natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Findings were interpreted and compared with the theoretical background.
Tutkimustuloksia tulkittiin ja peilattiin tutkimuksen teoriataustaan.
The topic was to some extent discussed only when the issue was questioned by students.
Aihe tuli opetuksessa käsittelyyn myös, jos oppilailta heräsi kysymyksiä.
Because the environmental impacts vary with different foodstuffs, a major influence can be reached by proper choice of consumer and eating habits.
Ympäristövaikutusten suuruus vaihtelee eri ruoka-aineiden kohdalla, mihin kuluttaja voi vaikuttaa kulutus- ja ruokailutottumuksillaan.
Teaching in home economics is bound by the curriculum, but in the end what is emphasised is chosen by the teacher.
Opetussuunnitelma ohjaa kotitalousopettajan opetusta, mutta viime kädessä opettaja itse valitsee opetuksen painotusalueet.
The environmental impact of food itself would be an important topic both for home economics teachers' education and updated training in home economics.
Ruoan ympäristövaikutukset olisi tärkeä aihe sekä kotitalousopettajan koulutuksessa että kotitalousopettajien täydennyskoulutuksessa.
Their ability to teach about the environmental impact of food varied.
Opettajien valmiudet opettaa ruoan ympäristövaikutuksista vaihtelivat.
The interviews were recorded and the data was transcribed.
Haastattelut tallennettiin ja aineisto litteroitiin valikoiden.
Home economics teacher's understanding of the environmental impacts of food
Kotitalousopettajien käsityksiä ruoan ympäristövaikutuksista
The aim of this study amongst teachers in home economics was to establish their level of understanding of the impact food has on the environment and how it has come true in the teaching.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää kotitalousopettajien käsityksiä ruoan ympäristövaikutuksista ja miten ympäristönäkökulma on toteutunut opetuksessa.
Food production and consumption are essential elements in ecological development, which is one section of the sustainable development.
Ekologinen kestävyys on yksi osa-alue, johon ruoantuotanto ja -kulutus liittyvät.
The environmental aspect was hardly mentioned in the available textbooks.
Oppikirjoissa ei juurikaan näy ympäristönäkökulma.
The role of food on the environment was according to the teachers noted mainly when discussing sorting of household waste.
Opettajien mukaan ruoan ympäristövaikutukset näkyivät opetuksessa yleisimmin jätteiden lajittelun kautta.
A thematic interview method was used in collecting data.
Tutkimuksen aineistonhankintamenetelmänä käytettiin teemahaastattelua.
According to the teachers the theme was hardly discussed in their own education in home economics.
Opettajien mukaan ruoan ympäristövaikutuksia ei ollut juurikaan käsitelty kotitalousopettajan koulutuksessa.
Home economics teachers do not see the impact that food may have on the environment as an important issue in home economics.
Kotitalousopettajat eivät pidä ruoan ympäristövaikutuksia tärkeimpien arvojen tai opetettavien asioiden joukossa kotitalousopetuksessa.
In addition, we analyzed the empirical group-level results.
Lisäksi analysoimme empiirisiä ryhmätason tuloksia.
Most of the research topics in social cognitive neuroscience concern social cognition.
Useimmat sosiaalisen neurotieteen tutkimusaiheista koskevat sosiaalista kognitiota.
Social cognition is defined to be cognitive information processing about conspecifics such as other people.
Sosiaalinen kognitio voidaan puolestaan määritellä organismin kognitiiviseksi tiedonkäsittelyksi tämän lajitovereista kuten esimerkiksi toisista ihmisistä.
Overall, the results were promising – we succeeded in localizing many areas central to social cognition.
Tulokset olivat lupaavia sillä onnistuimme määrittämään useita kohdealueita useilla koehenkilöillä.
These group-level results revealed interesting research questions regarding social cognition that deserve further studying in order to be clarified.
Empiiriset tulokset herättivät mielenkiintoisia uusia tutkimuskysymyksiä joita tulisi tutkia tulevaisuudessa.
Social Localizer : a brain research tool for specifying regions-of-interest related to social cognition with fMRI
Sosiaalinen paikannin : työkalu sosiaaliseen kognitioon liittyvien aivoalueiden paikantamiseen fMRI:n avulla
The stimuli were videos, pictures and texts related to social cognition, including biological movement, social interaction, faces, theory-of-mind, body parts and action observation.
Nämä ärsykkeet liittyvät biologiseen liikkeeseen, sosiaalisen vuorovaikutukseen, kasvoihin, mielenteoriaan (engl.
We also used eye-tracking and keypad response with a one-back-task with the stimuli to make sure that subjects were attending to the stimuli.
Käytimme myös silmänliikekameraa ja näppäimistöä, jolla koehenkilö pystyi antamaan vastauksia.
In future studies of social cognition, this tool could be combined with other experimental manipulations to address novel questions in well-defined regions-of-interest.
Tulevissa tutkimuksissa tämän työkalun käyttö voitaisiin yhdistää erilaisiin koetilanteisiin.
This field studies the neural basis of social behaviour with the tools of cognitive neuroscience.
Sosiaalinen neurotiede on uusi ja nopeasti kehittyvä tieteenala joka tutkii sosiaalisen käyttäytymisen hermostollista perustaa kognitiivisen neurotieteen työkaluilla.
This thesis presents a new tool to localize brain regions related to social cognition in a brain imaging experiment using functional magnetic resonance imaging (fMRI).
Tämä tutkielma esittelee uuden työkalun jota voidaan käyttää aivokuvantamisen apuna erityisesti toiminnallisessa magneettikuvauksessa (fMRI).
In conclusion the Social Localizer provides a promissing tool to define multiple regions-of-interest on social-cognitive criteria.
Sosiaalisen kognition paikannin on lupaava työkalu, jolla voi määrittää useita sosiaalisen kognitioon liittyviä kohdealueita yksilötasolla aivoista.
We ran the Social Localizer with eighteen subjects in order to validate the functionality of the localizer in an fMRI experiment.
Varmistimme paikantimen toimivuuden käyttämällä sitä koehenkilöiden kohdealueiden paikantamiseen yksilötasolla fMRI-mittauksessa.
However, the amount of data was not enough for the localizer to specify all ROIs in the individual level.
Kaikki ärsykkeet eivät kuitenkaan toimineet yksilötasolla joten yhdistimme vastaavien ärsykeluokkien fMRI-aineistoa, mikä paransi useiden alueiden paikantamista yksilötasolla.
Named as Social Localizer, this tool is intended to be a pre-experiment protocol to define so-called regions-of-interest (ROIs) based on a rich set of stimuli presented to the subject during the fMRI scanning.
Sosiaalista paikanninta on tarkoitus käyttää ennen varsinaista koetta määrittelemään kohdealueet aivoista (engl.
The study was conducted as a qualitative research.
Tutkimus toteutettiin laadullisen tutkimuksen menetelmin.
The research data was collected by using individual theme interviews in Helsinki during Spring 2014 and 2015.
Tutkimusaineisto kerättiin yksilöhaastatteluilla teemahaastattelua käyttäen Helsingissä keväällä 2014 ja 2015.
Museum services were evaluated as mainly positive.
Museopalvelut koettiin pääasiassa positiivisina.
Five class teachers and five museum educators took part in the study.
Tutkimukseen osallistui viisi luokanopettajaa ja viisi museopedagogia.
Museum as a learning environment is versatile and supports school learning in many ways.
Museo on oppimisympäristönä monipuolinen ja tukee monin tavoin koulussa tapahtuvaa oppimista.
Museum educators considered that cooperation could be utilized in more versatile ways.
Museopedagogien mielestä yhteistyötä voisi hyödyntää monipuolisemmin.
Defining museum services for schools more clearly can encourage more teachers to utilize them in teaching and learning.
Kouluille suunnattujen museopalveluiden selkeämpi määrittely voi kannustaa useampia opettajia hyödyntämään niitä opetuksen ja oppimisen tukena.
Data from the interviews was analysed by using qualitative content-based analysis.
Aineisto analysoitiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin avulla.
With the help of more goal orientated cooperation, it is possible to improve the dialogue between schools and museums as well as to develop museum services to meet school's needs better.
Tavoitteellisemman yhteistyön avulla on mahdollista parantaa museon ja koulun välistä vuoropuhelua sekä kehittää museopalveluita paremmin koulun tarpeita vastaaviksi.
Class teachers and museum educators evaluate museum as an important resource for teaching and learning.
Luokanopettajat ja museopedagogit arvioivat museon tärkeänä opetuksen ja oppimisen resurssina.
Additionally teachers were looking for better practical teaching materials.
Opastusten laatu sen sijaan koettiin vaihtelevana, jonka lisäksi opettajat kaipasivat parempia käytännön opetusmateriaaleja.
The study introduces ways to develop schools' and museums' cooperation as well as museum services for schools.
Tutkimuksessa tuodaan esiin keinoja kehittää koulujen ja museoiden välistä yhteistyötä sekä kouluille tarjottavia museopalveluita.
The Possibilities of Museum Learning : Class Teachers' & Museum Educators' Experiences on Utilizing Museum Services to Support Teaching & Learning in the Capital Area of Helsinki
Museossa oppimisen mahdollisuudet : Luokanopettajien ja museopedagogien kokemuksia museopalveluiden hyödyntämisestä opetuksen ja oppimisen tukena pääkaupunkiseudulla
The purpose of this study was to examine learning in the museum and the use of museum services in supporting teaching and learning from class teachers' and museum educators' point of view.
Tutkimuksen tehtävänä oli selvittää museossa oppimista ja museopalveluiden hyödyntämistä opetuksen ja oppimisen tukena luokanopettajien ja museopedagogien näkökulmasta.
Schools' and museums' cooperation was considered good from both teachers' and museum educators' point of views.
Koulun ja museon välinen yhteistyö oli sekä opettajien että museopedagogien näkökulmasta hyvää.
The background of the study is in the renewed core curriculum for basic education and in the role of museum learning.
Tutkimuksen taustalla on syksyllä 2016 käyttöön tuleva uusi perusopetuksen opetussuunnitelma ja museossa oppimisen rooli opetussuunnitelmassa.
They learnt Finnish better with friends and in school.
Kieltä he oppivat parhaiten kavereiltaan ja koulussa.
I knew both brothers before the study.
Tunsin molemmat veljesparit entuudestaan.
In my case study I interviewed two pair of immigrant brothers who play football.
Tapaustutkimukseeni haastattelin kahta jalkapalloilevaa maahanmuuttajataustaista veljesparia.
I analysed the data using content analysis and actant analysis that is one form of narrative analysis.
Analysoin aineiston teoriasidonnaisella sisällönanalyysillä ja narratiivisella analyysillä, jossa käytin keinona aktanttianalyysiä.
The factors that influenced the most to the starting point and continuity of football were the economic and mental support of the family, the coach's and the team's support and flexibility for the immigrant family in the monthly costs, experienced success, and the approval of the team mates.
Jalkapallon aloittamiseen ja jatkumiseen vaikuttivat eniten perheen henkinen ja taloudellinen tuki, valmentajan ja joukkueen ymmärrys ja joustavaisuus etenkin maahanmuuttajaperheiden kausimaksuissa, koettu menestyminen sekä joukkuetovereiden hyväksyntä.
Success in football helped to improve their feeling of competence and self-esteem, especially according to the older pair of brothers.
Menestyminen jalkapallossa kehitti pystyvyden tunnetta ja itsetuntoa, mikä tuli esiin vanhemmalla veljesparilla.
Based on my own experience and bachelor thesis, my hypothesis is that football can help immigrant youth to acculturate into the new homeland due to football's transcultural and translinguistic nature.
Hypoteesini omien kokemusteni ja kandidaatin tutkielmani perusteella on se, että jalkapallo voi auttaa maahanmuuttajanuoria kotoutumaan uuteen kotimaahan urheilun ja jalkapallon kulttuurien ja kielten ylittävän luonteen takia.
According to the results of my study, football clearly helped the brothers in their acculturation processes into Finland and Helsinki.
Tutkimustulosten mukaan jalkapallo auttoi veljeksiä merkittävästi heidän kotoutumisessaan Suomeen ja Helsinkiin.
After bad experiences on and off the field, football might also create extra stress and pressure to the youth that might slow down and compromise the whole acculturation process.
Huonojen kokemusten myötä, jalkapallokin voi lisätä nuorelle paineita ja stressiä, mikä voi hidastaa kotoutumista.
The second aim is to investigate what factors influence the most to the youth's starting point of football and its' continuity.
Tarkoitus on myös selvittää mitkä tekijät vaikuttavat eniten nuorten jalkapallon harrastamisen aloittamiseen ja harrastuksen jatkumiseen.
The concepts of acculturation and integration I will observe mainly based on the previous acculturation theories.
Kotoutumista tarkastelen pääsääntöisesti akkulturaatioteorioiden pohjalta.
I will study the influence of football as a tool into the acculturation processes through earlier studies about sport clubs and sports.
Jalkapallon vaikutusta kotoutumisen välineenä tutkin aikaisempien tutkimusten valossa urheiluseuroista ja urheilun vaikutuksista kotoutumiseen.
The aim of this study is to find out through a case study what role football plays in the lives and acculturation processes of immigrant youth in Helsinki.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää tapaustutkimuksen keinoin mitä roolia jalkapallo esittää maahanmuuttajataustaisten nuorten elämässä ja kotoutumisessa Helsingissä.
The younger pair of brothers felt extra pressure and stress to do well in football, because they were worried about their mom wasting her money into their hobby.
Nuorempi veljespari sen sijaan koki ylimääräisiä paineita menestyä ja pelata, koska tiesivät äidin kuluttavan rahaa heidän harrastukseen.
Case study about the role of football in the lives and acculturation processes of immigrant youth in Helsinki
: Tapaustutkimus jalkapallon roolista maahanmuuttajataustaisten nuorten elämässä ja kotoutumisessa Helsingissä
The most football helped them to expand their social networks that helped them to get to know Finnish families and customs.
Eniten se auttoi haastattelujen perusteella laajentamaan veljesten sosiaalisia verkostoja, mitä kautta he tutustuivat suomalaisiin perheisiin ja kulttuuriin.
I collected the data using focused interviews.
Keräsin aineistoni teemahaastatteluilla.
The positive effects of football on acculturation cannot be taken for granted or automatically considered to be accomplished.
Jalkapallon positiivisia vaikutuksia kotoutumiseen ei voi pitää itsestään selvänä, vaan sekin vaatii onnistuneita kohtaamisia eri vaiheissa nuoren elämässä.
They did not learn Finnish much through football, which was surprising and differed from the earlier studies.
Aikaisemmista tutkimuksista poiketen, haastateltavieni mukaan jalkapallo ei kuitenkaan kehittänyt suoranaisesti suomen kieltä.
The materials were collected through web inquiries.
Tutkimuksen aineisto kerättiin verkkokyselyllä.
One of the baselines used in this research is Ryan's & Decin's self-determination theory (2000).
Tutkimuksen tärkeimpänä teoreettisena viitekehyksenä toimii Ryan & Decin (2000) itseohjautuvuusteoria.
This is a quantitative partial taken from all material, which is analyzed by the Kruskall-Wallis test and variance analysis tests.
Kyseessä on määrällinen tutkimusote, joka on analysoitu yksisuuntaisen varianssianalyysin sekä Kruskal-Wallis – testin avulla.
This research is a part of a wider research in the metropolitan area.
Tämä tutkimus on osa laajempaa pääkaupunkiseudulla tehtyä tutkimuskokonaisuutta.
The results show that 86 % of the students, especially students who need special support, want areas to school for relaxing with possibilities to use computers.
Tulosten mukaan 86 % oppilaista, etenkin erityisen tuen oppilaista, haluavat kouluun rentoja, tietokoneilla varustettuja opiskelutiloja.
At 82 % of students want to use gyms at playtime during the school day.
Oppilaista 82 % toivoo mahdollisuutta käyttää koulun liikuntatiloja välitunneilla.
The research focuses on the answers (n=322) of the students concerning studying motivation, and the social and physical environments in three different junior high schools.
Tutkimuksessa on keskitytty kolmen eri yläkoulun oppilaiden (n=322) vastauksiin koskien opiskeluintoa, koulun sosiaalista sekä fyysistä ympäristöä.
The students hope to have small rooms for studying by themselves privately.
Kouluihin toivotaan erilaisia pienryhmätiloja itsenäistä opiskelua varten.
Junior high school and high school students (n=700) participated in a research about a meaningful and happy school in 2015.
Mielekäs, onnellinen koulu tutkimukseen osallistui 700 yläkoulu- ja lukioikäistä oppilasta vuonna 2015.
We can affect to the students motivation for studying with support and early stage prevention.
Opiskeluinnottomuus on ennaltaehkäistävissä varhaisella puuttumisella ja tukitoimilla.
The answers are used to find out if the students who need special support want the same matters as the students who need general and intensified support.
Vastauksien avulla kartoitetaan, haluavatko erityisen tuen oppilaat samoja asioita kuin tehostetun ja yleisen tuen oppilaat.
Schools can take advantage of the results of this study and they have chances to have an effect on the studying motivation and improving the environment for their students.
Tämän tutkimuksen tutkimustuloksia hyödyntämällä kouluilla on mahdollisuus vaikuttaa oppilaiden opiskeluintoon sekä kouluviihtyvyyteen.
The purpose of this research is to study the students motivation for studying in the metropolitan area and the needs for social and physical environment.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää pääkaupunkiseudun nuorten opiskeluintoa sekä koulun sosiaaliseen sekä fyysiseen ympäristöön liittyviä tarpeita.
From the results we can see that students who need general and intensified support are more motivated to study than the students who need special support.
Tulosten perusteella näyttää siltä, että yleisen ja tehostetun tuen oppilaat ovat merkitsevästi opiskeluintoisempia kuin erityisen tuen oppilaat.
This was also suggested mostly by the students who need special support.
Vahvimmin tätä mieltä olivat erityisen tuen oppilaat.
The study motivation and preferences related to school's physical and social environment of students with general, intensified and special support
Yleisen, tehostetun ja erityisen tuen oppilaiden opiskeluinto ja toiveet koulun fyysiseltä ja sosiaaliselta ympäristöltä
The students' answers were separated into the students who need general, intensified and special support.
Oppilaiden vastausten perusteella heidät on tyypitelty yleisen, tehostetun sekä erityisen tuen vastaajiin.
Motivation and physical and social environment can be used for making school a better place for students.
Oppilaiden opiskeluintoa voi kohentaa motivaation avulla ja tekemällä koulusta oppilaille mielekkäämpi paikka koulun fyysisen ja sosiaalisen ympäristön suhteen.
The students who need general support pointed out that school is an important place for meeting friends.
Koulun merkitys ystävien tapaamispaikkana korostui yleisen tuen oppilaiden vastauksissa.
The goal is to chart what a meaningful and happy school is like and to get some concrete information about students to improve studying to be more up to date.
Tutkimus kartoittaa, millainen on mielekäs ja onnellinen koulu oppilaiden mielestä.
And to study what kind of differences there are between the students who need special support and those who need general and intensified support.
Vertailussa näyttäytyy erityisesti se, millainen erityisen tuen oppilaiden opiskeluinto on tehostetun ja yleisen tuen oppilaisiin verrattuna.
In particular reading with smaller groups are recommended because it supports small language learner better.
Etenkin pienryhmissä lukemista suositeltiin, sillä se tukee pientä kielenoppijaa paremmin.
Finnish is a way to make friends and to participate to his/her community.
Suomen kielen avulla hän pääsee ystävystymään ja osallistumaan yhteisöönsä.
Four kindergarten teachers and four Finnish as a secondary language kindergarten teachers of Helsinki attended to interviews.
Haastatteluihin osallistui neljä lastentarhanopettajaa ja neljä suomi toisena kielenä -lastentarhanopettajaa Helsingistä.
Interviewees' answers revealed that literature is very usable tool for language development.
Haastateltavien vastauksista kävi ilmi, että kirjallisuutta pidettiin hyvin sovellettavana kielenoppimisen välineenä.
Discussion of story are highlighted so that a child from different linguistic and cultural background understands the story and learns essential concepts.
Luetusta keskustelua korostettiin, jotta eri kieli- ja kulttuuritaustainen lapsi oppii keskeisimpiä käsitteitä ja ymmärtää tarinan.
Qualitative research was conducted by using content analysis and theme interviews as a research method.
Tutkimus on laadullinen, ja menetelmänä käytettiin sisällönanalyysiä ja aineistonkeruumenetelmänä puolistrukturoitua teemahaastattelua.
Interviewees use literature daily in daycare in different situations and compositions.
Kirjallisuutta käytetään suomen kielen tukemiseen päivittäin päiväkodin eri tilanteissa eri kokoonpanoilla.
Using literature to support Finnish development of children from a different linguistic and cultural backgrounds in early childhood education
Kirjallisuus eri kieli- ja kulttuuritaustaisten lasten suomen kielen kehityksen tukena varhaiskasvatuksessa
Interviewees try to utilize literature versatile and to expand the story by drama or drawing.
Kirjallisuutta pyritään hyödyntämään monipuolisesti, kuten laajentaen tarinaa draaman tai piirtämisen keinoin.
Interviewees aim for literature usage was richening child's vocabulary, improving listening skills and sentence structure.
Tavoitteiksi kirjallisuuden käytölle haastateltavat mainitsivat sanavaraston rikastamisen, kuullun ymmärtämisen ja kuuntelutaitojen harjaannuttamisen sekä lauserakenteiden vahvistamisen.
Also using observation and evaluation results as a base for child's language learning plan was mentioned.
Myös havainnointi ja arviointitietojen vaikutus lapsen suomen kielen oppimisen suunnitteluun koettiin tärkeinä.
Main purpose of this study is to discover kindergarten teacher's and Finnish as a secondary language kindergarten teacher's experiences and views related to literature usage in Finnish development with children from a different linguistic and cultural backgrounds.
Tässä tutkimuksessa selvitettiin lastentarhanopettajien ja suomi toisena kielenä -lastentarhanopettajien kokemuksia ja näkemyksiä kirjallisuuden käytöstä eri kieli- ja kulttuuritaustaisten lasten suomen kielen oppimisen tukemisessa.
Interviewees used "Kettu-test" and language follow-up form for evaluating children language development.
Arviointikeinoina haastateltavat käyttivät Kettu-testiä ja kielen kehityksen seurantalomaketta.
In order to manage in Finnish environment of daycare and school, it is crucial that a child from a different linguistic and cultural background masters Finnish in addition to his/her own mother tongue.
Eri kieli- ja kulttuuritaustaisen lapsen suomen kielen hallitseminen on oman ensikielen hallitsemisen rinnalla merkittävää, jotta lapsi selviää suomenkielisessä päiväkoti- ja kouluympäristössä.
Interviewees told that they choose literature for Finnish learning that are from the topic that children are interested about, language is versatile and literature includes pictures.
Haastateltavat kertoivat valitsevansa suomen kielen kehittämiseen kirjoja, joissa on rikasta kieltä, lasten kiinnostusten kohteena olevia aihepiirejä sekä erityisesti kuvia, sillä pelkkä auditiivinen vastaanottaminen on eri kieli- ja kulttuuritaustaiselle lapselle vaativaa.
In addition, research explores how literature usage has been supporting children from a different linguistic and cultural backgrounds to learn Finnish and how teachers evaluate learning process of the secondary language.
Haastateltavilta kysyttiin myös, mitä tavoitteita he kirjallisuuden käytölle asettavat ja miten he arvioivat kirjallisuuden käytön tukeneen eri kieli- ja kulttuuritaustaisten lasten suomen kielen oppimista.