natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This Thesis shows that class teachers teach singing to children in elementary school in a very holistic way: both in different vocal exercises and songs they choose.
Tämän tutkimuksen tulosten perusteella voidaan sanoa, että luokanopettajat vaalivat monipuolisuutta ja kokonaisvaltaisuutta sekä lasten laulutaidon kehittämisessä että lauluohjelmiston valinnassa alakoulussa.
The study included two age groups: 13–14 year olds (n=50) and 16–17 year olds (n=55).
Tutkimuksessa oli kaksi ikäryhmää: 13–14-vuotiaat (n=50) ja 16–17-vuotiaat (n=55), ja heistä 53 oli naisia.
The current study included 105 volunteering adolescents (53 females) who participated in the Mind the Gap (2012 – 2016) study that was funded by the Academy of Finland.
Tutkittavat (n = 105) olivat Suomen Akatemian rahoittaman Mind the Gap (2012 – 2016) -tutkimusprojektiin osallistuneista nuorista ilmoittautuneita vapaaehtoisia.
Structural equation modelling was used to analyze the relationships between the examined variables.
Muuttujien välisiä yhteyksiä tarkasteltiin rakenneyhtälömallilla.
School achievement was evaluated with both official grades and students self-assessed grades.
Koulumenestystä arvioitiin sekä virallisten rekisteristä saatujen arvosanojen, että oppilaiden itsensä arvioimien arvosanojen perusteella.
Participants performed tasks that measured working memory performance and executive attention and they filled out a questionnaire that included the school engagement inventory.
Tutkittavat suorittivat työmuistia ja tarkkaavuutta vaativia tehtäviä sekä täyttivät kouluinnostusmittarin kyselylomakekeräyksen yhteydessä.
Individual differences in executive attention have also been shown to predict the length of education from childhood to adulthood.
Paremman tarkkaavuuden on todettu ennustavan myös kouluttautumisen pituutta aikuisuuteen saakka.
Higher working memory performance and attentional skills can predict success in many different school subjects, such as math, English and science.
Paremman työmuistisuoriutumisen ja tarkkaavuuden on todettu ennustavan menestystä mm. matematiikassa, äidinkielessä ja luonnontieteissä.
The effects of cognitive performance and school engagement on school performance in Finnish adolescents
Kognitiivisen suoriutumisen ja kouluinnostuksen yhteydet koulumenestykseen suomalaisilla yläaste- ja lukio-oppilailla
This study provides further scientific evidence that cognitive performance and school engagement both affect school performance.
Tämä tutkimus tuo lisää vahvistusta sille, että kognitiivinen suoriutuminen ja kouluinnostus molemmat itsenäisesti vaikuttavat positiivisesti koulusuoriutumiseen.
The study showed that both cognitive performance and school engagement predicted school performance.
Kognitiivinen suoriutuminen ja kouluinnostus molemmat ennustivat koulusuoriutumista.
One aim was also to find out if school engagement mediates the connection between cognitive performance and school performance.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, kouluinnostuksella välittävää vaikutusta yhteyteen kognitiivisten kykyjen ja koulumenestyksen välillä.
Cognitive performance and school engagement have been shown to affect school performance from childhood through adolescence to adulthood.
Kognitiivisella suoriutumisella ja kouluinnostuksella on tutkimuksissa osoitettu olevan monenlaisia vaikutuksia koulumenestykseen eri-ikäisillä lapsilla ja nuorilla.
Especially the connections between self-assessed grades and cognitive performance and school engagement were more significant than connections with official grades.
Erityisesti itsearvoituihin arvosanoihin yhteydet olivat voimakkaimpia.
Only a few studies have tried to investigate the joint effects that cognitive skills and motivational characteristics have on school performance.
Vielä ei kuitenkaan ole tutkittu näiden tekijöiden mahdollisia yhteisvaikutuksia koulumenestykseen, vaikka muutamia tutkimuksia kognitiivisten ja motivaatioon liittyvien tekijöiden yhteisvaikutuksesta koulusuoriutumiseen löytyy.
This study did not find a significant relationship between cognitive performance and school engagement, which means that there was no significant mediation between cognitive performance, school engagement and school performance.
Kognitiivisen suoriutumisen, kouluinnostuksen ja koulumenestyksen välillä ei kuitenkaan havaittu yhteisvaikutusta tässä tutkimuksessa.
Studies have also shown that motivational characteristics such as school engagement can predict school achievements and the years of schooling attained.
Kouluinnostuksen on todettu myös vaikuttavan koulusuoriutumiseen, tulevaisuuden kouluttautumiseen sekä työllistymiseen aikuisuudessa.
The requirements of junior sport coaching have changed during the last two decades.
Junioriurheilun valmentajille asetetut vaatimukset ovat muuttuneet viimeisen kahden vuosikymmenen aikana.
The research was done during the spring 2016 as a quantitative survey to those 14-21-year-old floorball junior players (n = 122) whose coaches have primary school teacher's degrees.
Tutkimus suoritettiin kvantitatiivisena kyselytutkimuksena keväällä 2016 sellaisille 14-21-vuotiaille salibandyn junioripelaajille (n = 122), joiden valmentajilla oli luokanopettajan tutkinto.
Primary school teacher as an educational floorball coach
Luokanopettaja kasvattavana salibandyvalmentajana
Primary school teacher has pedagogical, educational and group organizing skills because of his training and work experience.
Luokanopettajalla on koulutuksensa ja työkokemuksensa valossa paljon pedagogisia, kasvatuksellisia ja ryhmäorganisoivia taitoja.
The definition of the educational coaching is based on the master's thesis of Harjunen & Pihlainen (2008).
Kasvattavan valmentajuuden määrittelijänä käytetään Harjusen ja Pihlaisen (2008) pro gradu -tutkielmassaan luomaa jakoa.
The purpose of this study is to examine how junior athletes evaluate the educational coaching skills of their coach who has the primary school teacher's degree.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, miten joukkuelajin junioriurheilijat arvioivat luokanopettajan koulutuksen omaavan valmentajan kasvattavan valmentajuuden osaamista.
Coach is expected not only to teach the sport but to educate and have influence on junior athletes' qualities comprehensively.
Valmentajan odotetaan olevan lajitaitojen opettajan lisäksi entistä enemmän myös kasvattaja, joka vaikuttaa junioriurheilijan ominaisuuksiin kokonaisvaltaisesti.
The differences between means and the independent variables affecting them were analyzed by using the SPSS program.
Aineistosta analysoitiin SPSS-ohjelmalla keskiarvojen eroja ja niihin vaikuttavia taustatekijöitä.
Views about coach's skills were more positive if player had been playing for a number of years, but the longer player had been under one coach's influence more negative the views changed.
Pitkään salibandya harrastaneet juniorit arvioivat valmentajansa suhteessa positiivisemmin, mutta mitä pidempään juniori oli ollut kyseisen valmentajan valmennuksessa, sitä negatiivisemmiksi arvioit muuttuivat.
The expectations of social education in junior coaching are more important especially in team sports.
Sosiaalisen kasvatuksen odotukset korostuvat erityisesti joukkuelajeissa, joissa hallittavana on ryhmä junioriurheilijoita.
Junior player's parents' possible teacher background or junior player's own interest in teacher's profession didn't have significant influence on their views in this study.
Juniorin opettajavaikuttimilla (opettajavanhempi tai oma mielenkiinto opettajuutta kohtaan) ei tutkimuksessa ilmennyt olevan merkitystä arvioihin omasta luokanopettajavalmentajasta.
Especially they evaluated highly coaches' skills at 1) developing individuals, 2) planning the training, 3) supporting players to train independently and 4) having one-on-one discussions with the players.
Erityisesti pelaajien yksilöllinen ohjaamisen taidot, joihin kuului esimerkiksi toiminnan suunnittelu, omatoimisuuteen ohjaaminen ja kahden keskiset keskustelut, korotuivat tuloksissa hyvin arvioin.
From the junior players' point of view coaches that had primary school teachers' degrees were generally very good at educational coaching.
Juniorit arvioivat luokanopettajan koulutuksen omaavien valmentajiensa kasvattavan valmentamisen taidot kokonaisuudessaan hyviksi.
The youngest players in this study were more negative in their views than the older players who, on the other hand, underlined coaches skills to develop individuals.
Aineiston nuorimmat juniorit olivat arvioissaan vanhempia junioreita negatiivisempia.
The questionnaire used in this study was developed by Harjunen & Pihlainen in the above-mentioned master's thesis.
Mittarina käytettiin Harjusen ja Pihlaisen luomaa kasvattavan valmentajuuden arviointimittaria.
Research concerning the learning outcomes in art education (music, visual arts and crafts) has never been done either in Finland than internationally.
Vastaavanlaista taide- ja taitoaineiden, musiikin, kuvataiteen ja käsityön oppimistulosten arviointia ei ole koskaan toteutettu Suomessa eikä kansainvälisesti.
The data, which has been used at this Thesis is therefore unique.
Tässä tutkielmassa käytetty aineisto on ainutlaatuinen.
Connection between attitudes and learning outcomes has been searched in the long-term period in other school subjects.
Asenteiden ja oppimistulosten yhteyttä on tutkittu pitkällä aikavälillä muissa oppiaineissa.
As a result of the Cluster analysis three groups came out: those who had the most positive attitude, those who had a quite positive attitude and those who had the least positive attitude towards crafts.
Asenneväittämien klusterianalyysien tuloksena syntyi kolme ryhmää: käsityöhön myönteisesti asennoituvat, melko myönteisesti asennoituvat ja vähiten myönteisesti asennoituvat.
At the third stage the pupils performed the production assignment of the crafts.
Kolmannessa vaiheessa oppilaat tekivät käsityön tuottamistehtävän.
At the 1st stage 43,95 % of pupils had a most positive attitude, 39,96 % had quite positive attitude and 15,32 % had least positive attitude towards crafts.
Ensimmäisen vaiheen oppilaista 43,95 % asennoitui myönteisesti käsityöhön, 39,96 % melko myönteisesti ja 15,32 % vähiten myönteisesti.
The data of the Thesis was analysed with SPPS program using the Cluster analysis, the cross tabulation and the Analysis of Variance.
Tutkielman aineisto analysoitiin käyttäen klusterianalyysia, ristiintaulukointia ja varianssianalyysia.
Generally it can be said that the pupils attitude towards craft is good.
Yleisesti voidaan sanoa oppilaiden asenteen käsityön oppiainetta kohtaan olevan hyvä.
In 2010 The Finnish National Board of Education made a follow-up assessment of the learning outcomes in arts education.
Opetushallitus toteutti vuonna 2010 taito- ja taideaineiden oppimistulosten seuranta-arvioinnin.
At the first stage there were 18 claims concerning the attitudes and 10 questions were measuring the learning outcomes.
Ensimmäisessä vaiheessa käsityön asennetta koskevia väittämiä oli 18 ja oppimistuloksia mittaavia kysymyksiä oli 10.
At the second stage there were 15 claims concerning attitudes and 24 questions were measuring learning outcomes.
Toisessa vaiheessa käsityön asennetta koskevia väittämiä oli 15 ja oppimistuloksia mittaavia kysymyksiä joita oli 24.
At the 2nd stage the results were 35,04 %, 44,62 %, 20,34 %.
Toisessa vaiheessa myönteisimmin asennoituvia oppilaita oli 35,04 %, melko myönteisesti asennoituvia 44,62 % ja vähiten myönteisiä 20,34 %.
The results of the Thesis prove that there is a statistically high and a significant connection between attitudes and learning outcomes.
Tutkielman tulokset osoittivat, että asenteiden ja oppimistulosten välillä oleva yhteys on tilastollisesti erittäin merkitsevä.
The main purpose of the Thesis was to research a connection between the attitudes and the cognitive and skilled learning outcomes among the 9th grade pupils of the Finnish comprehensive school.
Tutkielmani keskeinen tavoite on tutkia suomalaisten peruskoulun 9.luokkalaisten asenteiden yhteyttä tiedollisiin ja taidollisiin oppimistuloksiin käsityön oppiaineessa.
In my Master's Thesis I examined the attitudes of the pupils towards crafts in school.
Pro gradu -tutkielmassani tarkastelen oppilaiden asennoitumista käsityön oppiaineeseen.
Pupils attitudes connection to learning outcomes in crafts
Oppilaiden asenteiden yhteys oppimistuloksiin käsityön oppiaineessa
At the second stage the number of participants was 1548 and at the third stage there were 661 participants.
Taide- ja taitoaineiden arvioinnin ensimmäisessä vaiheessa tutkittavia oli 4792, toisessa vaiheessa 1548 ja kolmannessa vaiheessa 661.
The conclusion of the Thesis is that the attitudes towards crafts has a strong connection to learning outcomes in crafts.
Johtopäätöksenä on, että asenteilla on vahva yhteys oppimistuloksiin käsityön oppiaineessa.
The theoretical context of the Thesis was based on the National Core Curriculum for basic Education 2004 and crafts in it. Other relevant contents are crafts in the school, holistic craft, attitude and assessment.
Tutkielman teoreettisena viitekehyksenä on perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet vuodelta 2004 ja käsityö sen perusteissa.
In this Thesis I have especially concentrated on the items of measuring the attitudes and the learning outcomes.
Tutkielmaani varten aineistosta poimittiin käsityön asenteita ja oppimistuloksia mittaavat osiot.
The data of the research was collected during the assessment and it is nationally representative.
Tutkielmani aineisto on tämän arvioinnin yhteydessä kerätty valtakunnallinen aineisto.
After interviews the recordings was transcribed and analyzed using the methods of content analysis.
Tämän jälkeen haastattelut litteroitiin tekstimuotoon ja analysoitiin käyttämällä sisällönanalyysia.
Three of them worked as teachers for second graders, three of them taught pupils at 5th or 6th grade.
Heistä kolme oli toisen luokan opettajia ja kolme 5.-6.
Class teachers as health educators in primary schools
: Luokanopettajat alakoulun terveystiedon opettajina
Overall, health education as a school subject is experienced challenging because of its common essence.
Oppiaineena terveystieto koettiin haastavana sen arkisuuden vuoksi.
Research material was collected by interviewing the teachers with structured theme-interview in April-May 2016.
Tutkimusaineisto kerättiin haastattelemalla henkilöitä strukturoidulla teemahaastattelulla.
The study involved six class teachers, men and women, aged between 26 and 55.
Tutkimushenkilöt olivat tutkimushetkellä 26–55 -vuotiaita pääkaupunkiseudulla ja Pohjois-Pohjanmaalla luokanopettajan tehtävissä työskenteleviä naisia ja miehiä.
The teachers aren't conscious enough about the contents of curriculum of health education and aren't that sure about the role of health education as a school subject in primary school level.
He eivät ole tarpeeksi tietoisia, mitä opetussuunnitelmassa terveystiedon tavoitteissa ja sisällöissä on esitetty, eivätkä ole täysin varmoja terveystiedon asemasta alakoulun oppiaineena.
The main purpose was to explore what kind of significant experiences do teachers have of teaching health education, in which kinds of situations do they teach contents of health education, and do they appreciate health education as a school subject in primary school.
Tutkimuksessa keskitytään selvittämään, millaisia merkityksellisiä kokemuksia luokanopettajilla on terveystiedon opettamisesta, missä koulupäivän tilanteissa he terveystiedon sisältöjä opettavat ja miten he arvottavat terveystiedon suhteessa muihin ympäristöopin sisällä oleviin oppiaineisiin.
The results show that the class teachers give health education mainly without consciously considering that as health education.
Tuloksissa ilmeni, että luokanopettajat opettivat suurimmaksi osaksi terveystiedon sisältöjä tiedostamatta niiden olevan terveystietoa.
It provides food for thought about the importance of coherent health education even for young kids.
Myös lasten ja nuorten huonontunut terveys viestii tarpeesta panostaa tämän kohderyhmän terveystietojen ja -taitojen johdonmukaiseen opettamiseen.
The aim of this study was to examine class teachers' opinions and experiences of teaching health education in primary school level.
Tässä tutkimuksessa tutkitaan kuuden suomalaisen luokanopettajan käsityksiä terveystiedosta ja sen opettamisesta alakoulussa vuosiluokilla 1-6.
The conclusions are that teachers teach health education according to their own values of health and when the topics come up in the daily life.
Tulosten perusteella voidaan päätellä, että luokanopettajat opettavat terveystiedon sisältöjä alakoulussa pääasiassa omien terveysarvojensa pohjalta aiheiden noustessa arjessa esille.
For the most part, the interviewees didn't consider the contents as a health education except for when they taught contents of puberty and sexuality at grades five and six.
Perusopetuksen opetussuunnitelmassa (POPS 2014) terveystiedon opetus sisältyy alakoulussa ympäristöoppi-oppiainekokonaisuuteen biologian, maantiedon, fysiikan ja kemian lisäksi.
The research was carried out as qualitative content analysis and visual analysis.
Kyseessä oli laadullinen tutkimus, jossa hyödynnettiin sisällönanalyysia sekä kuvaanalyysia.
Aim and background.
Tulokset ja johtopäätökset.
Also references of literature were common.
Viittauksia kirjallisuuteen löytyi toiseksi eniten.
History culture in primary school history learning materials
Historiakulttuurin näkyminen alakoulun historian oppimateriaaleissa
However, the learning material had only few assignments that actively lead to view history culture critically.
Oppimateriaalit eivät silti juurikaan aktiivisesti ohjanneet historiakulttuurin arvioivaan tarkasteluun ja tulkintaan.
The origin of the images was stated either in the textbook or in the teacher's material which enables the critical examination of the images.
Oppimateriaalit tarjosivat kuvituksen osalta alkuperätiedot joko oppikirjoissa kuvan yhteydessä tai opettajanoppaissa, mikä antaa lähtökohdan kuvan esittämän tuotteen tai ilmiön kriittiselle tarkastelulle.
To observe all these aspects of the research material it was essential to pay attention to the design of the analytical instrument.
Oleellista tutkimusaiheen syvällisen käsittelyn kannalta oli kaikkien näiden aineiston osatekijöiden huomioiminen.
The meaning of this study is to view the link between history culture and history teaching in primary school.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella historiakulttuurin ja alakoulun historianopetuksen välistä suhdetta.
As the national curriculum states, history teaching should offer the primary school pupils tools to critically evaluate the everyday history they interact with.
Opetussuunnitelman perusteiden mukaan historian kouluopetuksen tulisi tarjota oppilaille välineitä arjessaan kohtaamansa historian kriittiseen vastaanottoon ja käsittelyyn.
Studies show that history culture has even greater influence on how we perceive the past than academic history research or learning history in school.
Tutkimukset osoittavat, että arjessa kohdattu historia vaikuttaa ihmisten menneisyyskäsityksiin jopa enemmän kuin historiantutkimus tai järjestelmällinen kouluopetus.
History culture includes for example historical films and novels.
Historiakulttuuri näkyi pääasiassa oppimateriaalin kuvituksessa, jossa historiakulttuurin tuotteista ja ilmiöistä edustettuna olivat erityisesti elokuvat.
Both text & pictures in the textbooks and teacher's materials were included in the analysis.
Analyysissa tarkasteltiin erikseen oppikirjojen ja opettajanoppaiden tekstejä ja kuvitusta.
When historical phenomena and products from the pupils life outside the classroom are used as the basis of the history teaching, it supports a meaningful and authentic relation between school and other aspects of pupils lives.
Tämän lisäksi oppilaille tuttujen ja merkityksellisten historian ilmiöiden ja tuotteiden nostaminen opetuksen keskiöön hälventää rajaa kouluopetuksen ja oppilaiden kokemusmaailman välillä.
Two different history learning material were used as research material.
Tutkimuksen aineistona oli kaksi alakoulun historian oppimateriaalisarjaa.
The purpose is to find out the ways in which those materials guide or enable the use of history culture in history teaching.
Tutkimuksessa selvitetään, miten tällä hetkellä markkinoilla olevat oppimateriaalit ohjaavat historiakulttuurin huomioimiseen ja käsittelyyn opetuksessa.
A framework of specific categories and questions was formulated to answer the research questions profoundly.
Analyysin perustaksi laadittiin aineiston tarkastelua ohjaavista kysymyksistä koostuvan analyysirunko, joka mahdollisti aineiston kokonaisvaltaisen tarkastelun ja tutkimuskysymyksiin vastaamisen.
History culture as a concept represents the various ways in which history is present in our everyday lives as opposite to academic history research or history in school.
Tarvetta historiakulttuurin kriittiselle tarkastelulle ei osoitettu oppimateriaaleissa eksplisiittisesti ja tästä syystä erityisesti elokuvakuvitus esittäytyy tällöin ikään kuin menneisyydestä jotain suoraan kertovana dokumenttina.
Thus, it is one of the most important skills for children's social development.
Se on siten yksi tärkeimmistä taidoista lapsen sosiaalisen kehityksen kannalta.
This study used a sample from the prospective British Millennium Cohort Study.
Tutkimuksessa käytettiin brittiläisen UK Millennium Cohort Study -seurantatutkimuksen aineistoa.
The relations between child temperament and theory of mind were examined using logistic regression (n=8041).
Temperamentin ja mielen teorian välisiä yhteyksiä tarkasteltiin logistisen regressioanalyysin avulla (n=8041).
Specifically, a less reactive, more observant temperament seems to enhance theory of mind development.
Erityisesti tarkkaavainen, vähemmän reaktiivinen temperamentti näyttäisi edistävän mielen teorian kehittymistä.
However, low hyperactivity and inattention, high independence and self regulation, and high prosocial behaviour at age 3 predicted theory of mind at age 5 after controlling for gender, ethnicity, vocabulary and maternal education.
Sen sijaan matala yliaktiivisuus ja tarkkaamattomuus, korkea itsenäisyys ja itsesäätely sekä korkea prososiaalinen käytös kolmen vuoden iässä ennustivat mielen teoriaa viiden vuoden iässä, kun sukupuolen, etnisyyden, sanavaraston ja äidin koulutuksen vaikutus oli kontrolloitu.
Normally developing children are usually able to make inferences about the mental states of other people by 5 years of age.
Normaalisti kehittyvät lapset pystyvät yleensä tekemään päätelmiä muiden mentaalisista tiloista viiteen ikävuoteen mennessä.
Theory of mind was assessed with a false belief task at 5 years of age.
Mielen teoriaa arvioitiin viiden vuoden iässä väärän uskomuksen tehtävällä.
Theory of mind development is associated with e.g. verbal ability, gender, culture and family background.
Mielen teorian kehittymiseen voivat vaikuttaa mm., kielelliset kyvyt, sukupuoli, kulttuuri ja perheen taustatekijät.
Theory of mind helps individuals understand others' minds and interpret and predict their behaviour in relation to their mental states.
Mielen teoria auttaa ymmärtämään toisen mieltä sekä tulkitsemaan ja ennustamaan ihmisten käyttäytymistä suhteessa heidän mentaalisiin tiloihinsa.
Child temperament at age 9 months did not predict theory of mind at age 5.
Lapsen temperamentti yhdeksän kuukauden iässä ei ennustanut mielen teoriaa viiden vuoden iässä.
Theory of mind is the ability to assign mental states (e.g. beliefs, intentions and desires) to oneself and others as well as to recognise that others have mental states that differ from one's own.
Mielen teorialla tarkoitetaan kykyä liittää mentaalisia tiloja kuten uskomuksia, aikomuksia ja toiveita itseen ja muihin sekä ymmärtää, että muiden mentaaliset tilat eroavat omista.
The role of temperament in children's theory of mind
Lapsen temperamentin vaikutus mielen teoriaan
Child temperament was assessed by parental reports at 9 months and 3 years of age.
Lasten temperamenttia arvioitiin yhdeksän kuukauden ja kolmen vuoden iässä vanhempien täyttämien kyselylomakkeiden avulla.