natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this kind of data-driven analysis the categories/themes of the study surface from the empirical material.
Tällaisessa aineistolähtöisessä sisällönanalyysissä tutkimuksen kategoriat/teemat nousevat esiin tutkimusaineistosta.
This thesis examines the public debate and public opinion on the EU’s common security and defence policy during the period of 1995–2009.
Tämä tutkielma tarkastelee EU:n yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevaa julkista keskustelua ja yleistä mielipidettä kahdessa EU-jäsenvaltiossa aikavälillä 1995–2009.
In addition, the thesis utilises the practices of comparative research in order to contrast the cases.
Lisäksi tutkielmassa käytetään vertailevaa otetta tapauksien rinnastamisen vuoksi.
The thesis observes that the public opinion on CSDP in the Netherlands has been extremely positive during the period of 1995–2009.
Tutkielmassa havaitaan, että Alankomaissa yleinen mielipide on ollut erittäin myönteinen EU:n yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa kohtaan aikavälillä 1995–2009.
In the Netherlands the reservations relate to the primacy of NATO in the national security policy.
Alankomaissa varauksellisuus liittyy lähinnä Naton ensisijaiseen asemaan maan turvallisuuspolitiikassa.
CSDP is most often opposed because of the prioritisation of NATO as the European security actor.
Yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa vastustetaan useimmiten siksi, että Nato katsotaan ensisijaiseksi turvallisuustoimijaksi Euroopassa.
The public opinion has not been a central topic in the research of CSDP.
Yleinen mielipide ei ole saanut juurikaan huomiota EU:n yhteisen turvallisuus- ja pulustuspolitiikan tutkimuksessa.
It would be in place to evoke increasing debate on citizens’ wishes about CSDP and about the EU in general in the case countries and in other EU-member states.
Niin kohdemaissa kuin muissakin EU-valtioissa olisi syytä herättää keskustelua kansalaisten toiveista turvallisuuspolitiikan sekä muiden EU:n toimialojen suhteen.
The interviews were conducted in Cambodia in March 2013.
Haastattelut tehtiin Kambodžassa maaliskuussa 2013.
The research material consists of interviews with 18 experts.
Aineisto koostuu kahdeksantoista asiantuntijan haastatteluista.
Both storylines stressed the importance of scientific expertise and markets.
Molemmat tarinalinjat korostivat tieteellisen asiantuntijuuden ja markkinoiden tärkeyttä.
Carbon markets have been presented as one of the solutions for climate change mitigation.
Hiilimarkkinoita on esitetty yhdeksi ratkaisuksi ilmastonmuutoksen hillitsemiselle.
Storylines are middle-range concepts that enable a discourse-analytical approach to research.
Tarinalinjat ovat keskitason käsitteitä, jotka mahdollistavat diskurssianalyyttisen lähestymistavan tutkimukseen.
The first and third storyline were the most dominant ones in the analyzed material.
Ensimmäinen ja kolmas tarinalinja olivat yleisimpiä aineistossa.
Household energy technologies are technologies that produce emissions reductions either through increasing energy efficiency or using renewable energy.
Kotitalousenergiateknologiat ovat teknologioita, jotka vähentävät kotitalouksien aiheuttamia kasvihuonekaasupäästöjä lisäämällä joko energiatehokkuutta tai uusiutuvan energian käyttöä.
The second part is an article ’Household energy technologies in voluntary carbon markets: storylines of co-benefits’ that has been sent to the international, peer-reviewed journal Global Environmental Change.
Ensimmäinen osio on artikkeli ’Household energy technologies in voluntary carbon markets: storylines of co-benefits’, joka on lähetetty kansainväliseen, vertaisarvioituun julkaisuun ’Global Environmental Change’.
This Master’s thesis has two sections.
Tämä pro gradu -tutkielma on kaksiosainen.
Offset projects have been financed especially in the global South.
Päästövähennystoimia on rahoitettu erityisesti globaalissa etelässä.
The third storyline emphasizes the role of developing local markets for the technologies.
Kolmas tarinalinja korostaa paikallisten markkinoiden kehittämistä teknologioille.
The storyline emphasizes the efficiency of the technologies as key to producing health impacts.
Tarinalinjassa painottuu teknologioiden tehokkuus terveysvaikutuksien tuottajina.
What is viewed as a relevant problem, how it has been created, how it should be solved and by whom are all important elements of a storyline.
Tarinalinjoissa tiivistyy, mikä nähdään ongelmana, miten ongelma on luotu sekä miten ja kenen tulisi ratkaista ongelma.
In carbon offsetting, emissions produced in one place are compensated through reducing emissions elsewhere.
Hiilikompensaatioprojekteissa yhtäällä tuotettuja päästöjä kompensoidaan maksamalla rahallinen hyvitys päästöjen vähentämisestä toisaalla.
The storyline claims that the greatest co-benefits would be realized if users would receive monetary compensation for the emissions reductions they produce.
Tarinalinjassa esitetään, että hiilikompensaatioprojektien suurin oheishyöty toteutuisi, jos teknologioiden käyttäjät saisivat rahallisen korvauksen tuottamistaan päästöyksiköistä.
The first section is a methodological introduction that presents the data collection and analysis methods.
Toinen osio on metodologinen liite, joka esittelee tarkemmin tutkimuksen aineistonkeruuseen ja analyysiin liittyvät metodologiset valinnat.
The interviewees were selected based on their familiarity with household energy technologies and voluntary carbon markets.
Asiantuntijoiden valintaa ohjasi heidän asiantuntemuksensa kotitalousenergiateknologioista ja vapaaehtoisista hiilimarkkinoista.
In the storyline, co-benefits are realized when local employment is improved and local markets developed.
Tarinalinjassa hiilikompensaatioprojektien suurin oheishyöty toteutuu, kun paikallista työllisyyttä lisätään ja markkinoita kehitetään.
Three technologies that have been popular project types in the voluntary carbon markets are examined, namely improved cookstoves, ceramic water purifiers and biodigesters.
Tutkielmassa tarkastellaan erityisesti kolmea teknologiaa, jotka ovat olleet suosittuja projektityyppejä vapaaehtoisilla hiilimarkkinoilla globaalissa etelässä: energiatehokkaita liesiä, keraamisia vedenpuhdistimia ja biokaasukeittimiä.
The critical stance of the second storyline towards current practices in carbon credit revenue distribution was less present in the research material.
Toisen tarinalinjan kriittisyys hiilimarkkinoilla vallitsevia omistajuuskäytäntöjä kohtaan oli vähemmän esillä aineistossa.
The storylines differed in their views towards supporting local markets for producing the technologies versus importing more efficient technologies.
Tarinalinjat erosivat toisistaan suhtautumisessaan siihen, olisiko syytä tukea paikallisia markkinoita kotitalousenergiateknologioiden kehittämisessä vai tuoda maahan tehokkaampia teknologioita.
The first storyline focuses on the impacts of the technologies on the users’ health.
Ensimmäisessä tarinalinjassa korostuvat kotitalousenergiateknologioiden vaikutukset teknologioiden käyttäjien terveyteen.
The second storyline criticizes current ownership practices in carbon offset projects.
Toisessa tarinalinjassa korostuu kriittisyys nykyisillä päästökompensaatiomarkkinoilla vallitsevia omistajuuskäytäntöjä kohtaan.
Discursive forms, such as storylines, can influence what type of projects succeed in creating positive images and receiving better prices for the emissions reductions produced.
Käsitykset hiilikompensaatioprojektien oheishyödyistä vaikuttavat siihen, minkälaiset projektit onnistuvat luomaan myönteisiä mielikuvia ja täten saamaan parempia hintoja päästövähennysyksiköilleen.
In addition to reducing emissions, carbon offset projects are justified on the basis of creating local co-benefits.
Päästöjen globaalin vähenemisen lisäksi projekteja perustellaan niiden tuottamilla paikallisilla oheishyödyillä.
The focus of this thesis is on the voluntary carbon markets, where the price of emission reduction credits is influenced by perceptions of created co-benefits.
Tässä tutkielmassa tarkastellaan erityisesti vapaaehtoisia hiilimarkkinoita, joissa päästöyksiköiden hintojen määrittelyyn vaikuttavat käsitykset hiilikompensaatioprojektin tuottamista oheishyödyistä.
The thesis examines how the co-benefits of voluntary carbon market offset projects are conceptualized in household energy technology projects.
Tutkielma tarkastelee tarinalinjojen kautta, miten vapaaehtoisten hiilimarkkinaprojektien oheishyödyt hahmotetaan kotitalousenergiateknologiaprojekteissa.
The research presents three different storylines through which the co-benefits of household energy technology projects are conceptualized in voluntary carbon offset projects.
Analyysissä nousi esille kolme erilaista tarinalinjaa, joiden kautta hahmotetaan kotitalousenergiateknologioiden oheishyötyjä hiilikompensaatioprojekteissa.
The interviewees consisted of representatives of NGOs, carbon offset project developers, donors, carbon standards and entrepreneurs.
Asiantuntijat edustavat kansalaisjärjestöjä, projektien kehittäviä ja rahoittavia tahoja sekä hiilimarkkinaprojekteja sertifioivia tahoja.
The popularity of the technologies is based on win-win assumptions where the technologies are seen to tackle multiple goals, such as climate mitigation and development.
Teknologioiden suosio perustuu oletuksiin, joiden mukaan ne tuottavat sekä globaaleja päästövähennyksiä että paikallisia kehityshyötyjä.
In addition, publicity material, speeches and documents from an international seminar on clean cooking was reviewed.
Haastatteluaineiston lisäksi tutkimuksessa käytettiin esitelmiä ja dokumenttiaineistoja kansainvälisestä seminaarista, jonka aihepiiri oli kotitalousenergiateknologiat ja niiden markkinoiden sekä käyttöönoton lisääminen.
How the co-benefits of household energy technologies are conceptualized carries material implications through influencing what type of projects are successful in the voluntary carbon markets.
Diskursiivisilla muodoilla, kuten tarinalinjoilla, voi olla suoria materiaalisia vaikutuksia siihen, minkälaisia projekteja vapaaehtoisilla hiilimarkkinoilla tuotetaan ja ostetaan.
The social stratification of the Peruvian society and the context of general insecurity in the marginalized urban areas have an impact on youth’s experiences of powerlessness.
Perulaisen yhteiskunnan sosiaalinen jakautuneisuus ja yleinen turvattomuus marginaalisilla kaupunkialueilla vaikuttavat nuorten kokemuksiin voimattomuudesta.
The purpose is to form a holistic understanding of the social context in which the youth’s experience and action situate while at the same time analyze the impact of action on the structure and experience.
Tarkoituksena on rakentaa holistinen käsitys sosiaalisesta kontekstista, johon nuorten toiminta ja kokemukset sijoittuvat, mutta samalla analysoida nuorten toiminnan vaikutusta rakenteeseen ja kokemukseen.
This thesis is about youth’s experiences of empowerment in the youth group Habla Batería in Lima, Peru.
Tutkielma käsittelee nuorten kokemuksia voimaantumisesta nuortenryhmä Habla Bateríassa, Perussa.
The thesis underlines the relevance of a holistic approach for the understanding of the lived experience.
Tutkielma korostaa holistisen tutkimusotteen merkitystä eletyn kokemuksen ymmärtämiseksi.
Anthropological approach that pieces together the big picture and small details is a worthy method for analytical examining of the practical expressions and occurrence of ambiguous concepts like empowerment.
Antropologisen tutkimuksen kokonaisuuksia hahmottava ja yksityiskohtia tarkentava lähestymistapa on oivallinen menetelmä voimaantumisen kaltaisten käsitteiden käytännön ilmentymien analyyttisessä tarkastelussa.
By examining both the external and internal factors that have an impact on the youth’s experiences of change, we may improve our understanding of the impacts the social structures have on individuals as well as gain a better understanding of individuals’ agency and experience of the surrounding structures.
Tarkastelemalla sekä ulkoisia että sisäisiä tekijöitä, jotka vaikuttavat nuorten kokemiin muutoksiin voidaan ymmärtää sekä yhteiskunnan rakenteiden vaikutusta yksilöihin että tuoda esiin yksilöiden toimijuutta ja kokemusta ympäröivistä rakenteista.
The field data is complemented by the interviews and observations I carried out during a two-week visit to Peru in the end of 2014.
Varsinaisen kenttätyön aikana kerättyä ainestoa täydentävät vuoden 2014 lopulla kahden viikon aikana tehdyt havainnot ja haastattelut.
Identity and the youth’s collective action are examined from the viewpoint of social construction.
Tutkielmassa identiteettiä ja nuorten kollektiivista toimintaa tarkastellaan sosiaalisen konstruktion näkökulman kautta.
The group provides the youth a space within which the renewal of one’s experience of self and one’s role in society is made possible through social interaction.
Ryhmä on nuorille tila, jossa kokemus itsestä ja roolista yhteiskunnassa on mahdollista rakentaa uudestaan sosiaalisen vuorovaikutuksen kautta.
The thesis examines theories of collective identity and agency in the context of structural violence.
Tutkielma käsittelee kollektiivisen identiteetin ja toiminnan suhdetta rakenteellisen väkivallan kontekstissa.
The objective of this thesis is to understand why and how the youth’s experience of empowerment occurs while they participate in the group.
Tutkielman päämäärä on ymmärtää, miksi ja miten nuorten kokemus voimaantumisesta syntyy ryhmässä.
The change that occurs in the youth’s experience of being a part of society is an empowering experience of breaking down the social and physical barriers set by the social context.
Ryhmässä tapahtunut muutos nuorten käsityksessä itsestään yhteiskunnan osana on voimauttava kokemus, joka rikkoo sosiaalisen kontekstin asettamat sosiaaliset ja fyysiset rajoitteet.
The analysis is based on the data and observations gathered during a six-month fieldwork period from July to December 2013.
Analyysi perustuu etnografisen kenttätyön aikana kerättyyn aineistoon ja havaintoihin.
The new meanings, identities, and new forms of agency constructed through the youth’s collective action contribute to experiencing empowerment.
Voimaantumisen kokemuksen syntymiseen ryhmässä vaikuttavat yhteinen toiminta ja sen kautta rakennetut merkitykset, identiteetti ja uudenlaiset toimijuuden muodot.
Altogether, the principal study population included more than 130,000 persons born between 1986 and 1996.
Pääasialliseen tutkimusjoukkoon kuului yli 130 000 vuosina 1986–1996 syntynyttä henkilöä.
The study utilized the register-based EKSY014 data set that contains a 20% random sample of all Finnish households with at least one child aged 0-14 years at the end of 2000.
Tutkimuksen aineistona käytettiin EKSY014-rekisteriaineistoa, joka sisältää 20 prosentin satunnaisotoksen kaikista Suomen kotitalouksista, joissa asui vuoden 2000 lopussa 0-14-vuotiaita lapsia.
The preliminary analysis did not give support to the assumed sensitive period in the first years of life, but the question should be examined further with a larger sample.
Alustava analyysi ei antanut tukea elämän ensimmäisiin vuosiin liittyvästä herkästä kaudesta (sensitive period), mutta asiaa täytyisi selvittää tarkemmin suuremmalla aineistolla.
Besides these, the study sheds light on the significance of gender of which previous research has produced mixed results.
Näiden rinnalla tutkielma valaisee yhteyksiin liittyviä sukupuolieroja, joista aiempi tutkimus on tuottanut osittain ristiriitaista tietoa.
The interpretation of the results leans on the conceptual framework of life course epidemiology, which understands the development of a disease or a disorder as the outcome of biological, psychosocial, and environmental processes that entangle with each other throughout the life course.
Tulosten tulkinnassa nojaudutaan elämänkaariepidemiologian viitekehykseen, jossa sairauden kehittyminen ymmärretään koko ihmisen elämänkaaren aikana toisiinsa kietoutuvien biologisten, psykososiaalisten ja ympäristöön liittyvien prosessien lopputulokseksi.
Later studies have observed that paternal depressive symptoms pose an almost equal risk factor particularly for boys.
Myöhemmin on havaittu, että isän masennusoireet muodostavat erityisesti pojille miltei vastaavanlaisen riskin.
The results of the study support the life course epidemiological processes of accumulation of risk and chains of risk: Exposure to depressive symptoms in both parents and the long-term chaining of parental depressive symptoms put the person at the greatest risk.
Tutkimuksen tuloksissa havaitaan riskien kasautumiseen (accumulation of risk) ja riskien ketjuuntumiseen (chain of risk) liittyviä elämänkaariepidemiologisia prosesseja: molempien vanhempien samanaikainen masennus sekä vanhemman masennusoireiden pitkäkestoinen ketjuuntuminen liittyvät nuoren kohdalla suurimpaan masennusoireiden riskiin.
Exposure to depression of biological parents was measured when persons were 9-14 years old, and the follow-up of an individual’s own depressive symptoms started on the first day of the year the person turned 15 and ended on the last day of the year the person turned 20.
Altistuminen biologisten vanhempien masennukselle mitattiin niiltä vuosilta, jolloin henkilö oli 9-14-vuotias, ja henkilöiden omien masennusoireiden ilmaantumista seurattiin, kun he olivat 15–20- vuotiaita.
Numerous studies have indicated that children of depressed mothers face an up to 3-fold risk of exhibiting depressive symptoms later in life compared with those children whose mother has not had depressive symptoms.
Lukuisat tutkimukset ovat havainneet, että masennusta sairastaneiden äitien lapsilla on jopa kolminkertainen riski kärsiä itse masennusoireista myöhemmällä iällä verrattuna niihin lapsiin, joiden äiti ei ole kokenut masennusta.
A smaller sub-sample was used to study the effects of an early-life exposure at age 0-5 years and recurrent parental depressive symptoms.
Heidän joukostaan poimitulla pienemmällä osajoukolla tutkittiin 0-5-vuotiaana tapahtuneen altistumisen ja vanhempien masennuksen toistuvuuden merkitystä.
Studies on the intergenerational transmission of depressive symptoms form a long research tradition.
Masennusoireiden ylisukupolvisuuden tutkimuksella on kauaskantoiset juuret.
These are also the principal point of interest in the present thesis that gives particular weight to the role of gender, socioeconomic circumstances (parental education and household income) and timing of exposure, belonging to often-hypothesized but seldom-examined shapers of the transmission of risk.
Huomiota kiinnitetään erityisesti sosioekonomiseen asemaan (vanhempien koulutus ja kotitalouden tulot) ja vanhempien masennuksen ajoittumiseen, jotka ovat aiemmassa tutkimuksessa jääneet mahdollisina ylisukupolvisuuden riskiä muovaavina tekijöinä vähemmälle huomiolle.
Cox proportional hazards regression model, which belongs to the field of survival analysis, was used to compare the event rates between the groups of interest.
Masennusoireiden esiintymisen vertailuun ryhmien välillä käytettiin elinaikamallinnuksen menetelmiin kuuluvaa Coxin suhteellisten vaarojen mallia.
Overall, the results advocate a more holistic approach to the prevention of adolescent depressive symptoms, beginning from the identification of familial risk and leading to actions that target all members of the family.
Nuorten masennuksen ennaltaehkäisyssä tutkimuksen tulokset antavat tukea kokonaisvaltaiselle lähestymistavalle, joka ottaa huomioon kaikki perheenjäsenet.
Among those persons who are living with their biological parents, controlling for the effects of socioeconomic factors weakens the association only little and no differences are seen in the risk of intergenerational transmission across the groups of socioeconomic status.
Niiden henkilöiden kohdalla, jotka asuivat 9-14-vuotiaina biologisten vanhempiensa luona, sosioekonomisten tekijöiden vakiointi heikentää yhteyksiä vain hieman, eikä sosioekonomisten ryhmien välillä havaita eroja masennusoireiden ylisukupolvisen siirtymisessä.
According to the analysis, exposure to maternal depressive symptoms at age 9-14 years poses an equally large 2-fold risk for boys and girls.
Analyysin perusteella äidin masennusoireille altistuminen 9-14-vuotiaana asettaa tytöt ja pojat yhtä suureen kaksinkertaiseen riskiin kokea itse masennusoireita verrattuna niihin, joiden äidillä ei ole ollut tuolloin masennusoireita.
After having established the association between parental and offspring depressive symptoms, research has focused on exploring the mechanisms underlying the transmission of risk.
Vanhempien ja lasten masennusoireiden välisen yhteyden todentamisen jälkeen tutkimus on keskittynyt selvittämään riskin ylisukupolvisen siirtymisen taustalla olevia mekanismeja, jotka ovat myös tämän tutkielman kiinnostuksen kohteena.
Paternal depressive symptoms put boys at an equal risk as maternal depressive symptoms, but for girls, they pose a smaller 1.5-fold risk.
Isän masennusoireet ovat pojille yhtä suuri riskitekijä kuin äidin masennusoireet, mutta tytöille isän masennusoireet tuovat mukanaan vain noin puolitoistakertaisen riskin.
Parental depressive symptoms and socioeconomic status appear as largely independent risk factors of adolescent depressive symptoms; thus, those adolescents having a low socioeconomic status and a history of parental depressive symptoms face a particularly elevated risk of exhibiting depressive symptoms.
Vanhempien masennusoireet ja sosioekonominen asema havaittiin pääasiassa toisistaan riippumattomiksi, nuorten masennusoireita itsenäisesti ennustaviksi tekijöiksi.
The analysis conducted with the smaller sub-sample implies that an exposure at age 9-14 years poses a bigger risk than an exposure at age 0-5 years.
Pienemmällä osajoukolla tehdyssä analyysissä 9-14- vuotiaana koettu vanhempien masennus vaikuttaa liittyvän suurempaan omien masennusoireiden riskiin kuin 0-5-vuotiaana koettu vanhempien masennus, jos altistuminen on tapahtunut vain jompanakumpana näistä ajankohdista.
Exposure to both maternal depressive symptoms and paternal depressive symptoms poses a bigger risk than a single exposure among both girls and boys.
Altistuminen sekä äidin että isän masennukselle liittyy sekä tytöillä että pojilla suurempaan omien masennusoireiden riskiin kuin se, että vain toisella vanhemmista on ollut masennusoireita.
Recurrent exposure to maternal depressive symptoms appears to be a particularly severe risk factor.
Erityisen suuri riskitekijä on altistuminen äidin masennukselle molempina ajankohtina.
The significance of knowledge and innovation has become an increasingly important part of international trade.
Tiedon ja innovaation merkitys osana kansainvälistä kauppaa on kasvanut huomattavasti.
The most comprehensive agreement is the Agreement on Trade Related Aspects of Intellectual Property Rights (TRIPS) that came into force on 1st of January 1995.
Kokonaisvaltaisin näistä kansainvälisistä sopimuksista on Agreement on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights (TRIPS), joka astui voimaan 1.1.1995 ensimmäisenä Maailman kauppajärjestön sopimuksena.
The model by Dinopoulos and Segerström (2010) is found to be more realistic.
Dinopouloksen ja Segerströmin (2010) malli osoittautuu realistisemmaksi.
Theoretical literature has been incapable of finding unanimous results regarding the effects of IPR protection.
Teoreettinen kirjallisuus ei ole kuitenkaan löytänyt yksimielisiä tuloksia immateriaalioikeuksien suojelusta.
Its results are supported by empirical evidence and they have implications for policy and practice.
Sen tulokset ovat yhtäpitäviä empiirisen kirjallisuuden kanssa, ja niillä on merkitystä poliittisen päätöksenteon kannalta.
The existing empirical literature supports the findings by Dinopoulos and Segerström (2010) that give a rather positive view of the effects of IPR protection.
Empiirinen kirjallisuus tukee Dinopoulos ja Segerströmin (2010) mallin tuloksia, jotka antavat jokseenkin positiivisen kuvan immateriaalioikeuksien suojelun vaikutuksista.