natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lastly, the part IV studies the timing of an event by examining how a child’s age at parental death is related to the child’s educational attainment using a sample of children born between 1982 and 1990.
Lopuksi, osatutkimuksessa IV tarkastellaan elämäntapahtuman ajankohdan merkitystä tutkimalla, kuinka lapsen ikä vanhemman kuollessa on yhteydessä lapsen koulutuksellisiin saavutuksiin käyttäen otosta lapsista, jotka ovat syntyneet 1982 ja 1990 välillä.
Evidence on shared life events between spouses demonstrates cumulative processes: children of divorced parents had a higher risk for union dissolution; the risk was even higher if both couple’s parents had divorced.
Väitöskirjan mukaan puolisoiden kesken jaetuilla elämäntapahtumilla on merkitystä ja vaikuttaa siltä, että tapahtumat voivat kumuloitua: vanhempien avioeron kokeneilla oli korkeampi eroriski, ja riski oli jopa korkeampi, jos molemmat puolisot olivat kokeneet vanhempien avioeron.
The part III analyses how shared life events between spouses are linked to union dissolution behaviour by investigating the role of both partners’ parental divorce on the couple’s union dissolution risk and comparing the associations between cohabitation and marriage.
Osatutkimus III analysoi, kuinka jaetut elämäntapahtumat puolisoiden kesken ovat yhteydessä parisuhteesta eroamiseen tutkimalla mikä rooli molempien puolisoiden kokemalla vanhempien avioerolla on pariskunnan eroriskiin, ja vertailemalla, onko yhteys erilainen avo- ja avioliitossa.
Third, it is examined whether the association between life events and resources is modified by parental resources.
Kolme, tarkastellaan, vaihteleeko elämäntapahtumien ja resurssien yhteys vanhempien resurssien mukaan.
First, it is studied how different life events, both positive (such as union formation) and negative (such as losing a parent), are associated with various outcomes of an individual by accounting for parental resources in the light of intergenerational inequalities.
Yksi, tarkastellaan kuinka erilaiset elämäntapahtumat – niin positiiviset (pariutuminen) kuin negatiiviset (vanhemman kuolema) – ovat yhteydessä yksilön erilaisiin saavutuksiin, kun huomioidaan vanhempien resurssit ylisukupolvisen eriarvoisuuden näkökulmasta.
The part II focuses on the positive life event, union formation, by investigating how changes in the partner’s parents’ resources are related to the individual’s occupational development using a sample of individuals born between 1970 and 1979.
Osatutkimus II käsittelee positiivista elämäntapahtumaa (pariutumista) ja siinä tarkastellaan, miten muutos puolison vanhempien resursseissa on yhteydessä yksilön urakehitykseen käyttäen otosta yksilöistä, jotka ovat syntyneet vuosien 1970 ja 1979 välillä.
To conclude, the interplay between life events and resources of an individual’s own parents and extended family networks is clear in the individual’s outcomes.
Tiivistäen, elämäntapahtumien sekä vanhempien ja puolison vanhempien resurssien vuorovaikutus näkyi selvästi yksilön tulemissa.
In addition to the parental resources, extended family networks through partnering had positive associations: the change in the partner’s parents’ resources (i.e. union formation) are positively related to an individual’s occupational development.
Vanhempien resurssien lisäksi pariutumisen myötä tulevilla perheen ulkopuolisilla sukulaisilla on merkitystä: muutos puolison vanhempien resursseissa oli positiivisesti yhteydessä yksilön urakehitykseen, mutta vain yksilöt, joilla oli korkeat vanhempien resurssit, pystyivät hyötymään puolison vanhempien korkeista resursseista.
In addition to parental resources, it is studied how the parents of an individual’s partner and the resources of the partner´s parents are related to the individual’s outcomes (such as occupational attainment or union dissolution), thus providing new information about intergenerational effects in a seldom studied area.
Vanhempien resurssien lisäksi tutkitaan, kuinka puolison vanhemmat ja heidän resurssinsa ovat yhteydessä yksilön tulemiin, kuten ammattiasemaan tai parisuhteesta eroamiseen.
The primary focus of this dissertation is to analyse how the decisions made by the translator affect the text’s cultural integrity.
Tutkimuksen päätarkoitus on selvittää, miten kääntäjien tekemät ratkaisut vaikuttavat tekstin kulttuuriseen eheyteen.
In addition to cultural and geographic distance, I argue that distance in terms of linguistic structure can have a significant role in how heterolingual texts are translated.
Esitän, että kulttuurisen ja maantieteellisen etäisyyden lisäksi myös kielirakenteiden välisellä etäisyydellä on merkittävää vaikutusta siihen, miten monikielisiä tekstejä käännetään.
These similarities allow for both the source texts and their translations to be analysed using Translation Studies methodology.
Näiden samankaltaisuuksien ansiosta sekä lähde- että kohdetekstejä voidaan tutkia käännöstutkimuksen menetelmillä.
Various factors that can be seen to influence the choices made by the translators will be discussed.
Tutkimuksessa käsitellään erilaisia tekijöitä, joiden voidaan katsoa vaikuttavan suomentajien tekemiin ratkaisuihin.
The challenges of translating heterolingual literary works that are both culturally and geographically bound are examined through textual analysis as well as translator interviews.
Kulttuurisesti ja maantieteellisesti sidonnaisen monikielisen kirjallisuuden kääntämisen haasteita käsitellään tekstianalyysin ja suomentajahaastatteluiden keinoin.
This dissertation examines heterolingualism in Anglophone Caribbean novels and their Finnish translations and maps the strategies used by the Finnish translators in translating heterolingual texts.
Tämä väitöskirja käsittelee monikielisyyttä englanninkielisessä karibialaisessa kirjallisuudessa ja sen suomennoksissa sekä kartoittaa strategioita, joita suomentajat ovat käyttäneet kääntäessään monikielisiä tekstejä.
This study is thus located at an intersection between the notions of intercultural translation employed in Postcolonial Studies and the notion of interlingual translation that is at the centre of Translation Studies.
Tutkimus siis yhdistää jälkikoloniaalisen tutkimuksen käsitystä kulttuurienvälisestä kääntämisestä ja käännöstutkimuksen käsitystä kieltenvälisestä kääntämisestä.
When a novel is transferred from one cultural setting to another, how does the distance between these two cultural settings affect the reader’s understanding of the text, and, more importantly, what is the translator’s role in this process?
Väitöskirja käsittelee sitä, miten lähde- ja kohdekulttuurien välinen etäisyys vaikuttaa lukijan kokemukseen tekstistä ja mikä on kääntäjän rooli tässä prosessissa.
With a selection of ten novels that spans five decades of translated Anglophone Caribbean fiction in Finnish, this dissertation aims to identify developments that can be seen in the translation strategies used by translators in transferring geographically and culturally bound varieties into another language.
Väitöskirjassa pyritään tunnistamaan, millaisia ajallisia muutoksia suomentajien strategioissa on nähtävissä maantieteellisesti ja kulttuurisesti sidonnaisten tekstien suomentamisessa.
My approach to the analysis of these texts stems from the notion of postcolonial writing as a form of intercultural translation in which both the translator and the Caribbean author are seen to be employing a process of translation in producing their work.
Tutkimuksen kohteena olevien tekstien analyysi pohjautuu ajatukseen jälkikoloniaalisesta kirjallisuudesta kulttuurienvälisen kääntämisen muotona.
Organizational identity refers to "who we are as an organization".
Organisaatioidentiteetti viittaa siihen, "keitä me olemme organisaationa".
The third contribution of the study is methodical in nature.
Tutkimuksen kolmas kontribuutio on luonteeltaan menetelmällinen.
This dissertation makes a scientific contribution in several ways.
Tämä väitöskirja tuottaa tieteellistä kontribuutiota useilla eri tavoilla.
The empirical research data were collected by conducting 44 interviews and two group discussions, and the photographic work involved in each of these.
Empiirinen tutkimusaineisto kerättiin toteuttamalla 44 haastattelua ja kaksi ryhmäkeskustelua ja niissä jokaisessa valokuvatyöskentely.
This thesis sees these meanings as comprising both cognitive interpretations of "us" and affectivity – emotions concerning "what it feels like to be us".
Näiden merkitysten katsotaan tässä väitöskirjassa käsittävän sekä kognitiiviset tulkinnat "meistä" että myös affektiivisuuden, tunteet siitä, "miltä tuntuu olla me".
Organizational identity has explanatory power in several different research contexts.
Organisaatioidentiteetillä on selitysvoimaa useissa erilaisissa tutkimuskonteksteissa.
The first is the theoretical and empirical verification of the affective nature of organizational identity.
Ensimmäinen niistä on organisaatioidentiteetin affektiivisen luonteen teoreettinen ja empiirinen todentaminen.
The complementary combination of interviews, groupwork and photographic work used in this thesis study is a research method that can be used in studies more widely.
Väitöstutkimuksessa käytetty haastattelujen, ryhmätyöskentelyiden ja valokuvatyöskentelyn toisiaan täydentävä yhdistäminen on tutkimuksellinen ratkaisu, jota voidaan hyödyntää tutkimuksissa laajemminkin.
It is a key research subject for organizational theorists – a research field that has arisen from the concep-tual definition of organizational identity presented by Albert and Whetten in 1985.
Se on keskeinen organisaatioteoreetikoiden tutkimuskohde, Albertin ja Whettenin vuonna 1985 esittämästä organisaatioidentiteetin käsitemääritelmästä syntynyt tutkimuskenttä.
In the discussion on organizational identity, affectiv-ity has not been a clear or independent research subject in this area; in studies, its emotional nature has remained mainly at the level of a finding.
Organisaatioidentiteettikeskustelussa affektiivisuus ei ole ollut tutkimusalueen selkeänä ja itsenäisenä tutkimuskohteena, vaan sen tunteisiin liittyvä luonne on jäänyt tutkimuksissa lähinnä toteamusten tasolle.
Despite the different research paradigm classifications of the studied areas, this thesis study considers that the views of the interpretive research tradition of organizational identity research and the social constructionism of emotion research have the same orientation as the studied phenomenon in terms of philosophy of science.
Huolimatta tutkittujen alueiden erilaisista tutkimusparadigmajaotteluista, tässä väitöstutkimuksessa organisaatioidentiteettitutkimuksen tulkinnallisen tutkimustradition ja tunnetutkimuksen sosiaalisen konstruktionismin näkemykset katsotaan tieteenfilosofisesti samansuuntaisiksi suhteessa tutkittuun ilmiöön.
The re-search results achieved in this thesis concerning the affectivity of organizational identity also have practical significance for professional capital investors and other actors that carry out acquisitions, as well as for companies and organizations under-going changes of ownership.
Tässä väitöskirjassa saavutetuilla tutkimustuloksilla organisaatioidentiteetin affektiivisuudesta on myös käytännön merkitystä ammattimaisille pääomasijoittajille ja muille yrityskauppoja toteuttaville tahoille sekä omistajamuutosten kohteena oleville yrityksille ja organisaatioille.
Based on the interpretation of the research data, a model was created for structuring the affective content of organizational identity during a change of ownership as part of the organization's identity.
Tutkimusaineiston tulkinnan pohjalta on luotu malli organisaatioidentiteetin affektiivisen sisällön rakentumisesta omistajamuutostilanteessa osana organisaation identiteettiä.
It sees organizational identity and emotions as social constructs formed by the community, sets of meanings that involve continuous reinterpretation.
Organisaatioidentiteetti ja tunteet nähdään tässä väitöskirjassa siten yhteisön muodostamina sosiaalisina konstruktioina, merkityskokonaisuuksina, jotka sisältävät jatkuvaa uudelleentulkintaa.
Due to her own professional role as a capital investor, the researcher herself is part of the subject of re-search.
Tutkija itse on oman ammattiroolinsa kautta osa tutkimaansa kohdetta pääomasijoittajan roolissa.
In this thesis organizational identity and its affective nature is examined during an active change – one that is underway at the time of the study, and of which the researcher herself is a part.
Tässä väitöskirjassa organisaatioidentiteettiä ja sen affektiivisuutta on tutkittu aktiivisessa, tutkimushetkellä käynnissä olevassa muutostilanteessa, jossa tutkija on itse ollut osa muutosta.
This thesis study shows that organizational identity is also an emotional phenomenon, creating a theoretical basis for the affectivity of organizational identity and developing a theoretical framework for studying the affective content of organizational identity.
Tämä väitöstutkimus osoittaa organisaatioidentiteetin myös tunnesidonnaiseksi ilmiöksi luoden teoreettisen pohjan organisaatioidentiteetin affektiivisuudelle ja kehittäen teoreettisen viitekehyksen organisaatioidentiteetin affektiivisen sisällön tutkimiselle.
This thesis expands the theorization of organizational identity and the cognitive nature of the concept by bringing alongside it the phenomenon’s affectivity, organizational identity’s connection to emotion.
Tässä väitöskirjassa organisaatioidentiteetin teoretisointiin ja käsitteen kognitiivisen luonteen rinnalle tuodaan mukaan ilmiön affektiivisuus, organisaatioidentiteetin yhteys tunteisiin.
It also examines the interpretations of its identity and emotions shared by the organization of the company under acquisition after the acquisition and how these shared meanings in turn shed light on the affective nature of the organizational identity.
Tässä väitöstutkimuksessa tutkitaan, millaisia tulkintoja ja tunteita yrityskaupan kohteena olevan yrityksen organisaatio jakaa identiteetistään yrityskaupan tapahduttua ja miten nuo jaetut merkitykset valaisevat osaltaan organisaatioidentiteetin affektiivista luonnetta.
The framework for this thesis is formed by organizational identity and emotion research and the study of acquisitions.
Tämän väitöstutkimuksen viitekehyksenä ovat organisaatioidentiteetti- ja tunnetutkimus sekä yrityskauppoja koskeva tutkimus.
Through scientific discussion, this thesis deepens the theoretical understanding that organizational identity also has an affective dimension, and offers new insight into the conceptual definition of organizational identity.
Tämä väitöstutkimus syventää tieteellisen keskustelun kautta teoreettista ymmärrystä organisaatioidentiteetin myös affektiivisesta perusolemuksesta ja tuo uutta näkemystä organisaatioidentiteetin käsitemäärittelyyn.
The point of interest of this thesis study is the change of ownership created by a capital investment-based acquisition, in which the change context highlights the different meanings of its identity shared by the organization.
Tämän väitöstutkimuksen kiinnostuksen kohteena on pääomasijoitteisen yrityskaupan luoma omistajamuutostilanne, jossa muutoskonteksti nostattaa esiin organisaation jakamat, erilaiset merkitykset suhteessa sen identiteettiin.
The empirical analysis of this thesis focuses on examining the identity of a Finnish SME, its organization’s identity and its affective nature in a change of ownership context created by a capital investment-based acquisition.
Tämän väitöskirjan empiirisessä tarkastelussa on syvennytty kotimaisen pk-yrityksen, sen organisaation identiteetin ja sen affektiivisen luonteen tarkasteluun pääomasijoitteisen yrityskaupan luomassa omistajamuutoskontekstissa.
This thesis answers the question: what is the significance of the affectivity of organizational identity during a change of ownership caused by a capital investment-based acquisition?
Tämä väitöskirja vastaa kysymykseen siitä, mikä on organisaatioidentiteetin affektiivisuuden merkitys pääomasijoitteisen yrityskaupan luomassa omistajamuutostilanteessa.
The study thus explains the importance of the affectivity of organizational identity in the event of acquisition and change of ownership.
Tutkimus avaa siten organisaatioidentiteetin affektiivisuuden merkitystä yrityskauppa- ja omistajamuutostilanteessa.
Another contribution of the study is that it adds the affective component of organizational identity to change of ownership caused by capital investment-based acquisition in particular, but also by other acquisitions.
Toisena tutkimuksen kontribuutiona on organisaatioidentiteetin affektiivisen komponentin tuominen mukaan etenkin pääomasijoitteisiin, mutta myös muiden yrityskauppojen luomiin omistajamuutostilanteisiin.
However, emotions can also be the reason why individuals or organizations thrive.
Tunteet voivat kuitenkin myös olla syy ihmisten ja organisaatioiden kukoistukseen.
However, emotions are dynamic and vary within and between individuals and groups.
Tunteet ovat kuitenkin dynaamisia ja vaihtelevat sekä sisäisesti että eri yksilöiden ja ryhmien välillä.
With regard to communication, information sharing is essential to ensure day-to-day functions, but interaction is crucial for long-term engagement and motivation.
Kommunikaatioon liittyen tiedon jakaminen on tärkeää päivittäisten toimintojen turvaamiseksi, mutta vuorovaikutteinen osallistuminen on ensisijaista pitkän aikavälin motivaation ja sitoutumisen synnyttämiseksi.
Together, these findings help answer the fundamental question of how to make acquisitions more successful.
Yhdessä nämä löydökset auttavat vastaamaan pohjimmaiseen kysymykseen siitä, miten yrityskauppojen onnistumisprosenttia voitaisiin parantaa.
A positive emotional climate can improve organizational identification and performance, and thereby facilitate organizational change.
Positiivinen tunneilmapiiri voi lisätä organisaatioon identifioitumista ja parantaa organisaation tuloksia—ja sitä kautta helpottaa organisaatiomuutosta.
The key theoretical contribution of this study is threefold.
Tutkimuksen teoreettinen kontribuutio jakautuu kolmeen osaan.
With regard to employee emotions, acknowledging the different levels of emotions and their triggers can help emphasize positivity and alleviate negativity.
Työntekijöiden tunteisiin liittyen tunteiden eri tasojen sekä tunteiden syiden tunnistaminen auttavat korostamaan positiivisuutta ja lieventämään huolia.
This sheds more light on how and why emotions emerge during change periods, increasing the level of theorization in the field.
Näin tutkimus lisää tietoa siitä, miten ja miksi tunteita syntyy muutosaikoina, lisäten alan teoreettisuutta.
Earlier research on mergers and acquisitions presents emotions as something problematic and negative that must be neutralized or controlled.
Aiemman yrityskauppakirjallisuuden perusteella tunteet ovat ongelmallisia ja negatiivisia, joten ne täytyy neutralisoida tai niitä täytyy hallita.
Previous research has indeed confirmed that communication is a key aspect during integration because social interaction and employee engagement can create a feeling of belongingness to the new organization.
Aiempi tutkimus onkin vahvistanut kommunikaation tärkeyden yrityskauppaintegraatiossa, sillä sosiaalinen vuorovaikutus ja työntekijöiden osallistaminen voivat luoda yhteenkuuluvuuden tunnetta uudessa, yrityskaupan jälkeisessä organisaatiossa.
At work, emotions are triggered by work-related events and can influence work-related behavior.
Työpaikalla tunteet kumpuavat usein työpaikan tapahtumista ja ne voivat vaikuttaa työntekijöiden käytökseen.
First, it acknowledges positive emotions.
Ensin, tutkimus tunnistaa positiivisten tunteiden merkityksen.
The empirical evidence that is crucial to abduction arises from an in vivo case study in two different acquisitions, where data collection centers on qualitative interviews and employee surveys.
Abduktiossa keskeinen empiirinen aineisto kumpuaa tapaustutkimuksesta kahdessa yrityskaupassa, joista aineistoa kerättiin pääasiassa laadullisin haastatteluin ja työntekijöille suunnatuin kyselyin.
With regard to the emotional climate surrounding change, awareness of the pre-acquisition climate and possible sub-climates can help predict fluctuations.
Tunneilmapiirin kannalta tietoisuus yrityskauppaa edeltäneestä ilmapiiristä sekä mahdollisista alailmapiireistä on hyödyllistä heilahtelujen ennustamisessa.
Managerially, the key elements for creating positive post-acquisition change are the chosen integration strategy and the managerial skills necessary to create the desired positivity.
Johdon näkökulmasta avaintekijöitä positiivisen yrityskauppaintegraation luomiseksi ovat valittu integraatiostrategia sekä positiivisuuden ylläpitämiseen tarvittavat johtamiseen liittyvät kyvyt.
Second, it considers emotions in a more balanced manner, not as isolated instances but as both individual and collective instances, paying special attention to the relevant emotion triggers.
Toiseksi, tämä tutkimus tarjoaa tasapainoisen näkökulman tunteisiin eristettyjen instanssien sijaan yksilöllisinä ja kollektiivisina kokemuksina, kiinnittäen erityistä huomiota yrityskaupan aikaisiin tunteita laukaiseviin tekijöihin.
According to the findings of this study, a key reason for this evolving nature of emotions is the surrounding emotional climate.
Tämän tutkimuksen tulosten mukaan yksi tärkeä syy tähän dynaamisuuteen on muutosta ympäröivä tunneilmapiiri, mikä viittaa sosiaalisesti rakentuvaan työilmapiiriin.
Simultaneously, an emphasis on the post-acquisition organization can help overcome us versus them thinking.
Samaan aikaan positiivisuuden painottaminen voi auttaa yrityskauppojen jälkeen yleisen me vastaan ne -ajattelun purkamisessa.
According to the findings of this study, a key positivity trigger at work is interactive communication.
Tämän tutkimuksen löydösten perusteella positiivisuutta työpaikalla voi kasvattaa etenkin vuorovaikutteinen kommunikaatio.
Third, this study offers a more dynamic view of emotions in an organizational context, also shedding light on how to manage collective emotions following acquisitions.
Kolmanneksi, tämä tutkimus käsittelee tunteita dynaamisena organisaatiokontekstin osana ja valottaa tunnejohtamisen periaatteita yrityskauppaintegraatiossa.
It is visible in the predominant collective emotional states that arise through social interaction between organizational members.
Tunneilmapiiri näkyy yleisimpinä työyhteisön jakamina tunteina, jotka kumpuavat organisaation jäsenten välisestä vuorovaikutuksesta.
Taking a slightly unorthodox stance, this study adopts an abductive research structure guided by a moderate constructionist research philosophy in order to build a theory that is closely connected to empirical evidence.
Korostaakseen teorian ja empirian välistä yhteyttä tutkimus noudattaa abduktiivista, maltillisen konstruktionismin tieteenfilosofian ohjaamaa rakennetta.
This can help overcome the previous negative bias in the emotion-centric acquisition literature.
Näin tutkimus pääsee yli aiemmassa tunteita käsittelevässä yrityskauppakirjallisuudessa vallitsevasta negatiivisesta ennakkoasetelmasta.
Emotions in general arise through appraisal—an evaluation of how pleasing or displeasing a triggering event is considered.
Tunteet nousevat kognition pohjalta ja perustuvat laukaisevan tekijän tai tapahtuman arvioituun miellyttävyyteen.
For practitioners, the key contribution is in the analytical power of the suggested framework.
Liikkeenjohdon näkökulmasta tutkimuksen avainkontribuutio on rakennetun viitekehyksen hyöty analyyttisenä ja ennustavana työkaluna.
Thus, this study sets out to determine how employee emotions influence post-acquisition integration, paying particular attention to positivity in emotions.
Siksi tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää, miten työntekijöiden tunteet vaikuttavat yrityskauppaintegraatioon.
Both individuals and groups can experience them.
Tunteita ilmenee sekä yksilö- että ryhmätasolla.