natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During the SPR measurements, the changes in the SPR peak minimum angular position and SPR peak minimum intensity were recorded in real-time, and these were further used for analysis after the measurements.
Mittauksissa tarkasteltiin SPRminimikulman ja SPR-piikin minimi-intensiteetin muutosta reaaliajassa, kun solukerros altistettiin tutkimusaineille.
After three days of culture MDCKII cells were exposed to test compounds in separate SPR measurements.
Kun MDCKII-soluja oli viljelty kolme päivää SPR-sensorin pinnalla, solukerroksen ja tutkimusaineiden välinen vuorovaikutus mitattiin SPR-laitteella erillisissä mittauksissa.
The aim of the experimental part of this work was to evaluate the suitability of the SPR technique for cell-based studies to monitor drug-cell interactions in native cellular environments.
Erikoistyön tavoitteena oli selvittää soveltuuko SPR-menetelmä lääkeaineen ja solujen välisten vuorovaikutusten tutkimiseen.
Moreover, the surface plasmon resonance (SPR) technique is introduced.
Lisäksi katsauksessa esitellään uusi pintaplasmoniresonanssi (SPR)-menetelmä ennustamaan lääkeaineen imeytymistä solukalvon läpi.
ARPE-19 cells were immobilized on the PDMS substrates but the challenge of imaging cell monolayers on PDMS molded SPR flow channels suggested that immobilizing the cells directly on the SPR sensor surface would be a more straightforward procedure.
ARPE-19-solut onnistuttiin kasvattamaan yhtenäisenä solukerroksena PDMS:n pinnalla, mutta solukerroksen tarkastelu PDMS-virtauskanaviston pinnalla oli haastavaa.
Hence, ARPE-19 and MDCKII cell culturing protocols were optimized for successful immobilization of confluent cell monolayers directly on the SPR sensor surface.
Viljelyolosuhteet optimoitiin siten, että ARPE-19 ja MDCKII-solut kasvoivat yhtenäisenä solukerroksena SPR-sensorilla.
This indicates that the introduced SPR approach may be a potential in vitro method in order to provide real-time information on the permeability of drugs and possibly on cell uptake mechanisms of nanoparticles for a better mechanistic understanding of drug-cell interactions on a cellular level.
Tulokset osoittavat, että SPR-tekniikka voi olla potentiaalinen in vitro -menetelmä tutkimaan lääkeaineiden vuorovaikutuksia solukerroksen kanssa.
Recently, the SPR technique has also been applied to cellbased assays but in those studies the reason for the SPR signal responses is generally poorly discussed.
Menetelmällä on tehty myös solututkimuksia, mutta niissä on analysoitu yksinkertaistetusti mitattuja signaalin muutoksia.
The objective of the experimental study was to evaluate and optimize different cell culturing approaches for living cell sensing for SPR, i.e. cells immobilized on the roof of the PDMS molded flow channel in the SPR instrument and cells immobilized directly on the SPR sensor surface.
Tavoitteena oli kasvattaa soluja SPR-laitteen PDMS:lla päällystetyn virtauskanaviston pinnalla tai suoraan SPR-sensorin pinnalla.
However, ARPE-19 cells showed poor resistance against shear stress in the flow channel; whereas MDCKII cells showed much better resistance against shear stress in the flow channel.
Virtausmittauksissa kuitenkin selvisi, että ARPE-19-solut eivät kestäneet puskurin virtauksen aiheuttamia olosuhteita virtauskanavistossa, kun taas MDCKII-solut kestivät niitä hyvin.
The principle of SPR and its applications for predicting intestinal permeability using lipid membranes resembling the intestinal membrane and for studying drug-cell interactions are discussed.
SPR-menetelmää on käytetty muun muassa lääkeaineen imeytymisen tutkimisessa keinotekoisten lipidikerrosten avulla sekä lääkeaineen ja solujen välisten vuorovaikutusten tutkimisessa SPR-sensorin pinnalla.
Therefore, only MDCKII cells immobilized on the SPR sensor surfaces were used for drug-cell interaction studies.
Tämän vuoksi varsinaiset SPR-mittaukset tehtiin vain MDCKII-soluilla.
One of the prerequisites for successful drug therapy is sufficient permeability.
Erikoistyön tavoitteena oli löytää optimoidut olosuhteet, joissa voitaisiin tehdä SPR-solumittauksia.
This type of measures arise in a variety of physical and mathematical models.
Tällaisia mittoja esiintyy erilaisissa fysiikan sekä matematiikan malleissa.
It turns out that after a suitable regularization of the field and normalization of the measure, a limiting procedure yields a non-trivial limit object.
Osoittautuu, että kun tämä approksimaatio tehdään yhä hienommin ja hienommin, sopivalla normalisaatiolla saadaan rajankäynnillä, matemaattisesti täsmällisesti määritelty objekti.
Questions addressed in the thesis are how to properly define such measures and some geometric properties of these measures.
Keskeisiä kysymyksiä ovat tällaisten mittojen täsmällinen määrittely sekä niiden ominaisuudet.
This normalization is a delicate procedure and at a certain value of the variance of the field, the behavior of this normalization changes drastically - a phase transition occurs.
Tarkemmin ottaen, on olemassa yksi piste, jossa tämän normalisaation käyttäytyminen muuttuu radikaalisti.
In physics, they arise as the are measure of two-dimensional Liouville quantum gravity and Gibbs measures in certain simple disordered systems.
Fysiikassa tällaiset mitat voidaan tulkita pinta-alamitoiksi kaksiulotteisessa kvanttigravitaatiossa.
The thesis is about random measures whose density with respect to the Lebesgue measure is the exponential of a Gaussian field with a short range logarithmic singularity in its covariance.
Tarkemmin ottaen mitta on pituuden, pinta-alan ja tilavuuden käsitteen yleistys ja tässä työssä tutkitaan tilannetta, jossa normaalia pituutta painotetaan termillä, jonka logaritmi on Gaussinen satunnaismuuttuja.
Defining these measures is non-trivial since due to the singularity in the covariance, the field can only be interpreted as a random distribution and not as a random function.
Ongelmallista tällaisten mittojen täsmällisessä määrittelyssä on se, että tämän tyyppisiä Gaussisia satunnaismuuttujia ei voi tulkita satunnaisena funktiona sellaisenaan, joten ei ole selvää kuinka mitta pitäisi täsmällisesti määritellä.
Once the measure is constructed, some simple geometric and probabilistic properties of these measures are considered.
Kun mitta on hyvin määritelty, keskeisiä kysymyksiä ovat sen geometriset ominaisuudet.
From a mathematical point of view, they are related to extreme value statistics of random variables with logarithmic correlations and are interesting as such from the point of view of random geometry.
Tämä riippuvuus on sellaista, että eri pisteisiin liitettyjen satunnaismuuttujien välinen korrelaatio riippuu pisteiden välisen etäisyyden logaritmista.
Relevant questions are for example: does the measure possess atoms, if not what is its modulus of continuity, what is the probability distribution of the measure of a set.
Lisäksi tällaisia mittoja esiintyy epäjärjestyneiden systeemien teoriassa: ne kuvaavat tasapainojakaumaa mallissa, jossa hiukkanen liikkuu epäpuhtauksien synnyttämässä potentiaalienergiakentässä.
Such measures are a special case of Gaussian multiplicative chaos.
Työssä tukitaan satunnaisgeometriaa satunnaismittojen näkökulmasta.
Article 5 found that several pension fund characteristics drive responsible investment: legal origin (in particular Scandinavian and English origins), pension fund ownership type (in particular public pension funds) and size-related variables (e.g. portfolio size; in particular the smallest and the largest pension funds).
Artikkeli 5 osoitti, että useat eläkerahastojen piirteet selittävät eläkerahastojen vastuullista sijoittamista: maa, josta eläkerahasto tulee (legal origin; erityisesti Pohjoismaat ja Iso-Britannia), eläkerahaston omistajuuden tyyppi (ownership type; erityisesti julkiset eläkerahastot) sekä kokoon littyvät muuttujat (kuten sijoitussalkun pieni tai hyvin suuri koko).
In general, the contribution to sustainable development is that pension funds - including those with no responsible investment strategy - seem to be positive towards responsible investment.
Kestävän kehityksen näkökulmasta katsottuna tutkimuksen kontribuutio on se, että myös ne eläkerahastot, joilla ei ole vastuullisen sijoittamisen strategiaa, vaikuttavat olevan positiivisia vastuullista sijoittamista kohtaan.
Key words: responsible investment, pension funds, drivers of responsible investment
Avainsanat: vastuullinen sijoittaminen, eläkerahastot, vastuullisen sijoittamisen edistäjät ja estäjät
Responsible investment refers to the consideration of environmental, social and corporate governance factors in investment decision-making.
Vastuullinen sijoittaminen tarkoittaa ympäristötekijöiden, sosiaalisten tekijöiden ja hyvien hallintotapojen huomioimista sijoituspäätöksenteossa.
Article 2 pointed out that during the financial crisis (Economics and Finance), the attitudes of key financial decision makers of pension funds were not a negative driver of responsible investment.
Artikkeli 2 osoitti, että finanssikriisin aikana eläkerahastojen avainhenkilöiden asenteet eivät olleet kielteisiä vastuullista sijoittamista kohtaan.
This thesis aims to narrow this gap and focuses on the following research question: "Which drivers explain the responsible investment of European pension funds?"
Tämän väitöskirjan tavoitteena on selvittää näitä edistäjiä ja estäjiä seuraavan tutkimuskysymyksen kautta: Mitkä tekijät selittävät eurooppalaisten eläkesijoittajien vastuullista sijoittamista?
The theoretical framework and the results of the five articles indicate that pension fund-level drivers also are important when explaining responsible investment in the context of pension funds.
Teoreettinen viitekehys ja viisi artikkelia osoittavat, että eläkerahastotason tekijät ovat myös keskeisessä asemassa eläkerahastojen vastuullista sijoittamista selitettäessä.
Pension funds are organisations which ensure pension payments for retirees, and form one group of institutional investors.
Eläkerahastot ovat organisaatioita, jotka hallinnoivat ja sijoittavat eläkevarojamme sekä muodostavat yhden merkittävän instituutiosijoittajien ryhmän.
Five articles and an introductory article, which provides a theoretical framework, constitute the thesis.
Tämä väitöskirja koostuu viidestä artikkelista sekä teoreettisen viitekehyksen sisältävästä yhteenvetoartikkelista.
The results may be helpful when considering the practice of responsible investment in different economies, which, consequently, may prove interesting to researchers, decision makers at national and international levels, responsible investment organisations such as UN PRI and Eurosif, institutional investors and responsible investment service providers.
Tarkemmin sanottuna alan tutkijat, päätöksentekijät kansallisella ja kansainvälisillä tasoilla, vastuullisen sijoittamisen organisaatiot, kuten YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteet ja Eurosif, instituutiosijoittajat sekä palveluntarjoajat voivat hyötyä tuloksista.
Future research is encouraged to investigate in greater detail what motivates or discourages pension funds towards or from responsible investment.
Tulevaisuuden tutkimus on tervetullutta selvittämään yksityiskohtaisemmin tekijöitä, jotka edistävät ja estävät eläkerahastojen vastuullista sijoittamista.
Article 3 found that practical struggle is a negative driver for responsible investment by pension funds and that heuristics, such as the use of readily available information, may impact the way the key financial decision makers of pension funds think about responsible investment.
Artikkelin 3 tulokset viittaavat siihen, että käytännön hankaluudet estävät vastuullista sijoittamista: heuristiikat, kuten saatavilla olevan tiedon käyttö, voivat vaikuttaa eläkerahastojen avainhenkilöiden ajattelutapaan vastuullisesta sijoittamisesta.
To conclude, responsible investment by pension funds responds to drivers that are embedded in the environment in which the pension funds function, the characteristics of the pension funds as well as the ways in which their key financial decision makers think.
Eläkerahastojen vastuullinen sijoittaminen selittyy siis tekijöillä, jotka ovat osana eläkerahastojen toimintaympäristöä, eläkerahastojen piirteillä sekä eläkerahastojen avainhenkilöiden ajattelutavoilla.
More specifically, Article 1 showed on a macro level that, in particular economic openness, the size of the pension industry, as well as cultural values of masculinity (femininity) and uncertainty avoidance, can be associated with differences in responsible investment.
Artikkelin 1 mukaan makrotason tekijöistä talouden avoimuus, eläkerahastosektorin koko ja kulttuurisista arvoista maskuliinisuus / feminiinisyys sekä epävarmuuden välttäminen ovat yhteydessä vastuullisen sijoittamisen eroihin.
The article also showed that the pension fund level matters when examining the drivers of responsible investment by pension funds.
Artikkeli osoitti myös, että eläkerahastotason tekijöillä on merkityksensä eläkerahastojen vastuullista sijoittamista selitettäessä.
Pension funds receive assets from employees, mainly in the form of statutory pension payments, and manage these assets profitably to ensure necessary pension payments.
Pääosin eläkerahastot vastaanottavat varoja työnantajilta pakollisten eläkemaksujen muodossa ja sijoittavat niitä turvatakseen eläkkeiden maksun.
To answer the research question, the researcher held ten face-to-face interviews with ten key financial decision makers of pension funds in Belgium and Finland, and conducted a survey of more than 250 pension funds in 15 European countries.
Tutkimuskysymykseen vastatakseen tutkija haastatteli kasvotusten eläkerahastojen avainhenkilöitä Belgiassa (viisi avainhenkilöä) ja Suomessa (viisi avainhenkilöä), yhteensä kymmenessä eläkerahastossa.
This level, impacted by macro-level drivers (culture, institutions, organisations, economics and finance), comprises the characteristics of pension funds and their key financial decision makers.
Makrotason tekijät (kulttuuri, instituutiot, organisaatiot, talous ja rahoitussektori) vaikuttavat eläkerahastotasoon, kuten myös mikrotason tekijät (heuristiikat, usko (beliefs), arvot, asenteet ja motiivit).
Article 4 confirmed the findings of Article 3 with regard to practical struggle and demonstrated that the pension fund level (i.e. responsible investment practices) can impact the macro level.
Artikkeli 4 vahvisti artikkelin 3 tulokset 15 maan osalta ja osoitti, että vastuullisella sijoittamisella on potentiaalia vaikuttaa makrotason tekijöihin.
However, a considerable gap exists with respect to what drives responsible investment.
Vastuullinen sijoittaminen on vahvassa kasvussa globaalisti.
Responsible investment has seen strong global growth, of which significant institutional investors, such as pension funds, are the main drivers.
Instituutiosijoittajat, kuten eläkerahastot, vastaavat valtaosasta tätä kasvua.
Although micro-level drivers such as heuristics, beliefs, values, attitudes and motives are essential to explaining responsible investment in the context of pension funds, key financial decision makers may be unaware of their influence.
Eläkerahastojen avainhenkilöt eivät kuitenkaan välttämättä ole tietoisia mikrotason tekijöiden vaikutuksista ajatteluunsa.
This positive attitude was largely due to the fact that landowners could decide the timing of the partition by themselves.
Talollisten positiivinen suhtautuminen johtui siitä, että he saivat pääosin itse päättää toimituksen ajankohdan.
Secondly, there are no signs of peasant resistance, even though some farmers were afraid of the high costs.
Toiseksi tutkimusalueelta ei ole löydettävissä vähäisintäkään merkkiä uudistuksen vastustamisesta, vaikka osa talollisista pelkäsikin korkeita kustannuksia.
The very first enclosure was carried out at the village of Breds in the parish of Ingå in 1757, and the majority of the commons had been privatised by 1775.
Ensimmäinen jako toimitettiin kesällä 1757 inkoolaisessa Bredsin kylässä, ja valtaosa yhteismaista oli saatu jaettua vuoden 1775 loppuun mennessä.
The heyday of privatisation came in the 1760s, when cereal prices were high.
Maanjakojen huippukausi osui 1760-luvulle, jolloin rukiin ja ohran hinnat olivat korkealla.
As far as new settlements are concerned, the partition of commons failed to achieve its intended influence, as Western Nyland was already densely populated before the storskifte reform.
Asutushistorian näkökulmasta yhteismaiden jakamisella ei sen sijaan ollut ratkaisevaa merkitystä, sillä Länsi-Uusimaa oli tiheästi asuttua seutua jo ennen isojakoa.
Furthermore, privatisation facilitated the clearance of unproductive wastelands such as marshes and fens.
Yhteismaiden jakaminen helpotti myös hyödyttömien joutomaiden kuten soiden ja rämeiden raivaamista tuottavaksi peltomaaksi.
According to the special enclosure statute for the southern provinces of Finland, enacted in 1766, county governors were entitled to initiate enclosure proceedings without consulting land-owners, and governors also exercised their powers in Western Nyland.
Maaherroille annettiin vuoden 1766 läänikohtaisissa asetuksissa oikeus aloitteiden tekemiseen, ja Uudellamaalla maaherrat myös käyttivät jakovaltaansa.
In addition, the peasants were ready to abandon the common field system because it was prone to conflict.
Toiseksi, talolliset olivat valmiita hylkäämään vuosisataisen yhteisnautinnan, koska se oli hyvin konfliktiherkkä maanhallinnan muoto.
Around 10 40% of all proceedings were carried out publicly.
Noin 10 40 % toimituksista käynnistyi maaherran määräyksestä.
Firstly, peasants actively applied for the privatisation of the commons: about 60% of all applicants were peasant farmers.
Noin 60 % kaikista aloitteentekijöistä oli talonpoikia.
Furthermore, the enclosure proceedings began immediately after the first enclosure statute of 1757.
Kolmanneksi maanjakoreformi käynnistyi Länsi-Uudellamaalla heti vuoden 1757 isojakoasetuksen jälkeen eli selvästi aikaisemmin kuin on oletettu.
The study area comprises four parishes, Ingå, Karis, Sjundeå and Tenala, situated in the province of Western Nyland at the northern shore of the Gulf of Finland.
Tutkin väitöskirjassani, kuinka uudistus otettiin vastaan neljässä länsiuusmaalaisessa pitäjässä: Inkoossa, Karjaalla, Siuntiossa ja Tenholassa.
Some neighbours widened their narrow strips of land illegally, or logged more wood than others.
Kaupallinen metsänkäyttö oli omiaan aiheuttamaan maariitoja, jos joku naapureista hakkasi myyntiin enemmän tukkeja kuin toiset.
The emergence of exclusive property rights in land Enclosure in the Western Nyland in the 18th century This is a study of the storskifte reform (the Swedish equivalent of the Europe-wide enclosure movement), one of the major events in the history of the Finnish countryside from the mid-18th century onwards.
Isojako, 1700-luvun puolivälissä käynnistynyt maanjako-olojen uudistus, on yksi Suomen historian merkittävimpiä ja kauaskantoisimpia maatalousreformeja.
In this work I analyse the storskifte from the local-community point of view.
Osoitan tutkimuksessani, että perinteistä tulkintaa isojaosta pakkoreformina on syytä arvioida uudelleen.
The situation was different in the provinces of Ostrobotnia (then including Lapland), Savolax and Karelia, and later in the province of Viborg, where all common land was privatised at the same time as the implementation of fiscal reforms.
Isojaossa oli kyse kahdesta uudistuksesta: toisaalta tilusten seka-asema (sarkajako tai lohkojako) purettiin ja maatiloille jaettiin yhtenäiset viljelyalueet, toisaalta kylien ja jakokuntien yhteiset ulkomaat eli ns. yhteismaat jaettiin talollisten kesken yksityiseen omistukseen.
The storskifte reform started early in the Helsinki region and around the town of Lovisa too, whereas in the inland parishes of the province of Nyland storskifte proceedings were carried out much later.
Toimitukset käynnistyivät varhain myös muissa uusmaalaisissa rannikkopitäjissä kuten Helsingin ja Loviisan kaupunkien ympäristöissä.
Thus, the proximity of large consumer centres, such as towns and other industrial centres, can be seen as by far the most important explanation for the diffusion of enclosure.
Erot selittyvät markkinoiden kuten teollisuuslaitosten, kaupunkien ja linnoitustyömaiden läheisyydellä.
The most active initiators were the so-called rusthållare (the holders of the farm , obliged to furnish a cavalryman).
Perintöratsutilalliset, talonpoikaissäädyn varakkain kerrostuma erottuu selvästi joukosta, kun anomusten määrä suhteutetaan maanomistusrakenteeseen: joka toinen ratsutilallinen käytti jakovaltaansa.
The policing of property rights was difficult, especially in those villages where the commons were used for heavy land clearances and commercial purposes.
Ennen isojakoa omistuksia yritettiin laajentaa siirtelemällä peltosarkojen välisiä rajamerkkejä ja tekemällä yhteismaille luvattomia valtauksia.
However, the enclosure process had begun long before these general regulations, therefore the vast majority of enclosures were eventually carried out privately.
Toisaalta toimitukset olivat 1760-luvun jälkipuoliskolla jo hyvässä vauhdissa miltei kaikissa länsiuusmaalaisissa pitäjissä, joten maaherran merkitys ei päässyt nousemaan kovin suureksi.
The prognoses of patients with diabetes are still, however, far from the prognoses of the nondiabetic population.
Silti diabeetikon ennuste on edelleen kaukana muun väestön ennusteesta.
Diabetes is a strong risk factor for macrovascular complications.
Diabetes on merkittävä riski sydän- ja verisuonisairauksille.
To study the development, we analysed the trends in case fatality (CF) of the first ACS and first ischaemic stroke, the incidence of lower-extremity amputations and population attributable-fractions (PAFs) of ACS and ischaemic stroke due to diabetes.
Otimme tarkastelun kohteiksi äkillisten sydäntapahtumien ja aivoinfarktien kohtaustappavuuden, alaraaja-amputaatioiden ilmaantuvuuden ja diabeteksen aiheuttaman riskin äkillisiin sydäntapahtumiin ja aivoinfarkteihin väestössä.
The Epidemiology of Macrovascular Complications of Diabetes in Finland 1992-2002
Diabetes ja sydän- ja verisuonitaudit Suomessa 1992-2002 Diabeetikoiden määrä on ollut jatkuvassa nopeassa kasvussa Suomessa.
The total 1-year cardiovascular disease (CVD) CF after the first ischaemic stroke was 1.2 1.6 times higher among patients with T2DM compared with nondiabetic persons, depending on gender and age group (II).
Diabeetikoiden yhden vuoden kuolleisuus aivoinfarktin jälkeen oli 20-60 % suurempi kuin ei-diabeetikoiden riippuen sukupuolesta ja iästä.
The corresponding figures for women were 61.0% and 48.3%.
Naisväestön lisäriski on samaan aikaan pienentynyt 20,1 %:sta 16,9 %:iin.
We executed a register study combining information from the national reimbursement registers of medicines, Hospital Discharge Register and Causes-of-Death Register to identify all persons that have been treated with hypoglycaemic medication or registered with a diabetes diagnosis, and their macrovascular complications from 1992 to 2002.
Tutkimuksessa hyödynnettiin kansallisia rekistereitä, Kelan lääkekorvausrekisterit, Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen (THL) hoitoilmoitusrekisteri ja Tilastokeskuksen kuolinsyyrekisteri.
Data for comparison were available through the National Cardiovascular Disease Register.
Diabeetikoiden lisäsairauksia verrattiin muun väestön lisäsairauksiin hyväksikäyttäen THL:n Sydän- ja verisuonitautirekisterin tietoja.
Our main findings were that the diabetic population has benefited from the favourable development to the same extent as the nondiabetic population (I, II).
Myönteisenä havaintoja oli, että diabeetikot ovat hyötyneet parantuneesta ehkäisystä ja hoidosta samassa suhteessa kuin muu väestö.
The PAF of the first CVD event due to diabetes showed an upward trend among men from 11.4% (95% CI 10.8 12.0%) to 13.8% (95% CI 13.2 14.5%), p for trend less than 0.0001, and a downward trend among women from 20.1% (95% CI 19.2 21.0%) to 16.9% (95% CI 15.9 17.8%), p for trend 0.0005 (IV).
Diabeteksen aiheuttama riski miesväestölle saada äkillinen sydäntapahtuma tai aivoinfarkti on kasvanut 11,4 %:sta 13,8 %:iin vuodesta 1992 vuoteen 2002.
The difference was biggest in the younger age group of men.
Lisäriski on siis edelleen naisilla suurempi kuin miehillä.