natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The policy framework and market conditions are reviewed to understand the position of coal in national electricity generation mixes.
Työssä selvitetään poliittiset rakenteet ja markkinoiden tilat, jotta ymmärretään, kunkin maan sähköntuotannon kehityksen syyt.
Concurrently, in order to meet the Paris Agreement target to limit global warming "well below 2°C" - which calls for reduction of the global GHG emissions as soon as possible - nations worldwide are pursuing to limit GHG emissions from, inter alia, energy sector.
Näin ollen, jotta Pariisin ilmastosopimuksen mukainen 2°C tavoite - joka vaatii mahdollisimman nopeaa päästöjen laskua – saavutetaan, maat etsivät keinoja vähentää mm. sähköntuotantosektorin päästöjä.
This thesis observes the role – past, current and future - of coal-fired electricity generation in three developed countries that have had long traditions in coal production and consumption; i.e. the United States of America (USA), Canada and the United Kingdom (UK).
Tässä diplomityössä tutkitaan kivihiilen roolia – mennyttä, nykyistä, ja tulevaa – sähköntuotannossa kolmessa merkittävässä kehittyneessä maassa, joista jokaisella on pitkät perinteet kivihiilen valmistuksessa ja käytössä.
In addition to direct regulations on the CO2, there are other factors driving nations towards less carbon intensive generation mixes.
Suorien säädösten lisäksi myös muut tekijät ajavat alas CO2 intensiteetiltään korkeapäästöistä sähköntuotantoa.
For instance, in order to meet the carbon intensity of a modern NG-fired power plant, a coal-fired unit would need to have at least partial, c. 50%, CCS.
Esimerkiksi, jotta kivihiilivoimala pääsisi maakaasupolttoisen voimalan tasolle vaatisi se ainakin osittaista (n.50%) hiilidioksidin talteenottoa.
That is, NG market prices have been historically low during 2010s, particularly in the USA and Canada, due to the shale gas boom which started in the 2000s.
Esimerkiksi USA:n ja Kanadan markkinoilla maakaasun hinta on tullut valtavasti alas 2000-luvulla vilkastuneen liuskekaasutuotannon seurauksena (shale gas boom).
While CCS projects may receive additional funding by selling by-products from the CO2 capture process, they are still reliant on government support.
Toki projektien kannattavuutta on pystytty parantamaan esimerkiksi talteen otetun hiilidioksidin hyödyntämisessä öljyntuotannossa, mutta edelleen ne ovat silti hyvin riippuvaisia valtion avustuksista.
Furthermore, decreased competitiveness of coal as a generation fuel has weakened its future prospects.
Toisin sanoen, kivihiilen erityisesti viime aikoina heikentynyt markkina-asema on haurastanut sen tulevaisuuden asemaa sähköntuotannon polttoaineena.
Most notably, market conditions and competition between generation fuels are encouraging shift from coal to natural gas (NG)-fired electricity generation in particular.
Muutosta edesauttavat erityisesti markkinat eli hintakilpailu kivihiilen ja vaihtoehtoisten polttoaineiden välillä.
The US Environmental Protection Agency has also finalized the rule on fossil fuel-fired generating units in 2015, referred to as the Clean Power Plan (CPP).
US EPA on myös asettanut suunnitelman vähentää fossiilisen sähköntuotannon päästöjä (Clean Power Plan, CPP), joka tosin on tällä hetkellä jäädytettynä haasteiden kuulemisten ajaksi (vähintään kahdeksi vuodeksi).
It is important to have information on the day-to-day operational level events and planning objectives in public transport.
On tärkeää saada tietoa joukkoliikenteen päivittäisistä operatiivisen tason tapahtumista ja suunnittelutavoitteista.
Process definition for selecting reliability indicators for transit service: Case of Helsinki region transport
Luotettavuuden indikaattorien valintaprosessin määrittäminen: Case Helsingin seudun liikenne
Factors affecting reliability can be classified in many different ways, but the factors mainly consist of decisions and choices at the planning and operational level, as well as environmental variables.
Luotettavuuteen vaikuttavat tekijät voidaan luokitella monin eri tavoin, mutta tekijät koostuvat pääasiassa suunnittelu- ja toimintatason päätöksistä ja valinnoista sekä ympäristömuuttujista.
Performed spatio-temporal analysis yielded the desired result, but the analysis was also found to need improvement in certain points.
Suoritettu spatio-temporaalinen analyysi tuotti halutun tuloksen, mutta analyysin todettiin myös tarvitsevan parannusta tietyissä kohdissa.
The analysis also outlined possible graphical visualizations for the indicators.
Analyysi hahmotteli myös indikaattorien mahdollisia graafisia visualisointeja.
As one aspect of public transport level of service, problems with reliability appear to passengers as delays in different parts of the journey, such as increasing overall travel times or adding extra waiting time at transfer points.
Yhtenä julkisen liikenteen palvelutason näkökulmana luotettavuusongelmat näyttäytyvät matkustajille viivästyksinä matkan eri osissa, kuten kasvavina kokonaismatka-aikoina tai ylimääräisenä odotusaikana vaihdoissa.
In general, the AHP method and assessment framework were found to work well as part of the selection process.
Yleisesti AHP-menetelmän ja arviointikehyksen todettiin toimivan hyvin osana valintaprosessia.
Overall, the indicator selection process outlined in this work can be considered successful, as details of the process are almost at the level where they can be implemented in the ongoing HSL processes.
Kaiken kaikkiaan tässä työssä hahmotettua indikaattorivalintaprosessia voidaan pitää onnistuneena, koska prosessin yksityiskohdat ovat melkein sillä tasolla, missä ne voidaan toteuttaa osana meneillään olevassa HSL:n suorituskykyindikaattorien kehittämisprosessia.
The selection of a single indicator to describe the reliability was performed using the analytical hierarchy process (AHP).
Yksittäisen indikaattorin valinta luotettavuuden kuvaamiseksi suoritettiin käyttämällä analyyttistä hierarkia prosessia (AHP).
For example, the partial combination of analysis with a workshop was found to be a necessary addition.
Esimerkiksi analyysin osittainen yhdistäminen työpajaan todettiin olevan välttämätön lisä.
The AHP method was used to create an assessment framework consisting of a subjective and an objective part.
AHP-menetelmää käytettiin luomaan arviointijärjestelmä, joka koostui subjektiivisesta ja objektiivisesta osasta.
The objective part evaluated the technical and computational details of the indicators, while the subjective part evaluated the indicators from the perspective of the user’s needs.
Objektiivisessa osassa arvioitiin indikaattorien teknisiä ja laskennallisia yksityiskohtia, kun taas subjektiivisessa osassa arvioitiin indikaattoreita käyttäjän tarpeiden näkökulmasta.
As Helsinki Region Transport (HSL) is under-going a continuous effort of developing performance indicators, the aim of this thesis was to develop a process for defining and selecting reliability performance indicators for HSL case.
Koska Helsingin seudun liikenne (HSL) pyrkii jatkuvasti kehittämään suoritusindikaattoreita, tämän työn tavoitteena oli kehittää prosessi luotettavuuden suorituskykyindikaattorien määrittelemiseksi ja valitsemiseksi.
starts with defining alternative performance indicators for punctuality, regularity and waiting time.
Tämän työ alkaa vaihtoehtoisten suorituskykyindikaattorien määrittämisellä täsmällisyydelle, säännöllisyydelle ja odotusajalle.
Performance indicators are needed to inform related decisions in these domains.
Suorituskykyindikaattoreita tarvitaan avuksi näihin asioihin liittyvissä kysymyksissä.
The purpose of the evaluation framework was to help assess the superiority and suit-ability of the different indicator alternatives.
Arvioinnin tarkoituksena oli auttaa arvioimaan eri indikaattorivaihtoehtojen paremmuutta ja soveltuvuutta.
Based on the evaluation, the selected indicators were subjected to spatio-temporal analysis to find the most effective aggregates.
Arvioinnin perusteella valituille indikaattoreille tehtiin spatio-temporaalinen analyysi tehokkaimpien koosteiden löytämiseksi.
This work considers that reliability consists of four components: punctuality, regularity, waiting time, and cancellation.
Työssä katsottiin, että luotettavuus koostuu neljästä osasta: täsmällisyydestä, säännöllisyydestä, odotusajasta ja ajamattomuudesta.
In addition, a workshop was organized for users to define the criteria for subjective evaluation and to evaluate the indicator options.
Lisäksi tuleville käyttäjille järjestettiin työpaja subjektiivisen arvioinnin perusteiden määrittelemiseksi ja indikaattorivaihtoehtojen arvioimiseksi.
The workshop was evaluated as positive for its involvement and information sharing, as well as development wishes for the way the assessment was collected and for exploring the alternatives in advance.
Kehitystarpeita nähtiin arvioinnin keräystavassa ja tunnistettiin tarve saada tutkia vaihtoehtoja etukäteen.
Analog baseband filter for a dual-mode mobile phone receiver
Jatkuva-aikainen suodatin kahden radiostandardin matkapuhelimen vastanottimeen
The mean answer was 1000 meters.
Vastausten mediaani oli 1000 metriä.
Walking distance to a metro station
Kävelyetäisyys metroasemalle
A broad literature study was also carried out.
Myös aihetta käsittelevään kirjallisuuteen tutustuttiin perusteellisesti.
Based on the literature study, interviewing of experts, theoretical calculations and the data described above, it can be estimated that an average passenger is ready to walk 900–1000 meters to a metro station.
Kirjallisuustutkimuksen, asiantuntijahaastatteluiden, teoreettisten laskelmien ja edellä mainitun aineiston pohjalta voidaan arvioida, että keskivertometromatkustaja on valmis kävelemään noin 900–1000 metrin matkan metroasemalle.
As no direct connection between the revealed and the acceptable distances was detected, naming the statistical variable was found insignificant.
Koska toteutuneilla kävelymatkoilla ja matkustajien kävelyvalmiudella ei havaittu olevan suoraa yhteyttä, ei tilastollisen tunnusluvun määrittämistä pidetty lopulta tarkoituksenmukaisena.
During the research process it became clear that studying the distances of the revealed walking trips does not really provide information on how far the passengers are willing to walk, but rather describes the land use and other transportation possibilities around the metro station.
Tutkimusprosessin edetessä kävi ilmi, etteivät toteutuneet kävelymatkat kerro juurikaan matkustajien kävelyvalmiudesta, vaan ne kuvastavat todennäköisesti enimmäkseen metron ympäristön maankäyttöä ja alueen muuta liikennetarjontaa.
Some of the discoveries can even be useful among the research of walking distances in general.
Periaatteellisella tasolla tutkimus tuotti arvokasta tietoa myös kävelymatkojen tutkimisesta yleisesti.
However, the grounds of these distances are rarely described.
Ohjeissa ei kuitenkaan yleensä kerrota, millä perusteella mikäkin matka on määritelty.
In the tailor-made survey the passengers were asked to evaluate the longest acceptable walking distance to the metro station.
Tämän tutkimuksen yhteydessä tehdyssä kyselytutkimuksessa metromatkustajia pyydettiin muun muassa arvioimaan oma maksimikävelymatkansa metroasemalle.
Transit planning guidelines and other literature often state distances that passengers are willing to walk to a transit stop.
Joukkoliikenteen suunnitteluohjeissa ja muussa joukkoliikennettä käsittelevässä kirjallisuudessa mainitaan usein maksimikävelymatkoja joukkoliikennepysäkeille.
One research question was to find out which statistical variable of the revealed walking distances would best represent the acceptable walking distance.
Eräänä tutkimuskysymyksenä oli selvittää se, mitä tilastollista tunnuslukua tarkastelemalla toteutuneista kävelymatkoista saadaan selvitettyä se, kuinka pitkiä matkoja jokin sopiva osa matkustajista on valmiita kävelemään.
This research concentrates on the metro in Helsinki, but the results are likely to be useful among other transit modes and in other cities as well.
Tutkimus keskittyykin ainoastaan Helsingin metroon, mutta tulokset ovat jossain määrin yleistettävissä esimerkiksi Helsingin seudun lähijunaliikenteeseen ja runkobussilinjoille.
However, in the Helsinki region transport survey data a dramatic decrease in the amount of walking distances was found on 600–700 meter bee line distance from the station.
Helsingin seudun liikkumistutkimuksen aineistossa metron liityntäkävelymatkoissa kuitenkin havaittiin nopea määrän väheneminen noin 600–700 metrin linnuntie-etäisyydellä kaikista metroasemista, ja taitteen oletettiin johtuvan siitä, että kyseisellä etäisyydellä matkustajat joko siirtyvät muiden liityntäliikennemuotojen käyttöön tai korvaavat koko metromatkansa jollakin muulla kulkumuodolla.
The main research methods in this thesis were the Helsinki region transportation survey from 2008 and 2012 and a tailor-made survey that was conducted on 5 metro stations in Helsinki in spring 2014.
Tutkimuksessa selvitettiin matkustajien kävelemiä matkoja Helsingin seudun liikkumistutkimusten aineistosta sekä toteutettiin erillinen kyselytutkimus viidellä helsinkiläisellä metroasemalla.
It is widely recognized that passengers accept longer walking distances when they are using rapid transit instead of regional buses, reasons for that being for example shorter headways and better reliability.
Yleisesti on tiedossa, että luotettavalle ja tiheästi liikennöivälle joukkoliikennevälineelle – esimerkiksi metrolle – ollaan valmiita kävelemään pidempiä matkoja kuin harvemmin liikennöiville tai vähemmän luotettaville joukkoliikennevälineille.
The objective of this thesis was to find out what the acceptable walking distance would be to a metro station.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää metron liityntämatkojen osalta, kuinka pitkiä matkoja matkustajat ovat todellisuudessa valmiita kävelemään.
Analysis and implementation of an algorithm for estimating the quality of frequency hopping GSM
Taajuushyppelevän GSM-järjestelmän laadun arviointi - algoritmin toteutus ja analyysi
In total 20 different users took part in the interviews.
Yhteensä haastatteluihin osallistui 20 teknologian käyttäjää.
The empirical part of this research was executed as semi-structured focus group interviews.
Tutkimus toteutettiin fokusryhmähaastatteluina.
Well-being and health have recently become trending topics in our society.
Fyysiseen hyvinvointiin ja terveyteen liittyvät aiheet ovat viime aikoina olleet voimakkaasti esillä yhteiskunnallisessa keskustelussa.
Self-tracking devices from user experience point of view – how technology enables different individuals to measure their daily life
Puettavien teknologioiden käyttäjäkokemuksia - teknologia oman elämän mittaamisen mahdollistajana erilaisilla käyttäjillä
In this research I try to clarify what motivates different individuals to adopt wearable technologies, what are the main benefits the users have achieved by using the devices and what has motivated them to continue the usage.
Tässä tutkimuksessa pyrin selvittämään millaiset tekijät motivoivat ihmisiä omaksumaan tällaisten teknologioiden käytön, miten erilaiset käyttäjät ovat kokeneet hyötyneensä teknologian käytöstä sekä mitkä tekijät motivoivat jatkamaan teknologian käyttöä pitkäkestoisesti.
Especially physical activity has an important role when people are trying to absorb healthy lifestyle.
Etenkin liikunnalla on fyysisen hyvinvoinnin ja terveyden edistämisessä iso roolinsa.
In addition, according to this study adopting wearable technology does not necessarily result from goal-oriented attitude towards sport and exercising.
Puettavien teknologioiden omaksumiseen ei tämän tutkimuksen perusteella välttämättä liity tavoitteellinen suhtautuminen urheiluun ja monesti teknologiaa saatetaan käyttää ainoastaan uteliaisuudesta ja mielenkiinnosta.
The goal of this study was to increase and broaden understanding about the usage and user experience of wearable technologies and self-tracking as a phenomenon.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on lisätä ymmärrystä tällaisten puettavien teknologioiden käytöstä ja käyttäjistä.
Some of the users were professional athletes whereas others were ordinary hobbyists.
Viiteen haastatteluryhmään valikoitui taustoiltaan erilaisia puettavien teknologioiden käyttäjiä ammattiurheilijoista tavallisiin kuntoilijoihin.
Commonly this kind of activity is called self-tracking.
Tällaisesta oman elämän mittaamisesta on alettu käyttää termejä "self-tracking" ja "Quantified self".
This often involves adopting wearable technology.
Tätä trendiä on seurannut kuluttajien keskuudessa yleistynyt puettavien teknologioiden käytön omaksuminen.
Pursuing healthy lifestyle has become a booming trend and nowadays people are increasingly interested about measuring their daily life and performance.
Tällaisilla puettavilla teknologioilla ihmiset pyrkivät mittaamaan omaa päivittäistä suoriutumistaan.
This study broadens understanding about self-tracking as a phenomenon from the point of view of different users and highlights the fact that there can be very different motivations to use wearable technology and every individual has an unique relationship and experiences with these technologies.
Tutkimuksen tuloksissa korostui selkeästi käyttäjien erilaiset motivaatiot ja odotukset teknologian käytölle, mikä osaltaan vahvistaa aikaisempien tutkimusten tuloksia siitä, että puettavien teknologioiden käyttäjien kirjo on laaja ja käyttötavat ja asenteet voivat vaihdella merkittävästi erityyppisillä käyttäjillä.
The motivations, needs and expectations can vary a lot among different users.
Puettavien teknologioiden käyttäjien kirjo on hyvin laaja ja erilaisilla ihmisillä voi olla teknologian käyttöä kohtaan erilaisia tavoitteita ja odotuksia.
The field examinations took place at Ritobäcken brook in Sipoo, southern Finland.
Maastotutkimukset toteutettiin Ritobäckenin uomassa, Sipoossa Etelä-Suomessa.
Cohesive sediment properties in an agricultural two-stage channel
Koheesiosedimenttien ominaisuudet kaksitasoisessa maatalousuomassa
The transport and deposition of sediments is associated with many environmental problems.
Sedimenttien kulkeutumis- ja kasautumisprosessit liittyvät myös moniin ympäristöongelmiin.
Both field and laboratory measurements were conducted.
Työn aikana tehtiin sekä maasto- että laboratoriotutkimuksia.
Sediments are of importance in the context of agricultural channels because they alter the hydraulic properties of waterways.
Sedimenttiprosessit liittyvät oleellisesti maatalousuomiin, koska ne vaikuttavat vesiuomien hydraulisiin ominaisuuksiin.
According to the results obtained with the particle size analyser, 7 % of the particles were less than 2µm, 72 % were from 2 to 60 µm and 22 % were larger than 60 µm.
Partikkelikokoanalysaattorilla saatujen tulosten mukaan 7 % partikkeleista oli alle 2 µm, 72 % 2 - 60 µm ja 22 % yli 60 µm.
Further studies are still needed to determine if the transport and handling of the sediment samples affect the composition of the aggregated particles.
Lisätutkimuksia tarvitaan, jotta voidaan selvittää kuinka paljon näytteiden käsittely ja kuljettaminen vaikuttavat aggrekoituneiden partikkeleiden luonnolliseen koostumukseen.
The results obtained with the hydrometer suggested that 30 to 34 % of the particles were less than 2 µm (clay), 40 to 42 % were from 2 to 60 µm (clay) and 24 to 30 % were larger than 45 to 47 µm, depending on the sample.
Areometrimittauksilla saatujen tulosten perusteella 30 - 34 % partikkeleista oli halkaisijaltaan alle 2 µm (savea), 40 - 42 % 2 - 60 µm (silttiä) ja 24 - 30 % suurempia kuin 45 tai 47µm näytteestä riippuen.
Aggregation occurred according to all of the measurement results and thus aggregation affected the transport and deposition of sediment in the Ritobacken brook.
Aggregaatiota oli tapahtunut kaikkien mittatulosten mukaan, joten aggregaatiolla oli vaikutusta Ritobackenin uomassa tapahtuviin kulkeutumis- ja kasautumisprosesseihin.
The impact of aggregation was studied with sonication, a technique in which the aggregated flocks were broken down to primary particles using ultrasound.
Aggregaation vaikutusta tutkittiin käyttämällä sonikaatiota, menetelmää, jossa aggregoituneita flokkeja rikottiin ultraäänellä pienemmiksi primaaripartikkeleiksi.
The particle sizes of the non-sonicated samples of suspended sediment were on average 2 to 5 times higher than the results obtained from the sonicated samples, 1.1 - 1.5 times higher for the bottom sediment samples and 17 % higher for the floodplain sediment samples.
Sonikoimattomista suspensiosedimenttinäytteistä saadut tulokset olivat 2 - 5 kertaa suurempia kuin sonikoiduista näytteistä saadut tulokset, pohjasedimenttinäytteistä saadut 1,1 - 1,5 kertaa suurempia ja tulvatasannesedimenttinäytteistä saadut 17 % suurempia.
Also studies on how much turbulence and other factors that could not be taken into account in the context of this thesis affect the formation of the vertical suspended sediment profile should be conducted to get an overall view on the different sediment processes.
lisäksi turbulenssin ja muiden tämän työn puitteissa tutkimatta jääneiden tekijöiden vaikutusta suspendoituneen sedimentin pystysuoraan jakautumiseen tulisi vielä tutkia, jotta eri sedimenttiprosesseista saataisiin kattava kuva.
The purpose of this study was to determine the particle size distribution of cohesive suspended sediment, bottom sediment and deposited floodplain sediment and how aggregation affected them.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää partikkelikokojakauma koheesiosedimenttinäytteistä, jotka edustivat suspendoitunutta, tulvauomalle kasautunutta ja pohjasedimenttiä sekä selvittää kuinka paljon aggregaatio vaikutti sedimenttien kulkeutumiseen ja kasautumiseen.
This suggests that the flocks present in the samples could be broken into smaller primary units with the chemical dispersion technique used in the hydrometer measurements than with the ultrasound used in the particle size analyses.
Tulokset viittaavat siihen, että näytteiden flokit saatiin rikottua pienemmiksi yksiköiksi areometrimittauksissa käytetyllä kemiallisella dispersiotekniikalla kuin partikkelikokoanalyyseissä käytetyllä ultraäänellä.
The particle size distributions of selected sediment samples were analysed with a particle size analyser that uses a laser diffraction technique.
Valittujen sedimenttinäytteiden partikkelikokojakaumaa tutkittiin laserdiffraktiotekniikalla toimivalla partikkelikokoanalysaattorilla.
This research was novel in that the particle size distribution, aggregation and the vertical suspended sediment concentration were investigated under the same time period in an agricultural channel.
Tutkimus tuotti uutta tietoa, partikkelikokojakauman, aggregaation ja pystysuuntaisen sedimenttikonsentraation vaikutuksista maatalousuomaan, kun kaikkia prosesseja tutkittiin saman ajanjakson aikana.
The deposited floodplain sediment samples were also measured with a hydrometer.
Tulvatasanteelle laskeutunutta sedimenttiä tutkittiin myös areometrimittauksin.
It was also examined whether net erosion or net deposition was the dominant process in the channel used as the study site.
Lisäksi tutkittiin oliko maastotutkimuskohteena käytetyssä uomassa määrittelevänä prosessina nettoeroosio vai nettokasautuminen.
To determine if net erosion or net deposition occurred, vertical suspended sediment profiles were generated based on turbidity measurements conducted with a portable turbidity probe.
Jotta saatiin selvitettyä tapahtuuko tutkimusuomassa nettoeroosiota vai sedimentin nettokasautumista, tehtiin sameusmittauksia liikuteltavalla sameusanturilla.
It was determined that net deposition was the dominant process at the study site.
Määritettiin, että nettoeroosio oli mittauomassa määrittävä prosessi.
The two measurement techniques, the hydrometer and the laser-based particle size analyser, gave out different results on the particle size distribution of the deposited floodplain sediment.
Eri mittatekniikoilla, areometrilla ja partikkelikokoanalysaattorilla, saatiin erilaisia tuloksia.
The most important criteria are the quantitative criteria but also qualitative criteria like information and common ticket system are important.
Suurimmat tarkistustarpeet ovat määrällisissä kriteereissä, mutta hiljaisena aikana korostuvat myös laadulliset kriteerit: informaatio ja yhtenäinen lippujärjestelmä.