natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The second part of this study includes chapters 4 and 5, where the solo cello and cello with electronics repertoire from 2000 to 2015 by Colombian composers is analysed.
Tutkimuksen toinen osa sisältää luvut 4 ja 5, joka analysoi kolumbialaisten säveltäjien teoksia soolosellolle sekä sellolle ja elektroniselle medialle vuosina 2000–2015.
This work analyses the repertoire for solo cello and cello with electronic media from 2000 to 2015 by Colombian composers, focusing on timbre as the main musical element explored.
Tämä tutkimus analysoi kolumbialaisten säveltäjien teoksia sellolle sekä sellolle ja elektroniselle medialle vuosina 2000–2015 ja keskittyy sointiväriin analyysin kohteena.
However, the underlying mechanisms remain poorly understood.
Näitä taustalla olevia mekanismeja ei kuitenkaan vielä riittävästi ymmärretä.
The first two objectives are addressed in Study I, objective three in Study II and objective four in study III.
Kahta ensimmäistä tavoitetta tutkittiin Tutkimuksessa I, kolmatta tavoitetta Tutkimuksessa II ja neljättä tavoitetta Tutkimuksessa III.
Thus, this thesis focuses on four objectives.
Tässä väitöskirjassa oli neljä tavoitetta.
ABSTRACT Type 2 Diabetes (T2D) is an increasingly prevalent health problem and better understanding of its etiology is vital for improved prevention and treatment.
Tyypin 2 diabetes (T2D) on yleistynyt ja sen etiologian parempi ymmärrys on oleellista sairauden tehokkaamman ehkäisyn ja hoidon kannalta.
Another possible common biological mechanism underlying T2D and depression comorbidity is related to disrupted circadian rhythms.
Toinen mahdollinen yhteinen biologinen mekanismi T2D:n ja masennuksen komorbiditeetin taustalla liittyy häiriintyneeseen vuorokausirytmiin.
It has been well established that many common disorders have seasonal fluctuations and it has been hypothesized that the amount of daylight might play an important role in seasonal fluctuations of both mental health conditions, glucose metabolism and T2D.
Monet yleiset häiriöt vaihtelevat vuodenajan mukaan ja on esitetty, että päivänvalon määrän vaihtelu voisi olla tärkeässä osassa selittämässä vuodenaikojen mukaan tapahtuvaa mielenterveyden häiriöiden, sokeriaineenvaihdunnan ja T2D:n vaihtelua.
This prospective study cohort comprises 5,208 individuals at baseline visit and 3,850 individuals at follow-up, on average 6.8 years later.
Tämä prospektiivinen tutkimuskohortti sisälsi alun perin 5208 osallistujaa ja seurantavaiheessa, keskimäärin 6.8 vuotta myöhemmin, 3850 osallistujaa.
Furthermore, it emphasizes the importance of the amount of daylight in glucose metabolism and consequently T2D genesis.
Lisäksi tämä tutkimus korostaa päivänvalon määrän merkittävää osaa sokeriaineenvaihdunnassa ja näin ollen T2D:n synnyssä.
Yet, the rs10830963 and daylight are associated with glucose metabolism and the longitudinal glycemic profiles vary according to the amount of daylight, MTNR1B rs10830963 genotype and their interaction.
Sen sijaan, rs10830963 ja päivänvalo ovat yhteydessä sokeriaineenvaihduntaan, ja pitkäaikaiset sokeriaineenvaihduntaprofiilit vaihtelevat päivänvalon määrän, MTNR1B rs10830963 -genotyypin ja niiden yhteisvaikutuksen suhteen.
One explanation for this relationship between T2D and depression could be the presence of pleiotropic genetic variants and possibly shared biological pathways.
Yksi selitys T2D:n ja masennuksen väliselle kaksisuuntaiselle yhteydelle voi olla näihin molempiin vaikuttavat - pleiotrooppiset - geneettiset variantit sekä molemmille yhteiset biologiset mekanismit.
GWAS on depressive symptoms involved 51,258 participants, GWAS on T2D involved 34,840 cases and 114,981 controls, GWAS on glycemic traits involved up to 58,074 participants.
Masennusoireita tutkinut GWAS-tutkimus sisälsi 51258 osallistujaa, T2D:sta tutkineessa GWAS-tutkimuksessa oli mukana 34840 potilasta ja 114981 verrokkia ja sokeriaineenvaihduntaa tutkinut GWAS-tutkimus sisälsi 58074 osallistujaa.
The findings provide valuable insights into the relationship of T2D and depression by addressing the common genetic background of these conditions.
Tämä tutkimus tarjoaa arvokasta tietoa T2D:n ja masennuksen yhteydestä keskittymällä näiden häiriöiden yhteiseen geneettiseen perustaan.
Study I is based on the summary statistics data from previously published Genome-Wide Association Studies (GWAS) of depressive symptoms by CHARGE consortium, T2D by Diagram consortium and glycemic traits by MAGIC consortium.
Tutkimus I perustuu masennusoireiden osalta CHARGE-konsortion, T2D:n osalta Diagram-konsortion ja sokeriaineenvaihdunnan osalta MAGIC-konsortion aiemmin julkaistuihin genominlaajuisiin assosiaatiotutkimuksiin (GWAS).
The results of Study III showed that each addition of the risk allele G of rs10830963 was associated with an increasingly worse glycemic profile across the 6.8-year follow-up.
Tutkimus III osoitti, että diabeteksen riskialleeli G rs10830963:ssa oli additiivisesti yhteydessä heikompaan sokeriaineenvaihduntaprofiiliin 6.8 vuoden seurannan aikana.
Finally, the risk genotype GG of the MTNR1B rs10830963 became more insulin resistant during the follow-up, if the amount of daylight was less at the follow-up than at the baseline.
Lopuksi, diabeteksen riskigenotyyppi rs10830963 GG:n kantajilla insuliiniresistenssi lisääntyi seurannan aikana, jos päivänvalon määrä oli seurannan lopussa vähäisempi kuin tutkimuksen alussa.
The second objective is to examine which specific genetic variants show common variation between glycemic indices and depressive symptoms.
Toinen tavoite oli tutkia, millä geneettisillä varianteilla on yhteistä vaihtelua sekä sokeriaineenvaihdunnan että masennusoireiden kanssa.
Based on these findings, there are differences in underlying genetic background of glycemic traits, T2D and depressive symptoms.
Näiden tulosten perusteella sokeriaineenvaihdunnan piirteiden, T2D:n ja masennusoireiden taustalla olevassa geneettisessä perustassa on eroja.
The analytic sample of Study III involved 3,422 participants who had data on glycemic indices at both time points, were genotyped for MTNR1B rs10830963 and had no diabetes at baseline.
Tutkimuksen III analyysiotos käsitti 3422 osallistujaa, joilta oli tietosokeriaineenvaihdunnasta molemmissa aikapisteissä, joiden genotyyppi MTNR1B rs10830963:n osalta oli selvitetty ja joilla ei ollut tutkimuksen alussa diabetesta.
Yet, pleiotropic genetic variation for depressive symptoms and T2D was found in the IGF2BP2, CDKAL1, CDKNB-AS, and PLEKHA1 genes.
Sen sijaan geeneistä IGF2BP2, CDKAL1, CDKNB-AS ja PLEKHA1 löytyi pleiotrooppisia geneettisiä variantteja, jotka olivat yhteydessä masennusoireisiin ja T2D:hen.
The analytic sample of Study II involved 4,455 non-diabetic participants from the baseline visit who were genotyped for MTNR1B rs10830963, had data on glycemic indices available based on an Oral Glucose Tolerance Test (OGTT) and additionally had data on depressive symptoms measured using Mental Health Inventory (MHI).
Tutkimuksen II analyysiotos sisälsi 4455 alkuperäistä osallistujaa, joilla ei ollut diabetesta, joiden genotyyppi MTNR1B rs10830963:n osalta oli selvitetty, joilla oli tietoa sokeriaineenvaihdunnasta sokerirasitustestistä (OGTT) ja joilta oli lisäksi tieto masennusoireista Mental Health Inventory (MHI)-menetelmää käyttäen.
Additionally, on a candidate gene level, the known diabetes risk variant rs10830963 does not contribute significantly to the comorbidity between depression and diabetes.
Lisäksi yleinen diabeteksen riskivariantti rs10830963 ei merkitsevästi vaikuta masennuksen ja diabeteksen komorbiditeettiin.
The amount of daylight varies substantially throughout the year in Finland, making it one of the best locations to study this phenomenon.
Suomi on tämän ilmiön tutkimisen kannalta olennaisessa asemassa, koska päivänvalon määrä vaihtelee huomattavasti läpi vuoden.
Pleiotropic genetic variation for depressive symptoms and fasting glucose was found in the MADD, CDKN2B-AS, PEX16, and MTNR1B genes.
Lisäksi geeneistä MADD, CDKN2B-AS, PEX16 ja MTNR1B löytyi pleiotrooppisia geneettisiä variantteja, jotka olivat yhteydessä masennusoireisiin ja paastosokeritasoon.
Additionally, more daylight was associated with worse glycemic response across the follow-up.
Lisäksi seurannan aikana todettiin, että enenevä päivänvalon määrä oli yhteydessä heikompaan sokerivasteeseen.
The results of Study II showed that the common diabetes risk variant rs10830963 in the MTNR1B gene and depressive symptoms are independently associated with glycemic traits.
Tutkimus II osoitti, että MTNR1B-geenissä sijaitseva yleinen diabeteksen riskivariantti rs10830963 ja masennusoireet olivat itsenäisesti yhteydessä sokeriaineenvaihdunnan piireisiin.
The final aim of this doctoral thesis is to investigate to what extent the amount of daylight moderates the associations between MTNR1B rs10830963 and glycemic indices.
Viimeinen tavoite oli tutkia missä määrin päivänvalon määrä muokkaa yhteyksiä MTNR1B rs10830963-riskivariantin ja sokeriaineenvaihdunnan välillä.
The third aim is to study if a common diabetes risk variant rs10830963 in the Melatonin Receptor 1B (MTNR1B) gene influences the relationship between depressive symptoms and glycemic indices.
Kolmas tavoite oli tutkia, vaikuttaako melatoniinireseptori 1B (MTNR1B) -geenissä sijaitseva yleinen T2D riskivariantti rs10830963 masennusoireiden ja T2D:n sekä sokeriaineenvaihdunnan väliseen yhteyteen.
It is known that T2D has multifactorial origin and mental health problems seem to accompany this progressive disorder.
T2D on perustaltaan monitekijäinen, etenevä sairaus, jonka kanssa yhtä aikaa esiintyy myös mielenterveyden häiriöitä, kuten masennusta.
The first objective of this doctoral thesis is to examine whether there is a common genetic basis of T2D, glycemic indices related to T2D, and depressive symptoms.
Ensimmäinen tavoite oli tutkia T2D:n, sokeriaineenvaihdunnan ja masennuksen yhteistä geneettistä taustaa.
Of note, there is a bidirectional association between T2D and depression.
Tämä tutkimus selvittääkin T2D:n ja masennuksen yhteistä geneettistä perustaa.
The associations between glycemic traits and depressive symptoms were not influenced by the variation in diabetes risk variant rs10830963.
Sen sijaan diabeteksen riskivariantti rs10830963 ei vaikuttanut sokeriaineenvaihdunnan piirteiden ja masennusoireiden välisiin yhteyksiin.
The results of Study I showed that there was very low SNP-based heritability of the traits of interest and no overall SNP-based genetic correlation between glycemic traits or T2D and depressive symptoms.
Lisäksi sokeriaineenvaihdunnan piirteiden tai T2D:n ja masennusoireiden väliset geneettiset korrelaatiot eivät olleet merkitseviä.
This research explores the shared genetic basis of T2D and depression as limited information exists on shared genetic risk of these conditions.
Tutkimus I osoitti, että tutkittujen piirteiden mitatun geneettisen vaihtelun perusteella arvioitu periytyvyys oli vähäistä.
The study consists of four published articles and a synthesis article.
Tutkimus koostuu neljästä julkaistusta artikkelista sekä artikkeleiden tulokset kokoavasta yhteenvetoluvusta.
In this article-based dissertation, subjective work orientations are studied comparatively among employees in five European countries: Finland, Germany, Great Britain, Spain and Sweden.
Tässä tutkimuksessa vertaillaan palkansaajien työorientaatioita viidessä eurooppalaisessa maassa: Espanjassa, Iso-Britanniassa, Ruotsissa, Saksassa ja Suomessa.
The following research questions are posed: 1) Have changes occurred in employees work orientations over time?
Tutkimuksessa vastataan seuraaviin kysymyksiin: 1) Onko palkansaajien työorientaatioissa tapahtunut muutoksia?
For example, members of higher social classes showed stronger employment commitment than those of lower social classes.
Esimerkiksi ylemmissä ammattiluokissa oltiin enemmän sitoutuneita työhön kuin alemmissa ammattiluokissa.
Although it has often been feared that employment commitment has decreased, the study shows that employees commitment to work is still strong.
Vaikka työhön sitoutumisen on viime aikoina usein epäilty heikentyneen, tämän tutkimuksen tulosten mukaan palkansaajien työhön sitoutuminen on edelleen vankkaa.
In addition to this, data from the International Social Survey Program (ISSP), Work Orientation Module III, collected in 2005 - 2006, are used in the study.
Lisäksi käytetään ISSP-ohjelman Työorientaatiot III-moduulia, joka on kerätty vuosina 2005 - 2006.
More specifically, the data consist of Quality of Work Life Surveys collected by Statistics Finland in 1984 and 2003 as well as pooled data from World Values Surveys and European Values Studies collected in 1990, 1995 - 1997 and 1999 - 2000.
Aineistona käytetään Tilastokeskuksen vuosina 1984 ja 2003 keräämiä työolotutkimuksia sekä World Values Survey-kyselystä ja European Values Study-kyselystä yhdistettyä aineistoa (WVS), joka on kerätty vuosina 1990, 1995 - 1997 ja 1999 - 2000.
The results concerning subjective work goals of employees also did not support Ronald Inglehart s well-known claim of a cultural shift from survival values to self-expression values.
Tutkimuksen tulokset eivät myöskään tukeneet palkansaajien työhön kohdistuvien odotusten osalta Ronald Inglehartin tunnetuksi tekemää väitettä, että itseilmaisuarvot olisivat yleistyneet materialististen arvojen kustannuksella.
2) Are there differences between countries in employees work orientations?
2) Onko palkansaajien työorientaatioissa maiden välisiä eroja?
The work orientations of employees varied in all five countries according to the employees social status.
Palkansaajien työorientaatiot vaihtelivat kaikissa tutkimusmaissa yksilön sosiaalisen aseman mukaisesti.
3) Are aspects of national culture associated with employees work orientations?
3) Onko kansallisella kulttuurilla itsenäistä yhteyttä palkansaajien työorientaatioihin?
The umbrella concept of work orientation used in the dissertation refers to the employment commitment, organisational commitment and subjective work goals of employees.
Työorientaation käsite viittaa palkansaajien työhön sitoutumiseen, organisaatioon sitoutumiseen sekä työhön kohdistuviin odotuksiin.
Aspects of national culture, as measured by Shalom Schwartz, also explained the subjective work goals and organisational commitment of the employees in this study.
Shalom Schwartzin mittaamat, kansallista kulttuuria luonnehtivat tekijät selittivät tutkimuksessa myös työhön kohdistuvia odotuksia ja organisaatioon sitoutumista.
Subjective work orientations of employees as measured by surveys are analysed in the study.
Tutkimuksessa analysoidaan kyselytutkimusten avulla mitattuja palkansaajien subjektiivisia työorientaatioita.
Finnish employees did not display particularly high levels of employment commitment when compared to the four other countries, a finding partly explained by cultural factors.
Suomalaisten palkansaajien alhainen työhön sitoutuminen selittyi osittain kulttuuristen tekijöiden kautta.
The specific focus is on whether these work orientations differ in Finland from those in other four countries.
Erityinen kiinnostus tutkimuksessa kohdistuu siihen, miten suomalaisten palkansaajien työorientaatiot vertautuvat muiden tutkimusmaiden palkansaajien työorientaatioihin.
Parkinson's disease is the second most common neurodegenerative disease in the world, and in spite of decades of research, the cause of the non-familial form of the disease is not known.
Parkinsonin tauti on maailman toiseksi yleisin hermostorappeumasairaus, ja vuosikymmenten tutkimustyöstä huolimatta taudin ei-perinnöllisen muodon syy on edelleen arvoitus.
There are currently no medications to slow down the progression of the disease nor good biomarkers for early diagnosis, even though the earliest non-motor symptoms can appear years or even decades before the onset of motor symptoms.
Toistaiseksi ei ole olemassa lääkitystä, joka hidastaisi taudin etenemistä, eikä hyviä keinoja taudin varhaiseen havaitsemiseen, vaikka ensimmäiset ei-motoriset oireet, esimerkiksi ummetus ja hajuaistin heikkeneminen, saattavat alkaa vuosia tai jopa vuosikymmeniä ennen taudille tunnusomaisia liikehäiriöitä.
All four publications included in my thesis were based on samples from the same subjects: 76 patients with Parkinson's disease and 76 control subjects with no signs of parkinsonism.
Kaikki neljä julkaisuani perustuvat näytteisiin, jotka on kerätty samoilta koehenkilöiltä: 76 Parkinsonin tautia sairastavalta potilaalta sekä 76 verrokilta, joilla ei esiinny parkinsonismia.
The microbial inhabitants of the human body have recently been implicated in various medical conditions, including neurodegenerative disorders.
Ihmiskehon mikrobiasukkaat on viime aikoina yhdistetty moniin terveysongelmiin, neurologiset sairaudet mukaanlukien.
As several other research groups have reported seeing a decrease in Prevotellaceae after our pilot publication, it is emerging as one of the key changes in microbiota associated with Parkinson's disease.
Koska tämä eroavuus on ensimmäisen artikkelimme jälkeen havaittu myös muiden tutkimusryhmien julkaisuissa, se on nousemassa yhdeksi keskeisistä Parkinsonin tautiin liittyvistä mikrobiston muutoksista.
Differences in gut microbiota could also be detected at a follow-up time point with samples collected two years after the initial sampling.
Suolistobakteeriyhteisöjen väliset erot voitiin havaita myös seurantanäytteissä, jotka oli kerätty samoilta koehenkilöiltä kaksi vuotta ensimmäisen näytteenoton jälkeen.
They could offer new insight into the pathogenesis of Parkinson's disease, particularly since a microbial agent has long been suspected to play a part in the process.
Mikrobit voisivat tarjota uusia näkemyksiä Parkinsonin taudin syntyyn liittyen, etenkin kun niiden on jo pidempään arveltu vaikuttavan tautiprosessiin.
While a few benchmarking studies have previously contrasted some of the tools, there is a definite need for further standardized testing to guide researchers in choosing between them.
Muutamat aiemmat julkaisut ovat vertailleet osaa näistä työkaluista, mutta olisi tarpeen tehdä laajempia menetelmävertailuja, jotta tutkijoiden olisi helpompi valita, mitä työkalua käyttää.
A typical question in studies surveying human microbiota is which specific microbial taxa differ between groups of interest, such as patients with a disease and control subjects.
Tyypillinen kysymys ihmisen mikrobistoa tutkittaessa on, minkä mikrobien määrät eroavat vertailtavien ryhmien, esimerkiksi potilaiden ja verrokkihenkilöiden välillä (englanniksi "differential abundance").
The aim of my doctoral thesis was to explore the potential associations of Parkinson's disease and human microbiota, particularly of the mouth, the nose and the gut, with an additional focus on the statistical tools used for comparing differentially abundant bacterial taxa.
Väitöskirjani tavoite oli selvittää Parkinsonin taudin ja ihmisen suun, nenän ja suoliston mikrobien mahdollisia yhteyksiä sekä tarkastella niiden määrien vertailuun käytettäviä työkaluja.
Despite these discrepancies, all tools tested in this thesis supported Parkinson's patients having a decreased abundance of the family Prevotellaceae in their gut.
Eroavaisuuksistaan huolimatta kaikki testaamani työkalut tukivat havaintoa, että Parkinsonin tautia sairastavilla potilailla on suolistossaan vähemmän Prevotellaceae-heimon bakteereja kuin verrokeilla.
Our results suggested that the bacterial communities of the gut and the mouth differ between Parkinson's patients and control subjects, with statistically significant differences in beta diversity and in the abundances of several bacterial taxa.
Tulostemme perusteella Parkinsonin tautia sairastavien potilaiden ja verrokkien suoliston ja suun bakteeriyhteisöt poikkeavat toisistaan; ryhmien välillä oli tilastollisesti merkitsevä ero bakteeriyhteisöjen koostumuksessa sekä useiden bakteerien määrissä.
The studies also used the same methodology, 16S rRNA gene amplicon sequencing, to compare bacteria from oral and nasal swab samples and fecal samples of these subjects.
Julkaisuissa on käytetty samaa menetelmää, 16S rRNA-geenin amplikonisekvensointia, suu-, nenä- sekä ulostenäytteiden bakteerien määrittämiseen.
Regarding the differential abundance analyses, comparing gut bacteria of patients and controls from the same samples with six different tools highlighted the wide variation in the lists of significant results, which often did not overlap except for a handful of taxa.
Mitä tulee bakteerien määrien vertailuihin, suolistomikrobiston analyysit kuudella eri työkalulla korostivat eroja niiden antamien merkitsevästi eroavien bakteerien listoissa.
There are many statistical tools for performing these analyses, also known as differential abundance comparisons.
Näihin vertailuihin on olemassa monia eri työkaluja.
For nasal bacteria, there were no differences between the patient and control groups in diversity nor the amounts of specific bacteria.
Nenän bakteerien osalta emme löytäneet eroja potilaiden ja verrokkien väliltä.
Additionally, there were differences between the gut bacteria of Parkinson's patients with and without irritable bowel syndrome -like symptoms.
Lisäksi havaitsimme eroja suolistomikrobistossa, kun potilaat luokiteltiin sen mukaan, oliko heillä ärtyvän suolen oireyhtymää muistuttavia oireita vai ei.
Over the course of the four publications and in a previously unpublished analysis, I compared differentially abundant taxa with six tools: Metastats, LEfSe, metagenomeSeq, DESeq2, ANCOM, and an approach based on random forests.
Neljän julkaisun sekä ennen julkaisemattoman analyysin myötä vertailin ryhmien välillä poikkeavia bakteereja yhteensä kuudella eri työkalulla.
Their genes have been used extensively during the past decades in phylogenetic analyses of various photosynthetic eukaryotes, particularly plants.
Niiden geenejä on laajalti käytetty viime vuosikymmenien ajan erilaisten aitotumallisten, erityisesti kasvien, fylogeneettisissä tutkimuksissa.
The aim of this study as represented in the sequel chapters is twofold; 1) to introduce the complete chloroplast genomes of two species from the euasterid clade and provide their phylogenetic analyses; Solanum dulcamara L. as a native Old World diploid member of the nightshade family, and Ambrosia trifida L. as a recognized invasive plant originated and evolved from North America.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli 1) Analysoida ja verrata kahden eri euasterid-lajin viherhiukkas-genomia: punakoiso (Solanum dulcamara) vs. sormituoksukki (Ambrosia trifida).
Chloroplasts are cytoplasmic organelles chiefly responsible for the photosynthesis.
Viherhiukkaset ovat yhteyttämisestä vastaavia soluelimiä.
The genomic content of this organelle and its very architecture can be used for a deeper insight in evolution and towards robust phylogenetic hypotheses.
Viherhiukkasen genominen vaihtelu tarjoaa näkökulmaa kasvien evoluutioon ja edesauttaa fylogeneettisia tutkimuksia.
This tool is useful particularly in studies aimed to assess the efficiency of different marker systems linked to plastid genome variation.
Tutkimuksen aikana kehitettiin useita uusia bioinformatiikan työkaluja hiukkasten genomisen vaihtelevuuden tutkimiseen.
2) To provide two analytical tools for more advanced treatment of the genetic information of plastids in bioinformatics.
Edistyneiden data-analyysimenetelmien kehitys on mahdollistanut viherhiukkasten perustanlaatuisen geneettisen tutkimuksen.
Ever since this importance was recognized concurrently with the advancements of methods in both providing a basic genetic material through sequencing and advanced methods to analyze the data, we have witnessed the introduction of a couple of thousands plastid genomes up to this date.
2) Kehittää analyyttisiä työkaluja hiukkastutkimuksen genetiikan bioinformatiiviseen tutkimukseen vertailemalla kelasköynnöksia ja tuoksukkeja, osoitimme että niiden genomeilla on samankaltainen rakenne.
Overweight and obesity are major global health concerns affecting around 2 billion people worldwide.
Ylipaino ja lihavuus ovat maailmanlaajuisia terveysongelmia koskettaen noin kahta miljardia ihmistä.