natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The acceptability of topic avoidance varied according to whether it differed from lying or not.
Kertomatta jättämisen hyväksyttävyyteen vaikutti lisäksi se, erosiko se valehtelemisesta vai ei.
Topic avoidance was seen both as a conscious strategic communication for managing privacy, and as an uncontrollable force of nature that at its worst destroys the relationship.
Kertomatta jättäminen nähtiin sekä tietoisena yksityisyyden hallinnan viestintästrategiana että hallitsemattomana luonnonvoimana, joka pahimmillaan tuhoaa parisuhteen.
: Topic avoidance in romantic relationships
: Kertomatta jättäminen parisuhteen vuorovaikutuskontekstissa
When the interviewees talk about topic avoidance, their speech can be interpreted to mean that in spite of uncontrollability, communicative choices can be made in relational communication and that skills concerning communication in romantic relationships can be learned.
Kun haastateltavat puhuvat kertomatta jättämisestä, heidän puheestaan voi tulkita käsityksen siitä, että hallitsemattomuudesta huolimatta parisuhdeviestinnässä voi tehdä viestinnällisiä valintoja ja parisuhdeviestintätaitoja voi oppia.
The aim of this study was to describe topic avoidance based on what was told in the interviews, and to describe the beliefs concerning functional or dysfunctional relational communication that can be interpreted from the interviewees' speech when they talk about topic avoidance.
Tutkimuksen tavoitteena oli kuvata haastateltavien kertoman pohjalta sitä, mitä kertomatta jättäminen on, sekä sitä, millaisia uskomuksia hyvästä tai epäonnistuneesta parisuhdeviestinnästä heidän puheestaan voi tulkita kun he kertovat kertomatta jättämisestä.
The dialectical nature of the phenomenon being researched is evident in the way that along with openness, the interviewees talked about excessive openness that should occasionally be avoided in the context of relational communication by leaving things unsaid.
Tutkittavan ilmiön dialektisuutta kuvaa muun muassa se, että avoimuuden rinnalla haastateltavat kertoivat liiallisesta avoimuudesta, jonka välttämiseksi asioita tulisi joissain tilanteissa jättää parisuhteen vuorovaikutuskontekstissa kertomatta.
Topic avoidance in romantic relationships has not been researched before in Finnish speech communication research, and this study was expected to increase the understanding of a phenomenon that acquires relatively dramatic attributes in everyday conversation.
Kertomatta jättämistä parisuhteen vuorovaikutuskontekstissa ei suomalaisessa puheviestinnän tutkimuksessa ole aiemmin tutkittu, joten tämän tutkimuksen toivottiin lisäävän ymmärrystä arkikeskustelussa hyvinkin dramaattisia piirteitä saavan viestinnällisen ilmiön suhteen.
Additional material for the study was gathered from the interviewees by using the role playing method to describe interactional events where something essential is left unsaid in the context of romantic relationship.
Tutkimuksen sivuaineistoksi haastateltavilta kerättiin eläytymismenetelmällä kuvauksia sellaisista vuorovaikutustilanteista, joissa jotain merkityksellistä jätetään parisuhteen vuorovaikutuskontekstissa kertomatta.
Knowledge was defined as the best view available, which helps one not to act haphazardly.
Tieto määriteltiin parhaaksi saatavilla olevaksi näkemykseksi, joka estää toimimasta sattumanvaraisesti.
This study examined the fundamental question of what really matters when selecting a new employee.
Tässä tutkimuksessa lähestyttiin kysymystä siitä, mikä uuden työntekijän valinnan todella ratkaisee.
The following research problems guided the examination of the phenomenon: 1) Where does the interviewer seek tacit knowledge from during the employment interview?
Ilmiön tarkastelua ohjasivat seuraavat tutkimusongelmat: 1) Mistä haastattelija etsii hiljaista tietoa työhaastattelun aikana?
2) How is tacit knowledge achieved during the employment interview?
2) Miten hiljaista tietoa työhaastattelun aikana saavutetaan?
3) How does the interviewer defend the significance of the tacit knowledge gained as knowledge that has influence on the selection decision?
3) Miten haastattelija perustelee saavuttamansa hiljaisen tiedon merkitystä valintaan vaikuttavana tietona?
The characteristics of the inductive analysis of the research data may also be utilized, when applicable, in tacit knowledge research within other contexts.
Tutkimushaastatteluiden analysoinnin aineistolähtöisyyden piirteitä voitaneen hyödyntää soveltavin osin myös muihin konteksteihin kohdistetussa hiljaisen tiedon tutkimuksessa.
As recruiting is becoming a more distinct profession, it was reasonable to approach the topic from an educational point of view.
Henkilöstön valitsijoiden eriytyessä yhä tiiviimmin omaksi ammattikunnakseen aihetta oli perusteltua lähestyä nyt kasvatustieteellisestä näkökulmasta.
The research topic was chosen based on the observed increase in the amount of employment interviews and their importance in society.
Tutkimusaiheen valinta perustui yhteiskunnassa huomioituihin piirteisiin työhaastatteluiden määrän, ja niiden merkityksen kasvusta.
As a result of the study, the objects of tacit knowledge in the context of an employment interview culminated into three areas: the applicant's verbal communication, the applicant's non-verbal communication and the interaction between interview participants.
Tutkimuksen tuloksena hiljaisen tiedon kohde kulminoitui työhaastattelutilanteessa kolmeen osa-alueeseen: hakijan sanalliseen viestintään, hakijan sanattomaan viestintään, sekä työhaastattelun vuorovaikutukseen.
Personnel recruiters were found to have four different, but interconnected ways to encounter knowledge during an employment interview: understanding, evaluative, revealing, and approving knowing.
Henkilöstön valitsijoiden tavalle kohdata työhaastattelutilanteessa esiintyvä tieto löydettiin neljä erilaista, mutta toisiinsa yhdistyvää tietämisen ulottuvuutta: ymmärtävä, arvioiva, paljastava ja hyväksyvä tietäminen.
The interview themes were linked to some recently made selection decision in each organization and the preceding employment interview with the selected candidate.
Haastattelun teemat liitettiin koskemaan kunkin henkilöstön valitsijan työyhteisössä hiljattain tapahtunutta valintapäätöstä, ja sitä edeltänyttä työhaastattelutilannetta valituksi tulleen työnhakijan kanssa.
The significance of knowledge as the kind of knowledge that has an impact on the decision was supported by references to collective opinion (other people agree with it), circumstance (interview's short duration), or using some instrument (structured interview).
Tiedon merkitsevyyttä valintaan vaikuttavana tietona saatettiin vahvistaa yhteisöllisyyteen (muut ihmiset samaa mieltä), olosuhteisiin (työhaastattelun lyhyt kesto) tai apuvälineisiin (strukturoitu haastattelurunko) viittaamalla.
The question of gaining knowledge was answered with the concept of procedural knowledge.
Kysymys tiedon saavuttamisesta avautui tarkasteltavaksi proseduraalisen tiedon käsitteellä.
Tacit Knowledge in Personnel Selection : A study about the tacit dimension of knowledge in the context of employment interview evaluation
Hiljainen tieto henkilöstön valinnassa : tutkimus työhaastatteluiden arvioinnissa hyödynnettävän tiedon hiljaisesta ulottuvuudesta
Observations directed toward those objects were shown to be intentional and three schemes were found behind them: experiences from previous interviews, applicant's application papers and the aptitude for the work responsibilities.
Tiedon kohteeseen suunnatut havainnot näyttäytyivät intentionaalisina, ja niiden taustalle hahmoteltiin tiedolle esitettyjen vertauskohteiden avulla kolme skeeman osa-aluetta: kokemukset aikaisemmista työhaastattelutilanteista, hakijan työnhakupaperit sekä soveltuvuus työtehtävän vaatimuksiin.
The lettered research data was analyzed inductively.
Litteroitu haastatteluaineisto analysoitiin aineistolähtöisesti.
In order to explain the importance given to tacit knowledge, it was examined in connection with the most prevalent practices in the personnel selection industry.
Hiljaiselle tiedolle annettavan merkityksen perustelemisessa tarkastelunäkökulmaksi valittiin tiedon yhdistäminen henkilöstön valinnan alalla yleisimmin tunnustettuihin käytäntöihin.
Tacit knowledge was also defined as a positive concept, and it was seen as a part of personnel recruiters' improving proficiency.
Hiljainen tieto sai käsitteenä näin positiivisen arvolatauksen, ja se nähtiin osana henkilöstön valitsijoiden kehittyvää ammattitaitoa.
The research data was collected by interviewing six personnel recruiters who conduct and evaluate employment interviews as part of their work responsibilities.
Tutkimusaineisto kerättiin haastattelemalla kuutta työhaastatteluiden arviointiin työnkuvansa puolesta osallistuvaa henkilöstön valitsijaa.
The study revealed new aspects of employment selection process through examining tacit knowledge.
Henkilöstön valintaprosessista tavoitettiin hiljaisen tiedon tarkastelun välityksellä uusia näkökulmia.
In order to conceptualize tacit knowledge, reflective consideration of the interview event was used in the study.
Hiljaisen tiedon käsitteellistämiseksi tutkimuksessa turvauduttiin tilanteen reflektiiviseen pohdintaan.
The study focused on tacit knowledge used by personnel recruiters when interviewing employees.
Tutkimus kohdistui henkilöstön valitsijoiden hyödyntämään hiljaiseen tietoon työhaastatteluiden kontekstissa.
Previous research shows that social interaction has an important role in playing games for many players.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että sosiaalinen vuorovaikutus on monille pelaajille tärkeä osa pelaamista.
If this is truly the case, guild membership may have similar positive effects on individual's mental well-being as traditional positively evaluated group memberships have.
Tällöin myös kiltajäsenyydellä saattaa olla samansuuntaisia positiivisia vaikutuksia yksilön psyykkiseen hyvinvointiin kuin perinteisillä positiivisiksi arvioiduilla ryhmäjäsenyyksillä.
Social identities are an important aspect of self-concept and since group related cues are more salient than personal clues in computer-mediated communication, the social gaming experience was approached through group identity.
Sosiaaliset identiteetit ovat tärkeä osa ihmisen minäkuvaa ja koska tietokonevälitteisessä viestinnässä ryhmään liittyvät vihjeet ovat yksilöiden henkilökohtaisia vihjeitä näkyvämpiä, lähestyttiin tässä tutkimuksessa sosiaalista pelaamiskokemusta ryhmäidentiteetin kautta.
Subjects were 1203 guild members and 106 players not in a guild.
Aineistona oli 1203 kiltaan kuulunutta pelaajaa ja vertailuryhmässä 106 kiltaan kuulumatonta pelaajaa, jotka olivat vastanneet Internetissä tutkimuskyselyyn.
Group identity was experienced strongest in elder middle-sized guilds that had formal rules and that emphasized social interaction.
Ryhmäidentiteetti oli vahvimmillaan vanhoissa keskikokoissa killoissa, joissa oli selvät säännöt ja joiden tavoitteisiin kuului sosiaalinen vuorovaikutus.
Measuring Group Identity in Massively Multiplayer Online Role-Playing Game World of Warcraft
Ryhmäidentiteetin mittaaminen verkkoroolipelissä World of Warcraft
The players with strong group identity had more positive gaming experience and played World of Warcraft more per week than the players who were not in a guild or identified to guild weakly.
Vahvasti kiltaan identifioituneet pelaajat kokivat pelaamiskokemuksensa positiivisemmaksi ja pelasivat World of Warcraftia enemmän kuin kiltaan kuulumattomat tai kiltaan heikosti identifioituneet pelaajat.
As a whole this study proposes that group identity in guilds is constructed from the same elements as in traditional groups.
Kokonaisuudessaan tämä tutkimus osoittaa, että ryhmäidentiteetti on verkkoroolipelin killoissa rakenteeltaan samankaltainen kuin perinteisissä ryhmissä.
This result encourages game developers to produce environments that enhance group identity as it seems to increase the enjoyment in games.
Pelintekijöiden kannattaa siten kehittää ratkaisuja, jotka tukevat ryhmäidentiteetin kehittymistä, sillä se vaikuttaisi lisäävän pelaajien viihtyvyyttä pelissä.
The typical experiences of group identity was analyzed with cluster analysis and effects of guild attributes with multivariate analysis of covariance.
Ryhmäidentiteetin rakennetta analysoitiin faktorianalyysilla, tyypillistä ryhmäidentiteetin kokemusta ryhmittelyanalyysilla ja kiltojen ominaisuuksien vaikutuksia kovarianssianalyysilla.
As a result of the study a new scale was developed which measured group identity on six dimensions: self-stereotyping, public and private evaluation, importance, interconnection of self and others and awareness of content.
Tutkimuksessa kehitettiin VERI-mittari, joka mittasi ryhmäidentiteettiä kuudella ulottuvuudella: kokemusta itsestä tyypillisenä ryhmän jäsenenä, kokemuksia ryhmän arvosta muille sekä itselle, ryhmän merkitystä minäkuvassa, minän yhdistä muihin ryhmän jäseniin sekä tietoisuutta ryhmän sisällöstä.
The objective of the study was to explore the dimensions of group identity in the guilds of World of Warcraft.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tutkia pelaajalle kiltajäsenyydestä syntyviä ryhmäidentiteetin eri ulottuvuuksia verkkoroolipelissä World of Warcraft.
The data was gathered by an Internet survey which measured group identity with nine scales, gaming experience with three scales and guild attributes with four scales.
Kyselyssä mitattiin ryhmäidentiteetin kokemusta yhdeksällä, pelaamiskokemusta kolmella ja kiltaan liittyviä tekijöitä neljällä skaalalla, sekä lisäksi vastaajan taustatietoja.
Secondary goal is to study how different guild attributes affect the group identity and third goal is to explore the connection between group identity and gaming experience and amount of play.
Tutkimuksessa kehitetään arviointimenetelmä ryhmäidentiteetin mittaamiseen verkkoroolipelissä, tarkastellaan kiltojen ominaisuuksien vaikutusta ryhmäidentiteettiin sekä ryhmäidentiteetin yhteyttä pelaamiskokemukseen ja peliin käytettyyn aikaan.
Separate and combined serial recall of words and locations : Research on cognitive processes during multimedia learning
Sanojen ja sijaintien erillinen ja yhdistetty muistaminen : Tutkimus verkko-oppimiseen liittyvistä kognitiivisista prosesseista
The research method and the results can be applied when navigation in web-based environments is studied.
Tuloksia voidaan soveltaa tietoverkossa navigoimiseen liittyviin kysymyksiin.
The spatial task was a computerized version of the Corsi Blocks Task, in which serial recall of nine spatial locations was required.
Spatiaalinen tehtävä oli tietokoneelle sovellettu versio Corsi Blocks –tehtävästä, jossa koehenkilön tuli painaa mieleensä sarja esitettyjä sijainteja ja palauttaa ne esitysjärjestyksessä.
According to some models of working memory, verbal and spatial material is processed in separate systems.
Joidenkin työmuistimallien mukaan kielellinen ja spatiaalinen materiaali prosessoidaan toisistaan riippumattomasti työmuistin eri alavarastoissa.
In this experiment, recall of words and locations was studied.
Tässä tutkimuksessa tutkittiin sanojen ja sijaintien muistamista sekä yhdessä että erikseen.
In the combined task participants had to recall a series of nine words and their spatial locations in the correct order.
Yhdistetyssä tehtävässä koehenkilölle esitettiin yhdeksän sanaa yhdeksässä eri sijainnissa ja koehenkilön tuli palauttaa mielestään sekä sanat että niiden sijainnit.
The results showed that words were recalled equally well whether presented in the center of the screen, or in different spatial locations or whether recall of their spatial locations was required.
Tutkimuksessa havaittiin, että sanoja muistetaan yhtä paljon keskitetysti ja hajautetusti esitettynä ja silloin, kun samanaikaisesti tulee suorittaa myös spatiaalista tehtävää, eli muistaa sijainnit, joissa sanat oli esitetty.
These results imply that verbal and spatial materials are processed separately and the maintenance of spatial material is more sensitive to disruption than the maintenance of verbal material.
Lisäksi spatiaalisen materiaalin ylläpitäminen häiriintyy kielellistä materiaalia herkemmin.
The locations were marked with a string of the letter "X", or with a word.
Sijainnit esitettiin joko merkityksettömillä objekteilla tai sanoilla.
In complex web-based environments, too heavy a load on the user’s working memory may cause spatial confusion, which leads to the problem of getting lost in the web-based environment.
Tietoverkossa eksyminen on todellinen ongelma erityisesti monimutkaisissa verkko-oppimisympäristöissä.
However, there are task environments, such as multimedia, which typically contains both verbal and spatial material.
Verkko-oppimisen aikana nämä kaksi prosessia toimivat usein samanaikaisesti, sillä verkossa esitetty oppimateriaalissa on keskeistä teksti ja sen sijoittelu.
Twelve participants were presented with five different conditions, of which two were verbal, two were spatial and one was a combined task.
Kielellisissä tehtävissä koehenkilön tuli painaa mieleensä yhdeksän sanan listoja ja palauttaa ne esitysjärjestyksessä; sanat esitettiin joko keskeltä näyttöä tai hajautetusti näytöllä.
Participants were assigned into aural (n = 13) and non-aural (n = 11) groups according to how much they employ aural strategies, as determined by a questionnaire.
Osallistujat jaettiin auraaliseen (n=13) ja ei-auraaliseen (11) ryhmään sen perusteella kuinka paljon he kertoivat taustatietokyselylomakkeessa hyödyntävänsä auraalisia strategioita.
However, there were no group differences in the behavioral discrimination both deviants being detected equally well.
Sitä vastoin, behavioraalinen erottelutarkkuus ei eronnut ryhmien välillä ja molemmat poikkeavuudet eroteltiin yhtä tarkasti.
Complex sound pattern processing related also to the attentive behavioral performance in all musicians.
Monimutkaisten melodiakulkujen kuulotiedonkäsittely liittyi myös behavioraaliseen suoriutumiseen kaikilla muusikoilla.
Results showed that there were group differences both at the pre-attentive and behavioral levels of sound processing.
Tulosten mukaan ryhmät erosivat toisistaan sekä esitietoisella että tietoisella kuulotiedonkäsittelyn tasolla.
Additionally, AMMA scores (especially the Rhythm) correlated significantly with the Contour-MMN amplitudes after the attentive condition.
Lisäksi AMMA:n tulokset (erityisesti Rytmi-osio) korreloivat merkitsevästi tarkkailutilanteen jälkeiseen kuvio-MMN:n amplitudiin.
No changes were seen in the Contour-MMN between conditions with either of the groups.
Kuvio-MMN ei eronnut tilanteiden välillä kummallakaan ryhmällä.
Moreover, the Interval-MMN latency in the non-aural group prolonged after the attentive condition as compared to the preceding condition whereas in the aural group the MMN latency shortened.
Lisäksi intervalli-MMN:n latenssi kasvoi tarkkailutilanteen jälkeen ei-auraalisella ryhmällä, kun taas auraalisella ryhmällä se pieneni verrattuna tarkkailua edeltävään tilanteeseen.
While providing new insights into behavioral and neural differences between musicians preferring different practice strategies, results only partially support previous findings concerning discriminatory accuracy of violation within complex sound pattern learning.
Tulokset tarjoavat uutta tietoa erilaisia harjoittelustrategioita suosivien muusikoiden välisistä eroista behavioraalisen ja neuraalisen tarkastelun tasoilla, mutta tukevat vain osittain aiempia aivotutkimuslöydöksiä poikkeavuuksien erottelutarkkuudesta monimutkaisten äänisarjojen oppimisen yhteydessä.
The Interval-MMN amplitudes decreased especially in the aural group after the attentive condition.
Intervalli-MMN:n amplitudi pienentyi tarkkailutilanteen erityisesti auraalisella ryhmällä.
Second, in the ‘transposed-melody’ paradigm, MMN was larger for the deviant that changed its contour as compared with the deviant that changed the last tone and thus the interval between the two last tones of the melody.
Transponoitujen melodioiden paradigmassa MMN oli vahvempi kuviopoikkeavuudelle (jossa toiseksi viimeinen sävel vaihtui) verrattuna intervallipoikkeavuudelle (jossa viimeinen sävel vaihtui).
Taken together, the present results suggest that practice strategies do not affect musicians' pre-attentive processing of simple sound features but might affect complex sound pattern processing.
Tulosten mukaan harjoittelustrategiat eivät näytä vaikuttavan muusikoiden esitietoiseen äänen piirteiden havaitsemiseen mutta saattavat vaikuttaa monimutkaisten melodiakulkujen havaitsemiseen.
First, in the optimal paradigm, the MMN morphology for the isolated sound features was similar between groups but its MMN amplitude, latency and topography for different sound features differed.
Optimiparadigmassa MMN ei eronnut amplitudin tai latenssin osalta ryhmien välillä, mutta sen amplitudi ja jakauma eri äänen poikkeamapiirteiden välillä vaihteli.
This study aimed at systematically determining whether there are differences in neural sound processing and behavioral measures between musicians preferring and not-preferring aural strategies including improvising, playing by ear and rehearsing by listening recordings.
Tutkimuksen tavoitteena oli systemaattisesti selvittää, eroaako auraalisia ja ei-auraalisia (ts. korvakuuloon perustuvia) harjoittelustrategioita suosivien muusikoiden kuulotiedon käsittely aivotutkimusten ja behavioraalisten mittausten perusteella.
Previous exploratory studies suggest that pre-attentive auditory processing of musicians differ depending on the strategies they use in music practicing and performance.
Aiempien tutkimusten mukaan muusikoiden käyttämät harjoittelustrategiat voivat vaikuttaa heidän esitietoiseen kuulotiedon käsittelyynsä.
Third, the non-aural group outperformed the aural group in the AMMA musicality test (Tonal subtest and Total scores).
AMMA-musikaalisuustestissä ei-auraalinen ryhmä suoriutui auraalista paremmin sävelkorkeuksien erottelukykyä testaavassa (’Tonal’) osiossa ja koko testissä.
The Contour-MMN amplitude as determined in the beginning of the recordings correlated with the subsequent behavioral discrimination accuracy in attentive condition.
Kuviopoikkeavuuden MMN ensimmäisessä ei-tarkkailutilanteessa korreloi merkitsevästi tarkkailutilanteen behavioraaliseen erottelutarkkuuteen.
The amplitude, latency, and scalp topography of the memory-related mismatch negativity (MMN) component of the event-related brain potentials were investigated with the so-called ‘optimal’ paradigm probing simple sound feature processing and with the ‘transposed-melody’ paradigm, probing complex sound pattern processing.
EEG-kokeessa esitettiin yksinkertainen äänten piirteitä testaava optimiparadigma sekä monimutkaisten, transponoitujen, melodiakulkujen paradigma, jonka aikana testattiin myös kuulohavainnoinnin erottelutarkkuutta tarkkailutilanteessa.
Further, their behavioral accuracy in sound perception was tested with an attentive discrimination task in the transposed-melody paradigm and with the AMMA musicality test.
Erillisellä tutkimuskerralla tehtiin AMMA-musikaalisuustesti sekä täytettiin taustatietokyselylomake.
The study was carried out in two phases.
Tutkimustehtävä toteutettiin kahdessa vaiheessa.
It has to be offered to teachers frequently and early enough.
Sitä on tarjottava opettajille tarpeeksi ajoissa ja säännöllisesti.
The theoretical starting points of the study were based on a model of burn-out (Kalimo & Toppinen1997) and a model of teachers' professional development (Niemi 1989).
Tutkimuksen teoreettiset lähtökohdat pohjautuivat Kalimon ja Toppisen (1997) malliin työuupumuksesta sekä Niemen (1989) malliin opettajien ammatillisesta kehityksestä.
A teacher, who has not found his/her own personal way of acting as a teacher and who considers change as something negative, is more likely to become exhausted than a teacher, who has developed his/her own pedagogical identity and who regards change more positively.
Opettaja, joka ei ole löytänyt omaa persoonallista tapaansa toimia opettajana ja joka suhtautuu kielteisesti muutokseen, uupuu siis todennäköisemmin kuin opettaja, joka on kehittänyt oman kasvattajaidentiteetin ja joka näkee muutokset paremminkin mahdollisuutena kuin uhkana.