natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Firstly, the study presents a measurement model based on a general performance measurement development process with adjustments made to meet the special requirements of the NewWoW context.
Ensimmäiseksi työ esittelee tähän kontekstiin mukaillun mittaamismallin perustuen yleiseen suorituskyvyn mittaamisen prosessiin.
The purpose of this study is to understand how to measure knowledge work performance in the NewWoW context and to construct an analytical managerial tool to help measure the organisation’s current work practices and the impacts of NewWoW initiatives.
Kuitenkin käytännön esimerkit siitä miten tietotyön suorituskykyä mitataan ovat vähissä, varsinkin työympäristömuutosten osalta.<br/><br/>Tämän tutkimuksen tarkoitus on lisätä ymmärrystä miten tietotyön suorituskykyä voidaan mitata työympäristömuutosten (NewWoW) kontekstissa ja kehittää analyyttinen johtamistyökalu, jolla voidaan saada tietoa organisaation nykyisistä työskentelytavoista ja mitata muutosten vaikutuksia.
The thesis uses previous performance measurement literature to build up measures for the context of new ways of working; secondly, it reflects on how the knowledge work performance measurement practices function in the new context.
Työssä hyödynnetään aiempaa suorituskyvyn mittaamisen kirjallisuutta ja testataan, kuinka yleisesti käytetty mittaamisen prosessi soveltuu tähän kontekstiin.
The contribution of this thesis is that it presents performance measurement practices in the NewWoW context and offers empirical evidence on how it can be used to identify what should be changed and measure the impacts of changes.
Työkalu on osoittautunut hyödylliseksi käytännön johtamisessa, sillä sitä on käytetty jo 40:ssä organisaatiossa.<br/><br/>Väitöskirjan kontribuutio on siinä, että se esittelee suorituskyvyn mittaamisen käytäntöjä uudessa kontekstissa ja tarjoaa käytännön kokemuksia siitä, miten sitä voidaan käyttää tunnistamaan kehitystarpeita ja mittaamaan kehitystoimien vaikutuksia.
In the theoretical section, this study builds a framework for knowledge work performance.
Keskeisessä osassa mittausprosessia on kirjallisuuden pohjalta rakennettu tietotyön suorituskyvyn viitekehys, joka auttaa hahmottamaan mittaamisen kokonaisuuden.
However, while the NewWoW context covers many research areas it should be managed and measured as a whole.
Kuitenkin kun puhutaan laajasta työympäristömuutoksesta, jossa koko johtamisen luonne muuttuu kontrolloinnista luottamukseen, on tärkeä, että muutosta johdetaan ja mitataan kokonaisuutena, jossa yhdistyvät mm. tilat, teknologia ja johtaminen.
Apparently a genuine change in quantity type always requires reorganization of gestures in production, and this in turn is reflected in the speech signal itself.
Tämä ilmeisesti johtuu siitä, että todellinen muutos sanan rytmissä edellyttää aina puheliikkeiden erilaista organisaatiota, ja nämä erot heijastuvat myös akustiseen puhesignaaliin tarjoten kuulijalle monia vihjeitä sanan identiteetistä.
It would appear that there is a rhythmic unity underlying a quantity category in Finnish, i.e. speakers have an idea of the rhythm of a quantity category (e.g. CVCV) which is independent of the segments involved.
Vaikuttaa siltä, että suomen kielen puhujalla on kvantiteettihahmo tai rytmillinen malli, joka on äänne-eroista suhteellisen riippumaton.
Measured timing differences corresponding to segmental differences can then be thought to be a reflection of various physiological factors such as differences in "sluggishness" of the various articulators involved.
Toisaalta, mitatut kestot vaihtelevat puheessa suuresti, riippuen hyvin monista seikoista, mm. äänteen tyypistä ja yleisestä puhenopeudesta.
Research is presented on some aspects of phonetic timing in Finnish, a language often mentioned as a prototypical example of a quantity language.
Suomen kieltä on pidetty malliesimerkkinä tällaisesta kielestä, koska suomessa esiintyy varsin vapaasti pitkiä ja lyhyitä vokaaleja ja konsonantteja erottamassa merkityksiä.
The main result of Experiment 2, however, was that listeners were not able to discriminate quantity types when the original test words were replaced with intensity matched sine waves, even when listeners were informed ahead of time of the segmental content of the original words.
Sen sijaan havaintokokeet, joiden ärsykkeistä poistettiin äänteellinen informaatio, viittasivat siihen, että suomen kielen kuulija ei havaitse kvantiteettia riippumattomasti, vaan tarvitsee myös äänteellistä informaatiota kvantiteettihahmon tunnistamista varten.
Using LPC analysis, dynamic time warping (based on intensity variation) and (re)synthesis, stimulus series were produced whose timing varied gradually while retaining spectral and other properties of the original quantity minimal pairs.
Pelkästään ajoitusta muuttamalla jää kuitenkin aina muita tekijöitä, esim. sävelkulku ja äänen laatu, jotka sopivat paremmin alkuperäiseen sanaan, ja näin "jarruttavat" tunnistuksen muuttumista.
It was found that measured durational differences due to different segments (e.g. 'k' vs. 'l') disappear (or are reduced to statistical insignificance) in speech produced "with closed mouth" (as in Kozhevnikov and Chistovich's classic experiment), while differences due to differing quantity types (e.g. CVCCV vs. CVCV) remain.
Voidaan siis väittää, että hän käyttää samaa rytmiä lausuessaan esim. sanat 'tulli' ja 'tukki', vaikka mitatut kestot ovatkin systemaattisesti eri.
In any case the simple answer that quantity languages make phonological use of duration is obviously inadequate.
Termi 'kvantiteettikieli' tarkoittaa perinteisen selityksen mukaan sellaista kieltä, jossa äänteiden kestoja käytetään erottamaan eri sanoja toisistaan.
The experiments of Chapter Four were designed to investigate the importance of the small qualitative differences that exist between quantity types but were missing from the sine wave stimuli.
Tutkimuksessa analysoitiin akustisesti suomen kielisiä sanoja ja käytettiin eri havaintokokeita selvittämään absoluuttisten keston ja muiden seikkojen osuutta merkityserojen tuottamisessa ja havaitsemisessa.
This parallels the results of Kozhevnikov and Chistovich's closed mouth experiment for Russian in which segmental differences also disappeared but differences due to "rhythmic figure" (stress on first or second syllable) remained.
Toisaalta kokeissa, joissa pyydettiin puhujia lausumaan sanoja siten, että suu oli kiinni ja kieli liikkumatta, äänteelliset ajoituserot hävisivät, mutta kvantiteettiin liityvät erot jäivät.
On the other hand Finnish, at least, though often taken as a prime example of a quantity language, does not appear to be such a pure quantity language.
Esim. sana 'tuli' saadaan venyttämällä kuulostamaan sanalta 'tuuli', mutta lopputulos ei ole yhtä hyvä kuin alkuperäinen 'tuuli'.
The research task is divided into three questions, which concern the meanings of commercial television in the television companies, in their programming and in the reception.
Väitöstutkimuksessa puretaan kaupallisen television käsitettä tarkastelemalla niitä merkityksiä, joita kaupalliselle televisiolle tuotettiin niin televisioyhtiöissä ja niiden ohjelmistoissa kuin vastaanotossakin.
This observation overrules the common belief of early commercial television as a mere hobby of the radio engineers.
Tutkimuksessa kumotaan käsitystä varhaisesta televisiotoiminnasta teekkarien harrasteluna.
In the Cold War context, the commercial television companies were actively aiming at promoting Western (television) culture in Finland, but at the same time, they were emphasizing a special national and cultural identity.
Vaikka kaupallisten televisioyhtiöiden ohjelmistoihin sisältyi merkittävä määrä ulkomaista ja erityisesti amerikkalaista ohjelmaa, korostettiin myös toiminnan suomalaisuutta esimerkiksi muokkaamalla ulkomaisia ohjelmaideoita kotimaiseen kulttuuriin sopiviksi.
The empirical material consists of the interviews of the Finnish television pioneers, the programming of the companies (as published on tv guides), newspaper and magazine clippings (editorials, letters to the editor, columns), archived documents and contemporary writings.
Aineistoina käytetään ainutlaatuisia televisiopioneerien haastatteluja, ohjelmatietoja, lehtileikkeitä, arkistoaineistoja sekä aikalaistekstejä.
In fact, TES-TV, MTV and Tesvisio were hardly ever labelled as commercial but were more like public television companies aiming at pluralism and diverse programme types.
Vaikka TES-TV:n, Mainos-TV:n ja Tesvision toiminta rahoitettiin mainosajan ja kustannettujen ohjelmien myynnillä, yhtiöiden toimintaperiaatteet ja ohjelmistot erosivat monessa suhteessa siitä käsityksestä, jolle julkisen palvelun ja kaupallisen televisiotoiminnan välinen kahtiajako perustuu.
Thus, it includes writing the institutional history of commercial television.
Lisäksi tutkimus purkaa ajatusta kaupallisen television ja amerikkalaisuuden kytköksestä.
The chapter explores the meanings of Finnishness by focusing on the themes of patriotism, religion, education, family, consumer culture and middle class culture, for example.
Kaupallisissa televisioyhtiöissä vallinnut käsitys suomalaisuudesta nojautui keskiluokkaiseen, kodin, uskonnon ja isänmaan ympärille rakentuvaan arvomaailmaan.
Broadcasting became more professional and commercial Tesvisio even operated a network of three television stations.
Säännöllinen televisiotoiminta käynnistyi kuitenkin kaupallisesti rahoitetun televisioaseman lähetyksillä, ja vuoteen 1964 mennessä Suomessa ehti toimia kolme kaupallista televisioyhtiötä.
The analysis focuses on three television companies, TES-TV, MTV (in Finnish Mainos-TV) and Tesvisio.
TES-TV:n, Mainos-TV:n ja Tesvision merkitykset suomalaisessa televisiokulttuurissa 1956-1964
The analysis of programme policy, programming strategies, serial programming, censorship, audience building, different types of advertising and programming as well as early televisual experimentations reveals how the television production and programming became professionalized in a few years.
Kaupallinen televisiotoiminta ammattimaistui hyvin nopeasti 1950- ja 1960-lukujen taitteessa, kun ohjelmat ja mainokset pyrittiin erottamaan toisistaan, ohjelmistoa rakennettiin erilaisia ohjelmistonsuunnittelun strategioita soveltaen ja televisiolle etsittiin aktiivisesti uusia, välineelle ominaisia ilmaisumuotoja.
The first of them focuses on the commercial television as a part of the Finnish television system.
Suomalaista televisiohistoriaa tarkastellaan usein Yleisradion historiana.
In 1960, a company called Tesvisio was established to manage the programming of the channel.
Vasta Yleisradion ostettua Tesvision vuonna 1964 kahden kanavan välillä vallinnut kilpailu vaihtui Yleisradion ja Mainos-TV:n yhteiseen monopoliin.
The dichotomy of public service television and commercial television is applied as a conceptual starting point.
Tutkimuksessa esitetään, että sen enempää televisioyhtiöissä kuin julkisessa keskustelussakaan TES-TV:tä, Mainos-TV:tä ja Tesvisiota ei määritelty selkeästi kaupallisiksi televisioyhtiöiksi.
Data was collected between August 2009 and January 2010 in one Lithuanian county.
Aineisto kerättiin Liettuassa, yhdessä maakunnassa elokuusta 2009 tammikuuhun 2010.
Evaluated in connection to organizational social context
Arviointi suhteessa organisaation sosiaaliseen todellisuuteen
Health care professionals (nurses, physicians and others) from 29 teams in 18 primary health care centers participated in this study.
Terveydenhuoltohenkilöstö (hoitajat, lääkärit ja muut) yhteensä 29 tiimistä, jotka olivat 18 terveyskeskuksesta (primary health care centers) osallistui tähän tutkimukseen.
At the nurses’ team level, a strong positive correlation was found between all of the stress subcategories investigated, except for that of ‘discrimination’.
Hoitajien tiimien tasolla löydettiin vahva positiivinen korrelaatio kaikkien tutkittujen stressin osa-alueiden välillä lukuun ottamatta syrjintää.
The purpose of this study was to describe and evaluate nurses experienced stress and its connections with the organizational social contexts in primary health care.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata ja arvioida hoitajien kokemaa stressiä ja sen yhteyttä sosiaaliseen kontekstiin perusterveydenhuollossa.
Stress is one of the most severe occupational risks among nurses working in different health care settings, as well for nurses working in primary health care.
Stressi on yksi vakavimmista työhön liittyvistä riskeistä eri terveydenhuoltoalan konteksteissa työskentelevillä hoitajilla, kuten myös perusterveydenhuollossa työskentelevillä hoitajilla.
Nurses working with younger patients experienced higher levels of stress than those working with adult patients.
Nuorempien potilaiden parissa työskentelevät hoitajat kokivat enemmän stressiä kuin ne, jotka työskentelivät aikuispotilaiden kanssa.
In total, 187 nurses completed the ENSS and 344 health care professionals (including nurses) completed the OSC questionnaire.
Yhteensä 187 hoitajaa vastasi hoitajien stressiä mittaavaan mittariin (ENSS) ja 344 terveydenhuoltohenkilöstöön kuuluvaa (mukaan lukien hoitajat) vastasivat sosiaalista kontekstia (OSC) mittaavaan mittariin.
Managers should be aware of the variation in experienced stress among nurses who work in different teams, and should also recognize the different social contexts in which teams work in order to identify fixable problems, decrease nurses’ experienced stress, and to promote evidence-based practices which relate to this important area.
Johtajien tulisi olla tietoisia hoitajien kokeman stressin vaihteluista eri tiimeissä ja heidän tulisi tunnistaa erilaiset sosiaaliset kontekstit missä tiimit työskentelevät, jotta he voivat tunnistaa ratkaistavissa olevat ongelmat ja vähentää hoitajien kokemaa stressiä ja edistää näyttöön perustuvia käytäntöjä.
Different organizational cultures, climates and levels of morale existed at both team and organizational levels.
Erilaisia organisaatiokulttuureja, ilmapiirejä ja moraalin tasoja oli sekä tiimitasolla että organisaatiotasolla.
The social context (organizational culture, organizational climate and morale) varied, depending on the view point of different health care professionals.
Sosiaalinen konteksti (organisaatiokulttuuri, organisaatioilmapiiri ja moraali) vaihtelivat terveydenhuoltohenkilöstön näkökulmasta.
Climate differed at team and organizational levels in regard to stress and functionality.
Ilmapiiri vaihteli sekä tiimi- että organisaatiotasolla sekä stressin että funktionaalisuuden osalta.
Furthermore, researchers have found potential relationships that exist between stress and the organizational social context (i.e. the organizational culture, organizational climate and morale).
Lisäksi tutkijat ovat yrittäneet löytää selitystä mahdollisesta stressin ja organisaation sosiaalisen kontekstin (organisaatiokulttuuri, organisaatioilmapiiri ja moraali) välisestä yhteydestä.
An evaluation of the organizational culture and climate in primary health care increases our knowledge of the organizational factors that contribute to performance in the field of nursing.
Perusterveydenhuollon organisaatiokulttuurin ja organisaatioilmapiirin arviointi lisää tietoamme organisatorista tekijöistä, jotka myötävaikuttavat suuressa määrin hoitotyön alueella.
The ultimate goal was to add knowledge that may reveal ways of developing organizational culture and climate, so as to protect nurses from stress.
Perimmäinen tavoite oli lisätä tietoa, jotta löydettäisiin keinoja organisaatiokulttuurin ja ilmapiirin kehittämiseksi hoitajien stressin ehkäisemiseksi.
At an organizational level, significant variations were found in culture rigidity, resistance and proficiency.
Organisaatiotasolla löydettiin merkittäviä vaihteluita kulttuurin joustamattomuuden, vastarinnan ja pätevyyden suhteen.
The results of this study on nurses’ experienced stress in primary health care may help to identify problems, and to also find ways to protect nurses from stress.
Tulokset hoitajien kokemasta stressistä perusterveydenhuollossa auttanee tunnistamaan ongelmia ja löytämään keinoja hoitajien stressin ennaltaehkäisemiseksi.
Significant differences between teams were found in their culture rigidity and resistance.
Merkittäviä tiimien välisiä eroja oli kulttuurin joustamattomuuden ja vastarinnan suhteen.
Nurses’ occupational stress in primary health care.
Hoitajien työstressi perusterveydenhuollossa.
The relationship between organizational culture, organizational climate and nurses’ experienced stress in primary health care centers differed across primary health care teams.
Organisaatiokulttuurin, ilmapiirin ja hoitajien kokeman stressin yhteys perusterveydenhuollossa erosi yli tiimien.
Different teams followed different stress profiles, but based on their common features, various clusters were identified which should be of interest to nursing management.
Eri tiimeillä oli erilaisia profiileja stressin osalta, mutta yhteneväisyyksien mukaan erilaisia ryhmiä oli tunnistettavissa mikä johtajien tulisi havaita.
Older nurses and nurses with longer work experience reported intensive levels of stress in conflict situations with physicians.
Vanhemmat ja pidemmän työkokemuksen omaavat hoitajat raportoivat intensiivisestä stressistä lääkäreiden kanssa olevissa stressitilanteissa.
The Expanded Nursing Stress Scale (ENSS) and the Organizational Social Context (OSC) measurement system were used in this study.
Aineisto kerättiin kahdella mittarilla: Expanded Nursing Stress Scale (ENSS) ja Organizational Social Context (OSC) -mittari.
A cross-sectional descriptive study was conducted to offer an empirical representation of nurses’ experienced stress, their organizational culture and climate, and their morale.
Empiirinen kuvaileva poikkileikkaustutkimus tehtiin hoitajien kokemasta stressistä, organisaation kulttuurista ja ilmapiiristä sekä moraalista.
When the climate functionality among team members was low, nurses experienced stress in situations involving problems with their peers and supervisors, and in situations where difficulty was created by some form of inadequate preparation.
Kun ilmapiirin funktionaalisuus tiimissä oli matala, hoitajat kokivat stressiä tilanteissa, jolloin heillä oli ongelmia ikätovereiden ja johtajien kanssa ja kun valmistautuminen oli ollut riittämätöntä.
Workload was the factor that tended to cause more stress in larger teams.
Työmäärä näytti aiheuttavan enemmän stressiä isommissa tiimeissä.
Nurses working in primary health care experienced stress related to situations when facing death and dying, and when experiencing conflicts with physicians, and when dealing with patients and their families.
Perusterveydenhuollossa työskentelevät hoitajat kokivat stressiä tilanteessa, jolloin he kohtasivat potilaiden kuoleman ja kun heillä oli konflikteja lääkäreiden, potilaiden ja heidän perheidensä kanssa.
Nurses working in teams with a resistant organizational culture experienced stress in situations when they had problems with their supervisors, difficult situations with patients and their families, and when they experienced conflicts with physicians.
Hoitajat, jotka työskentelivät tiimeissä, joiden organisaatiokulttuuria leimasi pätevyys kokivat stressiä tilanteissa, jolloin heillä oli ongelmia johtajien kanssa, tilanteissa potilaiden ja perheiden kanssa ja konflikteissa lääkäreiden kanssa.
Nurses’ stress significantly correlated with a resistant organizational culture and with climate functionality.
Hoitajien kokema stressi korreloi tilastollisesti merkitsevästi kestävän organisaatiokulttuurin ja ilmapiirin funktionaalisuuden kanssa.
The effect of team size is moderate, and the background factors of the teams had little association with the sub-areas of stress.
Tiimiä koskevien taustatekijöiden yhteys stressin osa-alueisiin oli pieni.
Most frequently nurses experience stress when they have a heavy workload, experience conflict with supervisors and staff, or undertake work with high emotional demands.
Useimmiten hoitajat kokivat stressiä johtuen työmäärästä, johtamisesta, konflikteista sekä johtajien että henkilökunnan kanssa ja emotionaalisista vaatimuksista johtuen.
The investigation of experienced stress among nursing teams shows that stress is relative to the team.
Kokemusta stressistä hoitajatiimissä tutkittaessa havaittiin sen vaihtelevan tiimeittäin.
Gloves and other NRL products cause contact urticaria, rhinitis and asthma in NRL-allergic health care workers (HCW) and may sensitize patients during surgical operations.
Kumikäsineet ja muut luonnonkumituotteet herkistävät ihokosketuksen kautta ja voivat aiheuttaa nokkosihottumaa, allergista nuhaa ja astmaa erityisesti terveydenhuollon työntekijöille.
In conclusion, the present experiments in mouse NRL allergy models reveal that cutaneous NRL exposure induces Th2-type skin and lung inflammation and strong humoral allergen-specific IgE responses.
Luonnonkumiallergian hiirimallit osoittivat, että ihon kautta tapahtuva herkistyminen aiheuttaa voimakkaan allergeeni-spesifisen IgE vasteen veressä ja altistaa hiiret allergiselle, Th2 tyypin iho- ja keuhkotulehdukselle.
Cutaneous exposure to NRL allergens could therefore be involved in the development of hand eczema in NRL-allergic patients and predispose sensitized subjects to asthma.
Ihon altistuminen luonnonkumille saattaa aiheuttaa samalla mekanismilla luonnonkumiallergikoille käsi-ihottumaa ja myös lisätä mahdollisuutta sairastua luonnonkumin aiheuttamaan astmaan.
In addition to type I immediate symptoms, NRL-allergic subjects often suffer from hand dermatitis.
Luonnonkumille allergisoituneilla esiintyy usein välittömien (tyypin I) allergioiden lisäksi käsi-ihottumaa, jonka syynä saattaa olla viivästynyt allergia.
The specific goals included (i) characterization of cutaneous inflammatory response to NRL allergens (ii) examination of the impact of cutaneous exposure route in the development of airway hypersensitivity to NRL in mouse models of NRL allergy and, (iii) investigation in NRL-allergic patients of cytokine and chemokine responses of circulating mononuclear cells to two of the most important NRL allergens, Hev b 6.01 and Hev b 5.
Luonnonkumiallergikkojen verisoluja käytettiin tutkittaessa luonnonkumin kahden pääallergeenin Hev b 6.01:n ja Hev b 5:n vaikutusta tulehdusvälittäjäaineisiin (sytokiineihin ja kemokiineihin).
The observed PBMC responses to major NRL allergens suggest that allergen-specific induction of inflammatory cytokines and chemokines is important in the pathophysiology of NRL allergy.
Luonnonkumiallergikkojen veren yksitumaisten valkosolujen vasteet luonnonkumin pääallergeeneille osoittivat, että tulehdussytokiinit ja -kemokiinit yhdessä säätelysytokiinien kanssa osallistuvat merkittävästi tulehdusvasteeseen ja sen säätelyyn.
Finally, the study aimed to determine IgE antibody prevalence rates in NRL-allergic patients to Hev b 2 and Hev b 13, two proteins, which have recently suggested to be major NRL allergens.
Uusimpien tutkimusten mukaan Hev b 2 ja Hev b 13 ovat myös luonnonkumiallergian pääallergeeneja.
A major goal of the present study was to investigate cutaneous and airway routes in sensitization and the subsequent inflammatory responses to NRL in the skin and lungs.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää ihon tulehdusvasteita sekä luonnonkumille spesifisten vasta-aineiden tuottoa hiirimallia hyödyntämällä.
The IgE antibody prevalence study emphasizes the importance of using highly purified NRL allergens and furthermore provides clear evidence that neither Hev b 2 nor Hev b 13 can be considered as major NRL allergens.
Tulosten mukaan Hev b 2:ta ja Hev b 13:a ei voida, päinvastoin kuin tähän menneessä julkaistu kirjallisuus osoittaa, luonnehtia luonnonkumiallergian pääallergeeneiksi.
These findings also emphasize the important role of the regulatory cytokines.
Toistuvasti leikkauksiin joutuvilla on myös normaalia suurempi riski herkistyä luonnonkumille.
Airway hyperresponsiveness in mice was measured by whole-body plethysmography (II).
Luonnonkumin ihoaltistuksen merkitystä hengitysteiden herkistymisessä tutkittiin samoin hiirimallilla.
The mechanism by which CRPC develops is only partially understood.
CRPC:n kehittymismekanismit tunnetaan vain osittain.