natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The utility-based Faustmann model provides testable hypotheses of the exogenous variables retained in the timber supply analysis.
Nyt käsillä olevassa väitöskirjassa tarkastellaan puun tarjontaan vaikuttavia tekijöitä ensimmäistä kertaa puuntarjontatutkimuksen historiassa empiirisesti malleilla, joissa käytettyjen metsänomistajakohtaisen kyselyaineistojen ominaisuudet voidaan ottaa tilastollisesti asianmukaisesti huomioon.
Key words: Foliar analysis, defoliation, needle loss, pruning, nutrients, Pinus sylvestris, Gremmeniella abietina
Asiasanat: Neulasanalyysi, defoliaatio, neulasmenetys, karsinta, ravinteet, Pinus sylvestris, Gremmeniella abietina
The material for the partial studies was collected and a total of 968 foliar samples were analysed individually (15-17 elements/sample) on a total of 488 sample trees (140 diseased, 116 pruned and 232 control trees) during the years 1987-1996 in 13 Scots pine stands.
Tutkimusmateriaali kerättiin vuosina 1987-1996 yhteensä 13 eteläsuomalaisen männikön 488 koepuusta, joista 140 oli versosurmaan sairastunutta, 116 pystykarsittua ja 232 kontrollipuuta.
A wide range of biotic and abiotic factors, operating over different time perspectives and intensities, cause defoliation and a rapid decrease in the crown size of trees.
Useat eri bioottiset ja abioottiset tekijät luonnossa aiheuttavat neulasmenetystä l. defoliaatiota ja elävän latvuksen äkillistä heikentymistä.
All the three experiments of this thesis provided significant evidence that severe, disease-induced defoliation or artificial pruning of the living branches can induce long-lasting nutritional changes in the foliage of the recovering trees under the typical growing conditions for Scots pine.
Kaikki väitöskirjan kolme osakoetta osoittivat, että taudin aiheuttama elävän latvuksen supistuminen tai puiden elävien oksien voimakas karsinta voi aiheuttaa pitkäaikaisia ravinnemuutoksia toipuvien mäntyjen uusimmissa neulasissa.
Effects of living crown reduction on needle element status of Scots pine
Elävän latvuksen supistumisen vaikutus neulasten alkuainepitoisuuksiin männiköissä
The foliar concentrations of all the 17 mineral nutrients/elements analysed were affected, to a varying degree, by artificial pruning during the following three years.
Keinotekoinen voimakas karsinta (n. 70% elävästä latvuksesta) muutti (nosti tai laski) kaikkien analysoitujen 17 alkuaineen neulaspitoisuuksia jossakin määrin seuraavien kolmen vuoden aikana.
Morelet] has caused widespread crown reduction and tree mortality in Scots pine (Pinus sylvestris L) in forests in Scandinavia during the last three decades.
Versosurma (entiseltä nimeltään männynversosyöpä) on surmakka-sienen (Gremmeniella abietina) aiheuttama tauti, joka on viime vuosikymmeninä laajalti aiheuttanut mäntyjen elävän latvuksen supistumista ja puiden kuolemaa Skandinaviassa.
The crown ratio and length of the living crown were used to estimate the amount of defoliation in the reduced canopies.
Latvusuhdetta l. elävän latvuksen pituutta suhteessa puun pituuteen käytettiin neulasmenetyksen määrän arviointikeinona.
Unfortunately, in many studies on defoliated trees, exceptionally high or low needle mineral nutrient concentrations are still often interpreted as one of the causes of tree injury and not, conversely, as the result.
Defolioituneiden puiden neulasten kohonneita tai alentuneita ravinne- tai alkuainepitoisuuksia käytetään eri puolilla maailmaa joissakin tutkimusraporteissa toisinaan yhä edelleen selityksenä puiden heikkoon kuntoon tai harsuuntumiseen, ajattelematta että itse äkillinen latvuksen supistuminen voisi vaikuttaa puun ravinnetilaan.
In the 1980's, attempts were made to show, on the basis of the higher foliar N and S concentrations of affected pines in the diseased area, that sulphur and nitrogen deposition predispose trees to G. abietina.
Erityisesti 1980-luvun pahojen versosurmatuhojen aikaan mäntyjen sairastumista tautiin yritettiin toisinaan todistaa ilman typpi- ja rikkilaskeumien aiheuttamaksi mm. männyn neulasten typpi- ja rikkipitoisuuksien lievästi kohonneilla arvoilla.
In this thesis, three different field experiments, with foliar analysis as the main study method, were conducted in order to asses the possible long-term effects of living crown reduction on the needle nutrient concentrations of Scots pine trees in southern Finland.
Tässä väitöskirjassa tutkittiin elävän latvuksen supistumisen pitkäaikaisvaikutuksia männynneulasten alkuainepitoisuuksiin kolmen erillisen kokeen avulla.
Although Scots pine, as an evergreen conifer, is considered to have low induced chemical responses to defoliation, this study proved experimentally under natural forest conditions that severe artificial pruning or disease-induced defoliation of Scots pine trees may induce biologically significant changes in the concentrations of most of the important macro- and micronutrients, as well as of carbon, in refoliated needles.
Nyt esitetyn väitöskirjatutkimuksen mukaan taudin tai ihmisen karsinnalla aiheuttama elävän latvuksen äkillinen pieneneminen voi aiheuttaa biologisesti merkittävääkin nousua tai laskua useimpien ravinteiden ja mm. hiilen pitoisuuksissa tuhon jälkeisissä uusissa neulasissa.
A multiple-case study was conducted in 27 North American and European wood-industry companies, of which 11 were chosen for closer study.
Tutkimuksen aineisto kerättiin 27 pohjoisamerikkalaisesta ja eurooppalaisesta puutuoteteollisuusyrityksestä, joista 11 valittiin lähempään tarkasteluun.
The three main constraints on organisational renewal were the lack of slack resources, the aim for lean, centralised designs, and the inward-bound communication climate.
Suurimmat esteet organisaation uudistumiselle löytyivät resurssipulasta, pyrkimyksestä keskitettyyn, matalaan organisaatiorakenteeseen ja sisäänpäin kääntyneistä kommunikaatioverkostoista.
It charted the further development of an identification and classification system for capabilities comprising three dimensions: (i) the dynamism between firm-specific and industry-significant capabilities, (ii) hierarchies of capabilities and capability portfolios, and (iii) their internal structure.
Tutkimus kehitti edelleen luokittelurunkoa, joka koostuu 1) yritysspesifeistä ja toimialalle ominaisista kyvykkyyksistä, 2) organisaation kyvykkyyksien välisestä hierarkiasta ja niiden muodostamista portfolioista, ja 3) yksittäisen kyvykkyyden rakenteesta.
Capability building was analysed in the context of the organisational design, the technological systems and the type of resource-bundling process (creating new vs. entrenching existing capabilities).
Kyvykkyyksien rakentumista analysoitiin keskittymällä organisaatiorakenteeseen, tarvittavaan teknologiaan ja resursseja yhdistävään prosessiin (uutta luova vs. entistä kyvykkyyttä vahvistava).
Knowledge and information management had become an industry imperative, on a par with cost effectiveness.
Tiedon ja informaation hallintaan liittyvät kyvykkyydet olivat nousseet perinteisen kustannustehokkuuden rinnalle.
The purpose of this study was to extend understanding of how large firms pursuing sustained and profitable growth manage organisational renewal.
Tämän tutkimuksen tarkoitus oli tutkia organisaation uudistumista suurissa, vakiintuneissa yrityksissä, jotka pyrkivät kestävään, kannattavaan kasvuun.
Yet, during the period of this research, the case companies were better in supporting growth in volume of the existing activity than growth through new economic activities.
Tutkimuksen aikana case-yritykset tukivat kuitenkin paremmin vakiintuneisiin kyvykkyyksiin perustuvaa kasvua kuin hyödynsivät uusiin liiketoimintaideoihin sisältyvää kasvupotentiaalia.
The study combined the organisational-capabilities approach to strategic management with corporate-entrepreneurship thinking.
Tutkimuksessa yhdistettiin sisäisen yrittäjyyden teoria ja strategialähtöinen organisaation kyvykkyyksien näkökulma.
Customer-driven, incremental innovation was preferred over firm-driven innovation through experimentation.
Asiakaslähtöistä, vähittäistä innovointia suosittiin kokeiluun perustuvan, riskiä ottavan, radikaalin innovaation kustannuksella.
The use of modern technology in production was no longer a primary source of competitiveness in the case companies, but rather belonged to the portfolio of basic capabilities.
Case-yrityksissä uusimman teknologian hyödyntäminen oli siirtynyt kilpailuetua luovasta kyvykkyydestä toimialan perusedellytykseksi.
The largest wood-industry companies of today must develop a seemingly dual strategic focus: they have to combine leading-edge, innovative solutions with cost-efficient, large-scale production.
Suurten metsäteollisuusyritysten tulevaisuuden haaste on tuottaa innovatiivisia asiakasratkaisuja - ja säilyttää samalla skaalaedut ja kustannustehokkuus.
It also clarifies the mechanisms through which companies can influence the balance between knowledge search and the efficiency of knowledge transfer and integration in their daily business activities, and consequently the diversity of their capability portfolio and the breadth and novelty of their product/service range.
Kyvykkyysportfolioiden ja organisaatiomuutosten kuvauksen lisäksi tutkimus selvitti tapoja, joiden avulla yritys voi vaikuttaa tehokkuuden ja luovuuden väliseen tasapainoon päivittäisessä liiketoiminnassa.
Therefore, changes in the photochemical capacity can be detected through analysis of chlorophyll fluorescence.
Tämän ilmiön vuoksi fotosynteesikapasiteetin muutoksia voidaan havaita analysoimalla klorofyllin fluoresenssia.
However, a number of technical and theoretical limitations still limit the use of chlorophyll fluorescence data for the study of the acclimation of PSII.
Vaikka tekniikka on ollut tutkimuskäytössä jo pitkään, monet tekniset ja teoreettiset ongelmat rajoittavat yhä fotosynteesin valoreaktioiden mukautumisen tutkimista klorofylli fluoresenssin avulla.
A small fraction of the energy absorbed in the light reactions of photosynthesis is re-emitted as chlorophyll-a fluorescence.
Osa sidotusta energiasta vapautuu kuitenkin takaisin lämpösäteilynä tai ilmiössä jota kutsutaan klorofyllin fluoresenssiksi.
The aim of this Thesis was to study the diurnal and seasonal acclimation of PSII in field conditions through the development and testing of new chlorophyll fluorescence-based tools, overcoming these limitations.
Tämän työn tavoitteena oli kehittää ja testata uusia menetelmiä fluoresenssitekniikan hyödyntämiseen, ja näiden menetelmien avulla tutkia fotosynteesin valoreaktioiden mukautumista ympäristötekijöiden muutoksiin.
Energy partitioning in PSII estimated through chlorophyll fluorescence can be used as a proxy of the plant physiological status, and measured at different spatial and temporal scales.
Klorofyllifluoresenssin signaali on pitkäaaltoista säteilyä jota voidaan mitata kaukokartoitusmenetelmillä.
A new model capable of following the fast acclimation of PSII to rapid fluctuations in light intensity was developed.
Ensimmäisen avulla voidaan kuvata PSII:n mukautumista valon intensiteetin nopeisiin muutoksiin, joita luonnossa aiheuttaa mm. ylikulkevat pilvet, tai lehtien liike tuulessa.
The parameters were used to quantitatively evaluate the effect of light and temperature on the seasonal acclimation of PSII.
Toisen mallin avulla analysoitiin männyn fotosynteesikapasiteetin mukautumista säteilyn ja lämpötilan vuodenaikaisvaihteluihin.
The results indicated that light environment not only affected the degree but also the kinetics of response of the acclimation to temperature, which was attributed to differences in the structural organization of PSII during seasonal acclimation.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että valon määrä vaikutti männyllä sekä lämpötilan muutokseen mukautumisen voimakkuuteen että itse muutosnopeuteen.
Additionally, new chlorophyll fluorescence parameters were developed for estimating the seasonal acclimation in the sustained rate constant of thermal energy dissipation and photochemistry.
Fluoresenssimittauksilla saadaan tietoa mm. siitä miten kasvien fotosynteesi mukautuu vuorokautiseen säteilyn määrän tai vuodenaikaiseen lämpötilan vaihteluun.
Chlorophyll-a fluorescence and photochemistry compete for excitation energy in photosystem II (PSII).
Fotosynteesissä lehden pigmentit sitovat auringon valoenergiaa joka käytetään hiilidioksidin sitomiseen sokeriyhdisteiksi.
Finally, the integration between diurnal and seasonal acclimation mechanisms was studied using a recently developed instrument MONI-PAM (Walz GmbH, Germany) capable of continuously monitoring the energy partitioning in PSII.
Tällä hetkellä käytössä olevilla laitteilla fluoresenssia voidaan mitata enintään metrin etäisyydeltä mitattavasta kohteesta, mutta sekä ilmakuva- että satelliittimenetelmien käyttöä tutkitaan ja kehitetään jatkuvasti.
The results are applicable to the short term impacts of the water level drawdown and to climatic conditions in which droughts become more frequent.
Tulokset soveltuvat lyhytaikaisen vedenpinnan laskun vaikutusten tarkasteluun ja ilmasto-olosuhteisiin joissa kuivuusjaksot yleistyvät.
Consequently, changes were smaller at the ecosystem scale than at the plant group scale.
Siksi muutokset ekosysteemitasolla olivat pienempiä kuin kasvilajiryhmätasolla.
Northern peatlands are thought to store one third of all soil carbon (C).
Pohjoisten soiden arvioidaan sisältävän kolmannes kaikesta maaperän hiilestä.
CH4 fluxes were significantly lowered, close to zero.
Metaanipäästöt pienenivät merkitsevästi, lähelle nollaa.
The decrease in photosynthesis and the increase in respiration, mostly peat respiration, made the fen a smaller CO2 sink.
Pienentyneen fotosynteesin ja suurentuneen respiraation (lähinnä suurentuneen turpeen respiraation) vuoksi sarasuosta tuli aikaisempaa pienempi hiilidioksidin nielu.
This study aimed to quantify the carbon dioxide (CO2) and CH4 dynamics of a fen ecosystem at different spatial scales: plant community components scale, plant community scale and ecosystem scale, under hydrologically normal and water level drawdown conditions.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli määrittää sarasuoekosysteemin hiilidioksidi- ja metaanidynamiikka eri spatiaalisilla tasoilla: kasvilajiryhmätasolla, kasviyhdyskuntatasolla sekä ekosysteemitasolla, sekä normaaleissa kosteusolosuhteissa että alhaisen vedenpinnan vallitessa.
The impact of natural droughts was similar to, although more modest than, the impact of the experimental water level drawdown.
Luonnollisten kuivuusjaksojen vaikutus oli samankaltainen mutta vähäisempi kuin vedenpinnanlaskukäsittelyn.
C gas exchange was measured in two fens in southern Finland applying static chamber and eddy covariance techniques.
Hiilivirtoja mitattiin kahdella sarasuolla Etelä-Suomessa käyttäen suljetun kammion menetelmää sekä eddy kovarianssi tekniikkaa.
Fen ecosystem carbon gas dynamics in changing hydrological conditions
Soiden hiilikaasuvirrat muuttuvissa kosteusolosuhteissa
An experimental water level drawdown markedly reduced the photosynthesis and respiration of sedges and Sphagnum mosses and benefited shrubs.
Vedenpinnanlaskukäsittely pienensi huomattavasti saramaisten kasvien ja rahkasammalten fotosynteesiä ja respiraatiota ja toisaalta hyödytti varpuja.
During hydrologically normal conditions, the ecosystem was a CO2 sink and CH4 source to the atmosphere.
Normaaleissa kosteusolosuhteissa suoekosysteemi oli hiilidioksidin nielu ja metaanin lähde.
Sphagnum mosses and sedges were the most important contributors to the community photosynthesis.
Rahkasammalet (Sphagnum) sekä saramaiset kasvit olivat ekosysteemin tärkeimmät yhteyttäjät.
Climate change may affect the C gas dynamics as well as the labile C pool.
Ilmastonmuutos saattaa vaikuttaa sekä soiden hiilenkiertoon että hiilivarastoihin.
The presence of sedges had a major positive impact on CH4 emissions while dwarf shrubs had a slightly attenuating impact.
Saramaisten kasvien läsnäolo lisäsi selvästi metaanipäästöjä kun taas varpujen läsnäolo pienensi niitä.
Besides the C sink function, peatlands are one of the largest natural sources of methane (CH4) to the atmosphere.
Suot ovat paitsi hiilen nieluja myös maapallon suurimpia luonnollisia metaanin lähteitä.
Because the peatland C sequestration and CH4 emissions are governed by high water levels, changes in hydrology are seen as the driving factor in peatland ecosystem change.
Siksi hydrologiset muutokset ovat erityisen tärkeitä arvioitaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksia suoekosysteemiin.
Ecological restoration of forests in Fennoscandia : Defining reference stand structures and immediate effects of restoration.
Metsien ekologinen ennallistaminen Fennoskandiassa: referenssimetsiköiden rakenteen määrittely ja ennallistamisen välittömät vaikutukset
The results from old Pinus sylvestris-dominated forests showed that human impact in the form of forest utilization and fire exclusion has strongly modified and reduced the structural complexity of stands.
Vanhojen mäntyvaltaisten metsien tutkiminen osoitti, että ihmistoiminta ja metsäpalojen puuttuminen ovat vähentäneet metsien rakenteellista kompleksisuutta.
A variety of restoration methods is needed, due to differences in the condition of the forest when restoration is initiated and the variety of successional stages of forest structures after anthropogenic and natural disturbances.
Metsien ennallistamisessa tarvitaan monipuolisia menetelmiä, jossa huomioidaan ennallistamisen lähtötilanne, metsien eri sukkessiovaiheiden rakenteelliset erot ja erilaisten luonnollisten häiriöiden jäljitteleminen.
Secondly, we used an experimental approach to study the short-term effects of different restorative treatments on forest structure and regeneration in managed Picea abies stands in southern Finland.
Lisäksi työssä tutkittiin metsien erilaisten ennallistamiskäsittelyjen lyhyen aikavälin tuloksia elävän ja kuolleen puuston rakennepiirteisiin ja taimien syntyyn.
Consequently, small protected forest fragments in Finland may not serve as valid natural reference areas for forest restoration.
Näyttääkin siltä, että pienet suojelualueet eivät voi toimia mallina metsien ennallistamiselle, koska niissä on vähän lehtipuita ja ne ovat kuusettuneet voimakkaasti metsäpalojen puuttumisen vuoksi.
Results from near-natural Picea abies forests emphasize the dynamic character of old-growth forests, the variety of late-successional forest structures, and the fact that extended time periods are needed to attain certain late-successional stages with specific structural and habitat attributes, such as large-diameter deciduous trees and a variety of deadwood.
Aktiivisilla ennallistamismenetelmillä on mahdollista saada aikaan nopeasti luonnontilaisen kaltaisia sukkession alkuvaiheen metsikkörakenteita, joissa on eri määriä elävää ja kuollutta puuta sekä erilaisia mikrohabitaatteja.
However, results from the restoration experiment showed that early-successional natural stand characteristics can be restored to structurally impoverished managed Picea abies stands, despite a significant portion of wood volume being harvested.
Tulokset osoittavat, että metsien ennallistamisessa on otettava huomioon metsien vanhojen sukkessiovaiheiden säilyttäminen eli ns. passiivinen ennallistaminen, mutta lisäksi metsiin on ennallistettava runsaslahopuustoisia nuoria sukkessiovaiheita.
For this, we examined the stand characteristics in Norway spruce Picea abies (L.) Karst-dominated old-growth stands in northwestern Russia and in old Scots pine Pinus sylvestris L.-dominated stands in three regions from southern Finland to northwestern Russia.
Metsikön rakennepiirteitä tutkittiin yli 90-vuotiaissa mäntyvaltaisissa talousmetsissä, poimintahakatuissa metsissä ja luonnontilaisen kaltaisissa metsissä, Hämeessä, Kuhmossa ja Venäjällä Vienansalossa yhteensä 116 metsikössä.
The first aim of this thesis was to explore the structural characteristics of near-natural forests and to quantify how human utilization has changed them.
Saara Liljan väitöstutkimuksessa selvitettiin ennallistamisen tavoitetta tutkimalla luonnontilaisten kaltaisten metsien rakennepiirteitä ja ihmisvaikutuksen merkitystä metsän rakenteelle.
In addition, we examined burned and unburned reference stands without cutting treatments.
Koejärjestelyyn kuului myös metsiköitä, joihin ei tehty hakkuita.
Restorative treatments consisted of a partial cut combined with three levels of coarse woody debris retention, and a fire/no-fire treatment.
Ennallistamiskoejärjestely tehtiin 24 varttuneeseen talousmetsäkuusikkoon Evolla ja Vesijaolla.
In the second study, we also compared stands with different degrees of human impact, from near-natural stands and stands selectively cut in the past to managed stands.
Tutkimus osoitti, että lähes luonnontilaisen kuusimetsän dynamiikka on pitkä ja metsän rakenne vaihtelee huomattavasti vielä vanhassakin 110- 300-vuotiaassa kuusimetsässä.
Integrating biodiversity conservation into forestry : an empirical analysis of institutional adaptation
Luonnon monimuotoisuuden turvaaminen osaksi metsätaloutta – institutionaalisen sopeutumisen empiirinen tarkastelu
The empirical analyses produced stronger signals of policy implementation than of organizational adaptation.
Tutkimuksen mukaan toimijat noudattivat enemmän politiikan toimeenpanon kuin organisaatioiden sopeutumisen logiikkaa.
The analyses utilize qualitative and quantitative data from public and private sector organizations as well as associations.
Määrällisten ja laadullisten analyysien aineistona on käytetty haastattelu- ja kyselyaineistoja.
The networks that organizations depended on consisted of traditional forestry actors and peers both in planning policy and at the operational level.
Monimuotoisuustietoa vaihdettiin metsäalan toimijoiden kesken sekä käytännön verkostoissa että politiikan suunnitteluverkostoissa.
The empirical analyses recapitulated in this thesis summary address organizational competences, specialization, professional judgment, and organizational networks.
Työssä on tarkasteltu organisaatioiden osaamisjärjestelmiä ja erikoistumista, organisaatioverkostoja ja metsäammattilaisten päätöksentekoa.
Integrating biodiversity conservation into forest management in non-industrial private forests requires changes in the practices of those public and private actors that have implementing responsibilities and whose strategic and operational opportunities are at stake.
Yksityismetsien hoidon ja monimuotoisuuden turvaamisen yhdistäminen vaatii muutoksia metsien käsittelystä vastaavien julkisten ja yksityisten tahojen toimintaan.
The combination of a policy implementation approach inherent in analysis of public policies in hierarchical administration settings, and organizational adaptation typically applied to private sector organizations, highlights the importance of institutional interpretation.
Politiikan toimeenpanonäkökulmaa on perinteisesti sovellettu arvioitaessa hallinnon hierarkkisten järjestelmien tavoitteiden tai ohjelmien toteutusta, kun taas organisaatioiden sopeutumisnäkökulmaa on tyypillisesti hyödynnetty kaupallisten yritysten muutospaineiden ja strategisten valintojen tarkastelussa.
However, conservation was integrated to forest management so tightly that it could be said to be subsumed by mainstream forestry.
Organisaatiot olivat tunnistaneet luonnon monimuotoisuuden turvaamisen kysynnän, mutta luontoasiat oli sisällytetty metsätaloustoimenpiteisiin ja metsänhoitoon niin kiinteästi, että biodiversiteetin turvaamisen voidaan sanoa sulautuneen muuhun metsänhoitoon.
Understanding this kind of context-dependent institutional adaptation requires bridging between two analytical approaches: policy implementation and organizational adaptation, backed up with empirical analysis.
Näiden organisaatioiden ja ammattilaisten institutionaalisen sopeutumisen ymmärtäminen edellyttää kahta tarkastelukulmaa.
Attention to institutions allows identification of the overlap of the traditionally segregated approaches.
Havaitun jähmeyden ymmärtämiseksi on välttämätöntä kiinnittää huomiota toimintatapojen pysyvyyttä edistäviin instituutioihin.