natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Experiences differed clearly between various natural study environments.
Opiskelijoiden kokemukset opiskelukäytännöistä erosivat selvästi toisistaan.
An enjoyable and concentrated flow experience was defined as a sum variable of absorption, interest and enthusiasm.
Nautinnollinen ja keskittynyt virtauskokemus määriteltiin uppoutumisen, kiinnostuksen ja innostuksen summamuuttujana.
: Applying flow-theory and core-emotion theories to investigating university students’ study practices with CASS experience-sampling method
: Opiskeluympäristöjen tutkimusta CASS-kokemusotantamenetelmällä flow-teoriaa ja ydintunneteorioita soveltaen
As expected, an experience of concentration and enjoyment was, on average, related to the situations where both challenge and skills were high and in balance.
Odotetusti nautinnollinen ja keskittynyt kokemus liittyi keskimäärin tilanteisiin, joissa sekä haaste että taidot olivat korkeita ja tasapainossa.
At library students felt satisfied and were engaged in highly challenging work.
Kirjastossa opiskelijoiden tunnetila oli usein tyytyväinen, ja siellä ponnisteltiin itselle haastavien asioiden parissa.
Through an accurate mathematical model, the present study investigated, whether the experience of concentration and enjoyment is related to situations where both challenge and skills are high and in balance.
Tässä työssä tutkittiin täsmällisen matemaattisen mallin avulla, liittyykö nautinnollinen ja keskittynyt virtauskokemus tilanteisiin, joissa sekä haaste että taidot ovat korkeita ja tasapainossa.
Further, it was investigated what sort of core emotions are related to differing relationships between challenge and skills.
Samoin tutkittiin, millainen on tyypillinen tunnekokemus ydintunteiden avulla kuvattuna erilaisissa taitojen ja haasteiden suhteissa.
Flow experience is often defined either as an experience of high concentration and enjoyment or as a situation, where high challenges are matched with high skills.
Flow- eli virtauskokemus määritellään usein joko nautinnollisena ja keskittyneenä kokemuksena tai haastavana tilanteena, johon taitojen koetaan riittävän.
In a small group students were often excited or enthusiastic, and showed optimal balance between challenge and skills.
Pienryhmässä oltiin tyypillisesti innostuneita ja kiihtyneitä sekä optimaalisessa työskentelytilassa haastavuuden ja pystyvyyden avulla määriteltynä.
According to core-emotion theories, the experience of any emotion contains two core emotions: valence and arousal.
Dimensionaalisten ydintunneteorioiden mukaan tunnekokemus sisältää aina kahta ydintunnetta: miellyttävyyttä ja kiihdyttävyyttä.
When flow experience was defined as a situation of high challenge and high skills, it was often related to high valence and arousal emotions such as excitement or enthusiasm.
Haastavuuden ja pystyvyyden avulla määriteltyyn virtaustilaan liittyi tyypillisesti kiihdyttäviä nautinnollisia tunnetiloja, joita voitaisiin kuvailla sanoilla riemukas tai innostunut.
Finally, university students' experiences of their natural study environments were described in terms of core emotions and in terms of relationships between challenge and skills.
Lopuksi kuvattiin ydintunteiden ja haastavuuden ja taitojen suhteiden avulla, millaisena yliopisto- ja korkeakouluopiskelijat kokivat luonnolliset opiskeluympäristönsä.
Thus, it should be taken into consideration how flow experience is operationalised in experience sampling studies.
Toisaalta yksittäisissä tilanteissa näin ei aina ollut, ja tulevissa kokemusotantatutkimuksissa onkin tärkeää miettiä, miten virtaus operationalisoidaan.
A happier or a more tranquil enjoyment was related to situations of moderate challenge and high skills.
Onnelliseen ja seesteisempään nautintoon taas näytti liittyvän kokemus, jossa haaste oli kohtalaisen suuri, mutta selvästi omien taitojen rajoissa.
These requirements are compared to three formidable theories of conceptual combination: relation theory CARIN, Dual-Process theory and C3-theory.
Näitä vaatimuksia verrataan kolmeen merkittävään käsitteiden yhdistelyn teoriaan: CARIN-relaatioteoriaan, Kaksoisprosessiteoriaan ja C3-teoriaan.
Minimalistic theory of compounds and conceptual combination
Minimalistinen yhdyssanateoria ja käsitteiden yhdistely
The aptness of theory is tested with finnish and greek compounds.
Kuvauksen sopivuutta arvioidaan suomen ja kreikan yhdyssanojen kannalta.
The thesis aims to link the biolinguistic research program and the results of studies in comceptual combination from cognitive psychology.
Tutkielma pyrkii liittämään biolingvistisen tutkimusohjelman kognitiivisen psykologian käsitteiden yhdistelyn tutkimustuloksiin.
The claims of explanatory power of relational distributions of modifier in CARIN-theory are discarded, as the method for sampling and building relational distributions is not reliable and the algorithmic instantiation of theory does not compute what it claims to compute.
CARIN-teorian väittämät modifierin relaatiojakauman selittävästä vaikutuksesta hylätään, koska tapa, jolla relaatiojakaumat on kerätty ei ole luotettava ja laskennallinen malli ei laske sitä, mitä sen väitetään laskevan.
C3-theory is found to be not computationally realistic, but the basic results of diagnosticity and local properties (domains) of conceptual system are solid.
C3-teoria on laskennallisesti epäuskottava, mutta tulokset käsitteiden diagnostisten piirteiden ja käsitejärjestelmän paikallisten ominaisuuksien vaikutuksista ovat uskottavia.
From the syntactic theory semantic requirements for conceptual system are derived, especially requirements for handling morphosyntactic features.
Luodusta yhdyssanamallista johdetaan vaatimuksia käsitejärjestelmälle, erityisesti sanojen morfosyntaktisten piirteiden käsittelylle.
Dual-Process theory is found to provide results that cannot in theory be affected by linguistic system, but the basic idea of property compounds is kept.
Kaksoisprosessiteorian koetuloksista todetaan, että käsitteiden instantiointiin ei kielijärjestelmä voi vaikuttaa.
From relational theory there still remains results supporting existence of 'easy' relations for certain concepts.
Relaatioteorian koetuloksista kuitenkin jää kestäväksi tulokseksi 'helppojen' relaatioiden olemassaolo.
The new basis for modeling is suggested to be bare conceptual landscape with morphosyntactiic or semantic features working as guidance and structural features of landscape basically unknown, but such as they react to features from linguistic system.
Kolmen käsitteiden yhdistelyn teorian pyrkimykset hahmotetaan lyhyimmän reitin etsimisen ongelmana ja ehdotetaan mallinnukselle uudenlaista lähtökohtaa, jossa käsitejärjestelmä on mahdollisimman yksinkertainen tai karu ja reitinetsintäalgoritmit toimivat ymmärtämättä käsitejärjestelmän piirteitä, seuraten morfosyntaktisia ohjeita ja yleisiä, minimaalisia periaatteita.
Two compound-forming operations are described: root-compounding and word-compounding.
Tutkielmassa johdetaan minimalistisesta Tyhjän leksikon teoriasta kuvaus yhdyssanojen syntaktisesta rakenteesta ja kuvaillaan kaksi operaatiota, jotka muodostavat yhdyssanoja: juuriliitos ja sanaliitos.
Their developments in reading were also measured three times from 1.9.07 to 20.3.08 with classification constructed for this study, loosely based on Chall's (1983) reading stages.
Lasten lukitaitojen kehittymistä arvioitiin kolmena ajankohtana 1.9.07 – 20.3.08 välisenä aikana tätä tutkimusta varten kehitetyllä lukemisen tasojen luokituksella.
In kindergarten and in Montessori playschool children between 2 and 4 could do phoneme synthesis, and in the latter they also could do phoneme segmentation of words.
Päiväkodissa ja montessorileikkikoulussa 3-4-vuotiaat lapset pystyivät yhdistämään kuulemistaan foneemeista sanan, jälkimmäisessä myös hajottamaan sanan foneemeihin.
Montessori reading material guided children gradually, except to read, also to observe and absorb Metalinguistic knowledge.
Äidinkielen montessorivälineet ohjasivat lapset asteittain lukitaitojen lisäksi havaitsemaan ja omaksumaan kielen metalingvistisiä ominaisuuksia.
At the last evaluating day almost 50 % of children write and read clauses or stories, and 82 % could read at least words.
Lapset oppivat kirjoittamaan ja lukemaan, viimeisenä arviointipäivänä montessorileikkikoulussa 3-6-vuotiaista lapsista lähes 50 % luki ja kirjoitti lauseita tai tarinoita, ja 82 % luki sanatasolla.
In Montessori kindergarten were observed 17 children about their phoneme awareness and reading competition from January 2007 to March 2008.
Espoolaisessa montessorileikkikoulussa havainnoitiin 2-6-vuotiaiden lasten foneemisia ja lukitaitoja tammikuusta 2007 maaliskuuhun 2008.
Research proved that children 3-5 have naturally developed phoneme awareness.
3-5-vuotiailla lapsilla osoitettiin olevan luontainen foneemirakenteen kuulemisen taito.
The research plans to represent knowledge about how young children learn to write and read.
Tutkimuksessa pyritään esittämään yksityiskohtaista tietoa siitä, miten varhaiset lukijat oppivat lukemaan.
This was done based to theory and its concepts from the field of research of reading; phoneme awareness, morphological, syntactical and semantic consciousness.
Lisäksi äidinkielen montessorivälineiden metalingvistisiä taitoja kehittävät ominaisuudet analysoitiin lukemaanoppimisen teoriapohjasta nousevien foneemisten, morfologisten, syntaksisten ja semanttisten käsitteiden perusteella.
Research performed in ordinary kindergarten and in Montessori playschool in Espoo.
Tutkimus tehtiin sekä järjestämällä tavallisessa päiväkodissa pienimuotoinen koe että havainnoimalla lapsia montessorileikkikoulussa.
To reach literacy is easy for children because of their phoneme awareness.
Kirjoittamaan ja lukemaan oppiminen on 3-5-vuotiaille lapsille helppoa perustuen heidän foneemiseen tietoisuuteensa.
The mean was to research how the Montessori reading material supports child's Metalinguistic development, when child begins learning to read.
Haluttiin myös selvittää, miten äidinkielen montessorivälineet tukevat lasten metalingvististä kehitystä samalla, kun he oppivat kirjoittamaan ja lukemaan.
In kindergarten observed six children, age 3-4, at eight grapheme-rhyme sessions from January to April 2007, and conducting a test based on Chaney's (1992) study of phoneme awareness of young children.
Espoolaisessa päiväkodissa havainnoitiin kahdeksaan loru-kirjain -tuokioon, ja niiden jälkeiseen foneemisen tietouden testaukseen osallistunutta kuutta 3-4-vuotiasta lasta.
Children can develop Metalinguistic awareness, while using the Montessori materials for learning to write and read.
Lapset voivat siis ainakin montessorileikkikoulussa kirjoittamaan ja lukemaan opetel-lessaan samalla kehittää metalingvististä tietouttaan.
The beginning point of this research was confusion between studies claiming, that children mature Metalinguistic to read at 6-7 of age, and the fact, that in Montessori playschools children easily start writing and reading at age 3 to 5.
Kuitenkin sitä nuoremmat, 3-5-vuotiaat lapset, oppivat helposti montessorileikkikoulussa kirjoittamaan ja lukemaan.
The research also wanted to turn up, if phoneme awareness only develops in children, who work with graphemes and with reading, or could it be found in children, who do not.
Haluttiin selvittää, johtuuko montessorilasten foneemirakenteen taju ympäristöstä, jossa käytetään sanan foneemirakennetta päivittäin, vai voidaanko taito havaita lapsilla, joiden ympäristön toiminnassa ei käytetä kirjaimia ja lukemista.
The Montessori reading material was analyzed about the influence they have to a child's Metalinguistic development.
Tutkimuksen teoriaosassa selvitetään, mihin teoria lasten metalingvististen taitojen hitaasta kehittymisestä perustuu.
Learning to read at the age of 3 to 5
Sen mukaan kypsyminen tapahtuisi n. 6–7 vuoden ikäisenä.
The assessment included Post Traumatic Stress Disorder Checklist Specific (PCL-S) and a social and professional support questionnaire.
Arviointiin sisältyi sekä Post Traumatic Stress Disorder Checklist Specific (PCL-S) –kyselylomake että sosiaalisen ja ammatillisen tuen kyselylomake.
In Finland there have been two such events in recent years, Jokela school shooting on 7.11.2007 and Kauhajoki school shooting about a year later.
Suomessa on viime vuosina sattunut kaksi tällaista tapahtumaa, Jokelan koulusurmat 7.11.2007 ja Kauhajoen koulusurmat noin vuotta myöhemmin.
In both measures three participants from the study group fulfilled the diagnostic criteria for PTSD.
Molemmissa mittauksissa kolme henkilöä tutkimusryhmästä täytti PTSD:n diagnostiset kriteerit.
In addition questions about timing of support and experiences of psychological debriefing were asked.
Lisäksi kysyttiin kokemuksia tuen ajoituksesta ja psykologisesta jälkipuinnista.
Posttraumatic stress symptoms among school personnel after the Jokela school shooting : A longitudial study of exposure, interventions, and symptom changes
Kouluhenkilökunnan posttraumaattiset stressioireet Jokelan koulusurmien jälkeen : altistumista, interventioita ja oireiden muutoksia tarkasteleva pitkittäistutkimus
The study group had more PTSD symptoms in the first measure but in the follow-up the study group's PTSD symptoms decreased and the control group's increased.
Tutkimusryhmällä oli enemmän PTSD-oireita ensimmäisessä mittauksessa, mutta seurantamittauksessa tutkimusryhmän oireet vähenivät ja verrokkiryhmän oireet lisääntyivät.
3) Those who have greater exposure to the shooting will have higher level of PTSD symptoms at both 4 and 11 months after the shooting than those who were not directly exposed to the shooting.
3) Niillä, joiden altistumisen aste on korkea, on korkeammat PTSD-oireet 4kk ja 11kk ampumisesta, kuin niillä, jotka eivät suoranaisesti altistuneet ampumiselle.
A second aim was to study how the initial exposure and treatment affects the symptom levels of PTSD.
Tutkimuksen toinen tavoite oli tutkia kuinka altistumisen aste ja hoito vaikuttivat PTSD-oireisiin.
2) The PTSD symptoms increase in the follow up for the people at the school which was not attacked because of the second incident brought up the memories from the Jokela school shooting.
2) Seurantavaiheen PTSD-oireet nousevat niiden koulujen henkilökunnalla, joihin ei hyökätty, koska toinen samankaltainen tapahtuma tuo mieleen Jokelan tapahtumat.
4) The PTSD symptoms are reduced more in the group that starts treatment right after the traumatic event than in other groups.
4) PTSD-oireet laskevat enemmän ryhmässä, joka aloitti hoidon heti traumaattisen tapahtuman jälkeen, kuin muissa ryhmissä.
To study the change and level of symptoms in other schools during the same period, a group with no exposure to the shooting was used as a control group (n=22).
Oireiden esiintyvyyden ja muutoksen tutkimiseksi muissa kouluissa samaan aikaan käytettiin verrokkiryhmää (n=22), joka ei ollut altistunut ampumiselle.
A sample of 24 members of Jokela school personnel were examined four months after the incident and 16 were reassessed 11 month after the incident.
Menetelmät: Työssä tutkittiin 24 jäsenen otosta Jokelan kouluhenkilökunnasta 4kk ampumisen jälkeen ja 16 arvioitiin uudelleen 11kk ampumisesta.
There were four hypotheses: 1) The PTSD symptoms are higher for the people who were exposed to the school shooting than for the people who did not face the stressor.
Tutkimuksessa oli neljä hypoteesia: 1) Koulusurmille altistuneiden PTSD-oireet ovat korkeammat kuin niiden, jotka eivät altistuneet niille.
School personnel who are exposed to school violence are at risk in developing post traumatic stress disorder (PTSD).
Tavoitteet: Koulussa tapahtuva väkivalta altistaa kouluhenkilökunnan posttraumaattiselle stressihäiriölle (PTSD).
The findings suggest that it is crucial to plan a comprehensive and long-term treatment for school personnel in the aftermath of school shooting.
Tutkimustulokset osoittavat myös, että on tärkeä suunnitella riittävän pitkäkestoisia hoito- ja tukimuotoja koulusurmille altistuneille.
The aim of the present study was to examine the presence and change in PTSD symptoms during the first year after the Jokela school shooting.
Tutkimus selvitti PTSD-oireiden esiintyvyyttä ja muutosta yhden vuoden seurantajakson aikana Jokelan koulusurmien jälkeen.
Most participants in the study group experienced some symptoms of PTSD at both 4 and 11 months.
Tulokset ja johtopäätökset: Suurimmalla osalla tutkimusryhmästä oli joitakin PTSD-oireita sekä 4kk ja 11kk tapahtuneen jälkeen.
There was a significant change in the study groups PTSD symptom level for those who started treatment right after the traumatic event.
PTSD-oireet vähenivät tilastollisesti merkitsevästi niillä, jotka aloittivat strukturoidun hoidon heti traumaattisen tapahtuman jälkeen.
The study group and control group differed significantly in overall symptom levels.
Tutkimus- ja verrokkiryhmä erosivat tilastollisesti merkitsevästi PTSD-oireiden esiintyvyydessä.
The results from this study showed that an exposure to school shooting has long-term effects on school personnel.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että koulusurmille altistuneilla on pitkään jatkuvia reaktioita ja oireita traumaattisen tapahtumaan liittyen.
Multimodality in multimedia learning materials : a case study of e-learning materials on the Kansalaisen ABC website by YLE
Verkko-oppimateriaalin multimodaalisuus : kohteena YLEn Kansalaisen ABC -verkko-oppimateriaalit
Material presented according to the principles of cognitive multimedia theory multimedia representations did not cause cognitive overload in the informants.
Multimodaaliset esitysmuodot multimediaoppimisen kognitiivisen teorian periaatteiden mukaan esitettyinä vähensivät kognitiivista kuormittavuutta.
In this case study a qualitative approach was used.
Tutkimus oli kvalitatiivinen kuvaileva tapaustutkimus, jossa analyysimenetelmänä käytettiin sisällönanalyysiä.
Cognitive load factors were related mostly to visual than verbal material.
Kognitiivista kuormittavuutta lisäävät esitysmuodot olivat pääosin visuaalisia tai ylimääräisiksi koettuja.
Today information and communication technology allows us to use multimedia more than ever before in e-learning materials.
Tieto- ja viestintätekniikan kehitys on lisännyt multimediaa verkko-oppimateriaaleissa.
Cognitive load was increased in the case of students needing to split their attention between the multimedia forms in time and place.
Kognitiiviset kuormitustekijät liittyivät tarkkaavaisuuden jakamiseen esitysmuotojen, ajan ja tilan osalta.
The subject of this study is the learning materials on the web site "Kansalaisen ABC" published by YLE.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella verkko-oppimateriaalien multimodaalisuutta YLEn Kansalaisen ABC verkko-oppimateriaaliaineistossa.
(3) How does the multimodality phenomenon appear in the learning materials and in what ways are form features and cognitive load factors related to multimodality?
Tutkimuskysymykset selvittivät, millaisia esitysmuotoja ja kognitiivista kuormittavuutta lisääviä tai vähentäviä tekijöitä verkko-oppimateriaaliaineisto sisälsi, miten nämä tekijät jakautuivat eri modaalien kesken ja miten multimodaalisuus ilmeni toisaalta verkko-oppimateriaalina ja toisaalta sen esittämiseen liittyvinä kognitiivisina kuomitustekijöinä.
The main purpose was to study the multimodality of the multimedia learning materials.
Tallennusmuotojen monimuotoisuuden perusteella verkko-oppimateriaali oli keskimääräistä multimodaalisempaa.
Form features included the specification of a format, the structure, the interactivity type and the type of learning material.
Multimodaalisuus ilmeni konkreettisina tallennusmuotoina ja oppimateriaalilajeina, joiden esittämistavasta, -tilasta ja -ajasta aiheutui kognitiivista kuormittavuutta käyttäjästä riippuen.
Multimedia though can increase cognitive load in learning process.
Samalla multimodaalisuus asettaa oppijalle uusia haasteita, kun eri esitysmuotojen samanaikainen käyttäminen lisää kognitiivista kuormittavuutta.
The results showed that the web sites include various representations of both verbal and visual forms.
Mediaelementtien osalta aineisto oli melko samanlaista: suurin osa oppimateriaaleista koostui yhdestä tekstitiedostosta ja yhdestä tai useammasta kuvatiedostosta.
However, 4 % of the participants reported that they don't believe in their capabilities.
Kuitenkin vastaajista 4 % kertoi, että ei usko omaan pystyvyyteensä vaikeita tilanteita kohdatessaan.
As a result, most of the participants (62 % girls, 38 % boys) reported fairly strong proactive coping: they can see obstacles as a challenge and they set goals and regulate their behaviour to achieve the goals.
Tutkimukseen osallistuneista lapsista (tyttöjä 62 % ja poikia 38 %) suurin osa kertoi käyttävänsä jossain määrin proaktiivisia hallintakeinoja eli näkevänsä vaikeudet haasteina, asettavansa itselleen tavoitteita ja säätelevänsä omaa toimintaansa tavoitteiden saavuttamiseksi.
According to the theoretical frame of this study self-efficacy and social support seeking were seen as resources to proactive coping (Greenglass 2002).
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä käytettiin mallia, jossa minäpystyvyys ja sosiaalisen tuen käyttö nähdään resursseina proaktiivisille hallintakeinoille (Greenglass 2002).
Self-efficacy can be seen as people's beliefs about their capabilities.
Minäpystyvyydellä tarkoitetaan ihmisen uskoa omista kyvyistään ja pystyvyydestään.
In this study self-efficacy and social support seeking explained 47 % of proactive coping.
Tässä tutkimuksessa minäpystyvyydellä ja sosiaalisen tuen käytöllä voitiin selittää 47 % proaktiivisten hallintakeinojen käytöstä.
In proactive coping, individuals set goals, build up resources and regulate their behaviour to achieve the goals.
Lapsi asettaa itselleen tavoitteita, kartuttaa resurssejaan ja säätelee omaa toimintaansa asettamiensa tavoitteiden saavuttamiseksi.
Most of the participants reported that they seek instrumental and emotional support when having troubles.
Lapsista suurin osa kertoi etsivänsä sekä käytännön tukea että emotionaalista tukea vaikeita tilanteita kohdatessaan.
The data was collected in March-May 2008.
Tutkimukseen osallistui 445 helsinkiläistä seitsemäsluokkalaista maalis-toukokuussa 2007.
The survey consisted of four scales: Proactive Coping, Instrumental Support Seeking, Emotional Support Seeking and General Self-Efficacy.
Mittari sisälsi neljä skaalaa: proaktiiviset hallintakeinot, käytännön tuen etsiminen, emotionaalisen tuen etsiminen ja minäpystyvyys.
It was discussed that children's high sense of self-efficacy and social relationships can act as protective factors in transition to secondary school.
Johtopäätöksissä pohdittiin, että lasten minäpystyvyyden ja sosiaalisten suhteiden tukeminen voivat toimia resursseina siirtymässä alakoulusta yläkouluun ja lapsuudesta nuoruuteen.
Social support seeking was divided into instrumental support seeking and emotional support seeking.
Sosiaalinen tuki oli tässä tutkimuksessa jaettu käytännön tukeen ja emotionaaliseen tukeen.
Proactive coping correlated positively with self-efficacy and with social support seeking.
Proaktiivisten hallintakeinojen käyttö korreloi positiivisesti minäpystyvyyden ja sosiaalisen tuen käyttämisen kanssa.
Girls reported more social support seeking than did boys and the mean difference was statistically significant.
Tytöt kertoivat etsivänsä sosiaalista tukea poikia enemmän.
Proactive coping was defined as a behaviour where obstacles are seen as a challenge.
Proaktiivisilla hallintakeinoilla tarkoitettiin tässä tutkimuksessa sitä, että lapsi pystyy näkemään vaikeudet haasteina, joista on mahdollista selvitä.
Most of the participants had fairly high sense of self-efficacy.
Suurin osa vastaajista kertoi uskovansa jossain määrin omaan pystyvyyteensä.
When supporting children's self-efficacy and social relationships one also assists children's proactive coping.
Minäpystyvyyden ja sosiaalisten suhteiden tukeminen edesauttavat proaktiivisten hallintakeinojen käyttöä ja lisäävät siten lasten elämänhallinnan tunnetta.
Some of these participants reported that they neither use proactive coping nor seek informational or emotional support when having troubles.
Osa heistä ei myöskään käytä proaktiivisia hallintakeinoja eikä etsi sosiaalista tukea.