natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To improve the big picture, we generalize the standard soft diffraction observables and definitions by developing a high dimensional probabilistic framework based on incidence algebras, Combinatorial Superstatistics, and solve also a new superposition inverse problem using the Möbius inversion theorem.
Tätä varten esittelen uuden matemaattisen koneiston perustuen todennäköisyyslaskentaan ja kombinatorisiin insidenssialgebroihin.
The second topic of measurements centers on semi-exclusive central diffractive production of hadron pairs, which we study with the ALICE data.
Lisäksi analysoidaan diffraktiofenomenologian oleellisia parametreja.
This dissertation contributes to social psychological research of multiculturalism in four ways.
Näiden monikulttuurisuuden merkityksellistämistapojen lisäksi tämä tutkimus edistää monikulttuurisuuden sosiaalipsykologista tutkimusta kolmella tavalla.
Second, it demonstrates the central role that justifying hierarchical relations between the majority and immigrants plays in the lay discourse of multiculturalism.
Toiseksi, tutkimus osoittaa, että enemmistön ja vähemmistön välisen valtahierarkian oikeuttaminen on suomalaisen monikulttuurisuusdiskurssin kulmakivi.
Third, the construction of limiting multiculturalism enabled the criticising of the essentialist and hierarchical categorisations of "us" and "them", and the claiming of immigrants’ cultural citizenship.
Kolmannen konstruktion, rajoittavan monikulttuurisuuden avulla puolestaan kritisoitiin jakoa "meihin" ja "muihin" ja vaadittiin maahanmuuttajille mahdollisuutta tasa-arvoiseen yhteiskunnan jäsenyyteen.
More specifically, this research asks, what kinds of discursive tools and resources do ordinary people living in Finland use to account for multiculturalism.
Tässä väitöskirjatutkimuksessa tarkastellaan sitä, millaisena ilmiönä Suomessa asuvat ihmiset arvioivat monikulttuurisuutta.
Third, by examining the interplay between political, media, and the lay discourse online, it exemplifies how negotiations of multiculturalism are situated in wider political and cultural discourses.
Kolmanneksi, tutkimus tuo esiin, että neuvottelut monikulttuurisuudesta ovat aina sidoksissa sosiaaliseen kontekstiinsa ja että erityisesti verkkkokeskustelut syntyvät vuorovaikutteisesti poliittisten ja mediakeskustelujen kanssa.
The second construction, valuable multiculturalism, enabled accounts celebrating diversity, and served as a tool to demonstrate a speaker’s open-mindedness.
Toinen konstruktio on arvokkaan monikulttuurisuuden konstruktio, joka mahdollisti kulttuurisen moninaisuuden arvottamisen yhteiskuntaa rikastuttavana asiana.
However, it has also shown that ethnocultural majorities tend to support multiculturalism less than minorities.
Ensimmäinen lähtökohta on sosiaalipsykologisen asennetutkimuksen havainto siitä, että valtaväestöä edustavat ihmiset kannattavat monikulttuurisuutta maahanmuuttajia vähemmän.
The first construction, threatening multiculturalism, served to represent majority and immigrants as essentially different groups and to justify their inequality.
Puhe uhkaavasta monikulttuurisuudesta korosti valtaväestön ja maahanmuuttajien erilaisuutta ja mahdollisti maahanmuuttajien yksipuolisen sopeutumisen vaatimukset.
More specifically, these complexities relate to three discursive constructions of multiculturalism and their functions.
Tutkimuksen tulokset voidaan tiivistää kolmeen monikulttuurisuuskonstruktioon, eli tapaan merkityksellistää monikulttuurisuus ja arvioida sitä.
In other words, how they construct, negotiate, and manage ethnocultural diversity and intergroup relations in their talk.
Tämä lähestymistapa avaa mahdollisuuden tarkastella monikulttuurisuutta monimutkaisena ja ristiriitaisena elettynä ideologiana, jonka avulla voidaan ottaa kantaa ryhmien välisiin suhteisiin, etniseen ja kulttuuriseen moninaisuuteen sekä maahanmuuttoon liittyviin kysymyksiin.
While the dilemmas of multiculturalism—especially in regard to politics, policies and ideology—have been widely discussed in social psychological and social scientific research, there has been a limited interest in studying the accounts of those who live multiculturalism in their everyday lives.
Monikulttuurisuuteen liittyviä ristiriitoja on tutkittu sosiaalitieteissä paljon, mutta nämä analyysit keskittyvät usein poliittiseen retoriikkaan, mediakeskusteluihin tai lakien ja käytäntöjen vertailuun.
To foster this understanding, this research examines the lay discourse of multiculturalism in Finland, a country that ranks as one of the world’s most policy-wise multicultural societies, which concurrently is witnessing the mainstreaming of anti-multiculturalism and xenophobic political discourses.
Tämä tutkimus vastaa tarpeeseen ymmärtää paremmin tavallisten ihmisten monikulttuurisuudelle antamia merkityksiä ja monikulttuurisuuden arviointiin liittyviä neuvotteluja.
In this research, I focus on multiculturalism as a lived ideology.
Tutkimuksessa monikulttuurisuutta tarkastellaan diskursiivisen psykologian näkökulmasta.
Study I analyses focus groups held among majority Finns; Studies II and III analyse focus group discussions held among minority and majority Finns; and Study IV combines frame analytic and discursive psychological perspectives to examine the accounts of multiculturalism in a popular online forum.
Toisen ja kolmannen osatutkimuksen aineisto koostuu ryhmäkeskusteluista, jotka pidettiin enemmistösuomalaisiksi tai suurimpien maahanmuuttajaryhmien jäseniksi itsensä lukevien ihmisten parissa.
Finally, by employing a discursive approach, this research shows the complexities and dilemmatic aspects of the lay discourse of multiculturalism.
Tämä tarkoittaa sitä, että virallisten määritelmien sijaan analyysi kohdistuu niihin arkijärkisiin, usein itsestäänselvyyksinä pidettyihin perusteluihin ja puhetapoihin, joita käytetään, kun keskustellaan monikulttuurisuudesta.
The thesis applies data from the Increased Health and Wellbeing in Preschools (DAGIS) project.
Väitöskirjatyössä käytetään Increased Health and Wellbeing in Preschools (DAGIS) –hankkeen tutkimusaineistoa.
The study data consist of the cross-sectional DAGIS survey conducted in 2015-2016 in eight municipalities in Southern and Western Finland.
Tutkimusdata koostuu DAGIS-hankkeen poikkileikkaustutkimuksen aineistosta, joka kerättiin vuosina 2015-2016 66 päiväkodissa Uudellamaalla ja Etelä-Pohjanmaalla.
The examined dietary factors were vegetable consumption, fresh and frozen fruits and berries consumption, fibre intake, energy intake (proportion of daily energy intake at preschool) and added sugar intake.
Tutkittuja ravintotekijöitä olivat kasvisten kulutus, tuoreiden ja pakastettujen hedelmien ja marjojen kulutus, kuidun saanti, energian saanti (päiväkotiaikaisen energiansaannin osuus koko päivän energiansaannista) ja lisätyn sokerin saanti.
Lastly, encouragement to eat fruits and vegetables was associated with higher fibre intake.
Kannustaminen kasvisten ja hedelmien syömiseen oli yhteydessä runsaampaan kuidun saantiin.
Early educators kept food records for the participating children on 2 preschool days.
Varhaiskasvattajat pitivät ruokapäiväkirjaa tutkimukseen osallistuvien lasten ruoankäytöstä kahtena päiväkotipäivänä.
Additionally, manager-reported cooperation challenges with catering service was associated with both higher fibre intake and lower odds of children eating fruits and berries at preschool.
Lisäksi päiväkodin johtajan raportoimat yhteistyöhaasteet ruokapalvelun kanssa olivat yhteydessä sekä lasten runsaampaan kuidun saantiin, että pienempään todennäköisyyteen syödä hedelmiä ja marjoja.
Food eaten at preschool forms a significant part of preschoolers’ diets.
Päiväkodissa syöty ruoka muodostaa merkittävän osan siellä hoidettavien lasten ruokavaliosta.
These findings, especially cooperation between preschool and catering personnel, should be studied further and more thoroughly.
Etenkin päiväkodin ja ruokapalvelun yhteistyötä ja sen haasteita tulisi tulevaisuudessa tutkia kattavammin.
This study aimed to examine how the preschool mealtime environment, including mealtime practices used by early educators and preschool-level facilitators of and barriers to healthy nutrition, is associated with children’s dietary intake at preschool.
Tämän väitöstutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, miten päiväkodin ruokailuympäristö, mukaan lukien varhaiskasvattajien käyttämät ruokailukäytännöt sekä päiväkotitason tekijät ovat yhteydessä lasten ruoankäyttöön ja ravinnonsaantiin päiväkodissa.
To conclude, several factors in the preschool mealtime environment were associated with children’s dietary intake at preschool.
Yhteenvetona voidaan todeta, että monet tekijät päiväkodin ruokailuympäristössä olivat yhteydessä lasten ruoankäyttöön päiväkotipäivän aikana.
In total, 586 children fulfilled the inclusion criteria of having food consumption data of three meals at preschool on at least one day.
Kaikkiaan 586 lasta oli syönyt kolme ateriaa päiväkodissa ainakin toisena kirjanpitopäivänä, ja heidät otettiin mukaan analyyseihin.
Another aim of the thesis was to assess whether preschool neighbourhood SES associates with mealtime practices in preschool groups.
Väitöstutkimuksen tavoitteena oli myös arvioida, onko päiväkodin alueen sosioekonominen asema yhteydessä päiväkotiryhmissä käytettyihin ruokailukäytäntöihin.
All in all, the preschool mealtime environment can partly determine children’s dietary intake at preschool, and these factors should be acknowledged when promoting healthy food intake at preschool.
Päiväkodin ruokailuympäristö määrittää osaltaan lasten ruoankäyttöä päiväkodissa ja se tulisi ottaa paremmin huomioon, kun edistetään lasten terveellisiä ruokailutottumuksia päiväkodissa.
Sub-study II found that children consumed more vegetables and had a higher fibre intake in preschools belonging to the highest tertile of the number of food policies compared to the lowest tertile.
Lapset söivät enemmän kasviksia ja saivat enemmän kuitua päiväkodeissa, joissa oli eniten ruokailuun liittyviä kirjallisia sääntöjä.
In contrast, role modelling by the personnel and personnels’ positive opinion about the preschool food associated with a smaller proportion of daily energy intake at preschool among children.
Sitä vastoin henkilöstön lounastaminen lasten kanssa ja positiivinen mielipide päiväkotiruoasta olivat yhteydessä vähäisempään energiansaantiin päiväkodissa.
Sub-study I associated the personnels’ positive opinions about preschool food with higher consumption of vegetables among children.
Varhaiskasvattajien positiivinen mielipide päiväkotiruoasta oli yhteydessä lasten runsaampaan kasvisten kulutukseen.
Map grid data on preschool neighbourhood SES were received from Statistics Finland.
Tilastokeskukselta saatiin tiedot päiväkotien alueiden asukkaiden sosioekonomisesta asemasta.
In addition to foods served at preschool, other factors in the mealtime environment may also impact children’s dietary intake.
Vaikka on selvää, että päiväkodissa tarjolla oleva ruoka määrittää lasten ruuankäyttöä, myös ruokailuympäristöllä voi olla merkitystä sille, mitä ja kuinka paljon lapset syövät päiväkodissa.
The use of mealtime practices vary greatly between preschools, so determinants of preschool mealtime practices, such as neighbourhood socioeconomic status (SES), are also of interest.
Päiväkodin alueen sosioekonominen asema ei juurikaan ollut yhteydessä päiväkodin ruokailukäytäntöihin, kun kunnan ja henkilöstön koulutustason vaikutus huomioitiin.
Preschool and children’s dietary intake : the role of preschool mealtime environment in children’s dietary intake at preschool
Päiväkotien kasvatushenkilöstö ja johtajat vastasivat kyselylomakkeilla ruokailuun liittyvistä tekijöistä päiväkodissa.
New associations were found not only between the personnels’ opinions about the food and children’s dietary intake but also between cooperation challenges with catering service and children’s dietary intake.
Ruokailuympäristön ja lasten ruoankäytön välisistä yhteyksistä päiväkodissa on vain vähän tutkimuksia.
Almost all compounded samples (99%, n=213/215) were sterile.
Lähes kaikki käyttökuntoon saatetut näytteet (99 %, n=213/215) olivat steriilejä.
Based on the results of this study, changes to the protocols of the hospital could be made.
Tutkimuksen tulosten perusteella voidaan tarvittaessa tehdä muutoksia sairaalan toimintaohjeisiin.
Altogether 220 samples were compounded at two pediatric wards at HUS Helsinki University Hospital.
Yhteensä 220 käyttökuntoon saatettua näytettä kerättiin kahdelta eri pediatriselta osastolta Helsingin yliopistollisesta sairaalasta.
Six volunteers (one pharmacist and five nurses) participated from both wards and each compounded 18 samples in three different environments (patient room, medicine room, biological safety cabinet).
Molemmilta osastoilta kuusi vapaaehtoista (yksi farmaseutti, viisi sairaanhoitajaa) osallistuivat tutkimukseen ja kukin heistä käyttökuntoon saattoi yhteensä 18 näytettä kolmessa eri ympäristössä (potilashuoneessa, lääkehuoneessa, biologisessa suojakaapissa).
Administration of the contaminated parenteral product can cause severe consequences such as sepsis meningitis and even death.
Kontaminoituneen parenteraalisen valmisteen annostelu voi aiheuttaa vakavia seurauksia kuten sepsiksen tai jopa kuoleman.
The samples were tested for the sterility by membrane filtration within 4 hours or after 24 hours of storage in the refrigerator.
Näytteille tehtiin steriiliystesti (kalvosuodatus) joko 4 tunnin sisällä tai 24 tunnin jääkaappisäilytyksen jälkeen.
Aim of this study was to compare three different environments as compounding area and their effect to the sterility of the compounded parenteral product.
Tutkimuksen tavoitteena oli vertailla kolmea eri käyttökuntoon saattamisympäristöä sekä niiden vaikutusta käyttökuntoon saatetun parenteraalisen valmisteen steriiliyteen.
Parenteral products are sterile products that are administered as injection, infusion or implantation.
Parenteraaliset valmisteet ovat steriilejä valmisteita, jotka annostellaan injektiona, infuusiona tai implantaationa.
Five of the collected samples were excluded, because they were contaminated during the sterility test.
Viisi kerätyistä näytteistä jätettiin pois tuloksista, sillä ne olivat kontaminoituneet kalvosuodatuksen yhteydessä.
There were no significant differences in the contamination rate of the compounded samples between different environments.
Käyttökuntoon saatettujen näytteiden kontaminaatiotasoissa ei ollut merkittäviä eroja kolmen eri ympäristön välillä.
One compounded sample was contaminated with Diezia maris and Corynebacterium mycetoides but the contaminants from the other contaminated sample could not be identified.
Toisen kontaminoituneen käyttökuntoon saatetun näytteen kontaminantit pystyttiin tunnistamaan (Diezia maris, Corynebacterium mycetoides), mutta toisen kontaminoituneen näytteen kontaminanttien tunnistus ei onnistunut.
Even though there were lot of variation in the environmental and personnel monitoring the results were quite good.
Vaikkakin laskeumamaljojen sekä hanskanäytteiden tuloksissa oli paljon variaatiota, olivat niiden tulokset kokonaisuudessaan hyvät.
Results from the environmental monitoring were compared to the recommended limits of EU GMP for clean areas.
Laskeumamaljojen tuloksia verrattiin EU GMP:n mukaisiin puhdastiloille suositeltaviin raja-arvoihin.
Protocols of the hospital could be changed, since there was no correlation between higher contamination rate of settle plates or compounded samples and not wearing mask and hair cover while compounding in the biological safety cabinet.
Sairaalan toimintaohjeita voidaan mahdollisesti muuttaa, sillä käyttökuntoon saatettujen näytteiden sekä laskeumamaljojen korkealla kontaminaatiotasolla ei ollut yhteyttä hengityssuojan ja hiussuojan käyttämättä jättämiseen biologisessa suojakaapissa työskenneltäessä.
However, disinfection of the septum of the medicine bottle, hand hygiene and cleaning of the compounding area were observed to be deficiently completed.
Havainnoinnin perusteella aseptisia työmenetelmiä noudatettiin hyvin, mutta puutteita havaittiin lääkepullon kumitulpan desinfioinnissa, käsihygieniassa ja käyttökuntoon saattamisalueen puhdistuksessa.
Whenever possible, compounding should be done in biological safety cabinet using aseptic techniques.
Suurin osa sairaaloissa käytettävistä parenteraalisista valmisteista pitää käyttökuntoon saattaa ennen annostelua ja tämä tulisi mahdollisuuksien mukaan tehdä aina biologisessa suojakaapissa noudattaen aseptisia työmenetelmiä.
Aseptic techniques were mainly well followed, however compounding should be done in the biological safety cabinet, since the environmental monitoring results show that the biological safety cabinet was only environment which was within the recommendation limits of the EU GMP for the compounding area of parenteral products.
Laskeumamaljojen tulosten mukaan biologinen suojakaappi oli ympäristöistä ainut, joka täytti EU GMP:n parenteraalisten valmisteiden käyttökuntoon saattoalueelle suositellut raja-arvot.
According to previous studies errors in aseptic techniques are quite common.
Aikaisempien tutkimusten perusteella näiden työmenetelmien noudattamisessa tapahtuu kuitenkin paljon virheitä.
Environmental monitoring (settle plates) and monitoring of personnel (glove samples) were conducted.
Käyttökuntoon saattoa seurattiin havainnointilomakkeen avulla ja lisäksi tutkittiin ympäristön mikrobiologista puhtautta käyttökuntoon saaton aikana (laskeumamaljat) ja sen jälkeen (hanskanäytteet).
The number of elderly carers (> 65 years) of all family garegivers is significant.
Iäkkäiden (>65-vuotiaiden) omaishoidettavien määrä kaikista omaishoidettavista on merkittävä.
However, the situation of the families was not individually considered when considering appropriate support services for the families.
Perheiden tilannetta ei kuitenkaan otettu yksilöllisesti huomioon mietittäessä perheille soveltuvia tukipalveluja.
James Reason's theory of human error was used as the theoretical framework.
Teoreettisena viitekehyksenä käytettiin James Reasonin inhimillisen erehdyksen teoriaa.
The questionnaire data were quantitatively analyzed by calculating the frequencies and relative frequencies.
Kyselylomakkeiden aineisto analysoitiin kvantitatiivisesti laskemalla frekvenssit ja suhteelliset frekvenssit.
The foremost system-oriented challenges in the management of the medications were: 1) difficult for the families to reach the physician and 2) for those families where assisted home care helped the caregiver, the families were not satisfied with its functioning.
Suurimpia järjestelmälähtöisiä haasteita omaishoitoperheiden lääkehoidon toteutuksessa oli: 1) perheiden oli vaikeaa tavoittaa lääkäri ja 2) niissä perheissä, joissa kotihoito auttoi omaishoitajaa, perheet eivät olleet tyytyväisiä sen toimintaan.
Carers do not receive sufficient support from the society for the management of the medications.
Omaishoitajat eivät saa riittävästi yhteiskunnalta tukea lääkehoidon toteutukseen.
The research was conducted as a method triangulation, in which the data were collected through two interviews with home visits (n = 21) and related questionnaires.
Tutkimus toteutettiin menetelmätriangulaationa, jossa aineistoa kerättiin kahden kotikäynnin yhteydessä tehdyillä nauhoitetuilla haastatteluilla (n=21) ja niihin yhdistetyillä kyselyillä.
Due to the poor availability of physicians and the lack of a family physician, there was no one in control of the medication as a whole and there was inadequate monitoring of the medication.
Lääkäreiden huonon tavoitettavuuden ja omalääkärin puutteen takia lääkehoidon kokonaisuus ei ollut kenenkään hallinnassa ja lääkehoidon seuranta oli puutteellista.
The transcribed interviews were analyzed by abductive content analysis, combining both deductive and inductive approach.
Litteroidut haastattelut analysoitiin abduktiivisella sisällönanalyysillä, jossa yhdistyy aineisto- ja teorialähtöinen lähestymistapa.
Some family caregivers and care recipients were in good physical condition while others were severely disabled.
Toiset omaishoitajat ja omaishoidettavat olivat fyysisesti hyvässä kunnossa kun taas toisten toimintakyvyssä oli huomattavia rajoitteita.
The aim of this Master's thesis was to identify factors influencing the ability of a caregiver to cope with the medication management of the older adults.
Tämän pro gradu -tutkimuksen tavoitteena oli tunnistaa tekijöitä, jotka vaikuttavat omaishoitajan kykyyn selvitä iäkkään omaishoidettavan lääkehoidon toteutuksesta.
Family caregiving refers to the organization of home care for an older adult, disabled or sick person with the assistance of a relative or other close person.
Omaishoidolla tarkoitetaan vanhuksen, vammaisen tai sairaan henkilön hoidon järjestämistä kotioloissa omaisen tai muun läheisen henkilön avustuksella.
These factors were divided into subgategories: factors associated a family caregiver, associated a care recipient and system-oriented factors.
Nämä tekijät jaettiin omaishoitajaan liittyviin tekiöihin, omaishoidettavaan liittyviin tekijöihin ja järjestelmälähtöisiin tekijöihin.
Caregiving families participating in this research were very different compared with each other.
Omaishoitoperheet olivat hyvin erilaisia keskenään.
In the assisted home care, challenges were caused by the fact that home care visits were conducted over a wide period of time, which created challenges for giving the medications.
Kotihoidon toiminnassa haasteita aiheutti se, että kotihoidon asiakaskäynnit suoritettiin liian laajalla aikavälillä, mikä aiheutti haasteita lääkkeiden antoon.
There are challenges concerning family caregiving for the older adults, due to increased age is in connection with decreased physical performance and increased number of medications and polypharmacy.
Iäkkäiden omaishoitoon liittyy haasteita, koska ikääntyessä toimintakyky heikkenee ja lääkkeiden määrä ja monilääkitys lisääntyvät.
The workload of family caregivers due to the pain and the absence of days off contributed to the difficulty of medication management.
Omaishoitajien kuormittuneisuus kipujen ja vapaapäivien pitämättömyyden vuoksi osaltaan hankaloitti lääkehoidosta selviämistä.
The medication safety of the older adults in the family caregiving is particularly affected by the difficulty of reaching a physician, the inadequacy of support from the assisted home care, the failure to recognize the individuality of caregiving families, and the caregivers’ burden due to pain and lack of days off. Support for caregivers must be at the forefront of society in the future, so that caregivers can cope with heavy nursing care and complicated medications, even without excessive self-activity.
Iäkkäiden omaishoidon lääkitysturvallisuuteen vaikuttavat erityisesti vaikeus tavoittaa lääkäriä, kotihoidon tuen riittämättömyys lääkehoidon toteutuksessa, omaishoitoperheiden yksilöllisyyden huomiomatta jättäminen ja hoitajien kuormittuneisuus kipujen ja vapaapäivien pitämöttömyyden vuoksi.
Despite these factors, there has been little research on the medication safety in the family caregiving among older adults.
Tästä huolimatta Iäkkäiden omaishoidon lääkitysturvallisuutta on tutkittu aikaisemmin vain vähän.
"We do want highly educated people in Finland."
"Mehän halutaan korkeesti koulutettuja ihmisiä Suomeen."
: Interpretative repertoires in speech about refugees’ higher education
: tulkintarepertuaarit puheessa pakolaistaustaisten korkeakoulutuksesta
People with a refugee background are much less likely to participate in higher education than the general population.
Pakolaistaustaiset osallistuvat korkeakoulutukseen huomattavasti epätodennäköisemmin kuin muu väestö.
As a result of the analysis of the data, six different interpretative repertoires were identified: victim repertoire, threat repertoire, individualistic repertoire, equality repertoire, utility repertoire and humanistic repertoire.
Aineiston analyysin tuloksena tunnistettiin kuusi erilaista tulkintarepertuaaria: uhrirepertuaari, uhkarepertuaari, individualistinen repertuaari, yhdenvertaisuusrepertuaari, hyötyrepertuaari ja humanistinen repertuaari.