuskysymysten kautta tarkastelin pukeutumisneuvonnan ilmenemistä aineistoissa.
Clothing advice is an example of the value and need structures of our time and, like clothing fashion, it tells of the values in our culture that we appreciate.
Pukeutumisneuvonta on esimerkki aikamme arvo- ja tarverakenteista ja se kertoo vaatemuodin tavoin arvoista ja käytännöistä joita arvostamme.
On the basis of the research, clothing advice can be seen in the material that handles the development of the education of clothing design as, for instance, dimensions of natural customer service and customer-oriented service culture as well as experiences.
Tutkimuksen perusteella pukeutumisneuvonta näkyy vaatetusalan koulutuksen kehittämisen aineistossa muun muassa luontevan asiakaspalvelun ja asiakaslähtöisen palvelukulttuurin sekä elämyksellisyyden ulottuvuuksina.
This research clarifies how clothing advice occurring as a phenomenon in the clothing trade can be seen in the material handling the development of the basic degree of clothing design.
Tutkimuksessa selvitetään miten vaatetusalalla ilmenevää pukeutumisneuvonta ilmiönä näkyy vaatetusalan perustutkinnon kehittämisen aineistossa.
Clothing advice realizes the ideals of fashion at the time in question and is a part of the institutional of the clothing trade that utilizes the manifestation of clothing fashion.
Pukeutumisneuvonta seuraa muodin kulloistakin muotoihannetta ja on osa vaatetusalan institutionaalista toimialaa, joka hyödyntää vaatemuodin ilmiöitä ja ilmaisumahdollisuuksia asiakkaiden kautta.
This research is part of the international STRATOS-research programme.
Tämä on Stratos-ohjelman viimeinen tutkimus.
The study examines the leadership values of the SME furniture industry owners and managing directors in the area of the city of Lahti in Finland in two cross sectional samples; the first a local enterprise population study in 1997–1998, and the second – a revisit in form of a thematic study among the same local enterpreneurs during the spring year 2012.
Empiirinen verifiointi perustuu Lahden seudun huonekalutehtaiden yritysjohtajien haastatteluihin, jotka toteutettiin vuosina 1997–1998 paikallisena kokonaisotantana sekä vuoden 2012 keväällä toteutettuihin teemahaastatteluihin.
• The satisfaction with the achievement of objectives of the business: productivity and flexibility.
Vuorovaikutusjohtajat olivat tyytyväisiä yrityksen tavoitteiden "tuottavuus" ja "joustavuus" saavuttamiseen.
The revisit grounded the statistical analysis results into focused thematic discussions with selected entrepreneurs, and enhanced the face validity of the research results.
Samoihin yritysjohtajiin kohdistuneet teemahaastattelut syvensivät ymmärrystä löydetystä typologiasta ja vahvistivat tutkimustulosten ilmipätevyyttä.
The typology of entrepreneurs found, described and analyzed was named as: The Interactive entrepreneurs and The Authoritarian entrepreneurs.
Yritysjohtajien työelämän arvot ja tavoitteet faktorianalysoitiin ja ryhmittelyanalyysin avulla muodostettiin kaksi yrittäjätyyppiä – vuorovaikutusjohtaja ja autoritaarinen johtaja.
The STRATOS- Group studied the value systems, objectives, strategies and policies influences on performance of small and medium industrial firms.
Tässä PK-yritystutkimuksessa arvioitiin yritysjohtajien johtamiskäsityksiä, joihin sisältyvät arvovärittyneet strategiset ja taktiset, yrityksen menestymiseen vaikuttavat valinnat.
The entrepreneurs’ values and attitudes of the Interactive entrepreneurs can be characterized as follows: • The target setting and result evaluation process should be realized in close co-operation between leadership and subordinates.
Vuorovaikutusjohtajien ja autoritaaristen johtajien ryhmäeroja selitettiin indikaattoreilla "henkilöstö ja johto yhdessä asettavat tavoitteet ja valvovat tulokset" sekä "henkilöstön tulee voida osallistua, ei vain päätösten toteuttamiseen, vaan myös niiden tekemiseen".
The aim was to describe, analyze and interpret entrepreneurs’ values, value based strategic choices, mainly within personnel policy, and subjective company performance in order to develop a values based typology.
Tutkimustehtävän toteuttamiseksi asetettiin seuraavat tavoitteet: kuvata PK-yritysjohtajien arvoja ja johtamiskäsityksiä, selittää johtamiskäsityksissä esiintyviä ryhmäeroja, tyypitellä johtamiskäsityksiä sekä analysoida johtajatyyppien strategisia valintoja ja strategia-ajattelun keskeisiä piirteitä.
In this study we bring our own contribution through a focus on quality related values and attitudes, which played a minor role in the original study.
Modernissa tutkimuksessa johtajan suhde johdettaviinsa on kohonnut strategiatutkimuksen ydinalueelle.
My ca study is based on the sociology of Pierre Bourdieu.
Väitöskirjani rakentuu Pierre Bourdieun sosiologisen käsitteistön pohjalta.
Nevertheless, the issue of Vuotos once more came to the fore in the 1980s.
Vuotos nostettiin kuitenkin esille 1980-luvulla.
In 1992, the Finnish government gave its political permission to build the reservoir.
Hallitus antoi Vuotoksen tekoaltaalle rakentamisluvan vuonna 1992.
The case is currently in court proceedings.
Allashanke on tällä hetkellä oikeudellisessa lupakäsittelyssä.
Unemployment increased and the economic depression in the beginning of the 1990s created a feeling of hopelessness in Lapland.
Taloudellinen lama ja hyvinvointivaltion kriisi 1990-luvun alussa kärjistivät tilannetta.
I have studied the social structure of the cases by using the concept of the field: the actors, the positions, and their relations in the field.
Kentän käsitteen avulla ja lappilaisen kansalaistoiminnan näkökulmasta olen tutkinut toimijoiden suhteita, liittolais- ja konfliktirintamia ja käytettyjä strategioita ja argumentteja.