natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Delinquency was associated with higher extraversion, lower agreeableness, lower conscientiousness, and lower neuroticism.
Rikoskäyttäytyminen oli yhteydessä korkeampaan ulospäinsuuntautuneisuuteen sekä matalampaan sovinnollisuuteen, tunnollisuuteen ja neuroottisuuteen.
Peer deviance and criminogenic attitudes partially mediated the associations of extraversion, agreeableness, and conscientiousness with delinquency.
Kaverien rikollisuus ja kriminogeeniset asenteet osittain medioivat ulospäinsuuntautuneisuuden, sovinnollisuuden ja tunnollisuuden yhteyksiä rikoskäyttäytymiseen.
Peer deviance strengthened the associations of low neuroticism, low agreeableness, and low conscientiousness with delinquency.
Kaverien rikollisuus voimisti matalan neuroottisuuden, matalan sovinnollisuuden ja matalan tunnollisuuden yhteyksiä rikoskäyttäytymiseen.
Peer deviance and criminogenic attitudes were assessed via respondents' selfreports; two distinct attitudinal indicators (deviant and neutralizing attitudes) were included.
Kriminogeenisia asenteita arvioitiin kahdella muuttujalla: rikollisuudelle suotuisilla ja neutraloivilla asenteilla.
The association between neuroticism and delinquency was fully mediated via criminogenic attitudes.
Kriminogeeniset asenteet medioivat täysin neuroottisuuden ja rikoskäyttäytymisen välisen yhteyden.
Deviant and neutralizing attitudes strengthened the associations of high extraversion and low agreeableness with delinquent conduct.
Kriminogeeniset asenteet puolestaan voimistivat korkean ulospäinsuuntautuneisuuden ja matalan sovinnollisuuden yhteyksiä rikoskäyttäytymiseen.
Implications of the personality-based approach and directions for further research are discussed.
Persoonallisuusnäkökulman merkitystä käsitellään lopuksi preventio-/interventiotoimien kannalta.
Deviant peer affiliation and criminogenic attitudes, as well as personality traits are known to be associated with delinquency, but their interlinked effects are less studied.
Aiemmin on havaittu sekä kaverien rikollisuuden ja yksilön kriminogeenisten asenteiden että persoonallisuuspiirteiden olevan yhteydessä rikoskäyttäytymiseen.
The present study examines the role of personality in a deviant socialization context.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan viiden suuren persoonallisuuspiirteen yhteyttä nuorisorikollisuuteen rikollisen sosialisaation näkökulmasta.
Particularly areas with less inhabitants seem to suffer from inequality.
Erityisesti pienet paikkakunnat näyttävät olevan huonommassa asemassa.
The UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities in 3.5.2008 was aimed at guaranteeing equal human rights to disabled people and to promote and support their human value.
Vammaisia koskeva YK:n yleissopimus on tullut kansainvälisesti voimaan 3.5.2008 ja sen tarkoituksena on taata kaikille vammaisille henkilöille yhdenvertaiset ihmisoikeudet sekä edistää heidän ihmisarvoaan.
Altogether 7439 persons were receiving speech therapy by KELA in 2014.
Kelan järjestämää puheterapiaa sai vuonna 2014 yhteensä 7 439 henkilöä.
There were approximately 500 private speech therapists under the contract of KELA during 2011-2014.
Suomessa yksityisiä Kelan sopimuksella toimivia puheterapian palveluntuottajia oli sopimuskaudella 2011-2014 n. 500.
If a person fulfills the criteria of having severe disablity he is admitted Disability Allowance at its middle or highest rate.
Jos henkilö täyttää vaikeavammaisuuden kriteerit, hänelle myönnetään joko korotettua tai ylintä vammaistukea.
Equality of speech : Speech therapy of people with severe disabilities in Finland
Puheen yhdenvertaisuus : Vaikeavammaisten henkilöiden puheterapeuttinen kuntoutus Suomessa
The speech therapy for the severely disabled organized by KELA is mainly carried out by private sector.
Kelan järjestämä vaikeavammaisten puheterapia toteutetaan pääosin yksityisen sektorin puolella.
Aims: Public health care in Finland has the main responsibility of rehabilitation, which means that public health care has to provide for persons with the severe disabilities the therapy or the rehabilitation needed.
Tavoitteet: Päävastuu kuntoutuksesta on Suomessa julkisella terveydenhuollolla, jonka tehtävänä on huolehtia, että vaikeavammaiset henkilöt saavat tarvitsemansa kuntoutuksen.
Results and Conclusions: The availability of speech therapy for persons with severe disabilities is not by KELAs statistics fully equal in Finland.
Tulokset ja johtopäätökset: Vaikeavammaisten puheterapian saatavuus ei ole Kelan tilastojen perusteella Suomessa täysin yhdenvertaista.
The speech therapists under the contract of KELA are divided somewhat unevenly in Finland, therefore the availability of speech therapy is not equal in the whole land.
Kelan palveluntuottajat ovat jakautuneet Suomessa hieman epätasaisesti, eikä puheterapian saatavuus näytä olevan kaikkialla Suomessa yhdenvertaista.
Methods: This Master's thesis looks at the availability of speech therapy in Finland both quantitatively based on open statistics by KELA and qualitatively on the nature of positive and negative decisions in the Medical District of Kanta-Häme.
Menetelmät: Puheterapian saatavuutta selvitettiin määrällisesti Kelan julkistamien tilastojen perusteella sekä laadullisesti Kelan myönteisiä ja hylkääviä päätöksiä Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirissä, ja vertailemalla niiden perusteita.
This is required for getting medical rehabilitation for persons with severe disabilities, which in Finland is financed by KELA.
Vaikeavammaisten lääkinnällisen kuntoutuksen rahoittaa Kela.
One of the aims of the future social welfare and health care reform is to improve the availability of speech therapy in Finland.
Sosiaali- ja terveydenhuollon rakenneuudistus pyrkii parantamaan myös puheterapian saatavuutta, mutta jää epävarmaksi vastaavatko uudistukset puheterapian tarpeen jatkuvaan kasvuun Suomessa.
The theoretical framework of the study relies on social constructionism and socio-cultural learning theory.
Tutkielman teoreettisissa lähtökohdissa tukeudutaan sosiaaliseen konstruktionismiin ja sosiokulttuuriseen oppimisteoriaan.
"They should hire more speech therapists since there is a demand for them" : On-line discussion forum users' perceptions of speech therapy
"Palkkaisivat lisää puheterapeutteja kun kerta tarvetta on" : Verkkokeskustelijoiden käsityksiä puheterapiasta
Perceptions are constructed by language in social interaction, and are based on one's own and others' experiences.
Käsitykset asioista rakentuvat kielen avulla sosiaalisen vuorovaikutuksen tilanteissa omista ja toisten kokemuksista.
The data analysis was carried out using content analysis by means of themes and phenomenographic research approach, which focused on the interpretation of the perceptions from the online discussions.
Aineiston analyysi tehtiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin keinoin teemoittelemalla ja fenomenografisella tutkimusotteella, jolla keskityttiin kontekstisidonnaisten käsitysten tulkintaan verkkokeskusteluista.
Online discussion forums are part of extensive interactive network environments known as social media.
Verkkokeskustelut ovat osa laajaa sosiaaliseksi mediaksi kutsuttua interaktiivisten verkkoympäristöjen kenttää, jossa suuri osa julkisesta keskustelusta nykyisin käydään.
Sharing experiences, peer support and information online are part the cultural change taking place in society.
Kokemusten jakaminen sekä vertaistuen ja tiedon etsiminen verkossa ovat osa kulttuurissa ja yhteiskunnassa parhaillaan tapahtuvaa tiedonhaun, tiedonjakamisen ja oppimisen tapojen muutosta.
Information provided by analysing attitudes, opinions and perceptions of speech therapy could help to address the customers' needs and direct the guidance, advice and support in the best possible manner.
Puheterapiaa koskevien käsitysten tarjoamaa tietoa hyödynnetään parhaiten käyttämällä sitä havaittuihin tiedontarpeisiin vastaamisen sekä ohjauksen, neuvonnan ja tuen yhä paremman suuntaamisen tukena.
Speech therapy and issues related to it are also discussed on many discussion forums.
Myös puheterapiaan liittyvät asiat puhututtavat monilla verkkokeskustelupalstoilla.
The aim of this study was to identify the main themes being discussed about speech therapy and to analyse the forum users' perceptions of speech therapy.
Tutkielman tavoitteena oli kartoittaa puheterapiaa käsittelevien verkkokeskustelujen keskeiset teemat ja tarkastella verkkokeskustelijoiden käsityksiä puheterapiasta.