natgillin/translations-raw huggingface dataset:
First part of the test included 200 stimuli which all consisted of three sounds.
Molempiin kokeisiin kuului 200 ärsykesarjaa, joista jokainen sisälsi kolmen ärsykettä.
Perception of prominence : perception experiment with syllable-like and word-like stimuli
Prominenssin havaitseminen : havaintokoe sanan ja tavun kaltaisilla ärsykkeillä
Generally, the phenomena of speech perception have been explained with both universal theories and language specific features, which could affect the perception differently for speakers from different language backgrounds.
Yleisellä tasolla puheen havaitsemisen ilmiöitä on selitetty sekä universaalien teorioiden, että äidinkielen ominaispiirteiden kautta.
Results and conclusions Based on this experiment, fundamental frequency and length of the stimuli were the most important features of perceived prominence for Finnish speakers.
Tämän kokeen perusteella ärsykkeen pituus sekä sen perustaajuuden taso olivat merkittävimmät tekijät prominenssin havaitsemisessa.
The stimuli were synthetic, word-like stimuli, approximately 300 milliseconds long and varied randomly with regard to the acoustic features of length, intensity, fundamental frequency and its dynamicity.
Ärsykkeiden akustiset ominaisuudet vaihtelivat intensiteetin, pituuden, perustaajuuden tason sekä dynaamisuuden arvoissa.
Goals The aim of this study was to examine how prosodic features affect the perception of prominence with Finnish participants.
Tavoitteena on selvittää, millä tavalla erilaiset selitysmallit toteutuvat suomenkielisten koehenkilöiden havainnoissa.
The second part of the test included 200 stimuli with three sound sequences, that were manipulated from the 300 ms long sound into syllable-like, approximately 100 millisecond long sounds.
Koevastaukset kerättiin kahdessa eri kokeessa, joista ensimmäisessä oli sanapituiset ärsykkeet, toisessa sanapituisista ärsykkeistä muokatut tavupituiset ärsykkeet.
It's possible that the influence of pitch height is so great that it overrides the other features possible impacts on perceived prominence
Sävelkorkeuden vaikutus prominenssiin oli tilastollisesti selvästi merkittävin ja sen vaikutuksen voimakkuus saattoi alentaa sävelkorkeuden dynaamisuuden sekä intensiteetin vaikutusta koehenkilöiden havainnoissa.
Dynamicity of the pitch and intensity of the stimuli were not statistically significant features.
Vastoin aikaisempia tutkimustuloksia koe ei tuonut esiin intensiteetin tai perustaajuuden dynaamisuuden vaikutusta koehenkilöiden arvioissa.
Addition to the acoustic features, the order of the stimuli is also considered to have an effect on perceived prominence.
Aiempien tutkimusten perusteella ärsykkeen pituuden, intensiteetin, sekä sävelkorkeuden ja sen dynaamisuuden on todettu vaikuttavan puheen havaittuun prominenssiin.
This notation is also a central part in the flow theory (Csikszentmihalyi, 1975).
Tämä ajatus on myös oleellinen osa flow-teoriaa (Csikszentmihalyi, 1975).
Each group had a target success rate which were 0.2 (hard), 0.5 (medium) and 0.9 (easy).
Nämä onnistumisasteet olivat ensimmäiselle ryhmälle 0,2 (vaikea), toiselle 0,5 (keskivaikea) ja kolmannelle 0,9 (helppo).
In this thesis I used success rate (probability of successful execution of a task) as an objective measurement of challenge.
Tässä tutkielmassa käytän onnistumisastetta (todennäköisyys suorittaa tehtävä onnistuneesti) objektiivisena mittana vaikeusasteelle.
Videogames are thought to be able to make learning more efficient.
Videopelien käytön on ajateltu tehostavan oppimista.
Optimal challenge is reached – according to a truism – when "the task is not too hard or easy".
Vaikeusasteen osalta on ollut olemassa truismi, että "tehtävä ei saa olla liian vaikea tai liian helppo".
Participants played three gaming sessions with this target success rate.
Koehenkilöt pelasivat kolme pelijaksoa tällä oman ryhmänsä onnistumisasteella.
In the test the game stayed the same, but the challenge also was same for all groups.
Näiden välissä pelattiin myös testipeli, joka oli sama peli, mutta nopeus (eli vaikeus) oli kaikille ryhmille sama.
Effects of task difficulty on learning, flow and motivation in a videogame environment
Vaikeusasteen vaikutus oppimiseen, flow'hun ja motivaatioon videopeliympäristössä
In addition, I will evaluate the independent effects of flow and motivation on learning and performance.
Lisäksi tarkkailen myös motivaation ja flow'n itsenäisiä vaikutuksia oppimiseen ja suoritukseen.
The study did not find that difficulty level would affect learning, flow or motivation.
Tutkimuksessa ei havaittu, että tehtävän vaikeusaste vaikuttaisi oppimiseen, flow'hun tai motivaatioon.
I studied, what the success rate should be for optimal learning to occur and how it affects flow and motivation.
Tutkin, mikä onnistumisaste tuottaisi parhaimman oppimistuloksen ja kuinka tämä vaikuttaa flow'hun ja motivaatioon.
However, videogames should contain certain elements to reach this potential, for example clear goals, the right amount of challenge and fast feedback.
On kuitenkin huomattu, että videopeleissa on oltava tiettyjä elemenettejä, kuten selkeät tavoitteet, oikea vaikeusaste ja nopea palaute, jotta oppiminen tehostuisi ja motivaatio kasvaisi.
Before every test, the participants filled a flow and motivation questionnaire.
Jokaista testiä ennen täytettiin myös flow- ja motivaatiokysely.
The study contained three groups with 11 participants each, who were made to play a simple reaction game on a touch screen monitor.
Tutkimuksessa pelattiin yksinkertaista reaktiopeliä kosketusnäytöllä ja koehenkilöt oli jaettu kolmeen yhdentoista henkilön ryhmää, joista jokaisella oli tietty tavoite onnistumisasteelle.
However, the 0.5 success rate group evaluated the challenge to be the most pleasant.
Kuitenkin 0,5:n onnistumistodennäköisyys arvoitiin miellyttävimmäksi vaikeustasoksi, mikä voisi mahdollisesti vaikuttaa motivaatioon pidemmällä aikavälillä.
However, the exact evaluation of what is the optimal difficulty level cannot be made based on it.
Arvio on kuitenkin epäselkeä, eikä kerro mikä vaikeusaste olisi optimaalisin.
The study did not show that the task difficulty level is as important of a factor as has been previously thought, but it reveals that flow and motivation do play a role in performance.
Tutkimus ei antanut viitteitä, että tehtävän vaikeusaste olisi niin merkittävä tekijä oppimisessa kuin aikaisemmin on ajateltu.
There are only a few studies, which try to find where the optimal difficulty level lies and these are not able to give a clear answer.
Aikaisempaa tutkimusta aiheesta on vähän, eikä se pysty yksiselitteisesti vastaamaan, kuinka vaikea optimaalisen vaikeusasteen tulisi olla.
Flow and motivation were found to increase performance at an individual level.
Kuitenkin flow ja motivaatio näyttävät tulosten perusteella vaikuttavan suoritukseen.
Qualitative differences in a comparative study of three usability testing methods
Laadulliset erot kolmen käytettävyystestimenetelmän vertailututkimuksessa
It was found that evaluating these web sites majority of the most severe usability problems were found with all of the usability testing methods, and each method revealed also unique usability problems that were not identified by other methods.
Tutkimuksessa havaittiin, että käytetyillä sivustoilla vakavimmat käytettävyysongelmat löytyivät kaikilla menetelmillä, ja jokaisella menetelmällä löytyi myös sellaisia ongelmia, joita ei löytynyt muilla menetelmillä.
These were tested with 39 test users divided in three conditions: laboratory testing, synchronous testing and asynchronous testing.
Näitä testattiin yhteensä 39 käyttäjän kanssa kolmella eri menetelmällä – laboratoriossa sekä synkronisella ja asynkronisella etätestillä.
Asynchronous tests took less time and scored a little better in finding usability issues related to technical implementation.
Asynkroniset testit veivät toisaalta vähiten aikaa ja niillä löytyivät parhaiten tekniseen toteutukseen liittyvät ongelmat.
On the other hand, the synchronous usability tests combine features of the laboratory and remote tests resulting in missing less usability problems that would have been found with other methods.
Synkroniset etätestit taas yhdistävät sekä laboratoriotesteistä että etätesteistä, jolloin niistä jäi puuttumaan vähiten sellaisia ongelmia, jotka olisivat löytyneet kahdella muulla menetelmällä.
In the research three different public web sites were tested: an online store, an authority web site and an online newspaper.
Tutkimuksessa käytettiin kolmea valmista ja julkisesti käytössä olevaa sivustoa: verkkokauppaa, viranomaissivustoa sekä verkkolehteä.
These proved also good for finding usability problems concerning links and buttons, body text and information architecture and design.
Näillä löytyi hyvin erityisesti linkkeihin ja painikkeisiin sekä leipätekstiin liittyviä ongelmia sekä informaatioarkkitehtuuriin ja -suunnitteluun liittyviä ongelmia.
On the other hand, the asynchronous method might be suitable when there are certain issues that need to be validated, when there's a need to review main problems quickly or the web site needs to be tested once more before the release.
Asynkroniset etätestit voivat toisaalta soveltua tilanteisiin, joissa halutaan varmistusta tiettyihin ongelmiin, havainnoida pääongelmia tai testata sivustoa vielä viimeisenä iteraationa ennen sivuston lopullista käyttöönottoa.
Therefore, this Master's thesis sought to find whether there are qualitative differences in the usability problems identified by the methods or whether the type of the web site affects the results of the usability testing method.
Aikaisemmat menetelmien vertailututkimukset eivät ole tarkastelleet sitä, onko eri testimenetelmillä löydettyjen käytettävyysongelmien välillä laadullista eroa tai vaikuttaako sivusto testimenetelmän tuloksiin.
Roughly divided usability testing can be conducted in laboratory or remotely by a moderated synchronous test or by an unmoderated asynchronous test.
Karkeasti jaettuna käytettävyystestit voivat olla laboratoriossa tehtäviä ohjattuja testejä, synkronisia eli etäohjattuja testejä tai asynkronisia eli ohjaamattomia testejä.
Users also evaluated the web sites and the experienced workload in each condition.
Käyttäjät lisäksi arvioivat itse sekä sivustoja että testin työtaakkaa.
The laboratory tests revealed more usability problems than others, especially related to navigation, body text, information architecture and interaction design.
Laboratoriotesteissä löytyi kaiken kaikkiaan eniten käytettävyysongelmia ja näistä erityisesti kohtalaiset, navigaatioon ja leipäteksteihin liittyvät sekä informaatioarkkitehtuuriin ja interaktiosuunnitteluun liittyvät ongelmat havaittiin parhaiten.
These methods are potentially better for the earlier stages of the design process, but they were also more effective for finding less severe usability issues.
Näillä löydettiin myös enemmän pienempien vakavuusluokkien ongelmia, ja toisaalta ne saattavat soveltua myös suunnitteluprosessin alkupäähän, sillä niillä löydettiin paremmin alempien suunnittelutasojen ongelmia.
The results showed that moderated methods are more suitable for evaluating texts or the structure of the web site.
Tulokset viittaavat siihen, että mikäli halutaan arvioida tekstejä ja sivuston rakennetta, kannattaa suosia ohjattuja testejä.
Usability testing is a widely used technique to evaluate web site usability.
Käytettävyystestaus on yleinen tapa arvioida verkkosivustojen käytettävyyttä, ja tälle on muodostunut lukuisia eri menetelmiä ja menetelmävariaatioita.
The changes at work were related to increasing customer demands, changing technology and financial pressures.
Työssä koetut muutokset liittyivät asiakkaiden vaatimusten kiristymiseen, jatkuvaan teknologian kehittymiseen ja taloudellisiin paineisiin.
To conclude, the results of the study were collected to categories of description.
Tutkimuksen tulokset tiivistettiin kuvauskategorioiksi.
In this material, expertise was portrayed more as an individual rather than a collective quality, even though the work was considered a team effort.
Tässä aineistossa asiantuntijuus näyttäytyi enemmän yksilöllisenä kuin kollektiivisena siitä huolimatta, että työn lopputuloksen katsottiin muodostuvan tiimityön tuloksena.
The participants of the study (n=12) were a group of professionals working in a company providing language services.
Tutkielman kohderyhmän muodostivat kielipalvelualan yrityksessä työskentelevät ammattilaiset (n=12).
Despite these changes, the underlying nature of work was seen as unchanged and overall, the changes were not considered to lead to any completely new expertise requirements.
Muutoksista huolimatta perustyön nähtiin kuitenkin säilyvän ennallaan eikä muutosten katsottu merkitsevän ainakaan välittömiä, kokonaan uudenlaisia osaamistarpeita.
The results clearly showed that the contextual dimension of expertise as experience in the professional field was considered as one of the most important element of expertise.
Tuloksissa nousi selvästi esiin asiantuntijuuden kontekstuaalisuus siten, että yhtenä tärkeänä asiantuntijuuden elementtinä pidettiin alan kokemusta.
The main analytical concept of the study is expertise, and the theoretical framework consists of research literature on expertise on individual and collective dimensions which were compared to the conceptions of expertise among the sample group.
Tutkielman keskeisin analyyttinen käsite on asiantuntijuus, ja teoreettinen viitekehys muodostuu asiantuntijuutta käsittelevän tutkimuskirjallisuuden yksilöllisistä ja yhteisöllisistä näkökulmista, joita verrattiin kohderyhmän asiantuntijuuskäsityksiin.
In this study, the main interests were the conceptions of expertise and experiences of changing work and expertise requirements.
Tässä tutkielmassa kiinnostuksen kohteena olivat käsitykset asiantuntijuudesta ja kokemukset työn ja osaamisvaatimusten muutoksista.
The study is based on a qualitative research strategy and the material was analysed by applying phenomenographic content analysis.
Tutkielmassa käytettiin laadullista tutkimusstrategiaa ja fenomenografista tutkimusasetelmaa.
In addition to knowledge, skills, self-awareness and education, expertise was also related to learning new things as a prerequisite for expertise development.
Asiantuntijuuteen liitettiin työssä tarvittavien tietojen, taitojen, itsetuntemuksen ja koulutuksen lisäksi uuden oppiminen kehittymisen edellytyksenä.
The material was collected through one-to-one interviews.
Aineisto koostui yksilöhaastatteluista.
Changing work as well as changing expertise requirements are an often discussed topic in our current public discussion.
Työelämän, työn ja osaamisvaatimusten jatkuvat muutokset ovat ajankohtaisia aiheita yhteiskunnallisessa ja julkisessa keskustelussa.
Also, knowing the customer was seen as expertise.
Asiakkaan tunteminenkin voi olla osa asiantuntijuutta.
The work related expertise as described by the participants is presented through examples, whereas the phenomenographic analysis focuses on the participants' conceptions of expertise and on experiences of changes of work.
Tutkittavien käsityksiä työssä tarvittavasta konkreettisesta osaamisesta kuvataan esimerkkien avulla, ja fenomenografinen analyysi kohdistuu asiantuntijuuskäsityksiin ja vastaajien työssä kokemiin muutoksiin.
Conceptions of expertise and experiences of work changes among a group of professionals working in the language service industry
Kielipalvelualan ammattilaisten käsityksiä asiantuntijuudesta ja työn muutoksista
The changes the research subjects have experienced at work were thematically analyzed by mirroring their views against some viewpoints on changing work and the historical work types.
Työssä koettuja muutoksia puolestaan tarkasteltiin temaattisesti työelämästä esitettyjen tulevaisuuskuvien ja työn historiallisten kehitystyyppien valossa.
The aim of the study was to analyse how the participants understand expertise and what kind of changes and new expertise requirements they have experienced at their work.
Tavoitteena oli tarkastella, millaisia ovat tutkittavien käsitykset työn edellyttämästä osaamisesta ja asiantuntijuudesta, sekä millaisia ovat työssä koetut muutokset ja millaista uutta osaamista mahdollisesti tarvitaan.
In addition, respect from others was also seen as part of being an expert.
Asiantuntijuuteen katsottiin kuuluvan myös arvostus.
On questions of personal project analysis inventory, Little's (1983) PPA-indicator was used, and on motivation Deci and Ryan's (1985) SDT-indicator.
Henkilökohtaisen tavoitteen arvioinnissa käytettiin Littlen (1983) PPA-mittaria ja motivaatiota mitattiin Decin & Ryanin (1985) SDT-mittarilla.
Furthermore, the study shows that 50,8% of first year secondary school students don't know what is their highest degree goal.
Kuitenkin ilmeni että 50,8% lukion ensimmäisen vuoden opiskelijoista ei vielä tiedä korkeinta tutkintotavoitettaan.
The research was conducted as a part of a larger Mind the Gap research project funded by the Academy of Finland in the spring of 2013.
Tämän tutkimuksen kyselyaineisto kerättiin osana laajempaa Suomen Akatemian rahoittamaa Mind the Gap -tutkimushanketta keväällä 2013.
The results were analysed by using a one-way analysis of variance.
Mittareiden tulokset analysoitiin yksisuuntaisella varianssianalyysillä.
1342 first year secondary school students from 17 different secondary schools in Helsinki took part in the research.
Tutkimukseen osallistui 1342 lukion ensimmäisen vuoden opiskelijaa 17 helsinkiläisestä lukiosta.
Students named their highest degree goal and also named one personal study goal.
Opiskelijat ilmoittavat ylimmän tutkintotavoitteensa ja nimesivät lisäksi yhden henkilökohtaisen opiskelutavoitteen.
Furthermore, I consider do these connections differ between genders.
Tutkimuksessa tarkasteltiin myös sitä onko yhteyksissä eroa sukupuolten välillä.
Persistence and satisfaction or extrinsic motivation : Connection of parents sosioeconomic status and students highest degree goals and personal study goals
Sinnikkyyttä ja mielihyvää, vai ulkoista motivoitumista : Vanhempien sosioekonomisen aseman yhteys lukiolaisten korkeimpaan tutkintotavoitteeseen ja henkilökohtaiseen opiskelutavoitteeseen
No significant connection of personal study goals on secondary school students was found.
Henkilökohtaisissa opiskelutavoitteissa ei löytynyt tilastollisesti merkitsevää eroa.
The aim of the research was to find out are there any connections between parents socioconomical status and secondary school students highest degree goals, their personal study goals, and how they experience them.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää onko vanhempien sosioekonomisella asemalla yhteyttä lukiolaisten korkeimpaan tutkintotavoitteeseen, henkilökohtaiseen opiskelutavoitteeseen ja siihen kuinka he sen kokevat.
The study shows, in accordance to earlier studies made in a Finnish context, that there is a connection between parents socialeconomical status and students highest degree goals, but the connection is not strong.
Tämän tutkimuksen tulos vahvisti aiempien suomalaisessa kontekstissa tehtyjen tutkimusten havaintoa vanhempien sosioekonomisen aseman yhteydestä lasten tutkintotavoitteisiin, vaikka tässä tutkimuksessa ei löytynyt vahvaa yhteyttä.
The results show that a higher sosioeconimical status leads students to find a natural intrinsic motivation for secondary school studies.
Näistä tuloksista voidaan päätellä että vanhempien korkeampi sosioekonominen status ohjaa opiskelijoita vahvemmin löytämään lukio-opiskelusta luontaista motivaatiota.
Students whose mothers are managerial employees experienced stronger progress and persistence.
Erityisesti ylempi toimihenkilö äiti on yhteydessä muita vahvempaan edistymisen ja sinnikkyyden kokemukseen.
When both parents have a higher sociaeconomical status, there is a connection between the students intrinsic motivation to reach their personal study goals.
Sekä äidin että isän korkeampi sosioekonominen asema on yhteydessä siihen että oppilaat ovat vahvemmin sisäisesti motivoituneita saavuttaakseen oman henkilökohtaisen opiskelutavoitteensa.
The answers were analysed with the help of a contingency table.
Näiden tulokset analysoitiin ristiintaulukoinnilla.
In addition, one aim was to find out are there any connections between parents socioeconomical status and how students motivate themselves for their goals.
Lisäksi tarkasteltiin onko vanhempien sosioekonomisella asemalla yhteyttä siihen kuinka opiskelijat motivoituivat henkilökohtaisiin opiskelutavoitteisiinsa.
For my research I interviewed ten children between the ages of 7 and 10.
Haastattelin tutkimusta varten kymmentä 7–10-vuotiasta lasta.
On the other hand, gender related dualisms and norms were also subverted.
Toisaalta sukupuoleen liittyviä dualismeja ja normeja myös horjutettiin.
The essential concepts were gender, discourse, subjectivity and subject position.
Keskeisiä käsitteitä olivat sukupuoli, diskurssi, subjektiviteetti ja subjektipositio.
The children expressed many dualistic and normative views on gender.
Lapset esittivät monia dualistisia ja normatiivisia näkemyksiä sukupuolesta.
The meanings of gender were shown to be persistent but also something containing possibilities for change.
Sukupuolen merkitykset näyttäytyivät sitkeinä, mutta silti myös muutoksen mahdollisuuksia sisältävinä.
In my research, gender appeared as a complex discourse.
Tutkimuksessani sukupuoli näyttäytyi monisäikeisenä diskurssina.
The children could be seen to simultaneously describe normative discourses and still position themselves or others outside of these discourses.
Lasten saattoi myös nähdä samanaikaisesti kuvaavan normatiivisia diskursseja, mutta silti positioivan itseään tai muita toimijoita näiden samaisten diskurssien ulkopuolelle.
Views on gender could be subverted and the concept of gender could be deconstructed during the research process.
Näkemyksiä sukupuolesta saatettiin horjuttaa ja sukupuolen käsitettä dekonstruoida tutkimusprosessinkin aikana.
I applied discourse analysis as a research method.
Tutkimusmenetelmänä sovelsin diskurssianalyysiä.
This kind of examination is important because it contributes to the actualization of gender sensitivity, equality and diverse possibilities for being human.
Tällainen tarkastelu on tärkeää, sillä se edesauttaa sukupuolisensitiivisyyden toteutumista, tasa-arvoa ja monipuolisia mahdollisuuksia ihmisyyteen.
I examined their views on gender thematic on the basis of the video art pieces Punahilkka ja susi (2012), Lasso (2000) and Masa (1999).
Syvennyin tutkimuksessani heidän sukupuolen tematiikkaan liittyviin tai liitettävissä oleviin näkemyksiinsä videoteosten Punahilkka ja susi (2012), Lasso (2000) ja Masa (1999) pohjalta.
On the basis of my research, I propose that critical examination of gender with children can contribute to, for example, the deconstruction of normative views on gender.
Tutkimukseni pohjalta esitän, että sukupuolen kriittinen tarkastelu lasten kanssa voi edesauttaa esimerkiksi normatiivisten sukupuoleen liittyvien näkemysten dekonstruointia.
This has been seen as a wish to localize in a gender position that is perceived as correct.
Tämän on nähty liittyvän haluun paikantua oikeanlaiseksi ymmärrettyyn sukupuoliseen positioon.
I am interested in the meanings of gender the children would bring up and how this would be related to the wider thematic of gender.
Minua kiinnostaa, minkälaisia sukupuolen merkityksiä lapset tuovat esiin ja miten tämä suhteutuu sukupuolen tematiikkaan laajemmin.
Video art pieces can offer a rich conversational basis for thinking about gender.
Videoteokset voivat tarjota rikkaan keskustelualustan sukupuolen pohtimiseen.
My research was supported by post-structural feminist thought and feminist film theory.
Tutkimukseni tukeutui jälkistrukturalistiseen feministiseen ajatteluun ja feministiseen liikkuvan kuvan teoriaan.
Children have been noted to challenge the norms in addition to maintaining them.
Normien ylläpitämisen lisäksi lasten on nähty myös haastavan niitä.