natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The research data was collected from students in basic education (n = 240) in two different parts with an electronic questionnaire.
Tutkimuksen aineisto kerättiin peruskouluikäisiltä oppilailta (n = 240) kahdessa eri osassa sähköisellä kyselylomakkeella.
The analysis methods were the analysis of variance of repeated measurements and the t-test of repeated measurements.
Tutkimuksen analyysimenetelminä toimivat toistettujen mittausten varianssianalyysi ja toistettujen mittausten t-testi.
IBM SPSS Statistics 24 was used for data analyzes.
Aineiston analyyseissa käytettiin IBM SPSS Statistics 24 -ohjelmaa.
According to the analyzes, gender was not a determining factor in the study.
Sukupuoli ei analyysien perusteella ollut tutkimuksessa määrittelevä tekijä.
The study focused in particular on six character strengths, which were perseverance, self-regulation, perspective-taking ability, creativity, social intelligence, and teamwork skills.
Tutkimuksessa keskityttiin erityisesti kuuteen luonteenvahvuuteen, joita olivat sinnikkyys, itsesäätely, näkökulmanottokyky, luovuus, sosiaalinen älykkyys ja ryhmätyötaidot.
Previous research has shown that character strength education is widely associated with success in life in many different areas.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että luonteenvahvuusopetus on laajalti yhteydessä elämässä menestymiseen monilla eri osa-alueilla.
The study included both test group that received character strength education (n = 184) and a control group that participated in traditional education (n = 56).
Tutkimuksessa oli mukana sekä luonteenvahvuusopetusta saanut koeryhmä (n = 184) että perinteiseen opetukseen osallistunut verrokkiryhmä (n = 56).
This longitudinal research was part of a larger project in Finland called #uuttakoulua.
Pitkittäistutkimus oli osa #uuttakoulua -hanketta.
The results suggest that the program has the potential to increase students' understanding of character strengths and develop related skills regardless of gender.
Tulosten mukaan ohjelmalla on potentiaalia lisätä oppilaiden ymmärrystä luonteenvahvuuksista ja kehittää niihin liittyviä taitoja sukupuoleen katsomatta.
The analyzes revealed that both the understanding of social intelligence and perseverance in the test group increased statistically significantly compared to the control group.
Analyyseissa selvisi, että sekä ymmärrys sosiaalisesta älykkyydestä että sinnikkyydestä kasvoivat koeryhmällä tilastollisesti merkitsevästi verrattuna verrokkiryhmään.
Longitudinal Study on the Effects of Character Strength Education from the Perspective of Students
Pitkittäistutkimus luonteenvahvuusopetuksen vaikutuksista oppilaiden näkökulmasta
Positive pedagogy relies on seeing the good in people and focusing on strengths.
Positiivinen pedagogiikka luottaa hyvän huomaamiseen ja yksilöiden vahvuuksiin keskittymiseen.
In addition, the study examined the importance of sex in possible changes produced by the character strength education.
Lisäksi tutkimuksessa havainnoitiin sukupuolen merkitystä mahdollisissa intervention tuottamissa muutoksissa.
Character strength education, which is closely attached to positive pedagogy, supports everyone to grow into an incomparable person with their own unique set of character strengths.
Positiivista pedagogiikkaa parhaimmillaan on luonteenvahvuusopetus, jonka tavoite on tukea jokaista yksilöä kasvamaan omaksi ainutlaatuiseksi itsekseen omine luonteenvahvuuksineen.
Despite this, self-regulation, perspective-taking ability and social intelligence improved regularly with the participants in test group.
Tästä huolimatta koeryhmän osallistujilla etenkin itsesäätely, näkökulmanottokyky ja sosiaalinen älykkyys kohenivat säännönmukaisesti.
In addition to learning, the pedagogical trend aims to increase well-being and happiness.
Maailmalla ja Suomessa mainetta niittänyt suuntaus tähtää oppimisen lisäksi hyvinvoinnin ja onnellisuuden lisäämiseen.
There was no statistical significance in the development of strengths between the test and control groups.
Luonteenvahvuuksien kehittymisessä tilastollisia merkitsevyyksiä ei ilmennyt.
The aim of this study was to examine the effects of character strength intervention based on See the good!
Tämän tutkimuksen tavoite oli tarkastella Uusitalon ja Vuorisen Huomaa hyvä!
The study observed the possible change in students' understanding and development of the strengths during intervention.
Työssä tutkittiin oppilaiden kuuden luonteenvahvuuden ymmärryksen muutosta sekä niiden kehittymistä luonteenvahvuusopetuksen aikana.
One writing is in English.
Yksi kirjoitus on englanninkielinen.
The current consumption is unsustainable for the planet.
Nykyinen kulutus on maapallolle kestämätöntä.
The study was carried out using qualitative methods.
Tutkimus toteutettiin laadullisia menetelmiä käyttäen.
Consumption and activities should be made more sustainable, but studies also show challenges in the way of change.
Kulutusta ja toimintaa tulisi muuttaa kestävämmäksi, mutta tutkimukset osoittavat myös haasteita muutoksen tiellä.
The lifestyle requires planning, foresight and active investigation and action.
Elämäntapa vaatii suunnittelua, ennakointia ja aktiivista asioiden selvittämistä sekä toimintaa.
The research material consists of four blogs, which examined the texts of a total of five authors.
Tutkimusaineisto koostuu neljästä blogista, joissa tarkasteltiin yhteensä viiden kirjoittajan tekstejä.
Earlier studies have examined sustainable consumption from different perspectives in different disciplines, but the use of social media material, such as blogs, has so far been rather limited.
Aiemmissa tutkimuksissa on eri tieteenaloilla tutkittu kestävää kulutusta eri näkökulmista, mutta sosiaalisen median aineistoja, kuten blogeja on hyödynnetty toistaiseksi melko vähän.
Towards waste-free lifestyle : descriptions of sustainable consumption in blog posts
Kohti jätteetöntä elämäntapaa : kestävän kulutuksen kuvauksia blogiteksteissä
Everyday choices can reduce the amount of waste in many ways.
Arkisilla valinnoilla voidaan vähentää jätteen määrää monin eri tavoin.
Interest in a more waste-free life and its topical nature guided the setting of the research issue.
Mielenkiinto jätteettömämpää elämää kohtaan ja sen ajankohtaisuus ohjasivat tutkimuskysymyksen asettamisessa.
The material was analysed by means of data-based content analysis.
Aineisto analysoitiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin keinoin.
The study examines a more waste-free lifestyle as part of sustainable consumption.
Tutkimuksessa tarkastellaan jätteettömämpää elämäntapaa osana kestävää kulutusta.
The provision of research and opportunities for applications relate to different ways of implementing sustainable choices and information on what needs to be taken into account in order to implement a more sustainable lifestyle.
Tutkimuksen anti ja sovellutusmahdollisuudet liittyvät eri tapoihin toteuttaa kestäviä valintoja ja tieto siitä, mitä tulee huomioida, jotta kestävämpää elämäntapaa voidaan toteuttaa.
The phenomenon is investigated by analyzing sustainable living blog texts.
Ilmiötä tutkitaan analysoimalla kestävää elämäntapaa käsitteleviä blogitekstejä.
Based on the study, a more sustainable, waste-free lifestyle can be implemented by a variety of means.
Tutkimuksen perusteella kestävämpää, jätteettömämpää elämäntapaa voidaan toteuttaa monin eri keinoin.
The research material was collected online on the basis of the following criteria: the most recent posts and texts were translated into the implementation of a more sustainable and waste-free lifestyle.
Tutkimuksen aineisto kerättiin verkosta seuraavin kriteerein: mahdollisimman tuoreet postaukset ja teksteistä tuli välittyä kestävämmän ja jätteettömämmän elämäntavan toteutus.
Different ways of avoiding the amount of waste generated in everyday life will be explored.
Aineistosta selvitetään erilaisia keinoja välttää arjessa syntyvän jätteen määrää.
Products were produced independently, unnecessary consumption and materials were avoided, and efforts were also made to develop their own activities, and it can be concluded from research that there were many different possibilities for implementing more sustainable lifestyle.
Tuotteita tehtiin itse, turhaa kulutusta ja materiaaleja pyrittiin välttämään sekä omaa toimintaa pyrittiin myös kehittämään.
There was a lot of work in relation to the time available.
Työtä oli paljon suhteessa käytettävissä olevaan aikaan.
The study data was collected with an electronic questionnaire delivered through social me-dia during the autumn of 2019.
Tutkimuksen aineisto kerättiin sähköisellä kyselylomakkeella sosiaalisen median kautta syksyn 2019 aikana.
The survey was shared in a Facebook group called Early Childhood Education Teachers.
Kysely jaettiin Facebook-ryhmässä nimeltä Varhaiskasvatuksen opettajat.
The Director's work is not merely about recording the numbers, but rather more about developing of the work and activities of a kindergarten.
Johtajan työ ei ole vain lukujen kirjaamista, vaan se on enemmänkin päiväkodin työn ja toiminnan kehittämistä.
Pedagogical leadership is a broad concept, and its implementation in everyday life is challenging from time to time.
Pedagoginen johtajuus on laaja käsite, ja sen toteutuminen arjessa on ajoittain haastavaa.
Colour codes were used to tag responses, which helped to find similarities between the responses.
Vastausten merkitsemisessä käytettiin värikoodeja, mikä auttoi löytämään vastauksista sa-mankaltaisuuksia.
There were also challenges felt in the time and workload management of Directors.
Haasteita koettiin olevan myös johtajien ajankäytössä ja työmäärässä.
During the charting the trending concepts were given common themes.
Taulukointivaiheessa nouseville ilmiöille annettiin yhteisiä teemoja.
Nearly all the respondents were Directors of different size kindergartens from the Helsinki metropolitan area.
Lähes kaikki vastaajat olivat pääkaupunkiseudun eri kokoisten päiväkotien johtajia.
Pedagogical leadership of kindergarten leaders : interaction, presence, envisioning
Päiväkodin johtajien pedagoginen johtajuus : vuorovaikutusta, läsnäoloa, visiointia
There is a lot of professional discussion about the adequacy of time resources and how the pedagogical leadership is perceived in early childhood education organizations.
Ammatillista keskustelua käydään paljon ajan riittävyydestä sekä siitä, millaisena kokonaisuutena pedagoginen johtajuus koetaan varhaiskasvatuksen organisaatioissa.
The pedagogical leadership of the kindergarten Di-rector is relevant to children's learning and well-being.
Päiväkodin johtajien pedagoginen johtajuus on merkityksellistä lasten oppimisen ja hyvinvoinnin kannalta.
Pedagogical leadership was achieved in practice through discussions and effective structures, such as meetings and maintaining a pedagogical perspective.
Pedagoginen johtajuus toteutui käytännössä keskustelujen kautta sekä toimivilla rakenteilla, kuten palavereilla ja pedagogisen näkökulman ylläpitämisellä.
The purpose of this study is to research the views of kindergarten Directors on pedagogical leadership, the realisation of pedagogical leadership and the challenges of pedagogical lea-dership in everyday life.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tutkia päiväkodin johtajien näkemyksiä pedagogisesta johtajuudesta, pedagogisen johtamisen toteutumisesta ja pedagogisen johtamisen haasteista arjessa.
After summarising and simplifying the responses, the in-formation was searched for concept keywords that were then charted into a table.
Pelkistämisen ja vastausten tiivistämisen jälkeen etsittiin käsitteitä, jotka taulukoitiin.
The met challenges in pedagogical leadership were related to HR- management topics, such as employee turnover, different levels of competence and substitute arrangements.
Pedagogisen johtamisen haasteet liittyivät henkilöstöjohtamiseen, kuten työntekijöiden vaihtuvuuteen, eritasoiseen osaamiseen ja sijaisjärjestelyihin.
Pedagogic lea-dership is also about having the presence of the Director in the unit, providing support to employees, decision-making on a wider scale and visioning of the operations.
Pedagoginen johtajuus on myös johtajan läsnäoloa yksikkössä, tuen antamista työntekijöille sekä laajaa päätöksentekoa ja toiminnan visiointia.
Pedagogical leadership was felt to be about the implementation of Early Childhood Educati-on Plan and making it familiar to people.
Pedagogisen johtajuuden koettiin olevan varhaiskasvatussuunnitelman toteutumista ja sen tutuksi tekemistä.
Pedagogical leadership was also seen to be about having dialogs about the objectives, design and evaluation of pedagogics.
Pedagogisen johtajuuden nähtiin olevan myös pedagogisen keskustelun käymistä tavoitteista, suunnittelusta ja arvioinnista.
The analysis began by summarising and simp-lifying the received answers.
Aineiston analyysi aloitettiin tiivistämällä ja pelkistämällä tekstiä.
The analysis of the responses was car-ried out by gathering the results into themes.
Aineiston analyysi tehtiin teemoittelemalla.
"You don’t always have to say something.
"Eikä aina tarvii sanokaan mitään.
The data consists of twelve thematical interviews which were analyzed utilizing data and theory based content analysis.
Aineisto koostui kahdestatoista teemahaastattelusta, jotka analysoitiin sekä aineisto- että teorialähtöistä sisällönanalyysia hyödyntäen.
The results show that participants saw compassion as an important aspect in their work.
Haastateltavat pitivät pääsääntöisesti myötätuntoa tärkeänä osa-alueena omassa työssään.
Answers to self-compassion had three different aspects which were self-kindness, common humanity and mindfulness that were in line with previous research (Neff, 2003a).
Itsemyötätuntoon liitettiin teemoja ystävällisyys itseä kohtaan, jaettu ihmisyys ja tietoinen läsnäolo mukaisia asioita, jotka ovat linjassa aiemman tutkimuksen kanssa (Neff, 2003a).
Compassion has been a recent interest in research field when trying to solve the challenges Western work culture of efficiency such as burnout.
Myötätunto on ollut viime vuosina yhä enemmän tutkimuksen kohteena ja sillä pyritään vastaamaan tehokkuutta korostavassa länsimaisen työkulttuurin tuottamiin haasteisiin, kuten työuupumukseen.
: early childhood education and care actors interpretations on compassion culture in work community
Joskus voi vaan halata" : varhaiskasvatuksen toimijoiden näkemyksiä myötätuntokulttuurista työyhteisössä
Inhibitory factors were large unit size and individual qualities.
Myötätuntoa haastavia tekijöitä olivat yksikön suuri koko ja ihmisten yksilölliset ominaisuudet.
Compassion is enabled through structures and leading compassion, compassionate leadership, interaction and encounters, work communality and outlining empathy and compassion.
Myötätuntoa mahdollistavia tekijöitä olivat rakenteet ja myötätunnon johtaminen, myötätuntoinen johtaminen, vuorovaikutus ja kohtaaminen, työyhteisön yhteisöllisyys sekä empatian ja myötätunnon rajaaminen.
This study was conducted by analyzing interviews with selected participants so the sample does not represent the generalized view of ECEC actors on compassion.
Tutkielma toteutettiin analysoimalla tutkimushaastatteluja, joihin valittiin osallistujat kutsumenetelmällä, eli otos ei ole kyseistä ryhmää edustava eikä pyri kuvaamaan näkemyksiä myötätunnosta yleistäen.
Working from stagnant to functional, proactive compassion culture may be difficult without the knowledge of the factors that effects compassion at work.
Lamaantuneesta myötätuntokulttuurista kohti toimivaa, elävää myötätuntokulttuuria on työläs matka, joka voi olla haastavaa tehdä ilman tietoa myötätuntoon vaikuttavista mahdollistavista ja estävistä tekijöistä.
Research shows that compassion in work community increases well-being at work, innovativeness and meaningfulness for work.
Myötätunto työyhteisössä on tutkimusten perusteella esimerkiksi työhyvinvointia, innovatiivisuutta ja työn merkityksellisyyden kokemusta lisäävää, jonka takia sen nähdään olevan merkittävä voimavara organisaatiossa.
By ECEC actors I mean ECEC nurses and teachers, heads of ECEC units and regional managers.
Haastatetavat ovat varhaiskasvatuksen varhaiskasvatuksen työntekijöitä, päiväkodin johtajia sekä alue- ja palvelupäällilöitä.
In this study, I examine the different meanings associated with compassion, its enabling and inhibitory factors in work community and self-compassion.
Tarkastelun kohteena ovat myötätuntoon liitetyt merkitykset, myötätuntoa mahdollistavat ja estävät tekijät sekä itsemyötätunto.
Between freedom and control : a phenomenographic study of the work culture in one HR service organization
Vapauden ja kontrollin välimaastossa : fenomenografinen tutkimus erään henkilöstöpalvelualan yrityksen työskentelykulttuurista
In this study it became clear that also self-directed employees need support and guidance in their work.
Tutkimuksessa selvisi, että itseohjautuvatkin yksilöt tarvitsevat työskentelyyn tukea ja ohjausta.
The analysis was done by using phenomenography.
Aineiston analyysissa sovellettiin fenomenografista tutkimusotetta.
The idea of coaching-based leadership was considered beneficial but some of the HR consultants felt that the supervising in the company actually wasn’t coaching based.
Ajatusta valmentavasta johtajuudesta pidetään hyvänä, mutta osa henkilöstökonsulteista koki, ettei esimiestyö ole kaikilta osin valmentavaa tutkittavassa yrityksessä.
Coaching-based leadership and self-direction seem to increase well-being at work, work motivation and work efficiency.
Valmentavan johtajuuden ja itseohjautuvuuden nähdään lisäävän muun muassa työhyvinvointia, motivaatiota ja työn tehokkuutta.
The theoretical framework of this study consists of work-life change and the concepts of control, self-direction and coaching-based leadership.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys muodostuu työelämän muutoksen, kontrollin käsitteen, itseohjautuvuuden käsitteen sekä johtajuusteorioiden ja valmentavan johtajuuden käsitteen tarkastelusta.
The purpose of this study was to find out how the employees of one HR service organization perceive the organizational culture within the organization.
Tutkielman tarkoitus oli selvittää millaisena eräässä henkilöstöpalvelualan yrityksessä työskentelevät henkilöstökonsultit kokevat yrityksen työskentelykulttuurin.
The resources of leaders were perceived as the biggest challenge of coaching-based leadership in Company X. When changing the organizational culture there should be adequate resources and a collective understanding of the new way of working so that the change wouldn’t remain only at the rhetorical level.
Yrityksen toimintakulttuurin muuttamisessa tulisi olla kollektiivinen ymmärrys uusista toimintatavoista ja varmistaa, että niiden toteuttamiseen on tarvittavat resurssit, jotta muutoksen jalkauttaminen ei jää vain retoriselle tasolle.
The change in society and working life seems to be the basis to the fact that self-direction and coaching-based leadership are underlined in Company X’s strategy.
Yhteiskunnan ja työelämän muutos nähdään lähtökohtana sille, miksi itseohjautuvuutta ja valmentavaa johtamistapaa on haluttu korostaa tutkittavan yrityksen strategiassa.
This study is a qualitative study which research material consists of seven interviews of HR consultants working in Company X. The interviews were held in the spring of 2020 part of them held face to face and part of them via the Internet.
Haastattelut suoritettiin keväällä 2020 avoimina haastatteluina, osa kasvotusten ja osa etänä internetin välityksellä.
This study focuses on their perceptions of self-direction and coaching-based leadership, which are emphasized in organization’s strategy.
Kiinnostus kohdistuu heidän käsityksiinsä yrityksen strategiassa korostetuista itseohjautuvuudesta sekä valmentavasta esimiestyöstä.
Leaders are expected to support and facilitate their subordinates.
Esimiehen tehtävänä nähdään työntekijöiden tukeminen sekä itseohjautuvuuden mahdollistaminen.
Themes related to freedom, responsibility and control are highlighted in HR consultant’s perceptions of self-direction.
Henkilöstökonsulttien käsityksissä itseohjautuvuudesta korostuvat teemat liittyen vapauteen, vastuuseen ja kontrolliin.
Freedom is associated with more responsibilities and self-directed employees control their work, but the work is also directed by external factors such as different targets and frames.
Työskentelyä ohjaavat kuitenkin myös tavoitteet ja ulkopuolelta tulevat raamit.
The research material consisted of interviews from five (5) preschool teachers.
Tutkimusaineisto koostui viidestä (5) varhaiskasvatuksen opettajan tutkimushaastattelusta.
Studies have shown that childcare centers do not have equal possibilities to support children’s physical growth and development because of unequal physical activity conditions.
Tutkimustieto on osoittanut, ettei kaikilla päiväkodeilla ole yhdenvertaisia mahdollisuuksia lasten fyysisen kasvun ja kehityksen tukemiseen päiväkotien liikuntaolosuhteista johtuen.
The basis of this study was the need to increase physical activity in early childhood education based on previous research.
Tutkimuksen lähtökohtana oli liikunnan lisäämisen tarve varhaiskasvatuksessa aiemman tutkimustiedon perusteella.
The research material was analysed using qualitative research data analysis.
Tutkimuksen aineisto analysoitiin laadullisin aineistonanalyysin keinoin.
The teachers viewed the execution of physical activity positively primarily through enabling factors.
Haastateltavat näkivät liikunnan toteuttamisen enimmäkseen mahdollistavien tekijöiden kautta.
For the factors that possibly limited physical activity execution, teachers tried to find creative and promotive solutions.
Liikuntaa rajoittaviin tekijöihin pyrittiin löytämään liikuntaa edistäviä, luovia ratkaisuja.
Based on the results of this study, the pedagogic decisions of the preschool teachers enable children’s physical activity in different learning environments, despite the varying resources of the childcare centers.
Tutkimuksen perusteella varhaiskasvattajien pedagogiset ratkaisut mahdollistavat lasten liikkumisen erilaisissa oppimisympäristöissä olemassa olevien resurssien puitteissa.
Physical activity and its enabling and limiting factors in preschool groups described by preschool teachers
Liikunta esiopetusryhmissä sekä sen mahdollistavat ja rajoittavat tekijät varhaiskasvatuksen opettajien kuvaamana
Organised physical activity was part of the preschool groups’ activities and children’s voluntary physical activity was made possible depending on the childcare centers’ resources and safety factors.
Ohjattu liikunta oli osa toimintaa ja lasten omaehtoinen liikkuminen mahdollistettiin päiväkodin resurssit ja turvallisuus näkökulmat huomioiden.
Results of this study suggest that teachers working in preschool groups viewed physical activity as a part of daily preschool education activity and physical activity was integrated into other components of preschool education as well.
Tutkimustulosten perusteella esiopetusryhmissä työskentelevät varhaiskasvatuksen opettajat näkivät liikunnan osana jokapäiväistä esiopetustoimintaa ja se integroitui toisiin esiopetuksen sisältöihin.
The task of this study is to describe, analyze and render preschool education teachers’ views and experiences on how physical education actualises in a preschool group setting.
Tämän tutkimuksen tutkimustehtävänä on kuvata, analysoida ja tulkita esiopetusryhmissä työskentelevien varhaiskasvatuksen opettajien kokemuksia ja näkemyksiä esiopetusryhmissä toteutuvasta liikunnasta.
The research material was collected through half structured theme interviews.
Tutkimus oli kvalitatiivinen tapaustutkimus, jonka tutkimusaineisto kerättiin puolistrukturoiduilla teemahaastatteluilla.
Results of this study indicate that there are multiple factors affecting the execution of physical activity in preschool groups.
Tutkimustulokset osoittivat, että liikunnan toteutumiseen esiopetusryhmissä vaikutti useita tekijöitä.
The educators’ own physical education views and the pedagogic skills of the preschool staff members are the main determinative factors in how children’s physical activity is executed in preschool groups.
Varhaiskasvatushenkilöstön omat liikuntakasvatusnäkemykset ja pedagogiset taidot määrittävät pitkälti sitä, miten liikunta esiopetustoiminnassa näyttäytyy.