natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Results The 1,309 MCA aneurysms were classified after objectively determining the Mbif, which was the most common location for MCA aneurysms harboring 829 (63%) aneurysms.
1009 peräkkäin hoidettujen potilaiden TTA:n pohjalta on tehty uusi tarkempi anatominen luokitus, missä proksimaaliset MCA:n päärungon (M1) pullistumat jaettiin erikseen kahteen luokkaan, päähaarautumiskohdan ja sitä distaalisempien haarojen sijaintien lisäksi eli luokkia on aiemman kolmen sijasta neljä (osatyö I).
In our experience, the focused sylvian opening technique for the microsurgical management of MCA aneurysms resulted in shorter operative times and less inadvertent brain and vessel manipulation.
Moderni neuroanestesia, potilaan pään oikea asento leikkauksen aikana sekä anatomian kolmiulotteinen hahmottaminen, ja leikkauksen aikaisen angiografian (nk ICG eli indocyaniini vihreä) mahdollistavan leikkausmikroskoopin suuri suurennos leikatessa ovat lisäksi keskeisessä asemassa onnistuneessa aivovaltimopullistumien mikrokirurgisessa hoidossa.
More insight when deciding upon the management of MCA aneurysms and less risky treatment options are still needed.
TTA-kuvien huolellinen tarkastelu ennen leikkausta ja mahdollisten anatomisten poikkeavuuksien tunnistaminen ovat ensiarvoisen tärkeitä.
Background and objectives The middle cerebral artery (MCA) is the most frequent location of unruptured intracranial aneurysms (IAs).
Suomessa yli 40 % kaikista aivovaltimopullistumista sijaitsee keskimmäisessä aivovaltimossa (MCA) ja tyypillisesti sen päähaarautumiskohdassa.
At the time of presentation, more than two-thirds of the MCA aneurysms (69%) were unruptured and 31% were ruptured.
63 % pullistumista sijaitsi päähaarautumiskohdassa ja diagnoosihetkellä kaikista MCA-pullistumista oli 69 % vuotamattomia.
Thus, the focused opening of the sylvian fissure is a practical, less invasive alternative to the classical wide sylvian opening for the microsurgical management of most MCA aneurysms.
Nämä vuodolle altistavat seikat auttavat hoitopäätösten tekemisessä harkittaessa vuotamattoman MCA-pullistuman ennaltaehkäisevää mikrokirurgista hoitoa.
The analysis of topographical and morphological characteristics of MCA aneurysms is important when deciding upon their management, where their location at the main MCA bifurcation, the wall irregularity and a less spherical geometry equate to an increased risk of rupture.
Toistaiseksi mikrokirurginen hoito on tehokkaampi hoito nimenomaan MCA-pullistumissa, koska suonensisäiseen eli endovaskulaariseen hoitoon liittyy huomattavan suuri pullistuman uudelleen täyttymisen ja uusiutumisen riski.
However, controversy remains regarding which unruptured MCA aneurysms should be prophylactically treated since treatment is not without risks.
Yksittäisen vuotamattoman pullistuman puhkeamisriskin arvioiminen on haastavaa ja täytyy suhteuttaa vuodolta ennaltaehkäisevän hoidon riskiin huomioiden potilaan ikä ja muut sairaudet.
Saccular Middle Cerebral Artery Aneurysms : State-of-the-Art Classification and Microsurgery
Pullistumien tarkempi anatominen luokittelu helpottaa mikrokirurgisen hoidon suunnittelua ja toteuttamista mahdollisimman turvallisesti ja tehokkaasti.
The enquiry was carried out in the year 2010 and the number of respondents was 384.
Kysely toteutettiin vuonna 2010, ja vastaajamäärä oli 384.
Clearcuts were the most disliked.
Avohakkuisiin suhtauduttiin kielteisimmin.
The data was analysed by statistical methods.
Aineistoa analysoitiin tilastollisin menetelmin.
The recreational use of private forests is very common in Finland and it is possible due to everyman’s rights.
Yksityismetsien virkistyskäyttö on Suomessa hyvin yleistä, ja se on mahdollista jokamiehenoikeuksien perusteella.
The study was conducted as a survey and it was a part of The Finnish Forest Research Institute’s project Natura-based recreation monitoring and assessment.
Työ toteutettiin kyselytutkimuksena, ja se oli osa Metsäntutkimuslaitoksen Virkistyskäytön seuranta ja arviointi -hanketta.
Because private forests are not expected to be at a natural state it can be concluded that the recreationists also understand the economic value of private forests.
Koska yksityismetsän ei edes odotettu olevan luonnontilainen, voidaan päätellä, että ulkoilijat ymmärtävät yksityismetsien taloudellisenkin merkityksen.
However, recreational use is seldom taken into account in the private forest management because the main purpose of the private forests is usually timber production.
Virkistyskäyttöä ei kuitenkaan usein huomioida yksityismetsien hoidossa, sillä niissä päätarkoituksena on yleensä puuntuotanto.
There was not any remarkable interest in paying for the maintaining of the recreational values of private forests, though those who came from southern Finland, who used a lot of their free-time in nature and who regarded landscapes important for recreation were more interested in that than the others.
Virkistysympäristön ylläpitämiseen tarvittaviin kustannuksiin ei ollut suurta kiinnostusta osallistua, joskin eteläsuomalaiset, paljon vapaa-ajalla luonnossa ulkoilevat ja maisemia tärkeänä tekijänä ulkoilun kannalta pitävät vastaajat olivat muita kiinnostuneempia.
The lack of interest in taking part in maintaining the recreational values of private forests possibly results from that people are not used to the idea of paying for a quality recreational environment.
Vähäinen kiinnostus osallistua yksityismetsien virkistysarvojen ylläpitämiseen johtunee tottumattomuudesta siihen ajatukseen, että laadukkaasta virkistysympäristöstä joutuisi maksamaan.
Some participant groups, like those who spent a lot of time at the recreational homes, were interested in maintaining recreational values by taking part in the forest management.
Joissakin vastaajaryhmissä, kuten mökkeilijöissä, oli kiinnostusta virkistysarvojen ylläpitämiseen osallistumalla itse metsänhoitotöihin.
The purpose of the study was to find out the significance of private forests as recreational environments and in recreational use.
Tutkielman tavoitteena oli tarkastella yksityismetsien merkitystä virkistysympäristönä ja virkistyskäytössä.
The forestry actions were analysed by factor analysis and the means of the factor scores were explored in different background variable groups by the analysis of variance.
Ympäristöä muuttavat toimenpiteet faktoroitiin ja faktoripisteiden keskiarvoja tarkasteltiin varianssianalyysin avulla eri taustamuuttujaryhmissä.
The focus was on the following questions: in what kind of forest environments the number of visits was the highest, how the participants evaluated the suitableness of different forest environments for recreation and what they thought about the changes in the environment.
Työssä selvitettiin, millaisissa metsäympäristöissä ulkoiltiin aktiivisimmin, miten vastaajat arvioivat erilaisten metsäympäristöjen sopivan ulkoiluun ja miten he suhtautuivat ympäristön muuttumiseen.
That is why especially private forests are places where recreationists face changes in the environment such as loggings.
Tästä syystä juuri yksityismetsät ovat niitä paikkoja, joissa ulkoilijat joutuvat kohtaamaan metsänhoitotoimenpiteiden, kuten erilaisten hakkuiden, aiheuttamaa metsäympäristön ja maiseman muuttumista.
On the strength of the study, the most suitable forest environment for recreation was a sparse and light forest.
Parhaiten virkistyskäyttöön sopivana metsäympäristönä pidettiin harvaa ja valoisaa metsää.
Furthermore, the interest of the participants to take part in maintaining or improving the recreational values of private forests was examined.
Lisäksi selvitettiin vastaajien kiinnostusta osallistua yksityismetsien virkistysarvojen ylläpitämiseen tai parantamiseen joko rahallisesti tai muulla tavoin.
The interest of the participants to take part in maintaining the recreational values of private forests was analysed with the logistic regression analysis.
Lisäksi kiinnostusta osallistua viihtyisän virkistysympäristön ylläpitämiseen tarvittaviin kustannuksiin tutkittiin logistisen regressioanalyysin avulla.
How do the qualities of the forest environment affect the recreational use of private forests?
Metsäympäristön laadun vaikutus virkistyskäyttöön yksityismetsissä
The variables of the study questions were crosstabulated in different background variable groups such as socioeconomic factors.
Tutkimuskysymysten muuttujia, kuten erilaisten ympäristöjen esiintymistä ja sopivuutta ulkoiluun, ristiintaulukoitiin suhteessa taustamuuttujiin, kuten sosioekonomisiin muuttujiin ja virkistyskertojen määrään.
The participants preferred most slight actions that made the environment more passable but maintained the feel of the forest.
Metsää muuttavista toimenpiteistä eniten pidettiin ympäristöä "siistivistä" mutta metsän tunnun säilyttävistä toimenpiteistä.
The research material consists of internet discussions from the years 2004 2010.
Tutkimusaineisto koostuu suomalaisilla internetin keskustelupalstoilla käydyistä keskusteluista vuosina 2004–2010.
The material is analyzed through qualitative content and discursive analysis.
Aineisto analysoidaan laadullisen sisällön- ja diskurssianalyysin avulla.
How and why do eating and the body develop into problems?
Miten ja miksi syöminen ja ruumis rakentuvat nyky-yhteiskunnassa ongelmaksi?
The viewpoint of the study is sociological and based on social constructionism.
Tutkimuksen näkökulma on sosiologinen ja perustuu sosiaalisen konstruktionismin mukaiseen ajattelutapaan.
They include, for example, different esthetical, ethical, moral, political, health-oriented and medical aspects.
Nykyään syömiseen kytkeytyy esimerkiksi esteettisiä, moraalisia, eettisiä, terveydellisiä, poliittisia ja taloudellisia ulottuvuuksia.
The interest is on how lay-people discuss eating and the body, and what kind of information they produce.
Sen mukaisesti tutkimuksessa ollaan kiinnostuneita siitä, miten maallikot keskustelevat syömisestä ja ruumista, ja millaista tietoa he tuottavat.
As a consequence, the pursuit of the right kind of body can become compulsive, so that control over one s body turns into an addiction.
Tämän myötä oikeanlaisen ruumiin tavoittelusta voi tulla pakottavaa, ja ruumiin hallinnasta riippuvuus, addiktio.
According to the study, the cultural ideals of health and thinness can take extreme forms in two directions: excessive pursuit of ideals on the one hand, and stigmatization of people who fail to meet the ideals on the other.
Kulttuuriset ihanteet voivat äärimmäistyä kahteen suuntaan: ihanteiden ylisuorittamiseen ja ihanteita vastaamattomien ihmisten leimaamiseen.
The research questions are: What kinds of meanings are assigned to eating and body in contemporary society?
Väitöskirjan tutkimustehtävänä on selvittää, millaisia merkityksiä syömiseen ja ruumiiseen liitetään nyky-yhteiskunnassa?
The discussions included in the material deal with eating disorders, orthorexia and healthy eating, as well as fatness as a self-induced problem.
Aineiston keskustelut koskevat syömishäiriöitä, ortoreksiaa ja terveellisiä elämäntapoja sekä lihavuutta "itse aiheutettuna" ongelmana.
In the study, eating is interpreted as an embodied phenomenon: by eating right, it is possible to pursue an ideal body, while the wrong kind of bodies are seen as resulting from a bad diet.
Tutkimuksessa katsotaan, että syöminen on ruumillistunutta, millä viitataan syömisen ja ruumiin välisen suhteen korostumiseen: oikeanlaisten ruumiiden katsotaan syntyvän oikein ja vääränlaisten ruumiiden väärin syömällä.
The thesis, which consists of four original articles and a summarizing chapter, aims to study meanings of food and eating in contemporary society.
Neljästä tieteellisestä artikkelista ja niiden yhteenvedosta koostuvan väitöskirjan tutkimuskohteena ovat syömisen ja ruumiin merkitykset.
Obesity is defined as the wrong kind of body, re-sponsibility for which lies with the individual, and as certain kind of cultural dirt , which is targeted by hate speech.
Lihavuus ja epäterveellisyys rakentuvat ongelmiksi, jopa eräänlaiseksi kulttuuriseksi liaksi, johon kohdistetaan vihapuhetta.
In excessive pursuit of ideals, thinness and health can become an imperative, life-determining content of life.
Ylisuorittamisen myötä ihanne voi muuttua ehdottomaksi elämää määrittäväksi asiaksi, jolloin laihuuden tai terveyden tavoittelusta voi tulla myös uskonnonkaltainen elämänsisältö.
This becomes apparent in the ideals of thinness and health, and in their opposites, the problems of unhealthiness and fatness.
Syömisen ja ruumiin merkitykset ovat kategorisia, mitkä ilmenevät laihuuden ja terveyden ihanteina sekä niiden vastakohtina, epäterveellisyyden ja lihavuuden ongelmina.
The focus of the thesis is on eating-related lifestyles and problems: the study examines discussions of eating disorders, healthy and unhealthy lifestyles and fatness.
Väitöskirjassa tarkastellaan keskustelua syömishäiriöistä, terveellisistä ja epäterveellisistä elämäntavoista sekä lihavuudesta.
In addition, eating has become a problem, which is reflected by the public discourse on eating disorders and fatness.
Syömisen ympärille voi muotoutua elämäntapa, minkä lisäksi syömisestä näyttää tulleen myös ongelma, mitä syömishäiriöitä sekä lihavuutta koskeva yhteiskunnallinen diskurssi ilmentää.
Other theoretical viewpoints are the sociology of health, religion theory and governmentality.
Tutkimuksen tärkein teoreettinen viitekehys koostuu ruumiintutkimuksesta, jonka alla aihetta tarkastellaan edelleen hallinnallisuuden, terveyden tutkimuksen ja uskontoteorian näkökulmasta.
The purpose of the study is to examine the problematized nature of eating and to make the phenomenon more understandable through the theoretical perspectives.
Tutkimus korostaa syömisen ongelmien voivan siten ilmetä monin tavoin.
This is expressed in the spectrum of eating disorders and problems, in the core of which may lie pursuit of thinness or, nowadays, striving for health or orthorexic symptoms.
Syömishäiriöt kytketään yleensä laihuuteen, mutta tutkimuksen mukaan ne voivat kulminoitua laihuuden sijasta myös terveyden tavoitteluun.
While it is important in our culture to pursue an ideal body, its opposite, obesity, has begun to be interpreted as a problem.
Vaikka kulttuurissa määritetään jatkuvasti sitä, millaisia oikeanlaiset ruumiit ovat ja miten niitä tulee tavoitella, niin elämäntavan ja ongelman välinen raja on vaikea määrittää.
Inflation can explain many observed features of the Universe.
Inflaatio selittää useita maailmankaikkeuden ominaisuuksia.
In this thesis we study the generation of the Higgs condensate during inflation and its decay after inflation during preheating.
Väitöskirjassani olen tutkinut Higgsin kentän muodostumista ja kehittymistä inflaation aikana sekä sen hajoamista välittömästi inflaation jälkeen.
For example it gives rise to the primordial seed required for the structure formation.
Se selittää esimerkiksi, miten galaksien ja galaksiryhmien syntyyn johtanut rakenteen muodostuminen alkoi.
The observations strongly support that the early Universe underwent an epoch of accelerated expansion called inflation.
Kosmologisten havaintojen mukaan hyvin varhainen maailmankaikkeus laajeni kiihtyvällä nopeudella.
After the end of inflation the energy of the inflaton condensate converts into other degrees of freedom during the reheating process.
Inflaation jälkeen sen aiheuttanut energia muuntuu säteilyksi monimutkaisten hajoamisprosessien kautta.
When the inflaton decays into fermions during preheating, the generated fermions develop a non-zero anisotropic stress, which serves as the source of gravitational waves.
Inflaation päättyessä syntyvien fermionien tuottamat gravitaatioaallot osoittautuivat niin heikoiksi, ettei niitä tulla havaitsemaan lähitulevaisuudessa.
Here we assume that inflation was caused by a slowly rolling scalar field called the inflaton.
Tätä ajanjaksoa kutsutaan kosmiseksi inflaatioksi.
The decay of the inflaton field after the end of inflation during the preheating stage can produce a significant gravitational wave background.
Maailmankaikkeuden siirtyminen inflaatiosta säteilyn hallitsemaksi on hyvin raju ja intensiivinen prosessi.
By using the stochastic approach one can find the probable value of the Higgs field during inflation in a random Hubble patch of the Universe.
CERN:in LHC:ssa löydettiin hiukkasfysiikan standardimallin ennustama Higgsin hiukkanen vuonna 2012.
We discuss the possible observational consequences of the Higgs condensate dynamics in the early Universe.
Tutkimusteni mukaan Higgsin kentällä saattaa olla havaittavia vaikutuksia kosmologisiin observaabeleihin.
In addition to the inflaton field there exists at least one other scalar field - the Standard Model Higgs field.
Higgsin hiukkaset ovat Higgsin kentän viritystiloja.
The spectrum of the produced gravitational waves is typically peaked at very high frequencies and is unlikely to be detected by the planned gravitational wave observatories.
Gravitaatioaallot puolestaan ovat aika-avaruuden väreilyä, jotka etenevät avaruudessa aaltoliikkeenä valonnopeudella.
Here the focus is especially on the background produced by fermionic preheating.
Olen tutkinut fermionien syntyä tämän prosessin aikana sekä niiden samalla aiheuttamaa kosmista gravitaatioaaltotaustaa.
Music has an important role in our everyday lives.
Musiikki on osa jokapäiväistä elämäämme.
Personality was evaluated using two personality questionnaires, NEO-FFI and S5.
Koehenkilöiden persoonallisuutta arvioitiin kahden kyselylomakkeen, NEO-FFI:n ja S5:n, avulla.
These results highlight the importance of individual differences in the processing of musical emotions and offer perspectives on the applied use of music in health care and educational settings.
Nämä tulokset korostavat yksilöllisten erojen tärkeyttä musiikin prosessoinnissa sekä tarjoavat näkökulmia musiikin soveltavaan käyttöön esimerkiksi terveydenhoidossa ja opetuksessa.
31 participants (mean age 27.4 years, 9 men) attended the study.
Toiminnallisella magneettikuvauksella (fMRI) suoritettuun tutkimukseen osallistui 31 koehenkilöä (keski-ikä 27.4 vuotta, 9 miestä).
Each of the three emotions studied activated different brain regions.
Jokainen tutkituista tunteista tuotti toisistaan eriäviä aivoaktivaatioita.
The central aims of this thesis are 1. to examine the neural basis of the processing of musical emotions, namely happy, sad and fearful, 2. to determine the neural networks underlying the implicit and explicit processing of musical emotions and 3. to discern the effects of personality on this processing.
Tämän tutkielman tavoitteena on tarkastella 1. musiikillisten tunteiden, erityisesti ilon, surun ja pelon, prosessoinnin aivoperustaa, 2. musiikin tietoisen ja tiedostamattoman prosessoinnin mahdollisia erillisiä hermoverkostoja, sekä 3. persoonallisuuden vaikutusta musiikillisten tunteiden prosessointiin.
In addition, it is not known whether the same or different neural pathways are recruited when musical emotions are processed with or without conscious awareness (i.e., implicitly or explicitly).
Emme myöskään tiedä, aktivoiko musiikillisten tunteiden prosessointi eri aivoalueita kun prosessointi tapahtuu ilman tietoista kontrollia (implisiittisesti) tai tietoisesti (eksplisiittisesti).
In addition, personality traits of neuroticism, extraversion and openness affected the processing of musical emotions.
Persoonallisuuden piirteistä neuroottisuudella, ulospäin suuntautuneisuudella ja avoimuudella huomattiin olevan yhteyttä musiikillisten tunteiden prosessointiin.
Still, the research on the processing of musical emotions and its variations among individuals is scarce.
Musiikillisten tunteiden prosessoinnista hermoston tasolla sekä siinä ilmenevistä yksilöllisistä eroista tiedetään kuitenkin hyvin vähän.
Processing of happy music activated the auditory cortex, processing of sad music activated the limbic and frontal areas, and processing of fearful music activated areas of the limbic system, the frontal cortex and the motor cortex.
Iloisen musiikin prosessointi aiheutti lisääntynyttä aktivaatiota kuuloaivokuorella, surullisen musiikin prosessointi limbisillä ja otsalohkon alueella, ja pelottavan musiikin prosessointi limbisillä, otsalohkon sekä liikeaivokuoren alueilla.
In the implicit paradigm, participants estimated how many instruments they heard in the stimulus (one, two or many).
Tiedostamattoman prosessoinnin koeasetelmassa koehenkilöiden tehtävänä oli tunnistaa näytteessä kuultujen soitinten lukumäärä (yksi, kaksi, useampi).
Extraversion correlated with decreased activation in the limbic areas in response to happy music.
Ulospäin suuntautuneisuus sen sijaan oli yhteydessä vähentyneeseen aktivaatioon limbisillä alueilla prosessoitaessa iloista musiikkia.
Neuroticism correlated with increased activation in the temporal and frontal lobe in response to music expressing negative emotions, and in the subcortical areas in response to happy music.
Neuroottisuus oli yhteydessä lisääntyneeseen aktivaatioon ohimolohkon ja otsalohkon alueilla prosessoitaessa negatiivisia tunteita, sekä aivokuoren alaisten alueiden aktivaatioon prosessoitaessa iloista musiikkia.
Openness correlated with activations in the occipital regions in response to happy and sad music.
Avoimuus oli yhteydessä takaraivolohkon aktivaatioon prosessoitaessa iloista ja surullista musiikkia.
It is a powerful way of conveying and inducing emotions.
Musiikilla on myös erityisen vahva rooli tunteiden tulkinnassa ja välittämisessä.
As was expected, implicit processing of musical emotions recruited both cortical and subcortical regions whereas explicit processing activated mainly cortical regions.
Kuten oletettiinkin, tiedostamaton musiikillisten tunteiden prosessointi aktivoi sekä aivokuoren että aivokuoren alaisia alueita.
Functional magnetic resonance imaging (fMRI) was used to assess the brain activation as the participants listened to musical excerpts expressing three emotions: sadness, happiness, and fear.
Kokeen aikana koehenkilöt kuuntelivat kolmea tunnetilaa (ilo, suru, pelko) kuvaavia musiikkinäytteitä.
In the explicit paradigm, participants chose the emotion that best described the stimulus (happy, sad, or fearful).
Tietoisen prosessoinnin koeasetelmassa koehenkilöitä pyydettiin tunnistamaan musiikkinäytteen tunnetila (ilo, suru, pelko).
For example, relatively many of the youngest ones did not answer to the open question at all.
Kaikkein nuorimmat lapset olivat esimerkiksi ylipäänsä jättäneet varsin usein avoimeen kysymykseen vastaamatta.
There were also some other differences between the answers of children of different sexes and ages.
Vastauksissa oli havaittavissa myös joitakin muita eroja sukupuolten ja eri-ikäisten lasten välillä.
The research participants were 573 children, ages ranging from 1 to 8.
Tutkimuksen aineisto koostui 573 1–8-vuotiaan lapsen haastatteluvastauksista.
Lately more emphasis than ever before has been given to bringing forth and taking into account children’s perspective in matters that concern them.
Viime aikoina on alettu kiinnittää aiempaa enemmän huomiota lasten näkökulman esiin tuomiseen ja huomioimiseen heitä koskettavissa asioissa.
It seems to be important for children to practice and develop their social skills.
Sosiaalisten taitojen harjoitteleminen ja kehittäminen lieneekin lapsille erittäin tärkeää.
Used methods there were mostly outlined by researcher herself but some features of discourse analyse were also utilized.
Lasten kerrontaa avoimen kysymyksen osalta tarkasteltiin lähinnä tutkijan omien ideoiden pohjalta, mutta siinä hyödynnettiin hieman myös diskurssianalyysille tyypillisiä elementtejä.
The peer group pointed out significant but the interaction was not always trouble-free.
Vertaisryhmä osoittautui lapsille merkitykselliseksi, mutta vuorovaikutus toisten lasten kanssa ei aina sujunut mielekkäällä tavalla.
It is also purpose of this study to give the voice to children and shed light on their perspective.
Myös tällä tutkimuksella pyritään tuomaan lasten ääntä kuuluviin.
The children mentioned different types of unpleasant things and situations and those were explained in various ways.
Lapset kertoivat kurjiksi mieltämistään asioista eri tavoin ja heidän mainitsemansa asiat olivat luonteeltaan erilaisia.