natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this thesis, hPSC-derived neural networks were characterized on morphological and molecular levels to ensure the generation of neural cells.
Tässä väitöskirjatyössä varmistettiin ensin, että ihmisperäisistä kantasoluista kasvatetut solut todellakin olivat hermosoluja.
To assess the physiological properties of single neurons in the context the emerging network activity patterns, calcium imaging was combined with MEA measurements while performing pharmacological manipulations.
Sähköisen toiminnan muodostumista tarkisteltiin yhdistämällä MEA-mittaukset ja kalsium-kuvannukseen, jotta voitaisiin selvittää kuinka yksittäisten hermosolut toimivat suhteessa verkoston toimintaan.
Furthermore, hPSC-derived neurons are able to capture the development of functionality on an individual level and have been shown to display features of network activity.
Tämän lisäksi ihmisperäisistä kantasoluista tuotetut hermosolut kykenevät tuottamaan sekä yksittäin, että verkostona sähköistä aktiivisuutta.
In vitro neuronal networks derived from human pluripotent stem cells (hPSCs) can be harnessed to repeat several key steps of structural brain development.
Näin kasvatetut hermosolut muistuttavat ominaisuuksiltaan hermosoluja, joita voidaan löytää kehittyvistä aivoista eri vaihessa.
An essential part of the research was formed by processing discussions with experts in work seminars.
Tutkimustyön oleellisena osana oli työseminaareissa asiantuntijoiden kanssa käydyt prosessoivat keskustelut.
The process of data gathering in the sub-studies included literature and earlier reports and analyses made by various interest groups, as well as transcribed discussions from various forums.
Osatutkimusten tiedonhankinnassa on hyödynnetty kirjallisuutta, eri intressiryhmien aikaisemmin tekemiä selvityksiä ja raportteja ja erilaisissa foorumeissa käytyjä keskusteluja.
Taking advantage of the connections with businesses and the learning possibilities inside the school community should be a part of the everyday life in all levels of education.
Työelämäyhteyksien ja kouluyhteisön sisäisten oppimisen mahdollisuuksien hyödyntämisen tulisi olla oppilaitoksen arkea.
In the light of the renewing theory of learning, teachers ability to use workplaces as learning environments is increasingly important, as is their ability to assimilate the working culture and its development, simulate practical working situations and show the connections between theory and practice in real-life situations.
Uudistuvan oppimiskäsityksen myötä opettajan työssä korostuu yhä enemmän myös taito käyttää työelämää oppimisympäristönä, kyky ottaa monipuolisesti huomioon alan kulttuuri ja sen kehittäminen sekä taito simuloida käytännön tilanteita ja osoittaa teorian ja käytännön yhteydet todellisissa tilanteissa.
The data was reinforced with small scale questionnaires.
Tiedonhankintaa täydennettiin kyselyillä.
2) What are the requirements for the vocational teacher s work in 2010?
Millaista ammatillista koulutusta edellytetään vuonna 2010 ja millaista on silloin opettajan työ?
The increasing demands inside the educational community force people to see that teachers role is developing as a human relations profession, which stresses the facilities to encounter the increasing variety in students, the changing work surroundings and the different expectations of the surrounding community.
Opettajuus kehittyy ihmissuhdeammattina, jossa korostuu valmius kohdata lisääntyvä oppijoiden erilaisuus, työympäristön vaihtelu ja ympäröivän yhteisön odotusten kirjo.
The research is based on four sub-studies, conducted by the present author in 1998 ­ 2001: 1) two OPEPRO projects clarifying the educational needs and the changes in the work of teachers working in the field of vocational secondary education, 2) a study of the education needs of the teachers working in adult education establishments, and 3) a study of on-the-job learning in vocational education.
Tutkimus pohjautuu vuosina 1998 ­ 2001 tehtyihin neljään osatutkimukseen, joista laajin on Opetushallituksen koordinoima opettajien koulutustarpeita selvittänyt projekti (OPEPRO).
The research is futurologist in character and the data is qualitative in nature.
Tutkimus on luonteeltaan tulevaisuusorientoitunut tutkimus, jossa tiedonhankinta tapahtui laadullisen tutkimuksen menetelmin.
The research was constrained to vocational secondary education.
Tutkimus koskee toisen asteen ammatillista koulutusta, jonkin verran on tarkasteltu myös ammatillista aikuiskoulutusta.
The central areas of the role of a vocational teacher are the teacher s own personality, sociality (?
Ammatillisen opettajuuden keskeisinä alueina ovat opettajan oma persoonallisuus, sosiaalisuus, vuorovaikutustaidot sekä ammatilliset toimintavalmiudet.
Our society and working life are changing at an increasing speed and vocational skills and knowledge have to renew themselves at the same pace.
Ammatillinen koulutus ja ammatillisten opettajien työ on vuosien varrella kokenut suuria muutoksia ja muutosvauhti vain kiihtyy.
The discussions conducted during the research evinced that education establishments have a clear vision of what kind of facilities are required from a vocational teacher in the future, but the way this change is to be attained is a challenge to teacher trainers, decision-makers of vocational education, as well as to teachers themselves.
Nyt on tarpeen, että koulutuksesta vastaavat poliittiset päättäjät, hallintoviranomaiset ja työelämän edustajat käyvät rakentavaa keskustelua koulutuspolitiikasta ja ennen kaikkea ammatillisesta koulutuksesta, jotta riittävän ajoissa pystytään ennakoimaan koulutuksen edellyttämät muutokset niin ammatillisessa koulutuksessa kuin opettajankoulutuksessa.
All these changes are also reflected in the teacher s work.
Yhteiskunnan ja työelämän lisääntyvät muutokset asettavat ammatillisen opettajan työlle suuria vaatimuksia.
Skills and knowledge learned in basic education become obsolete quickly and not all skills and knowledge required in working life can be taught during basic education.
Pätevillä opettajilla ei tarkoiteta muodollista kelpoisuutta vaan nimenomaan opetustyön edellyttämää pätevyyttä.
A large portion of the job description of a modern vocational teacher is other than strict teaching.
Tutkimus tuo uutta näkemystä ammatillisen koulutuksen ja ammatillisen opettajan-koulutuksen kehittämiseen.
Nowadays, work requirements include more information processing, co-operation, problem solving skills and continuous learning than before.
Uudenlainen toimintaympäristö, lisääntyvä yhteistyö ja verkottunut toimintatapa, uudet pedagogiset virtaukset ja 2000-luvun aikuisopiskelijat omine odotuksineen muuttavat opettajan työnkuvaa ja roolia.
Actual development in 2000-2012 was reviewed.
Toteutunutta kehitystä tarkasteltiin aika-välillä 2000-2012.
Differences between sources and possible reasons for them were also examined.
Samalla tarkasteltiin eri lähteiden välisiä eroja ja niiden mahdollisia syitä.
In future, electric heating of detached houses will be replaced by different heat pump and hybrid solutions.
Tulevaisuudessa pientalojen sähkö-lämmitystä tullaan korvaamaan erilaisilla lämpöpumppu- ja hybridiratkaisuilla.
Nearly all large buildings connect to district heating where possible.
Lähes kaikki suuret rakennukset liittyvät kaukolämpöön, jos se on mahdollista.
Future selection trends were investigated to the extent that source data existed.
Valintojen kehittymistä tulevaisuudessa tarkasteltiin niiltä osin, mistä on lähdetietoja käytettävissä.
The new energy regulations that come into force on 1 July 2012 may reduce essentially the use of electric heating in new construction.
Uudet 1.7.2012 voimaan tulevat energiamääräykset voivat vähentää oleellisesti sähkölämmityksen määrää uudistuotannossa.
Thus, choice of heating mode is affected most by the location and size of a building (energy consumption).
Lämmitystapavalintoihin vaikuttavat siis voimakkaimmin rakennuksen sijainti ja koko (energian kulutusmäärä).
A new addition to the 2012 energy statistics are data on supplementary heating devices of residential buildings and e.g. the energy consumption of saunas.
Uutena asiana vuoden 2012 energiatilastoon on lisätty tietoa asuinrakennusten lisälämmityslaitteiden ja esimerkiksi saunojen energiankulutuksesta.
The clearest detected trends in selecting forms of heating for Finnish buildings are the rapid decline of oil heating and the strong growth of the popularity of ground heat pumps.
Selvimmät löydetyt trendit lämmitystapojen kehityksestä Suomen rakennuskannassa ovat öljylämmityksen nopea vähentyminen ja maalämpöpumppujen suosion voimakas kasvu.
The division was made to get a rough view of how community structure, i.e. availability of district heat, affects the heating system distribution of the building stock.
Jako on tehty, jotta nähdään karkeasti, kuinka yhdyskuntarakenne, eli käytännössä kaukolämmön saatavuus, vaikuttaa rakennuskannan lämmitysjärjestelmäjakaumiin.
Possible future trends in district heating were examined based on a report titled Future status of district heating in Finland’s energy system (Pöyry 2011).
Kaukolämmön kehityksen mahdollisia suuntalinjoja on selvitetty käyttäen apuna raporttia Kaukolämmön asema Suomen energiajärjestelmässä tulevaisuudessa (Pöyry 2011).
The examination confirmed the view that houses heated by wood and electricity are smaller than ones heated by ground-source and district heat.
Tällä tarkastelulla on vahvistettu käsitystä, että puu- ja sähkö-lämmitteiset talot ovat pienempiä kuin maalämmöllä ja kaukolämmöllä lämmitetyt talot.
The building stock and new construction statistics have been divided among urban municipalities and rural municipalities and settlements for the study.
Rakennuskanta- ja uudistuotantotilastot on jaettu tarkastelua varten kahteen osaan: kaupunkimaisiin kuntiin sekä maaseutumaisiin kuntiin ja taajamiin.
The division also makes it easier to assess the development of heating-mode distributions separately in areas where district heat supply is available and where it is not.
Jako on tehty myös siksi, että lämmitystapajakaumien kehittymistä on helpompi arvioida erikseen alueilla, joissa kaukolämpö on mahdollinen ja erikseen alueilla, joilla kaukolämpöä ei ole saatavilla.
It appears that a very small share of Finnish detached houses will be heated by oil at the end of 2028 based on the present rate of abandonment.
Tarkastelun mukaan näyttää siltä, että Suomen pientalokannassa öljylämmittäminen nykyisellä luopumistahdilla voisi muodostua hyvin vähäiseksi vuoden 2028 loppuun mennessä.
The main materials used in the study are the building stock and new construction statistics of Statistics Finland and the Energy Statistics Yearbook published by the agency.
Tutkimuksessa käytetyt pääaineistot ovat Tilastokeskuksen rakennuskanta- ja uudistuotantotilastot sekä Tilastokeskuksen julkaisema energiatilasto.
Besides the main materials, the study also looked at other surveys considering the forms of heating in Finland.
Pääaineistojen lisäksi tutkimuksessa on tarkasteltu myös muita lämmitystapaselvityksiä.
The popularity of electric heating has also been decreasing in Finnish new detached house construction although it remains the first choice as the main heating system of these houses.
Myös sähkölämmityksen suosio on ollut laskussa Suomen pientalojen uudistuotannossa, vaikka se onkin edelleen suosituin valinta pientalon päälämmitysjärjestelmäksi.
In small buildings other heating modes are also used independent of their occupancy classification.
Pienissä rakennuksissa riippumatta niiden käyttötarkoitusluokituksesta valitaan muitakin lämmitystapoja kuin kaukolämpö.
Studies at the University of Eastern Finland have provided additional information on the use of wood in heating buildings.
Puun käytöstä rakennusten lämmityksessä on saatu lisätietoa Itä-Suomen yliopiston tekemistä selvityksistä.
The focus of the study was the Finnish detached house stock due to the numerous alternative heating systems.
Tarkastelun pääpaino on Suomen pientalokannassa johtuen pientaloissa käytettävien lämmitysjärjestelmien lukuisista vaihtoehdoista.
The materials were also used to sum up the impact of the size of a detached house on the choice of the heating system.
Aineistojen avulla on esitetty myös lyhyesti, kuinka pientalon koko vaikuttaa lämmitys-järjestelmän valintaan.
The aim of this study was to determine the types of heating systems chosen for the Finnish building stock and related changes on the basis of various sources.
Tutkimuksen tavoitteena oli tutkia eri lähteiden avulla Suomen rakennuskannan lämmitysjärjestelmävalintoja ja niiden kehittymistä.
The share of wood heating has remained much the same for the last decade, and no strong surge in its popularity in the near future is expected.
Puun käytön osuus lämmityksestä on pysynyt likimain samansuuruisena viimeisen kymmenen vuoden aikana.
The Asuntokorjaaja (Home Repairer) publication of the Building Information Foundation RTS has shed light on the choices of heating system repairers.
Lämmityskorjaajien valinnoista on saatu tietoa Rakennustutkimus RTS Oy:n julkaisemasta Asuntokorjaaja-julkaisusta.
Head nurses also worked in direct and indirect nursing as well acted as an authority of nursing.
Osastonhoitajat ovat siirtyneet välittömän ja välillisen hoitotyön tekemisestä enemmän hoitotyön johtajiksi.
Head nurse s satisfaction depended on the balance between different activities and roles.
Tyytyväinen osastonhoitaja oli löytänyt tasapainon kokonaistyössään.
RESULTS: Head nurse s work was found to contain the activities like organizing, co-operating and communicating.
Toimivalta osastonhoitajan työssä liittyy järjestelemiseen, yhteistyön tekemiseen sekä tietokeskuksena olemiseen.
The activities such as supporting, assuring the skills and knowledge of the staff, and developing activities were determined as the accountability activities.
Toimivallan, vastuullisuuden ja hoitotyön tekemisen kuvauksia täydentävät osastonhoitajan omien lähtökohtien tunnistaminen sekä eteenpäin suuntautuminen työssä.
The head nurse s work changed in this millennium mainly to less working both in direct and indirect nursing.
Monissa maissa puhuttiin aina 1980-luvulle saakka palveluiden laajentumisesta, nyt jatkuvasta muutoksesta sekä niukkojen resurssien kohdentamisesta.
CONCLUSION: The expert head nurse integrates both the authority of leading and the authority of nursing.
Osastonhoitajat olivat yhdistäneet hoitotyön ja johtamisen asiantuntijuudet lähijohtajan asiantuntijuudeksi.
Also the nursing science and nursing background in head nurses work descriptions were evaluated.
Arvioimalla ulkopuolelta tuotuja ja terveydenhuoltoon sovellettuja erilaisia johtamismalleja sekä omahoitajamalliin perustuvaa hoitotyötä osastonhoitajan työssä pystyttiin tässä tutkimuksessa näyttämään hoitotyön vahvuus terveydenhuollossa.
These activities were determined as the responsibility activities.
Samoin niihin kaikkiin liitetään myös sellaiset käsitteet kuin valta, vastuu ja vastuullisuus.
The head nurses seemed to integrate different leadership models into their daily working patterns successfully.
Sekä omahoitajuutta korostavassa hoitotyön toimintamallissa että erilaisissa johtamismalleissa on tavoitteena saada toiminta vaikuttavaksi.
Three different management models were also evaluated: the management by objects, the total quality management model and the balanced score card model.
Osastonhoitajat hyödyntävät hoitotieteellistä tietopohjaansa muokkaamalla esimerkiksi työnkuvaansa erilaisten hoitotyön toimintamallien mukaan, mutta samalla he toimivat osana laajempaa kokonaisuutta soveltaen organisaatiotasolla valittuja johtamismalleja ja työvälineitä.
Head nurses work descriptions varied between university and rural hospital, between psychiatric and somatic nursing and in different sizes of wards.
Osastonhoitajien odotetaan yhdistävän sekä inhimilliset johtamistaidot että kliiniset taidot sekä tarkastelevan asioita monesta näkökulmasta moniammatillisuutta korostaen.
The empowered head nurse shows both the responsibility and accountability in one s own working patterns.
Osastonhoitajan tulisi saada sekä työntekijät, että myös itsensä motivoitua vaativaan työhön.
The satisfaction of the head nurse is a balanced composition of the responsibility activities, accountability activities and nursing.
Omana tehtäväalueena on lisäksi varsinainen substanssiosaaminen eli hoitotyö, joka luo raamit ja toimintaympäristön osastonhoitajan lähijohtamiselle.
In the 1990 s (n=111 individuals) and the 2000 s (n=44 individuals) head nurses kept the diaries about their work.
ylhäältä velvoittaen latistettu, alhaalta vaatien litistetty, sivuilta kadehtien kavennettu, joka taholta liikaa vaadittu Oheinen sitaatti on yhden osastonhoitajan osuva kuvaus osastonhoitajan työstä 1990-luvulla.
By profiling themselves as what can termed as a good employee, a good guy ­ open to change, loyal, able to learn, willing to be trained, able to cooperate, skilled at tasks important to the workplace in the future, healthy and feeling well at work ­ the employees hope to win the continuation of their employment contract.
Sopeuttamistilanteessa työntekijät kuvaavat itsensä ns. hyväksi tyypiksi, joka määrittyy muutosmyönteiseksi, lojaaliksi, oppimiskykyiseksi, koulutushaluiseksi, yhteistyökykyiseksi, tyytyväiseksi työhön ja työnantajaan, työpaikan tulevaisuudelle tärkeiden tehtävien taitajaksi, terveeksi ja työssä jaksavaksi.
The employees work sets re-quirements for learning and, in this sense, it provides opportunities to learn and im-prove .
Työntekijät kilpailevat työn kentällä oppimismahdollisuuksista ja oppimalla.
The study was conducted as a case study at two quite different workplaces: a rehabilita-tion centre and a metal factory.
Toinen työpaikka on miesvaltainen teollisuusyritys, metallitehdas, ja toinen naisvaltainen säätiöpohjainen kuntoutuskeskus.
As in the work process learning gets less and less space, work does not actually provide the needed learning opportunities at work.
Työntekijöiden työssä jaksamisen kannalta on äärimmäisen tärkeää, etteivät työssä oppimisen mahdollisuudet muodostu rajattomiksi.
The employees say that they have a positive attitude to learning, that they want more training and that they bene-fit from training, whatever the situation actually is.
Työntekijät tietävät, että uudenlaisessa työelämän pelissä on syytä kaikin keinoin ilmentää erityisesti muutosmyönteisyyttä ja oppimishalua sekä muita hyvän tyypin ominaisuuksia.
These struggles be-tween the employees and the employers concern the degree of mutual appreciation of loyalty as well as the amount and kind of required learning and the provision of spaces for workplace learning.
He kamppailevat työnantajan kanssa oppimisen mahdollisuuksista, kohtuullisiksi ajateltavissa olevista määristä ja oppimisen suunnista.
From the chosen critical perspective, learn-ing in today s working life stigmatized as uncertain is shown in a contradictory light.
Kriittisestä näkökulmasta tarkasteltuna tutkimuskirjallisuudessa usein tehtävä rinnastus niin sanotun hyvän työn ja oppimiseen kannustavan työn välillä osoittautuu erittäin kyseenalaiseksi yksinkertaistukseksi.
The employees observed that this form of exchange is no longer a normal practice but is undergoing a transformation ­ the rules in the field of working life are changing.
Työntekijät kuitenkin tiedostavat, että työelämän pelisäännöt ovat muuttuneet ja lojaalisuuden osoittaminen ei enää välttämättä auta työntekijää pärjäämään työpaikoista käytävässä kilpailussa.
The purpose of this study was to examine the complex interrelationship between work, learning and training from the perspective of working life research and sociological re-search on learning.
Tutkimuksessa osoitetaan, miten oppimista, erityisesti työssä oppimista, voidaan tarkastella yhteiskunnallisena, eli sosiologisena ilmiönä ja sosiaalisena käytäntönä.
It aimed first of all to locate the place of workplace learning in to-day s continuously changing and uncertain working life characterized by changing work requiring an increasing amount of learning.
Erityisen selkeäksi eroksi entiseen on nostettu työelämän lisääntynyt epävarmuus, joka näkyy jatkuvina muutoksina, määräaikaisten työsuhteiden lisääntymisenä ja irtisanomisina.
Secondly, it is becoming a target of continuous struggle and, in this way, also an administrative in-strument for the employer and a compulsory task for the employees.
Epävarmassa tilanteessa työntekijät ilmentävät vahvasti lojaalisuutta työnantajaa kohtaan ja pyrkivät haastamaan työnantajaa edelleen sitoutumaan työntekijään.
On the basis of this investigation, it seems fruitful to add to research on workplace learn-ing conflict theoretical perspectives and elements of social theory concerning the theory of social practices.
Tällaisella tarkastelutavalla työssä oppimisesta paljastuu puolia, joista vaietaan niin aikuiskasvatuksen työssä oppimisen tutkimuksessa kuin positiivisessa oppimispuheessakin, eräänlaisessa oppimisdiskurssissa, joka on tyypillistä suomalaisessa yhteiskunnassa.
The fact that problems related to promoting learning do not necessarily show as open re-sistance to learning can be explained through uncertain working life which in turn gener-ates tough competition among employees, belief in training and positive attributes strongly linked to learning.
Samoin oppimisvaatimukset aiheuttavat työntekijöille korvaamattomia ylitöitä, koska tehokkuuden nimissä työssä tapahtuvan oppimisen tosiasiallisia mahdollisuuksia rationalisoidaan pois samalla, kun jatkuvan oppimisen välttämättömyyttä korostetaan yhä ponnekkaammin.
The study showed that at a workplace faced with a situation in which employees are un-der the threat of being laid off or given notice, negotiations for the condition and con-tinuation of a moral contract established between the employer and the employee take place.
Näistä ristiriitojen kokemuksista sekä siitä, että muutosprosessien keskellä työelämän pelisäännöt ovat työntekijöiltä hukassa, aiheutuu ahdistusta ja tunne siitä, että työn tekemisen mielekkyys ja järki ovat kadoksissa.
In working life with increasing learning requirements, the employees have learnt some elements of the workplace game to survive.
Oppimishaasteet työelämässä ovat lisääntyneet tehtäväkuvien laajentumisen ja jatkuvien työssä tapahtuvien muutosten myötä.
Learning is left with the employees to attend to and it does not come up in the framework of the moral contract as an element of exchange offered by the employer: learning that can be done at work and during working hours.
Työn tekemisen mielekkyyttä olisi mahdollista lisätä tukemalla työntekijöiden mahdollisuuksia työssä, eli palkkatyösuhteessa ja työajalla tapahtuvaan oppimiseen esimerkiksi työn organisointia ja johtamista kehittämällä.
If an attempt to remedy this gap is made by arranging training unrelated to work practices, problems in applying to practice the practices learnt in training, or theory , easily emerge.
Jotta työpaikkojen tuottavuus ja työntekijöiden kokema työn tekemisen mielekkyys saataisiin kohentumaan, tulisi työn organisoinnin ja työssä oppimisen tukemisen keinoin lisätä työhön tosiasiallisia oppimisen mahdollisuuksia, jotka on suunnattu ja mitoitettu oikein.
To day s workplace game is being played more and more on an individual basis and for higher stakes than before.
Esimerkiksi työntekijöiden vaikutusmahdollisuuksien on havaittu monessa mielessä parantuneen ja tehtäväkuvien tulleen mielenkiintoisemmiksi.
This means that the level of working life is thus included in research on workplace learning, which provides an opportunity to explore learning as a compul-sory task, an issue related to working hours, a tool for career advancement, a cause and target of competition as well as a discourse.
Näin aikaan saatua oppimista tulisi koulutusjärjestelmän piirissä entistä tehokkaammin sertifioida (tunnistaa ja tunnustaa esimerkiksi tutkinnoin), jotta työntekijöiden ei tarvitsisi työelämän peleissä pärjätäkseen kamppailla työn ja työssä oppimisen kentän lisäksi erillisellä tutkintokoulutuksen kentällä.
From this viewpoint, workplace learn-ing can no longer be automatically thought of as an activity serving everyone s needs.
Oppiminen voidaan nimittäin nähdä työntekijöihin kohdistuvaksi hellittämättömäksi vaatimukseksi, pakoksi, joka näyttäytyy työn menettämisen vaihtoehtona.