natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The principals reported that the teachers use more collaborative working methods and share knowledge more actively with others than before.
Tämä välittyi rehtoreiden puheesta erityisesti opettajien välisen yhteistyön tiivistymisenä sekä opettajien välisen osaamisen jakamisen yleistymisenä.
Renewing old working methods and altering the professional identity is arduous and may generate negative attitudes towards change.
Toimintakulttuurin kehittymistä rajoittavana tekijänä rehtorit kokivat ennen kaikkea muutoksen kohtaaman vastustuksen, joka näyttäytyi asenteellisina seikkoina sekä vaikeutena luopua vanhoista toimintatavoista.
The well-being of home economics teachers in a changing school
Kotitalousopettajien työhyvinvointi muuttuvassa koulussa
On the other hand the results indicate an increase in co-operation between schools and homes with new technology.
Toisaalta tulokset viittaavat kotien ja koulujen yhteistyön lisääntymiseen teknologian myötä.
A qualitative research strategy was applied in this study.
Tutkielma toteutettiin laadullista tutkimusstrategiaa noudattaen.
"Windows of well-being" (Gerlander & Launis, 2007) was applied in interpreting the results of the research.
Tutkielman tuloksien tulkinnassa käytettiin apuna työhyvinvoinnin ikkunoita (Gerlander & Launis, 2007).
The work of a school teacher is constantly transforming because of the rapid changing of society and at the same time the well-being of teachers at work seems to have worsened in many respects.
Opettajien työ on jatkuvan muutoksen alla yhteiskunnan nopean muutosvauhdin myötä ja samaan aikaan opettajien työhyvinvointi näyttää monilta osin huonontuneen.
The data consisted of six (6) semi-structured interviews, which were carried out as telephone conversations.
Tutkielman ai-neisto koostui kuudesta (6) puolistrukturoidusta teemahaastattelusta, jotka toteutettiin puhelimitse.
The things that bring joy, motivate and help teachers to manage with their work are strongly connected to students, the work community and their own personal life.
Kotitalousopettajille iloa, motivaatiota ja työssä jaksamista tuovat asiat kietoutuivat puolestaan vahvasti oppilaisiin, työyhteisöön ja omaan henkilökohtaiseen elämään.
The interviews were transcribed, the data were thematised, and analyses applying qualitative content analysis.
Haastattelut litteroitiin ja tämän jälkeen aineisto analysoitiin teemoittelemalla ja teoriaohjaavaa sisällönanalyysia soveltaen.
The changes in working life also affect the job descriptions and tasks of home economics teachers.
Työelämän muutokset vaikuttavat myös kotitalousopettajien työnkuvaan ja työtehtäviin.
The aim of this thesis is to find out what home economics teachers with over 15 years of working experience consider to be the most significant changes in their work and how these changes have affected their well-being.
Näistä lähtökohdista tämän tutkielman tavoitteena on selvittää, mitkä ovat yli 15 vuotta peruskou-lussa työskennelleiden kotitalousopettajien mielestä heidän työssä tapahtuneet merkittävimmät muutokset ja millaisia vaikutuksia kyseisillä muutoksilla on ollut heidän kokemaansa työhyvinvointiin.
The second aim is to find out what kind of support home economics teachers have received for their well-being and what kind of factors help them to endure in their work.
Tutkielman toisena tavoitteena on selvittää, millaista tukea kotitalousopettajat ovat saaneet työhyvinvointiinsa ja millaiset tekijät auttavat heitä jaksamaan työssään.
The teachers had experienced the weakening of handcraft skills and different kinds of problems increased among students.
Oppilaiden kädentaitojen koettiin huonontuneen ja myös erilaisten ongelmien lisääntyneen.
In this thesis well-being at work is examined especially from the perspective of change, and at the same time acounting its holistic nature.
Tutkielmassa työhyvinvointia ilmiönä tarkastellaan erityisesti muutoksen näkökulmasta sen kokonaisvaltaista luonnetta kuitenkaan unohtamatta.
The home economics teachers taking part in the research resided in different parts of Finland and had various backgrounds in terms of their professional education.
Tutkielmaan osallistuneet kotitalousopettajat olivat eri puolilta Suomea ja erilaisen koulutustaustan omaavia.
Attributes related to the teachers’ personalities were also emphasized in the experienced well-being of home economics teachers.
Myös persoonallisuuteen liittyvät piirteet korostuivat kotitalousopettajien kokemassa työhyvinvoinnin kokonaisuudessa.
Additionally, changes in the physical working environment because of indoor air issues seem to challenge the well-being of home economics teachers.
Myös sisäilmaongelmista johtuvat toimintaympäristön muutokset näyttävät haastavan kotitalousopettajien työssä jaksamista.
The results imply that, the most essential changes in the work of home economics teachers seems to be connected to students.
Kotitalousopettajien keskeisimmät työn muutokset näyttävät tämän tutkielman tulosten mukaan kietoutuvan oppilaisiin.
The results of this research highlight themes that can be helpful and useful in supporting the well-being of home economics teachers in their future in-service training.
Tutkielman tulokset antavat suuntaviivoja kotitalousopettajien täydennyskoulutukselle niistä teemoista, joilla voidaan tukea kotitalousopettajien työssä jaksamista.
Interviews were conducted during December 2018 and January 2019.
Haastattelut toteutettiin joulukuun 2018 ja tammikuun 2019 aikana.
Food waste means wasted food which could have been prevented.
Ruokahävikillä tarkoitetaan ruokaa, jonka poisheittäminen olisi voitu estää.
This thesis was conducted with a qualitative research method by interviewing seven home economics teachers.
Tutkimus toteutettiin laadullisella tutkimusotteella haastattelemalla seitsemää kotitalousopettajaa.
Home economics teachers aim to reduce food waste actively during lessons and outside of them.
Kotitalousopettajat pyrkivät vähentämään ruokahävikkiä aktiivisesti niin oppituntien aikana kuin niiden ulkopuolellakin.
Food waste has been researched as part of sustainable food consumption.
Ruokahävikkiä on tutkittu osana kestävää ruoan kulutusta.
Research on the environmental impacts of food supply chain has increased interest about food waste.
Ruokaketjun aiheuttamien ympäristövaikutusten tutkimuksen myötä kiinnostus ruokahävikkiä kohtaan on lisääntynyt.
Home economics teachers’ experiences about food waste and sustainable food education : "Our strength is that food waste is prevented during every lesson"
Kotitalousopettajien kokemuksia ruokahävikistä ja kestävästä ruokakasvatuksesta : "Meidän vahvuus on se, että sitä hävikin estämistä tehdään ihan käytännössä joka tunnilla"
From perspective of home economics education phenomenon has been researched as part of sustainable food education but empirical research on food waste education has scarcely conducted.
Kotitalousopetuksen näkökulmasta ilmiötä on tarkasteltu osana kestävää ruokakasvatusta, mutta empiiristä tutkimusta ilmiöön liittyvästä opettamisesta ei ole juurikaan tehty.
It has been seen as a problem that increasing knowledge about food waste does not help households to reduce food waste.
Ongelmaksi on nähty, että pelkkä tiedon lisääminen ei edistä ruokahävikin vähentämistä kotitalouksissa.
Food waste education was seen as natural part of cooking and eating practices.
Ruokahävikkiin liittyvä ruokakasvatus nähtiin luonnolliseksi osaksi kotitaloustunnin ruoanvalmistus- ja ruokailutilanteita.
Experiences of home economics teachers about food waste and food waste education were analysed with qualitative content analysis.
Kotitalousopettajien kokemuksia ruokahävikistä ja siihen liittyvästä kasvatuksesta analysoitiin aineistolähtöisellä sisällönanalyysilla.
This thesis examines home economics teachers’ experiences about food waste and what kind of educational potential home economics as a school subject can provide from the perspective of food waste reduction.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan kotitalousopettajien kokemuksia ruokahävikistä sekä sitä, minkälaisena kasvatuksellisena mahdollisuutena kotitalousopetus voidaan nähdä ruokahävikin vähentämisessä.
A better teacher and students’ interaction as well as guidance during cooking and eating environments enhance the development of food sense related to food waste reduction.
Ruoanvalmistus- ja ruokailutilanteiden ohjaaminen ja sen yhteydessä käydyt keskustelut opettajan ja oppilaiden kesken voivat edistää ruokahävikin vähentämiseen liittyvän ruokatajun kehittymistä.
The aim of this thesis is to study how home economics education can advance the development of food sense in context of food waste.
Tutkimuksen tavoitteena on pohtia sitä, miten kotitalousopetuksen keinoin voidaan edistää ruokatajun kehittymistä ruokahävikin näkökulmasta.
The main themes of the interview were experiences about food waste, activities to reduce the food waste and development of prerequisites to reduce food waste in home economics education.
Aineiston keruumenetelmänä toimi teemahaastattelu, jossa keskeisinä teemoina olivat kokemukset kotitalousopetuksen ruokahävikistä, ruokahävikin vähentämiseen pyrkivä toiminta kotitalousopetuksessa sekä ruokahävikin vähentämiseen tarvittavat valmiudet ja niiden kehittyminen kotitalousopetuksessa.
Students’ prejudices towards expiration date or experiencing cleaning and recycling of empty food packages’ as unpleasant are challenging the food sense education.
Haasteena ruokatajun kehittymiselle voi kuitenkin olla oppilaiden ennakkoluuloinen suhtautuminen parasta ennen -päiväyksiin tai toisaalta tyhjien elintarvikepakkausten puhdistamisen ja kierrättämisen kokeminen epämieluisaksi tehtäväksi.
Food waste can be prevented by taking into account the opportunities of learning environment and home economics classroom resources.
Huomioimalla oppimistilanteiden mahdollisuudet ja kotitalousluokan resurssit voidaan edistää ruokahävikkiin liittyvää ruokaosaamista monipuolisesti.
To compare different age groups, the students were divided into two groups: aged 8–11 and aged 12–15.
Ikäryhmien välistä vertailua varten oppilaat jaettiin kahteen ikäryhmään: 8–11-vuotiaisiin ja 12–15-vuotiaisiin.
This study is a part of Learning to be (L2B) project evaluation.
Tämä tutkielma on osa Learning to be (L2B) -hankkeen arviointia.
L2B project is Co-funded by the Erasmus+ Programme of the European Union and it is providing practices and methodologies for assessing social emotional and health (SHE) skills at schools.
L2B on Euroopan unionin Erasmus+ -ohjelman rahoittama kansainvälinen hanke, joka tarjoaa käytänteitä ja metodeja sosioemotionaalisten ja terveystaitojen arviointiin kouluissa.
In SECQ students responded on a scale 1–6 (1 = completely false, 6 = completely true) to claims describing good social emotional skills.
SECQ -kyselyssä (Zhou & Ee, 2012) oppilaat vastasivat asteikolla 1–6 (1 = täysin epätosi, 6 = täysin tosi) erilaisiin väittämiin, jotka kuvasivat hyviä sosioemotionaalisia taitoja.
School-aged children’s perceptions of their social and emotional competence : Examination of the Social and Emotional Competence Questionnaire in Learning to be project’s pre-test phase
Kouluikäisten lasten käsitykset omasta sosioemotionaalisesta kompetenssistaan : Sosiaalista ja emotionaalista kompetenssia mittaavan kyselyn tarkastelu Learning to be-projektin alkukartoitusvaiheessa
The result indicates that the SECQ can be used as a valid instrument for measuring SEC.
Tämä tulos antaa viitteitä siitä, että SECQ -mittaria voi tulevaisuudessakin käyttää validina mittarina sosioemotionaalisten taitojen mittaamiseen.
In this study, the SECQ turned out to function quite well and the factoring did comply mostly with the original scale.
SECQ -mittari osoittautui tässä tutkielmassa toimivan varsin hyvin ja sen faktorointi noudatti pääosin alkuperäistä skaalausta.
In L2B the data was collected from nearly 1500 students aged 8–15 from 20 different schools from each of the five participating countries.
Learning to be -projektiin osallistui 20 eri koulusta ja viidestä eri Euroopan maasta kustakin miltei 1500 8–15-vuotiasta oppilasta.
The perceptions of students’ SEC in these two age groups were compared with independent-samples testing and the functionality of the SECQ with reliability analyses by comparing the SECQ data’s Cronbach’s alpha (α) values in different age groups.
Eri ikäisten oppilaiden näkemyksiä sosioekonomisesta kompetenssistaan vertailtiin riippumattomien otosten testauksilla ja SECQ -mittarin toimivuutta eri ikäryhmissä luotettavuustarkasteluilla vertailemalla SECQ -datan Cronbachin alfa (α) -arvoja eri ikäryhmissä.
In a previous study, the SECQ meter has been noticed to be potential instrument to measure SEC, but a follow up research with more versatile sample of respondents from various cultural backgrounds is needed, as well as examining the validity of the meter (Zhou & Ee, 2012).
SECQ -mittarin on aiemmassa tutkimuksessa todettu olevan potentiaalinen instrumentti sosioemotionaalisen kompetenssin mittaamiseen, mutta jatkotutkimusta monipuolisemmalla otoksella erilaisista kulttuuritaustoista tulevilta vastaajilta ja muutenkin mittarin toimivuudesta tarvitaan (Zhou & Ee, 2012).
The functionality of the SECQ in both age groups will also be compared.
Lisäksi tarkastellaan SECQ -mittarin toimivuutta näissä kahdessa ikäryhmässä.
The instrument that was used to measure students’ SEC, was the Social and Emotional Competence Questionnaire (SECQ), that is based on the CASEL (as cited in Zhou & Ee, 2012, p. 28) model of social emotional learning (SEL).
Mittarina käytettiin the Social and Emotional Competence Questionnaire (SECQ) -kyselyä, joka pohjautuu CASELin (Zhoun & Een, 2012, s. 28 mukaan) tuottamaan malliin sosioemotionaalisesta oppimisesta.
In the pre-test phase of L2B project, the students perceived their SEC to be fairly good on average.
L2B -projektin alkukartoitusvaiheessa oppilaat näkivät oman sosioemotionaalisen kompetenssinsa keskimäärin kohtalaisen hyvänä.
The functionality of SECQ measure seemed also to have differences between age groups, in order that the SECQ seemed to function slightly poorer with younger than with older students.
Myös SECQ -mittarin toimivuudessa eri ikäryhmillä oli eroja niin, että mittari näytti toimivan hieman heikommin nuoremmilla kuin vanhemmilla oppilailla.
With the same data, an exploratory factor analysis was conducted to investigate the functionality of the SECQ and if the different subscales factored complying with an original scale.
Samalla datalla tehtiin myös eksploratiivinen faktorianalyysi, jonka avulla selvitettiin SECQ -mittarin toimivuutta sekä sitä, faktoroituivatko sen eri osa-alueet alkuperäisen skaalauksen mukaan.
From the descriptive statistics of the SECQ data, conclusions about students’ perceptions of their SEC were made.
SECQ -aineiston kuvailevien tietojen perusteella tehtiin tulkintoja oppilaiden käsityksistä sosioemotionaalisesta kompetenssistaan.
The purpose of this study was to examine, how the students participating in L2B project perceived their SEC in the pre-test phase of the project, how well did the SECQ measure SEC, were there any differences between younger and older students in perceptions of their SEC and whether the SECQ functioned equally in both age groups.
Tutkielman tavoitteena oli selvittää, miten L2B -projektiin osallistuneet oppilaat näkivät oman sosioemotionaalisen kompetenssinsa tutkimuksen alkukartoitusvaiheessa, kuinka hyvin tätä mittaamaan käytetty SECQ -kysely toimi, oliko eri ikäisten oppilaiden näkemyksissä sosioemotionaalisesta kompetenssistaan eroja sekä toimiko käytetty mittari yhtä hyvin niin nuorempien kuin vanhempien oppilaiden ikäryhmissä.
Altogether, the measure turned out to be functionable for examining SEC, regardless of the respondents’ age.
Mittari osoittautui kuitenkin toimivaksi sosioemotionaalisen kompetenssin kartoitukseen riippumatta vastaajien iästä.
Consequently, there still is room for improving students’ SEC and it is possible to expect, that the SEL intervention in L2B project will improve students’ SEC.
Näin ollen oppilaiden sosioemotionaalisissa taidoissa on kehittämisen varaa ja on mahdollista, että L2B -projektin aikana toteutettava sosioemotionaalisen oppimisen interventio tulee parantamaan oppilaiden sosioemotionaalista kompetenssia.
This should be examined with more versatile and accurate methods.
Eri ikäisten oppilaiden näkemyksiä sosioemotionaalisesta kompetenssistaan tulisi vielä tutkia monipuolisemmilla ja tarkemmilla menetelmillä.
Younger and older students seemed to have somewhat differing perceptions of their SEC, but in this study, it is left unclear, whether the differences were due to the age per se or merely the large sample size.
Eri ikäisillä oppilailla näytti olevan jonkin verran eroa näkemyksissään sosioemotionaalisesta kompetenssistaan, mutta tutkielmassa ei selvinnyt, johtuiko ero juuri oppilaiden iästä vai esimerkiksi suuresta otosjoukosta.
This study is responding to these needs as Learning to be project is examining students’ SEC in five European countries.
L2B -projekti ja näin ollen myös tämä tutkielma, vastaa näihin tarpeisiin tutkimalla oppilaiden sosioemotionaalisia taitoja viidessä eri Euroopan maassa.
In the CASEL (2019) model, SEL is used to improve students’ SEC.
Mallissa sosioemotionaalista oppimista käytetään oppilaiden sosioemotionaalisen kompetenssin kehittämiseen (CASEL 2019).
This study is concentrated on the project’s pre-test questionnaire’s section that was used to measure students’ social emotional competence (SEC).
Tässä tutkielmassa keskitytään L2B -projektin alkukartoituskyselyn osioon, jolla mitattiin oppilaiden sosioemotionaalista kompetenssia.
Additionally, previous study has shown, that the SECQ might not function as well with younger as with older students (Zhou & Ee, 2012).
Lisäksi aiemmassa tutkimuksessa on havaittu, että SECQ -mittari ei välttämättä toimi niin hyvin nuorilla lapsilla kuin hieman vanhemmilla (Zhou & Ee, 2012), joten tässä tutkielmassa myös vertaillaan havaittuja oppilaiden käsityksiä sosioemotionaalisesta kompetenssistaan nuorempien ja vanhempien oppilaiden välillä.
For values part education should be more open to receive the needs adduced by surrounding society to contents of education.
Arvojen osalta koulutuksen tulisi olla avoimempi ottamaan vastaan ympäröivän yhteiskunnan esiin tuomia tarpeita kasvatuksen ja koulutuksen sisällöiksi.
Compassion is central human feeling and capability to compassion is crucial for democracy.
Myötätunto on keskeinen inhimillinen tunne ja ihmisten kyky myötätuntoon on demokratian ehto.
This contradicted the ideology of lifetime learning, which is a background assumption of the document.
Tämä oli ristiriidassa asiakirjan taustaoletuksena olevan elinikäisen oppimisen ideologian kanssa.
I think there can be a problem in child´s active agency in things considering himself, if it is narcissistic way to pursue one´s own advantages rather than it is based on democratic values and considering consequences of acts.
Näen lapsen aktiivisen toimijuuden itseään koskeviin asioihin myös ongelmallisena, jos se on narsistista omien etujen tavoittelua eikä perustu demokraattisiin arvoihin ja tekojen seurausten pohtimiseen.
The analysis of data has been influenced by discourse analysis, which is already a theoretical framework.
Aineiston analyysini on saanut vaikutteita diskurssianalyysista, joka itsessään on teoreettinen viitekehys.
The sentences steered to personnel were in a passive form and were expressed in a strongly fact-based discourse, in which agency was dismissed by using passive form without an active actor.
Henkilöstölle suunnatut lauseet oli ilmaistu passiivi -muodossa, mikä muodosti niistä vahvan seurauksellista tosiasiapuhetta, jossa toimijuus kadotettiin käyttämällä passiivimuotoa ilman aktiivista tekijää.
Expanding a circle of compassion towards global compassion could be seen in the data.
Myötätunnon piirin laajentaminen kohti globaalia oli havaittavissa aineistossa.
The discourse of sustainable way of life occurred in form of eco-social-culture.
Kestävän elämäntavan diskurssi oli nähtävissä mm. ekososiaalisen sivistyksen muodossa.
The National Core Curriculum emphasized democracy values, such as participation, parity and equality.
Varhaiskasvatussuunnitelman perusteiden arvoissa korostuivat demokratian arvot, kuten osallisuus, yhdenvertaisuus ja tasa-arvo.
Research of compassion has been increasing in Finland and this study is a part of research project "Constituting Cultures of Compassion in Early Childhood Education".
Myötätuntotutkimus on alkanut lisääntyä Suomessa ja tämä tutkielma on tehty osana Myötätunnon rakentuminen varhaiskasvatuksen arjessa - Constituting Cultures of Compassion in Early Childhood Education" -tutkimushanketta.
Research questions were made by the model of Vitikka (2009) so that values and common goals of the curricula and pedagogy are divided to their own questions.
Rakensin tutkimuskysymykset Vitikan (2009) mallin mukaisesti jaotellen opetussuunnitelman arvot ja yleiset tavoitteet ja pedagogiikan omiksi kysymyksikseen.
Through the analysis I was in dialogue with the theories of compassion and cultures of compassion.
Kävin analyysissa vuoropuhelua teorian kanssa myötätunnosta ja myötätuntokulttuurista.
It is worth pondering if the text of National Core Curriculum could be more mend to be a pedagogical tool for educators.
Pohdittavaksi jää varhaiskasvatussuunnitelman tekstin suuntaaminen enemmän pedagogiseksi työvälineeksi kasvattajille.
The discourse of care and the discourse of rights were simultaneously present.
Hoivan ja lapsen oikeuksien diskurssit olivat rinta rinnan läsnä.
I used coding and process of writing as a help in analysing the data.
Käytin analyysissa apuna koodaamista ja kirjoittamisen prosessia.
On basis of the theory I chose for closer scrutiny sentences and mental unities that were connected to compassion, cultures of compassion, participation, parity and equality.
Päädyin valitsemaan teorian pohjalta analyysin kohteiksi sellaiset lauseet ja ajatuskokonaisuudet, jotka kytkeytyivät myötätuntoon, myötätuntoiseen kasvatuskulttuuriin sekä osallisuuteen, tasa-arvoon ja yhdenvertaisuuteen.
The purpose of this study was to find out how the language used in the National Core Curriculum for ECEC 2016 makes meanings, builds and renews the social reality of early childhood education by perspective of compassion and building cultures of compassion.
Tutkielmani tavoitteena oli selvittää, kuinka Varhaiskasvatussuunnitelman perusteet 2016 kielenkäytöllään merkityksellistää, rakentaa ja uudistaa varhaiskasvatuksen sosiaalista todellisuutta myötätunnon ja myötätunnon kulttuurin rakentamisen kannalta.
For personnel´s part it was important to understand the meaning of warm interaction and being a model for constructing cultures of compassion.
Henkilöstön osalta korostui myönteisen vuorovaikutuksen ja mallina toimimisen merkityksen ymmärtäminen myötätuntoisen kasvatuskulttuurin rakentamiseksi.
In this study I consider, how values and common goals and practices of personnel described in the National Core Curriculum could be interpreted to guide towards building cultures of compassion.
Tutkimuksessani tarkastellaan, miten Varhaiskasvatussuunnitelman perusteiden arvojen ja yleisten tavoitteiden sekä perusteissa kuvatun henkilöstön toiminnan voidaan tulkita ohjaavan myötätuntoisen kasvatuskulttuurin rakentamiseen.
On to cultures of compassion in National Core Curriculum for Early Childhood Education and Care 2016
Myötätuntoisen kasvatuskulttuurin jäljillä Varhaiskasvatussuunnitelman perusteissa 2016
The National Core Curriculum for Early Childhood Education and Care 2016 is new document and it obligates the actors of ECEC as well as the values and the emphasis of it influence local curricula and implementation of ECEC.
Valtakunnalliset Varhaiskasvatussuunnitelman perusteet 2016 on uusi ja varhaiskasvatuksen toimijoita velvoittava asiakirja, jonka sisältämät arvot ja painotukset vaikuttavat paikallisiin varhaiskasvatussuunnitelmiin ja varhaiskasvatuksen toimintatapoihin.