natgillin/translations-raw huggingface dataset:
More than 20 types of courses were offered over the 16-year period.
Erilaisia kurssityyppejä 16 vuoden aikana oli yli kaksikymmentä.
In addition to funding based on the Folk High School Act, financial assistance was obtained from various foundations and funds, such as the Wihuri Foundation.
Kansanopistolain perusteella saadun rahoituksen lisäksi saatiin avustuksia eri säätiöiltä ja rahastoilta, kuten Wihuri-rahastolta.
In addition to providing courses for choir leaders and singers, the Institute began its orchestral activities as early as the mid-1950s.
Kuoronjohtaja- ja laulajakurssien lisäksi orkesteritoiminta alkoi jo 1950-luvun puolivälissä.
Keywords: adult education, Grundtvigian philosophy, popular enlightenment, Klemetti Institute, Kodály method, choir singing, choir conducting, music history, music education, music culture, music camp, Orff approach, Orff-Schulwerk, Orivesi Institute, instrument teaching, free popular education, communality, solo singing, voice production
Asiasanat: Aikuiskoulutus, grundtvigilaisuus, kansanvalistus, Klemetti-Opisto, Kodály-menetelmä, kuorolaulu, kuoronjohto, musiikinhistoria, musiikkikasvatus, musiikkikulttuuri, musiikkileiri, Orff-pedagogiikka, Orff-Schulwerk, Oriveden Opisto, soitonopetus, vapaa kansansivistys, yhteisöllisyys, yksinlaulu, äänenmuodostus.
In addition, I have used focused interviews and essays to obtain extensive data from students and teachers.
Lisäksi olen teemahaastattelujen ja teemakirjoitusten avulla hankkinut laajan aineiston opiskelijoilta ja opettajilta.
The Klemetti Institute s courses were incorporated into the folk high school courses offered by the Orivesi Institute (Oriveden Opisto) and were organised during the summer months of June and July.
Klemetti-Opiston kurssit liitettiin Oriveden Opiston kansankorkeakoulun kursseiksi ja ne järjestettiin kesäisin, kesä-heinäkuussa.
This study aims to examine the operations and significance of the Klemetti Institute (Klemetti-Opisto) as a developer of Finnish music culture from 1953 to 1968 during the term of office of the Institute s founder and first director, Arvo Vainio.
Tutkimukseni tavoitteena on selvittää Klemetti-Opiston toimintaa ja merkitystä suomalaisen musiikkikulttuurin kehittäjänä 1953 1968, opiston perustajan ja ensimmäisen johtajan, Arvo Vainion toimikaudella.
The Klemetti Institute was also a pioneer in organising orchestra camps for young people.
Klemetti-Opisto toimi myös edelläkävijänä nuorisolle suunnatussa orkesterileiritoiminnassa.
The source material includes the Klemetti Institute archives, which consist of Arvo Vainio s correspondence, student applications, register books and cards, journals and student lists, course albums and nearly all issues of the Klemettiläinen bulletin.
Aineistona on Klemetti-Opiston arkisto, joka sisältää Arvo Vainion kirjeenvaihtoa, opiskelijoiden hakemukset, matrikkelikirjat ja -kortit, päiväkirjat ja oppilasluettelot, kurssialbumeja sekä lähes kaikki Klemettiläinen-tiedotuslehden numerot.
I examine extensively the Klemetti Institute s enthusiastic atmosphere, which during the early years was characterised by what some writers described as a hunger for music .
Käsittelen laajasti Klemetti-Opistossa vallinnutta ilmapiiriä, jota leimasi innostus ja alkuvuosina musiikin nälkä , kuten eräät kirjoittajat kuvaavat ilmiötä.
This involved delicate singing which strives for tonal purity and expressiveness.
Kyseessä oli kevyt laulutapa, jossa tavoitteena oli sävelpuhtaus ja ilmeikkyys.
I concentrate on primary school teachers, who accounted for the majority of course participants.
Kohdistan huomioni erityisesti kansakoulunopettajiin, joita kursseilla oli valtaosa.
The Klemetti Institute promoted Finnish music culture and played an important role in the continuing music education of primary school teachers.
Klemetti-Opisto toimi suomalaisen musiikkikulttuurin monipuolisena edistäjänä ja sillä oli tärkeä rooli kansakoulunopettajien musiikillisessa täydennyskoulutuksessa.
More important than the Orff approach was the in-depth teaching at the Klemetti Institute of the Hungarian ear training method known as the Kodály method.
Edellistä keskeisempi oli arvioni mukaan unkarilaisen säveltapailumenetelmän eli Kodály-menetelmän perusteellinen opetus Klemetti-Opistossa.
In addition to distributing a new tonal ideal and choir repertoire, the Klemetti Institute also distributed new methods of music education, thus affecting the music teaching of Finnish primary schools, in particular.
Uuden sointi-ihanteen ja kuoro-ohjelmiston leviämisen ohella uudet musiikkikasvatusmenetelmät levisivät Klemetti-Opiston kautta erityisesti kansakoulujen musiikinopetukseen.
The Klemetti Institute contributed to the expansion throughout Finland of a new ideal for choral tone.
Klemetti-Opiston toiminnan kautta uudenlainen kuorosointi-ihanne levisi koko Suomeen.
The Klemetti Institute was originally established as a choir institute, but soon expanded to offer a wide range of music courses.
Alun perin kuoro-opistoksi perustettu Klemetti-Opisto laajeni varsin nopeasti käsittämään laajan kirjon erilaisia musiikkikursseja.
Many course participants were among those launching specialist music classes in schools, and the method became the foundation for music teaching in many such schools.
Menetelmästä tuli monessa musiikkiluokkakoulussa opetuksen kivijalka.
Other courses included ear training seminars as well as courses for young people s music instructors and in playing the kantele (a Finnish string instrument) and solo singing.
Muita kursseja olivat muun muassa säveltapailuseminaarit, nuorison musiikinohjaaja-, kantele- ja yksinlaulukurssit.
The Klemetti Institute s teachers included Finland s most prominent pedagogues and artists.
Opettajina olivat maamme keskeiset pedagogit ja taiteilijat.
Chamber choirs had been virtually unheard of in Finland, but the Klemetti Institute Chamber Choir popularised them.
Klemetti-Opiston Kamarikuoron välityksellä myös Suomessa lähes tuntematon kamarikuorotyyppi tuli tunnetuksi.
As the focused essays, or reminiscences as I call them, show, their significance for the students was central.
Heidän merkityksensä opiskelijoille näyttäytyy keskeiseksi teemakirjoituksissa eli muisteluksissa, jota ilmaisua käytän.
The aim of the model is a rapid integration of the immigrant children with the majority population.
Mallin tarkoituksena on maahanmuuttajalasten nopea sopeuttaminen valtaväestöön.
All children were provided with the same goals and contents.
Opetus suunniteltiin siten, että kaikkia lapsia koskivat samat tavoitteet ja sisällöt.
The principle was not, however, realised in the directed activities of the pre-school group.
Näkemys ei kuitenkaan ilmentynyt esiopetuksen ohjatussa toiminnassa.
Pre-school education is seen as part of institutionalised education which is defined through culture.
Tutkimuksessa esiopetus nähdään osana kulttuurin määrittämää institutionaalista kasvatusta.
and 2) how did the pre-school educators´ views on multicultural education appear in their actions in a multicultural pre-school group?
ja 2) Miten esiopettajina toimivien kasvattajien käsitykset monikulttuurisuuskasvatuksesta ilmentävät opettajan toimintaa monikulttuurisen ryhmän esiopetuksessa?
After the evaluation of the state of the kindergarten´s multicultural education using four different models, I determined that the kindergarten emerged as a representative of the model where multicultural education is seen as something meant for immigrants only.
Arvioitaessa päiväkodin monikulttuurisuuskasvatuksen tilaa neljän erilaisen mallin avulla havaittiin, että päiväkoti edusti sellaista mallia, jossa monikulttuurisuuskasvatus nähdään vain maahanmuuttajille tarkoitetuksi opetukseksi.
Multicultural Education in a Multicultural Kindergarten Pre-School Group
Monikulttuurisuuskasvatus päiväkodin monikulttuurisessa esiopetusryhmässä
Education is considered from the point of view of critical multicultural education, paying special attention to the role of society in the definition of education.
Kasvatusta tarkastellaan kriittisen monikulttuurisuuskasvatuksen näkökulmasta, jossa yhteiskunnan vaikutus kasvatuksen määrittäjänä otetaan huomioon.
The research was conducted by analysing the curricula, interviewing the educators, and observing of the preschool groups.
Tarkastelu toteutuu opetussuunnitelmia analysoimalla, opettajia haastattelemalla ja esiopetusta havainnoimalla.
The contents of multicultural education were interpreted by the educators as teaching Finnish as a second language and teaching the children their own mother tongue and religion.
Monikulttuurisuuskasvatuksen sisällöiksi nähtiin suomi toisena kielenä -opetus, oman äidinkielen opetus ja oman uskonnon opetus.
The research results showed that the kindergarten´s own pre-school curriculum (1997) was in structure and form consistent with the structure and form of the National Core Curriculum for Pre-School Education from 1996.
Tutkimustulokset osoittivat, että päiväkodin oma esiopetuksen opetussuunnitelma (1997) noudatti rakenteeltaan vuoden 1996 valtakunnallisen Esiopetuksen opetussuunnitelman rakennetta.
The research questions were: 1) what multicultural goals and contents did the kindergarten´s own pre-school curriculum contain?
Kysymykseen haetaan vastausta seuraavien tutkimusongelmien avulla: 1) Mitä monikulttuurisuuskasvatuksen tavoitteita ja sisältöjä päiväkodin oma esiopetuksen opetussuunnitelma sisältää?
The research is a case study, and it concentrates on the interpretation of the working philosophy of one preschool group with respect to its implementation.
Kyseessä on tapaustutkimus, jossa keskitytään yhden esiopetusryhmän toiminnan perusteiden ja toteuttamisen tulkintaan.
The target group consisted of 20 6-year-old pre-school pupils in a kindergarten and their four pre-school educators.
Tutkimusryhmä koostuu päiväkodin 20 esioppilaasta ja neljästä esiopetusta antavasta kasvattajasta.
According to the interviews, the educational views and learning philosophy of the pre-school educators represented a child-centred point of view that takes into consideration the individual pupil´s needs and skills.
Haastatteluiden perusteella esiopetusta antavat kasvattajat edustivat kasvatusnäkemyksissään ja oppimiskäsityksissään oppilaan tarpeet ja taidot huomioivaa lapsikeskeistä näkökulmaa, mikä on myös monikulttuurisuuskasvatuksen yksi peruslähtökohta.
This study reports on the realisation of multicultural education in a multicultural pre-school group of one kindergarten.
Tutkimuksessa tarkastellaan sitä, miten monikulttuurisuuskasvatus toteutuu päiväkodin monikulttuurisessa esiopetusryhmässä.
Multicultural education was seen as remote and separate from the overall educational philosophy.
Monikulttuurisuuskasvatus koettiin vieraana ja irrallisena eikä sitä mielletty osaksi muuta kasvatusideologiaa.
The contents of the two curricula showed hardly any variation, and both of them contained only few goals and contents for multicultural education.
Monikulttuurisuuskasvatuksen tavoitteita ja sisältöjä kummassakin oli vähän.
It can be said that several human feelings existed at the same time.
Voidaan sanoa, että monia inhimillisiä tunteita koetaan samanaikaisesti.
This study was longitudinal because the same mothers were interviewed twice, first in 1998 and then after five years in 2003.
Tutkimus on seurantatutkimus, koska samoja äitejä haastateltiin kahdesti, ensinnäkin vuonna 1998 ja viiden vuoden jälkeen vuonna 2003.
However the life situation among the mothers varied.
Elämäntilanteisuuden kokemus äitien välillä oli erilainen.
It was thus possible to get information on whether their life situation had changed and the nature of those changes.
Näin oli mahdollista saada tietoa äitien elämäntilanteen muutoksista ja näiden muutosten luonteesta.
Keywords: parenthood, motherhood, disability, early special education, family-centred.
avainsanat: vanhemmuus, äitiys, vammaisuus, varhaiserityiskasvatus, perhekeskeisyys
The starting point was the subjective experience, which is also the central focus of the phenomenological method.
Lähtökohtana oli subjektiiviset kokemukset, jotka ovat myös fenomenologisen tutkimuksen tärkein kiinnostuksen kohde.
At the background of this study there was the ecological theory of Bronfenbrenner, the ecocultural approach by Gallimore and the interactive examination of family that take into consideration the whole environment and personal situation.
Tutkimuksen taustalla oli Bronfenbrennerin ekologinen teoria, Gallimoren ekokulttuurinen näkemys ja interaktiivisesti suuntautunut perhetutkimus, joissa huomioidaan ihmisen ympäristö ja elämäntilanne kokonaisuudessaan.
All mothers said that after starting school the support for the family had significally diminished.
Kaikki äidit sanoivat, että lapsen kouluun siirtymisen jälkeen vanhemmuuden tuki oli huomattavasti vähentynyt.
In this research there were a total of 32 interviews and 24 informants: 10 mothers who have a child with a disability and/or autism, 8 professionals in day care and 6 teachers at school.
Tutkimus sisältää kaikkiaan 32 haastattelua ja siihen osallistui 24 haastateltavaa: 10 kehitysvammaisen ja/tai autistisen lapsen äitiä, 8 päiväkodissa työskentelevää kasvatuksen ammattilaista ja 6 opettajaa.
The findings indicated that all mothers had experienced many complicated emotional feelings such as: anger, mourning, fear and sadness as well as love and bonding.
Tutkimustulokset osoittivat, että kaikki äidit olivat jossain vaiheessa kokeneet ristiriitaisia tunteita lastaan kohtaan kuten: vihaa, surua, pelkoa ja pettymystä yhtä hyvin kuin rakkautta ja kiintymystä.
The present research was based on the premise that by supporting the mother we can help the whole family to cope better and the professionals in day care or at school are able to support parents.
Tämä tutkimus perustui siihen käsitykseen, että tukemalla äitiä voimme auttaa koko perhettä selviytymään paremmin, ja että kasvatuksen ammattilaiset sekä päivähoidossa että koulussa pystyvät antamaan kasvatuksellista tukea vanhemmille.
The research data was collected by interviewing the mothers, the day care personnel and the teachers at school.
Tutkimusaineisto koottiin haastattelemalla äitejä, päiväkodin henkilökuntaa ja koulun opettajia.
The data of this study was analysed by the method of phenomenological psychology that was applied for this study.
Tutkimusaineisto analysoitiin fenomenologisesti sovellettua tutkimusmetodia käyttäen.
Mothers experienced that the support of the social environment, for example, relatives, families in the same situation and persons taking care of the child had significant meaning for their coping.
Äidit kokivat, että sosiaalisen ympäristön esim. sukulaisten, vertaisperheiden ja lasta hoitavien henkilöiden tuella oli huomattava vaikutus heidän selviytymiselleen.
The purpose of this study was firstly to describe the experience of the mother and the dialogue between mother and educational professionals.
Tarkoituksena oli ensinnäkin kuvata äidin kokemusta omasta vanhemmuudestaan ja saada tietoa vuoropuhelusta äidin ja kasvatuksen ammattilaisten välillä.
The parenthood experience of a mother with a disabled child and the meaning of the social environment and parent-professional partnerships
Vammaisen lapsen äidin vanhemmuuden kokemus sekä lähiympäristön ja kasvatuskumppanuuden merkitys
Same mothers were very exhausted too and the situation was quite the same after five years, when their child was teenager.
Elämäntilanteen jatkumon tarkastelu osoitti, että äitien tilanne oli pysynyt lähes samana viiden vuoden kuluttua, kun lapsi oli jo teini-ikäinen.
Mothers said that dialogue with teacher got on without problems, but there were meetings seldom, so it wasn´t possible to get enough support for their parenthood.
Yhteistyö opettajan kanssa sujui ongelmitta, mutta yhteisiä tapaamisia oli harvoin, jolloin opettaja jäi varsin vieraaksi monille vanhemmille, eikä varsinaista vanhemmuuden tukea ollut mahdollista saada.
Mostly mothers received valuable support for their parenthood and they have adopted a strong emotion for manage ring.
Useimmat äidit olivat saaneet arvokasta tukea vanhemmuudelleen ja saavuttaneet toimivan elämänhallinnan tunteen, jolloin vanhemmuus koettiin myönteisenä.
The parenthood experience of a mother with a disabled child and the meaning of the social environment and parent-professional partnerships The importance of parental guidance when a family has a child with a disability or autism has been pointed out by several studies.
Monissa tutkimuksissa on tullut esille vanhempien tukemisen tärkeys, silloin kun perheessä on vammainen tai autistinen lapsi.
Mothers with an autistic child were more stressed than mothers with a mentally retarded child. A few mothers had numerous problems with taking care of their child and they did not get enough help.
Autististen lasten äideillä oli enemmän stressiä kuin kehitysvammaisten lasten äideillä.
Secondly it was the task of this research to discover what kind of support and information the mother obtains from her social environment.
Lisäksi tehtävänä oli selvittää, millaista tukea ja tietoa äiti saa sosiaaliselta lähiympäristöltään, sukulaisilta, ystäviltä ja toisilta vanhemmilta.
Five principals in different areas of Helsinki were observed – two women and three men.
Tutkimuksen kohteena oli viisi eri puolilla Helsinkiä toimivaa rehtoria – kaksi naista ja kolme miestä.
The principals spent most of their time in the office (more than 50%).
Rehtorit viettivät eniten aikaa (yli 50 %) kansliassa.
The researcher shadowed each principal for four days for three hours at a time.
Tutkija varjosti rehtoreita neljän päivän ajan kolme tuntia kerrallaan.
In the office they were sitting mainly by the computer.
Kansliassa vietetty aika kului pääosin tietokoneen äärellä.
After each shadowing period, any unclear situations were clarified with a short interview.
Varjostuspäivän jälkeen epäselviksi jääneet tilanteet avattiin lyhyellä haastattelulla.
Keywords: distributed leadership, building community, network building, interaction, emotional intelligence, strategy, quality management
Avainkäsitteet: hajautettu johtaminen, yhteisöllisyys, verkostoituminen, vuorovaikutus, tunneäly, strategia, laadullinen kehittäminen
Activities connected with emotional intelligence could be observed over 30% and activities which required strategic thinking were observed over 20% of the time.
Tunnetaitoja vaativia tehtäviä havaittiin yli 30 % ja strategista ajattelua sisältäviä yli 20 %.
The research material was gathered by applying the Peer-Assisted Leadership method.
Tutkimuksen aineisto kerättiin Peer-Assisted Leadership – ohjelmaa soveltaen.
The time spent building networks was relatively short, although the principals considered it as an important domain of leadership according to their interviews.
Verkostoituminen taas oli suhteellisen vähäistä, vaikkakin sitä haastatteluissa pidettiin tärkeänä osana johtamista.
Good enough as a principal : how to survive leading a school
Aika hyvä rehtoriksi : Selviääkö koulun johtamisesta hengissä?
This means that the school and its principal do not have enough resources to give to a visionary development of teaching and learning – in other words pedagogical leading – even though every principal has the best knowledge about his or her own school’s status quo and the needs for development revealed by this status quo.
Näin ollen yksittäisellä koululla tai sen rehtorilla ei ole kylliksi resursseja tulevaisuutta ennakoivaan opetuksen ja oppimisen kehittämiseen eli pedagogiseen johtamiseen, vaikka jokaisella rehtorilla on kuitenkin aina paras tietämys oman koulunsa nykytilanteesta ja sen pohjalta luoduista kehittämistarpeista.
This result was congruent with previous studies showing that the work of school leaders is focused on something other than developing the quality of teaching and learning.
Tulos vastasi aikaisempien tutkijoiden esittämiä tuloksia rehtoreiden työn painottumisesta muuhun kuin opetuksen ja oppimisen laadun kehittämiseen.
By observing the daily behaviour of a principal minute by minute, the study tried to answer the following questions: how did the principals use their time, did they have time to develop their school after participating in the daily life of the school, and how did the previously studied challenges of modern leadership show in their practical work?
Koulun johtamisen arkipäivää tarkkailemalla minuutti minuutilta pyrittiin vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: mihin rehtorin aika kului, jäikö hänelle arjen pyörittämisen ohella aikaa koulun kehittämiseen ja miten aikaisemmissa teorioissa esitetyt nykyjohtamisen haasteet näkyivät rehtorin käytännön työssä.
The activities which according to the criteria of the research consisted of quality management took only 8% of the principals’ time.
Sen sijaan tehtävät, jotka sisälsivät tutkimuksen esittämien kriteerien mukaan laadullista kehittämistä, veivät aikaa vain noin 8 %.
The underlying factors were quality management, daily life management, strategic thinking and emotional intelligence.
Taustatekijöitä olivat laadun kehittäminen, arjen sujuminen, strateginen ajattelu sekä tunnetaidot.
The main hypothesis of this research was that the work of the principal consists of solving daily problems and routines concerning the pupils, teachers and other interest groups and writing all kinds of bureaucratic reports.
Tutkimuksen pääväittämä oli, että rehtorin työ koostuu oppilaita ja opettajia sekä sidosryhmiä koskevien arkipäiväisten asioiden selvittelystä ja erilaisten hallinnollisten raporttien laatimisesta.
The results gathered from the shadowing material showed that the actions of the principals were focused on bureaucratic work.
Varjostusaineistosta kootut tulokset osoittivat, että rehtoreiden toiminnot painottuivat kansliatöiden tekemiseen.
The principals were chosen at random from three educational conferences.
Rehtorit oli valittu sattumanvaraisesti, erilaisten koulutustilaisuuksien yhteydessä.
After the classification of the shadowing material, the activities of the principals were divided according to certain factors affecting them.
Varjostamalla kerättyjen havaintojen luokittelun jälkeen tutkimus jaotteli rehtoreiden toiminnot niiden taustalla vaikuttavien tekijöiden mukaan.
Through these factors the research showed that coping with the daily life of the school took about 40% of the principals’ time.
Näiden taustatekijöiden perusteella voitiin osoittaa, että koulutyön arjen sujumiseen liittyvät tehtävät veivät rehtoreiden ajasta noin 40 %.
The aim of this study was to describe school leadership on a practical level.
Tutkimuksen tavoitteena oli kuvata rehtorin työtodellisuutta käytännön toimintaa havainnoimalla.
In addition to this, the principals evaluated their own leading with a self-assessment questionnaire.
Tämän lisäksi rehtorit arvioivat omaa toimintaansa ja osallistuivat sekä viitekehyksen että varjostusaineiston pohjalta laadittuun teemahaastatteluun.
They also spent a significant mount of time in the office meeting teachers and occasional visitors.
Vuorovaikutustilanteet opettajien ja satunnaisten vierailijoiden kanssa veivät toiseksi eniten rehtoreitten aikaa.
Interestingly, an overview of the data of this thesis shows positive intervention effects in all studies despite learning disability, language, gender or age.
Tutkimustulosten merkittävänä yhteenvetona voidaan todeta, että Audilex –interventiosta ovat hyötyneet kaikki oppimisvaikeusryhmät; positiivisiin tuloksiin eivät myöskään vaikuttaneet kieliympäristö, oppilaiden sukupuoli tai ikä.
Intervention studies (N=242) aimed to examine whether training using a nonverbal auditory-visual matching computer program had a remedial effect in different learning disabilities, such as developmental dyslexia, Attention Deficit Disorder (ADD) and Specific Language Impairment (SLI).
Interventioissa tutkittiin alakoulu –ja lukioikäisiä oppilaita (N=242), joilla on lukemis- ja kirjoittamishäiriöitä, tarkkaavaisuushäiriöitä tai kielenkehityksenhäiriöitä.
These studies were conducted in both Finland and Sweden.
Suomessa ja Ruotsissa tehdyssä oppimisvaikeustutkimuksessa kuntoutettiin menestyksekkäästi eri-ikäisiä oppilaita.