natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Focusing on another on-field measure, sown wildflower strips, I studied the ability of sown strips to promote three different aspects of flower-visiting insect diversity: pollination service availability, species diversity and species of conservation concern.
Kukkakaistakokeessa ja metsänreunakokeessa selvitin toimenpiteiden vaikutuksia kolmen eri tavoitteen kannalta: pölytyspalveluiden saatavuus kimalaisten yksilömäärällä mitattuna, hyönteisten kokonaislajimäärä sekä suojelun tarpeessa olevien päiväperhosten esiintyminen.
Furthermore, as habitat establishment adds different grassland patches into the landscape, also less mobile species and species with specific habitat requirements are likely to benefit.
Lisäksi niittymäisten elinympäristöjen lisääminen maisemaan tukee myös heikosti liikkuvien ja elinympäristövaatimuksiltaan tiukkojen lajien selviämistä maatalousalueillamme.
Finally, I studied differences in butterfly and moth mobility as well as the role of species traits in butterfly mobility in a release experiment.
Lisäksi tutkin päiväperhosten ja muiden päiväaktiivisten suurperhosten (mittarit ja yökköset) välisiä liikkuvuuseroja sekä lajipiirteiden vaikutusta päiväperhosten liikkuvuuteen.
The set-aside experiment showed that the colonization speed in butterflies and diurnal moths was strongly connected with body size measured by wingspan, and that diurnal moths were on the average slower colonizers than butterflies.
Perhosten liikkuvuus ja tätä kautta leviämiskyky riippuu voimakkaasti perhoslajin koosta ja etenkin hentosiipiset mittarit liikkuvat keskimäärin päiväperhosia heikommin.
Furthermore, my results showed that habitat specialist butterflies of conservation concern are best promoted in relatively forested landscapes and that logging in field-forest ecotones promotes them more effectively than establishing wildflower strips on cultivated fields.
Suojelun tarpeessa olevien päiväperhosten esiintyminen sen sijaan riippuu maiseman rakenteesta ja nämä lajit lisääntyvät tehokkaimmin metsäisillä alueilla ja käsitellyissä metsänreunoissa.
The potential of habitat creation in field-forest ecotones in particular is substantial in the Finnish countryside, as many farmers are also forest owners.
Etenkin peltojen läheisiä metsiä kannattaisi hyödyntää maatalousluonnon hoidossa entistä laajemmin.
As an off-field measure, I studied the benefits of logging in field-forest ecotones in terms of the same three aspects of insect diversity.
Tarkastelin väitöskirjatyössäni uudentyyppisten elinympäristöjen perustamisen hyödyllisyyttä maatalousluonnon monimuotoisuuden kannalta.
All three studied measures can be applied in conventional agriculture in Finland.
Tutkimiani tapoja perustaa elinympäristöjä maatalousmaisemaan voidaan hyödyntää tavanomaisessa maataloustuotannossa, esimerkiksi osana maatalouden ympäristötuen keinovalikoimaa.
As regards to diurnal Lepidoptera in general, set-aside field parcels should be left in place for several, preferably for at least for five years, as it takes time for less mobile species to disperse to the created habitat patches and to establish local populations.
Työni osoittaa myös että toimenpiteiden tulisi olla pitkäjänteistä, jotta myös heikosti liikkuvat perhoslajit ehtisivät levitä uusille elinympäristölaikuille ja perustaa niille elinvoimaisia paikallisia populaatioita.
TEM was utilized to confirm the size, shape and structure of the agglomerations.
TEM-kuvantamisella arvioitiin agglomeraatioiden kokoa, muotoa ja rakennetta.
The aim of this Master's Thesis was to broaden the understanding of formation of binary agglomerations in aqueous solutions.
Tämän Pro Gradu -työn tavoitteena oli laajentaa ymmärrystä binääristen agglomeraatioiden muodostumisesta vesiliuoksissa.
Magnetoferritin and PAMAM-dendrimer are presented with their potential applications, which are magnetically stabilized reactors, noninvasive in situ imaging, sensing in optically thick media, spintronics and nanoelectronics, magnonic metamaterials and other applications that require high ordering and controllability of nanocomposites.
Osiossa myös esitellään magnetoferritiini ja PAMAM-dendrimeeri potentiaalisine sovelluskohteineen, joita ovat magneettisesti stabiloidut reaktorit, noninvasiivinen in situ -kuvantaminen ja aistiminen optisesti sakeista kohteista, spintroniikka ja nanoelektroniikka, magnoniset metamateriaalit sekä muut korkeaa järjestäytymisastetta ja hallittavuutta edellyttävät sovellukset, joita nanoteknologia luo kehittyessään vielä lisää.
The catalytic activity of magnetoferritin diminished when it was agglomerated by PAMAM-dendrimer.
Magnetoferritiinin katalyyttisen aktiivisuuden havaittiin vähentyvän, kun ferritiiniä klusteroitiin PAMAM-dendrimeerillä.
Increase in the ionic strength resulted in faster agglomeration, which was against the expectations and differed from results of otherwise rather similar research projects.
Suolan lisääminen PAMAM-Fn-liuokseen nopeutti klusteroitumista, mikä oli alkuodotusten vastaista ja poikkesi useista vastaavanlaisissa tutkimuksissa saaduista tuloksista.
In the literature section of the thesis several topics are introduced, such as nanomagnetism, electrostatic interactions, diffusion and the formation mechanisms of agglomerations.
Kirjallisuusosassa käsitellään nanomagnetismia, elektrostaattisia vuorovaikutuksia, diffuusiota ja agglomeraatioiden muodostumismekanismeja.
The effects of agglomeration on magnetic field responsivity and catalytic activity for the peroxidase reaction between 3,3',5,5'-tetramethylbenzidine and hydrogen peroxide were studied.
Tutkimuksessa seurattiin agglomeroitumisen vaikutusta magnetoferritiinin magneettikenttävasteeseen sekä katalyyttiseen aktiivisuuteen peroksidaasiosoitusreaktiossa 3,3',5,5'-tetrametyylibentsidiinin sekä vetyperoksidin välillä.
The central topic was supramolecular interactions and methods controlling the interactions in order to tailor the properties of nanocomposites.
Tutkimuksen keskeisenä teemana olivat supramolekulaariset vuorovaikutukset ja niiden hallinnoiminen nanokomposiittien ominaisuuksien räätälöimiseksi.
The agglomeration sizes were monitored by dynamic light scattering and the proceeding of the indicator reaction by UV–VIS spectroscopy.
Agglomeroitumista tutkittiin dynaamisella valonsironnalla ja reaktion etenemistä UV–VIS-spektroskopialla.
The results could be utilized in bottom up material applications.
Tuloksista on hyötyä lukuisissa bottom up -tyyppisissä materiaalisovelluksissa.
In the experimental section the focus is on the agglomeration between the magnetoferritin of Pyrococcus furiosus archaea and PAMAM G3 dendrimer in aqueous solutions.
Tutkimusosassa käsitellään Pyrococcus furiosus -arkkieliön magnetoferritiinin agglomeroitumista PAMAM G3 -dendrimeerin kanssa erilaisissa vesiliuoksissa.
The structures of the agglomerations were studied by small angle x-ray diffractometry.
Agglomeraatioiden rakennetta tutkittiin pienkulmaröntgendiffraktiometrialla.
The average electrokinetic potentials of the magnetoferritin and PAMAM were studied by zetapotential measurements.
Proteiinien ja PAMAMin keskimääräistä pintavarausta mitattiin zetapotentiaalimittauksella.
Further studies are needed to understand better how such effects change the effective catalytic activity and the magnetic field responsivity of nanocomposites.
Jatkotutkimuksia edellytetään, jotta niiden vaikutuksia katalyyttiseen aktiivisuuteen tai magneettikenttävasteeseen ymmärrettäisiin tarkemmin.
The addition of salt was expected to weaken the agglomeration by shadowing the electrostatic potentials.
Suolan lisäys oletusarvoisesti heikentää agglomeroitumista varjostamalla varauksia.
Specific attention was paid to catalytic activity, the responsivity to a magnetic field and controlling the catalytic activity of agglomerations by magnetic means.
Erityisenä mielenkiinnon kohteena oli katalyyttisyys ja magneettikenttävaste sekä reaktion kontrolloiminen magneettisesti.
The electrokinetic potentials were shown to have varying effects on supramolecular behavior.
Agglomeraatioiden ja niiden komponenttien pintavarausten muutoksilla osoitettiin olevan monimuotoisia vaikutuksia supramolekulaariseen käyttäytymiseen.
A possible sidereaction was detected between mobile PAMAM and the product of the H2O2–TMB indicator reaction.
Saostetun ferritiinin katalyyttisyyden laskua ei kyetty käytetyllä järjestelyllä luotettavasti osoittamaan, sillä työssä muun muassa havaittiin mahdollinen sivureaktio sitoutumattoman PAMAMin ja H2O2–TMB-osoitusreaktion tuotteen kesken.
In that case the addition of salt might weaken more ferritin–ferritin repulsions than ferritin–PAMAM attractions.
Vaikuttavaksi mekanismiksi esitetään lopputuloksissa komponenttien rakenne- ja kokoeroja sekä Debyen pituuden lyhentymistä, jolloin suolan lisääminen vähentää voimakkaammin ferritiini–ferritiini-repulsioita kuin ferritiini–PAMAM-attraktioita.
Increase in ionic strength also weakens the ordering in agglomerations.
Suolan lisääminen näytti myös vähentävän agglomeraatioiden järjestäytyneisyyttä.
The properties of the agglomerations were studied as a function of solution parameters.
Muodostuneiden supramolekulaaristen partikkelien ominaisuuksia selvitettiin liuosparametrien funktiona.
It is a relatively new topic and is developing rapidly.
Aihe on verrattain tuore ja kehittyy nopeasti.
The two prominent approaches used are two-dimensional conformal field theory and the holographic entanglement entropy conjecture.
Tärkeimmät työkalut ovat kaksiulotteinen konformikenttäteoria ja holografisen lomittumisentropian konjektuuri.
The current main motives to study it are its applications to studying quantum gravity, thermalization and phase transitions in condensed matter systems.
Suurimmat syyt sen kiinnostavuudelle ovat sen sovellukset kvanttigravitaation, termalisaation ja tiiviin aineen systeemien faasimuunnoksen tutkimukseen.
The final chapter of the thesis discusses mutual information in various static and dynamic cases considered in the previous chapters.
Viimeinen luku käytetään keskinäisinformaation käsittelyyn aiemmissa luvuissa käsitellyissä systeemeissä.
For the first time, the evolution of mutual information is calculated in AdS/Vaidya metric with Lifshitz scaling and hyperscaling violation in the critical theta=d-1 case.
Uutena tuloksena määritetään keskinäisinformaation aikakehitys Lifshitz-skaalautuvassa ja hyperskaalausta rikkovassa AdS/Vaidya-metriikassa, jossa hyperviolaatioparametri on kriittinen, theeta=d-1.
As a more recent topic, the holographic approach is used to rederive the entanglement entropy of systems with a Fermi surface using AdS/Vaidya metric with Lifshitz scaling and hyperscaling violation.
Tuoreempana lähestymistapana esitetään tapa johtaa Fermi-pintaisten kriittisten systeemien lomittumisentropia käyttämällä AdS/Vaidya-metriikka, johon on lisätty Lifshitz-skaalaus ja hyperskaalauksen rikkoutuminen.
The results are reproduced and generalized to higher dimensions using holography.
Vastaavat tulokset johdetaan uudestaan holografisesta näkökulmasta ja yleistetään useampiulotteisiin systeemeihin.
Entanglement entropy is a proposal to quantify quantum entanglement of two disjoint regions in a pure system.
Lomittumisentropia on yksi ehdotetuista tavoista mitata puhdastilasysteemin kahden osan välistä lomittumista.
The first approach is to calculate entanglement entropy using conformal field theory, the results of which are known to be exact although technically more difficult to derive and only available for 1+1 dimensional systems.
Aiheen käsittely alkaa lomittumisentropian laskemisella konformikenttäteorioissa sekä ajasta riippumattomissa että riippuvissa systeemeissä, joiden tulokset ovat eksakteja, joskin teknisesti vaikeita, ja rajoittuvat avaruudellisesti yksiulotteisiin systeemeihin.
Mutual information is a related quantity and it can be used to measure the amount of information two disjoint regions share.
Keskinäisinformaatio on lomittumisentropiasta johdettu suure, joka nimensä mukaisesti mittaa, kuinka paljon yhteistä informaatiota kahden systeemin välillä on. Tutkielman tarkoituksena on toimia johdatuksena alan yleisiin perustuloksiin paneutumatta liikaa yksittäisiin esimerkkeihin.
By conducting critical discourse analysis and content analysis of the women related articles in Kehitysyhteistyö and Kehitys -journals during the publications period from 1969 to 2009, it was possible to find five different kinds of discourses: women in development discourse, welfare discourse, efficiency discourse, misery discourse and life story discourse.
Tuloksena lehden tuottamat naiskuvat voidaan jakaa viiteen eri ryhmään: Nainen kehityksessä -diskurssi, hyvinvointidiskurssi, tehokkuusdiskurssi, kurjuusdiskurssi sekä elämäkertadiskurssi.
Caroline Moser's and Janet Momsen's listings about the policy approaches on Third World women can be held as the frame work of this thesis.
Tarkastelun tukena käytetään Caroline Moserin ja Janet Momsenin jaotteluita kehittyvien maiden naisiin liittyvistä poliittisista diskursseista.
During forty years, the representations of the Third World women have changed back and forth, but it seems that the current trend in development journalism in Finland is highlighting the subjectivity and expertise of women.
Neljän vuosikymmenen aikana kehittyvien maiden naisten representaatiot ovat muuttuneet, mutta nykyinen trendi nostaa naiset kerronnalliseen keskiöön myös suomalaisessa kehitysjournalismissa.
In social constructionism actions and thoughts are seen creating the social reality and language used both reflecting and creating it.
Työ rakentuu ajatukselle sosiaalisesta konstruktionismista, jossa todellisuuden nähdään rakentuvan arjen toimissa ja käytännöissä.
Women's own interests and thoughts are getting more exposure and the representational top-down dictation is decreasing while giving the floor to personal depictions.
Naisten omakohtaisille ajatuksille ja mielenkiinnonkohteille annetaan enenevissä määrin palstatilaa.
This is done by utilizing theories of feminism, postcolonialism and development studies.
Työ pohjautuu feministiseen ja kehitysmaatutkimuksen teorioihin, ja on luonteeltaan poikkitieteellinen.
Within these discourses main changes were in the ways to write and position women.
Näissä eri diskursseissa on havaittavissa eroavaisuuksia mm. naisia käsittelevissä teemoissa ja naisten positioinnissa.
Even though Finnish trends in Third World women's representations were less varying, still universal relations were able to be discovered.
Verrattuna globaaliin kehityskeskusteluun suomalainen kehitysjournalismi on keskittynyt lukumäärältään vähempiin teemoihin, mutta kuitenkin tuottaen selkeitä universaaleja toisintoja koskien kehittyvien maiden naisia.
As a term Third World women is understood in context of certain geographical locations and stagnant representations of people.
Kehitysmaiden naisista käytetään stereotyyppisiä yksinkertaistuksia ja ajassa pysähtyneitä ilmauksia.
From object to subject : Analysis of Third World women's representations in Kehitysyhteistyö and Kehitys -journals
Tässä pro gradu -työssä tarkastellaan kriittisen diskurssianalyysin ja sisällön analyysin avulla Kehitys – lehdessä muotoutunutta kuvaa kehittyvien maiden naisista.
The women of developing countries are portrayed under one category as Third World women in news, journalism and textbooks.
Kehitysmaiden naisista puhutaan niin uutisoinnissa, artikkeleissa kuin oppikirjoissakin, ja se on hyväksytty termi määrittämään toiseutta tietyssä maantieteellisessä kontekstissa.
By comparing these approaches, trends in feminist and development theories, with the Finnish development journals, linkages between context and place specific representations of the Third World were found.
Työn tarkoituksena on rakentaa yhteyksiä tapahtumille, teoreettisille trendeille ja Suomessa tuotetuille representaatioille.
The thesis questions media's representational power to name, illustrate and portray women in developing countries.
Todellisuuden heijastamisessa, luomisessa ja uudelleen järjestämisessä medialla on suuri rooli.
The aim of this master's thesis is to examine representations of the Third World women in Finnish development journal.
Globaalia kehityskeskustelua verrataan siis suomalaisiin vastineisiin Kehitys – lehdessä.
Research data consists of 158 different references.
Tutkimusaineistoksi valikoitui yhteensä 158 erilaista lähdettä.
Somali diaspora is still on the move and started to grow in new destinations.
Somalidiaspora on yhä liikkeellä ja alkanut kasvaa uusissa kohteissa.
Increase in smuggling activities can bring along unwanted side effects such as human rights violations and human trafficking of migrants.
Salakuljetustoiminnan lisääntyminen voi tuoda mukanaan epätoivottuja lieveilmiöitä kuten siirtolaisten ihmisoikeuksien rikkomuksia ja ihmiskauppaa.
Despite the latest improvements in Somalia's situation emigration from Somalia still continues.
Huolimatta viimeaikaisista parannuksista maan tilanteessa maastalähtö Somaliasta jatkuu edelleen.
Synthesis summary is more descriptive than interpretative due to the aims of the research.
Yhteenveto on tässä tutkimuksessa enemmän kuvaileva kuin tulkinnallinen tutkimusten tavoitteiden vuoksi.
In the Western countries the biggest diasporas are located in the United States, United Kingdom, Canada, Sweden, Netherlands, Norway, Denmark, Finland and Italy.
Länsimaissa suurimmat somalidiasporat sijaitsevat Yhdysvalloissa, Iso-Britanniassa, Kanadassa, Ruotsissa, Alankomaissa, Norjassa, Tanskassa, Suomessa ja Italiassa.
Tightening immigration controls in the destination countries has increased the need of the support of the networks.
Kohdemaiden maahanmuuttotoimenpiteiden kiristyminen on johtanut verkoston tuen tarpeen lisääntymiseen.
Networks offer information about the migration in addition to financial and mental support.
Verkostot tarjoavat rahallisen ja henkisen tuen lisäksi myös tietoa muutosta.
The existence of the social networks in the destination countries is a significant factor when Somalis choose their destination countries.
Kohdemaahan perustettujen sosiaalisten verkostojen olemassaolo on merkittävä tekijä somalien kohdemaan valinnassa.
According to the theory social network influences individual's migration decision and it reduces risks and costs involved in migration and facilitates migrant's integration in a new country.
Teorian mukaan henkilön muuttopäätökseen vaikuttaa hänen sosiaalinen verkostonsa, mikä vähentää muuton riskejä ja kuluja, sekä helpottaa siirtolaisen sopeutumista uuteen maahan.
Narrative method was used for the synthesis, which means choosing and organizing the research evidence in order to produce a description of the phenomenon.
Synteesimenetelmänä käytettiin narratiivista yhteenvetoa, mikä tarkoittaa tutkimustodisteiden valintaa sekä järjestämistä, jotta voidaan tuottaa kuvaus tutkittavana olevan ilmiön todisteista.
Research method is qualitative meta-synthesis which aims to produce broad understanding of the phenomena under study, broader than the single empirical studies together or separately have offered.
Tutkimusmenetelmänä on käytetty kartoittavaa laadullista metasynteesiä, jonka tarkoitus on tuottaa tutkittavasta ilmiöstä suurempi ymmärrys, kuin mitä yksittäiset empiiriset tutkimukset yhdessä tai erikseen ovat tarjonneet.
Somalis' ways of emigration is strongly dominated by fleeing in great numbers to the neighboring countries, and irregular migration mainly to other parts of Africa, Middle East and Europe.
Somalien maastalähdön järjestelmiä hallitsee vahvasti pakeneminen joukoittain naapurimaihin, sekä epäsäännönmukainen muuttoliike pääasiassa muualle Afrikkaan, Lähi-itään ja Eurooppaan.
Routes, as well as the destination countries tend to change constantly as a response to tightening immigration and border controls.
Reitit, samoin kuin kohdemaat, muuttuvat kuitenkin jatkuvasti vastauksena kohdemaiden kiristyviin rajakontrolleihin.
Somalis live mainly as refugees in the neigboring countries and regions, especially in Kenya, Ethiopia and Yemen.
Somaleita oleskelee eniten pakolaisina Somalian naapurimaissa ja lähialueilla, erityisesti Keniassa, Etiopiassa ja Jemenissä.
Somalia has suffered from a long lasting conflict which has driven millions of Somalis out of the country producing a widely dispersed Somali diaspora.
Somaliassa jo toista vuosikymmentä jatkunut konflikti on ajanut miljoonia somaleita maanpakoon lähelle ja kauas, synnyttäen laajalle levittäytyneen somalidiasporan.
Research also examines the destination choices of Somalis by using network migration theory.
Tutkimus tarkastelee myös somalien kohdemaavalintoja verkostomuuttoliiketeorian kautta.
In the future more and more Somalis need to rely on human smugglers in order to leave Somalia and neighboring regions to migrate to pursued destination.
Tulevaisuudessakin yhä useampi somali joutuu turvautumaan salakuljettajien apuun päästäkseen maasta, tai sen lähialueilta pois ja kohti tavoiteltua kohdemaata.
The main result of this research are the maps produced during the research process that illustrate the ways and routes Somalis mainly use to leave the country and the neighboring regions towards different aspired destination countries and regions around the world.
Tämän tutkimuksen päätuloksena ovat tutkimusprosessin kautta syntyneet kartat, jotka havainnollistavat somalien käyttämiä tapoja ja reittejä lähteä maasta, tai sen lähialueilta, tavoittelemiinsa eri kohdemaihin ympäri maailman.
The routes Somalis travel most often indicate their feasibility and functionality to reach the aspired destination.
Somalien eniten käyttämät reitit kertovat näiden reittien käyttökelpoisuudesta ja toimivuudesta tavoiteltuun kohdemaahan tai -alueelle pääsemiseksi.
Research explains what are the routes and ways of migration that Somalis use to leave the country and to where Somali diaspora has spread out and also what kind of influence social network has on choosing the destinations of Somalis.
Tutkimus selvittää mitä reittejä kulkien ja mitä kulkumuotoja käyttäen Somaliasta pyritään pois, ja minne kaikkialle somalidiaspora on levittäytynyt, sekä minkälainen vaikutus sosiaalisella verkostolla on somalien kohdemaan valintaan.
One of them goes from Somalia through Ethiopia and Sudan towards the Mediterranean coast, mainly to Libya, where boats leave for Southern Europe.
Eniten käytettyjä reittejä on kolme, joista yksi reitti kulkee maitse Somaliasta Etiopian ja Sudanin kautta Välimeren rannalle, pääasiassa Libyaan, josta matka jatkuu veneellä Etelä-Eurooppaan.
The aim of this research is to gather all the accessible evidence of the ways Somalis emigrate Somalia and the neighboring regions, and also of the used migration routes illustrating the current level of knowledge.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kartoittaa ja koota yhteen kaikki saatavilla oleva tieto somalien maastalähdön järjestelmistä, eli eri tavoista lähteä Somaliasta ja sen lähialueilta, sekä käytetyistä muuttoreiteistä, kuvastaen tämän hetken tiedon tasoa.
Third route goes from Somalia towards South Africa mainly on land and by sea. Somali diaspora that has developed as a result of these migrations has concentrated in the Horn of Africa and Yemen; countries in the Gulf of Persia and in the Western Europe; and North America.
Näiden muuttoliikkeiden tuloksena syntynyt somalidiaspora on keskittynyt Afrikan sarveen ja Jemeniin; Persianlahden maihin ja Länsi-Eurooppaan; sekä Pohjois-Amerikkaan.
Second route goes straight from Somalia, or through Djibouti, towards Yemen across the Red Sea or the Gulf of Aden.
Toinen reitti kulkee suoraan Somaliasta tai Djiboutin kautta Punaisenmeren tai Adeninlahden yli Jemeniin, josta monet pyrkivät maitse edelleen muihin Lähi-idän maihin, tai jopa Eurooppaan asti.
The material of twelve interviews is analyzed primarily with qualitative content analysis.
Kahdentoista haastattelun aineistoa on analysoitu pääasiallisesti kvalitatiivisella sisällönanalyysillä.
Dichotomy between centralized and decentralized energy production is useless because both are needed.
Kahtiajako hajautetun ja keskitetyn energiantuotannon välillä on epätarkoituksenmukainen, sillä molempia tarvitaan.