natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The thesis utilizes Q methodology, a relatively little-known approach with a long history and an active userbase in social sciences.
Tutkielma soveltaa Q-metodologiaa, suhteellisen vähän tunnettua lähestymistapaa, jolla on pitkä historia ja aktiivinen käyttäjäkunta yhteiskuntatieteissä.
Even though two of the three individual discourses did not highlight Russia’s role, there was an indirectly implied consensus that Finland should not seek close cooperation with Russia in important security matters, such as cybersecurity
Vaikka kaksi kolmesta erillisestä diskurssista eivät pitäneet Venäjän roolia tärkeänä, oli kuitenkin löydettävissä epäsuorasti ilmaistu konsensus siitä, ettei Suomen tulisi toimia läheisessä yhteistyössä Venäjän kanssa tietyissä turvallisuuteen liittyvissä asioissa, kuten kyberturvallisuuden alalla.
Q methodology employs both qualitative and quantitative methods, and the result of a Q methodological research is a number of discourses, which can be further analysed.
Q-metodologia soveltaa sekä kvalitatiivisia että kvantitatiivisia metodeja, ja Q-metodologisen tutkimuksen tuloksena on joukko diskursseja, joita voidaan analysoida tarkemmin.
This view is in line with a traditional geopolitical discourse in Finland.
Tämä näkemys on linjassa perinteisen suomalaisen geopolitiikkadiskurssin kanssa.
The group of participants whose views were examined consisted of nine geopolitical experts and policymakers, all of whom were civil servants of the Finnish Ministry of Foreign Affairs and the Finnish Defence Forces.
Osallistujajoukko, jonka näkemyksiä tarkasteltiin, koostui yhdeksästä geopoliittisesta asiantuntijasta ja päättäjästä, jotka kaikki olivat ulkoministeriön tai puolustusvoimien virkamiehiä.
The purpose of the methodology is to study personal viewpoints, in other words, subjectivities, among a selected group of people, the participants of the study.
Q-metodologian tavoitteena on tutkia henkilökohtaisia näkökulmia eli subjektiviteetteja valitun ihmisjoukon eli tutkimuksen osallistujien keskuudessa.
This master’s thesis attempts to examine views on Finland’s security environment among Finnish security experts and analyse these views through the framework of critical geopolitics.
Tämä pro gradu -työ pyrkii tarkastelemaan näkemyksiä Suomen turvallisuusympäristöstä suomalaisten geopoliittisten asiantuntijoiden ja päättäjien keskuudessa sekä analysoimaan näitä näkemyksiä kriittisen geopolitiikan viitekehyksen kautta.
The consensus discourse among the group of participants viewed the European Union strongly as the primary geopolitical framework of Finland.
Osallistujajoukon konsensusdiskurssi näki Euroopan unionin vahvasti ensisijaisena geopoliittisena viitekehyksenä Suomelle.
Theoretically, the thesis draws both from earlier literature on perceived state security threats to Finland and the research on security-geopolitics relationship within critical geopolitics.
Teoreettisesti tutkielma pohjautuu sekä aiempaan kirjallisuuteen Suomen valtiollisista uhkakuvista että kriittisen geopolitiikan tutkimustraditioon turvallisuus–geopolitiikka-suhteesta.
Another discourse, which was common among the participants from the Ministry of Foreign Affairs, emphasized internal security threats and democracy’s role for security, while it seemingly downplayed Russia’s role.
Ulkoministeriöstä olleiden tutkimukseen osallistujien keskuudessa yleinen diskurssi puolestaan korosti sisäisiä turvallisuusuhkia ja demokratian roolia turvallisuudessa, kun taas Venäjän roolia se ei pitänyt merkittävänä.
According to this discourse, Finland’s security would be highly dependent on this Other, even though it may not be a realistic security threat at the moment.
Tuloksena olleista diskursseista yksi, joka oli erityisen laajalle levinnyt puolustusvoimista olleiden osallistujien keskuudessa, näki Venäjän Suomen geopoliittisena Toisena, josta Suomen turvallisuus olisi vahvasti riippuvainen, mutta joka ei välttämättä ole realistinen uhka tällä hetkellä.
As the ability of vegetation, microclimate and soil variables to explain variation in CO2 fluxes differed between vegetation types, CO2 fluxes of different vegetation types may respond to changes in the tundra environment differently.
Kasvillisuuden määrän, mikroilmaston ja maaperän ominaisuuksien vaihteleva kyky selittää voiden vaihtelua eri kasvillisuustyypeissä voi viitata eri kasvillisuustyyppien hiilidioksidivoiden olevan herkkiä eri ympäristötekijöiden muutoksille.
The results imply that the effect of vegetation composition should be considered when estimating how tundra ecosystem CO2 fluxes will respond to climate change.
Tulokset korostavat siten kasvillisuustyypin ja kasvillisuuden koostumuksen huomioinnin merkitystä tundran hiilidioksidivoissa tapahtuvia muutoksia ennakoitaessa.
To better understand changes in tundra carbon dioxide (CO2) fluxes related to climate change and vegetation shifts, it’s crucial to understand the factors controlling CO2 fluxes in the tundra in general and in the tundra environments that differ in their vegetation composition.
Tundraympäristöjen hiilenkierrossa tapahtuvien muutosten ennakoimiseksi on ymmärrettävä, miten eri tekijät säätelevät hiilidioksidivoita olosuhteiltaan ja kasvillisuuden koostumukseltaan heterogeenisen tundran eri osissa.
Microclimate variables were not important in explaining variation in GPP in the whole data or within vegetation types but air temperature in heath and in the whole data and soil temperature and soil moisture in barrens helped to explain variation in NEE.
Mikroilmasto-olosuhteet auttoivat selittämään NEE:n vaihtelua koko aineistossa, karukossa ja maanmyötäisessä varvikossa ilmalämpöolosuhteiden ollessa kosteutta ja maaperän lämpötilaa tärkeämpiä NEE:tä selittäviä tekijöitä karukkoa lukuun ottamatta.
Net CO2 sink increased with vegetation cover and GPP, but also barrens with little vegetation were still mostly net CO2 sinks during the growing season due to low ER.
Hiilidioksidin nettosidonta oli suurinta pystyvarvikossa muita kasvillisuustyyppejä suuremmasta ER:stä huolimatta, ja pienintä pienen kasvipeitteen karukoissa, jotka olivat pienestä GPP:stä huolimatta pääosin hiilidioksidin nettonieluja.
Vegetation shifts such as shrubification can increase carbon uptake from the atmosphere to the tundra ecosystems but changes in soil microclimate and plant-microbe interactions related to vegetation shifts can also create feedbacks that increase carbon losses from the ecosystems to the atmosphere.
Kasvillisuuden koostumuksessa tapahtuvat muutokset vaikuttavat ekosysteemien kykyyn sitoa hiiltä, mutta pensastumisen kaltaisilla kasvillisuuden määrän ja koostumuksen muutoksilla voi olla myös maaperän hiileen liittyviä takaisinkytkentöjä.
The amount of vegetation measured in vegetation height and cover well explained the variation in GPP and net ecosystem exchange (NEE) in the whole data and within vegetation types.
Kasvillisuuden määrä oli tärkeä GPP:n ja NEE:n vaihtelua selittänyt tekijä koko aineistossa ja kasvillisuustyypeissä.
In heat and in shrub plots the shading effect of vegetation lowered soil temperature and may have slowed decomposition.
Kuivuus ja varjostuksen takia alhainen maaperän lämpötila varvikkotyypeissä ovat voineet hidastaa hajotustoimintaa, heikentää sen lämpötilariippuvuutta ja pienentää heterotrofisen respiraation osuutta ER:stä.
As the climate warms tundra ecosystems will face changes that have an impact on their carbon cycle.
Ilmaston lämmetessä arktisten ekosysteemien olosuhteissa ja kasvillisuuden koostumuksessa ennakoidaan tapahtuvan muutoksia, jotka vaikuttavat yksittäisten ympäristöjen ja koko arktisen alueen hiilen kiertoon.
The ability of vegetation parameters to explain variation in ER may be partly because of a relatively small amount of heterotrophic respiration compared to autotrophic respiration in the system or because of a positive link between the amount of vegetation and the amount of decomposition.
Maaperän lämpötilan hajotustoimintaa lisäävä vaikutus on voinut olla pieni suhteessa autotrofiseen respiraatioon, eikä ole siksi ollut havaittavissa positiivisena vasteena ER:n ja maaperän lämpötilan välillä koko aineistossa ja varvikkotyypeissä.
Similarly, the role of factors controlling decomposition, such as drought and shading effect of shrub vegetation, may be important in determining the future carbon balance of the tundra.
Varpukasvillisuuden lisääntymisen maaperän lämpötilaa laskeva vaikutus ja mahdollinen kuivuuden lisääntyminen esimerkiksi kasvukauden pidentymisen seurauksena voivat hidastaa hajotustoimintaa ja vahvistaa tundran hiilidioksidin nettonielua kasvukauden aikana.
We used environmental gradients created by late-lying snowbanks to collect the data and we used modelling to understand the factors controlling CO2 fluxes in the tundra and within four different vegetation types during the growing season.
Nivaatioiden muodostamilla ympäristögradienteilla kerätystä aineistosta tutkittiin, miten vuot vaihtelevat, ja mitkä eri mikroilmasto-, kasvillisuus- ja maaperämuuttujat ovat yhteydessä hiilidioksidivoihin tundralla ja sen kasvillisuustyypeissä kasvukauden aikana.
Drivers of CO2 fluxes in the tundra and within four tundra vegetation types
Tundran ja sen kasvillisuustyyppien hiilidioksidivoita selittävät tekijät
Soil pH was not an important factor explaining CO2 fluxes, but it was related to vegetation type and vegetation distribution especially in the whole data.
Orgaanisen kerroksen paksuus oli heikossa yhteydessä suurempaan hiilidioksidin nettolähteeseen niittyjä lukuun ottamatta ja maaperän pH selitti voiden vaihtelua osin kasvillisuuden määrän kautta.
In the whole data, heat and shrub plots soil temperature was not related to higher ER.
Maaperän lämpötila ei ollut koko aineistossa tai varvikkotyypeissä yhteydessä suurempaan ER:ään.
The main factor controlling CO2 fluxes in the tundra and within different vegetation types seemed to be the amount of vegetation.
Hiilidioksidivoita vaikuttaa säätelevän tundralla ja sen kasvillisuustyypeissä ensisijaisesti kasvillisuuden määrä ja toissijaisena mikroilmasto-olosuhteet, joista erityisesti ilmalämpötila ja kosteusolosuhteet vaikuttavat olevan yhteydessä ER:ään.
Gross primary production (GPP) and ecosystem respiration (ER) were the highest in shrub plots, smaller in the heat and in meadow-like environments and the smallest in barrens.
Ekosysteemirespiraation (ER) vaihtelu oli perustuotantoa (GPP) pienempää, ja nettoekosysteemivaihto (NEE) kasvoi (hiilidioksidin nettonielu) GPP:n kasvaessa.
In shrub plots, variation in ER was explained by air temperature more than by vegetation cover or height.
Kasvillisuuden määrä selitti ilmalämpötilan ja maaperän kosteuden ohella myös ER:n vaihtelua koko aineistossa ja eri kosteus- sekä lämpöolosuhteet kasvillisuuden määrän ohella kasvillisuustyypeissä.
Key-concepts: hylê/hayûlâ matter; dúnamis/quwwa, force, possibility; energeia/bi l-fa el, actuality; tò tí ên eînai, quod quid erat esse, the what it was to be, entelekheia, having-come-to-the-end, al-nashâ al-insânîya, the human level, Dasein, being-there; stoikheia, al-ustuqussât, the elements.
Avainkäsitteet: hylê/hayûlâ, materia; dúnamis/quwwa, voima, mahdollisuus; energeia/bi l-fa el, aktuaalisuus; tò tí ên eînai, quod quid erat esse, se mikä oli oleva; entelekheia, toteutuneisuus, al-nashâ al-insânîya, ihmisen ulottuvuus, Dasein, täälläolo; stoikheia, al-ustuqussât, elementit.
The study ends in a meeting between philosophy and mysticism to show the similarities and differences of these two basic human approaches on ultimate human ends.
Tutkimus päättyy filosofian ja mystiikan kohtaamiseen osoittaen näiden kahden inhimillisen perussuuntautumisen yhtäläisyyksiä ja eroja ihmisen perimmäisten päämäärien tarkastelussa.
Aristotelian Elements In the Thinking of Ibn al-'Arabí and the Young Martin Heidegger
Aristoteliset elementit Ibn al-'Arabín ja nuoren Martin Heideggerin ajattelussa
These two are Monte Johnson (2005) on Aristotelian teleology and Heinz Happ (1971) on the Aristotelian concept of matter, hylê.
Näistä Monte Johnson (2005) tarkastelee Aristoteleen teleologiaa ja Heinz Happ (1971) aristoteelisen filosofian materiaalista peruskäsitettä hylê.
The second part takes a closer look at the project of the young Heidegger on Aristotelian philosophy before the publication of his major work, Being and Time in 1927.
Työn toinen osa paneutuu tarkemmin nuoren Heideggerin filosofiseen projektiin ennen hänen pääteoksensa Oleminen ja Aika julkaisemista vuonna 1927.
Thus the work is divided into three main sections: the first part tends to give an overall picture of Aristotelian thinking in its own context through the analysis of two modern scholars on Aristotle.
Siksi työ jakautuu kolmeen luontevaan osaan: ensimmäinen osa tarkastelee aristoteelista ajattelua sen omassa kontekstissaan kahden modernin Aristoteles-tutkijan analyysien perusteella.
The third and largest part of this work deals with the Aristotelian legacy in the Islamic world.
Kolmas ja laajin tutkimuksen osa tarkastelee aristoteelista perinnettä islamilaisessa maailmassa.
Abstract This dissertation analyses basic Aristotelian notions in two quite different contexts: in the modern Western philosophy of Martin Heidegger and in the mystical thought of perhaps the greatest Islamic medieval mystic Ibn al- Arabí (1165 1240CE).
Tiivistelmä Väitöskirjassa analysoidaan aristoteelisen ajattelun peruskäsitteitä kahdessa hyvin erilaisessa viitekehyksessä: oman aikamme filosofin, Martin Heideggerin ajattelussa, sekä islamilaisen maailman ehkä tunnetuimman mystikon, Ibn al- Arabín (1165 1240) ajattelussa.
These two widely separated receptions of Aristotelian philosophy are intended to emphasize the main approach of the dissertation as phenomenological studies in the philosophy of religion.
Nämä kaksi erilaista aristoteelisen filosofian reseptiota korostavat työni yleisempää perusluonnetta nimenomaan uskontofilosofian fenomenologisena tutkimuksena.
Although his primary motive was to attack the Aristotelian scholastic tradition, these early years of thorough Aristotelian investigations brought him to a Radicalizing of Ancient Ontology, meaning a new and relevant entry into Aristotelian philosophy without the heavy baggage of Christian scholastic tradition.
Hänen alkuperäisenä motiivinaan oli aristoteelisen skolastisen tradition purkaminen, mutta syvällinen perehtyminen Aristoteleen ajatteluun johdattikin Antiikin ontologian radikalisointiin ja kokonaan uuden ja mielekkään tulokulman avautumiseen Aristoteleen ajatteluun ilman kristillisen skolastiikan painolastia.
Here we see how the earliest and decisive channel of influences came through the Aristotelian and the earlier Greek peri physeôs tradition through the early translation of On Generation and Corruption, On the Heavens, and the Meteorology of Aristotle.
Tässä osoitetaan, että varhaisin ja merkittävin väylä aristoteelisen filosofian leviämiselle oli antiikin peri physeôs -traditio ja sen välittyminen Aristoteleen Syntymisestä ja häviämisestä, Taivaasta sekä Meteorologia teosten käännösten kautta.
Here I want to show the direct influence of Aristotelian physics in the cosmological teachings of Ibn al- Arabí and the Islamic tradition on the whole.
Tässä osassa aristoteelisen fysiikan keskeisyys tulee ilmi Ibn al- Arabín kosmologian sekä yleisemmin islamilaisen luonnontieteen perustana.
These two studies serve as the general foundation of Aristotelian thinking to provide background for the later interpretations in the medieval Islamic and modern European frames of reference.
Näiden kahden alustavan tutkielman tarkoituksena on hahmottaa aristoteelisen ajattelun perusluonnetta taustaksi myöhemmälle islamilaisen maailman keskiaikaiselle sekä oman aikamme Heideggerin tulkinnoille.
This study aims to show that if Aristotle is understood in a genuine philosophical sense and not through the western metaphysical or onto-theological tradition, his basic ideas are highly applicable to both genuine mystical ideas and provide an opportunity for a new and fresh entry into philosophical questions as such.
Työni pyrkii osoittamaan aristoteelisen ajattelun monipuolisia soveltamisen mahdollisuuksia niin mystiikan kuin uusien ja tuoreiden filosofisten avausten suuntaan, mikäli sitä luetaan aidon filosofisena eikä vain länsimaisen metafysiikan tai onto-teologian historiallisena kivijalkana.
Phenomenology stands here for the perennial nature of genuine philosophical questioning: the demand of Zur Sachen Selbst is equally pertinent in the framework Aristotelian, Ibn al- Arabian and Heideggerian frames of reference.
Fenomenologian peruslause Zur Sachen Selbst on yhtä relevantti niin Aristoteleen, Martin Heideggerin kuin Ibn al- Arabín ajattelussa.
A total of seven interviews were conducted.
Haastatteluita tehtiin yhteensä seitsemän.
Interviewees were the Emergency Response Center Agency, the safety and rescue authorities, a navigation company, a telecommunications company, an energy company, a transport company and the Statistics Finland.
Näitä olivat Hätäkeskuslaitos, turvallisuus- ja pelastusviranomaiset, navigointialan yritys, tietoliikennealan yritys, energia-alan yritys, kuljetusalan yritys sekä Tilastokeskus.
High-quality address data is an essential part of a functioning society and its services.
Laadukkaat osoitetiedot ovat oleellinen osa toimivaa yhteiskuntaa ja sen palveluita.
However, shortcomings have been identified in the quality of national address data that can, at worst, slow access to vital help in an emergency.
Osoitetietojen laadussa on kuitenkin havaittu puutteita, jotka voivat pahimmillaan hidastaa elintärkeän avun saantia hätätilanteessa.
The OTJ's quality management methods are still under development.
OTJ:n laadunhallinnan menetelmiä suunnitellaan ja kehitellään edelleen.
Partly for this reason, National Land Survey of Finland (NLS) is developing a new national address information system (OTJ), which in the coming years will serve as the main database for Finland’s national address data.
Osittain tästä syystä Maanmittauslaitos (MML) kehittää uutta valtakunnallista osoitetietojärjestelmää (OTJ), joka tulee tulevina vuosina toimimaan valtakunnallisten osoitetietojen päätietokantana.
However, the adequacy of the quality rules and the functionalities of Laatuvahti service to the quality management of address data has not yet been studied extensively.
Laatusääntöjen ja Laatuvahti-palvelun toiminnallisuuksien riittävyyttä osoitetietojen laadunhallinnassa ei kuitenkaan ole vielä tutkittu kovinkaan laajasti.
It has also not been clarified how well the quality management methods fit the needs of the users of the address data.
Ei myöskään ole selvitetty, miten hyvin laadunhallinnan menetelmät soveltuvat osoitetiedon käyttäjien tarpeisiin.
In addition, recommendations for the structure and content of address names and numbers should be clarified and the quality of reference datasets used in the quality control should be ensured.
Tämän lisäksi osoitenimien ja -numeroiden rakenteen ja sisällön suosituksia tulee tarkentaa ja laadunvalvonnassa käytettävien vertailuaineistojen laadukkuutta tulee varmistaa.
Preliminary quality rules of address data have been designed for the Laatuvahti service.
Osoitetiedoille on suunniteltu alustavia laatusääntöjä Laatuvahti-palveluun.
The address data users’ experiences on the quality of the address data were investigated through expert interviews.
Osoitetiedon käyttäjien kokemuksia osoitetiedon laadusta selvitettiin asiantuntijahaastatteluin.
In the future, it should also be clarified how the completeness and currency of address data can be monitored and should the quality results be reported in a feature level with some sort of a quality indicator value.
Jatkossa tulisi myös selvittää, miten osoitetietojen täydellisyyttä ja ajantasaisuutta voidaan valvoa sekä kannattaisiko laatutuloksia raportoida kohdekohtaisesti jollain laatuindikaattoriarvolla.
The suitability of the OTJ's quality management methods was assessed by comparing the users’ quality needs with the existing address data quality rules and the functionalities and possibilities of Laatuvahti service.
OTJ:n laadunhallinnan menetelmien soveltuvuutta arvioitiin vertaamalla käyttäjien laatutarpeita olemassa oleviin osoitetietojen laatusääntöihin ja Laatuvahti-palvelun toiminnallisuuksiin sekä mahdollisuuksiin.
The results suggest that the OTJ's quality rules and the functionalities of Laatuvahti service only partially meets the needs of the users.
OTJ:n laatusääntöjen ja Laatuvahti-palvelun toiminnallisuudet vastasivat käyttäjien tarpeita vain osittain.
Based on the quality needs, the quality of address data can be defined simply to mean that the address data points and directs accurately to the intended location based on both its location information and the address name and number spelling.
Laatutarpeiden perusteella osoitetiedon laadun voitiin määritellä yksinkertaistetusti tarkoittavan, että osoitetiedot osoittavat ja ohjaavat tarkasti osoitetiedon tarkoittamaan paikkaan niin sijaintitietojensa kuin myös osoitenimen ja -numeron kirjoitusasunkin perusteella.
The suitability of Laatuvahti for quality needs was further verified by a service expert (from NLS).
Laatuvahti-palvelun soveltuvuutta laatutarpeisiin varmistettiin vielä palvelun asiantuntijalta (MML).
Some good efforts had been made to ensure thematic correctness through the quality rules, but the methods could be developed further.
Temaattista oikeellisuutta oli huomioitu mahdollisuuksiin nähden hyvin laatusääntöjen avulla, mutta menetelmiä voidaan vielä kehittää.
In addition, some of the needs were related to the address data structure, uniqueness and methods of reporting the quality level of address data.
Tämän lisäksi osa tarpeista liittyi osoitetiedon rakenteen eheyteen, ainutlaatuisuuteen sekä laatutuloksen raportointimenetelmiin.
Positional accuracy was poorly ensured by the quality rules, but the methods could be developed to ensure the accuracy of location information better in relation to the user needs.
Sijaintitietojen oikeellisuutta oli varmistettu laatusäännöillä heikosti, mutta menetelmiä kehittämällä sijaintitietojen oikeellisuutta voitaisiin varmistaa käyttäjien tarpeisiin nähden hyvin.
Most of the quality needs that the address data users raised in the interviews were related to thematic correctness of the address data (i.e. the correctness of the address name and number), positional accuracy and ensuring completeness and currency of the data.
Haastatteluissa esille tulleet osoitetiedon käyttäjien laatutarpeet liittyivät osoitetietojen temaattiseen oikeellisuuteen eli osoitenimen ja -numeron oikeellisuuteen, sijaintitietojen oikeellisuuteen sekä aineiston täydellisyyden ja ajantasaisuuden varmistamiseen.
Address data quality needs and quality management: Suitability of the quality management of the upcoming national address information system in Finland for the data users’ quality needs
Osoitetietojen laatutarpeet ja laadunhallinta: Kehitettävän valtakunnallisen osoitetietojärjestelmän laadunhallinnan soveltuvuus tiedon käyttäjien tarpeisiin
In addition, the quality needs are used in determining what does quality in address data mean.
Tämän lisäksi osoitetiedon käyttäjien laatutarpeiden avulla määritellään, mitä osoitetietojen laatu tarkoittaa.
According to the results, new quality checks should be developed for the OTJ's quality management to ensure, among other things, the positional accuracy and the uniqueness of the address.
Tulosten perusteella OTJ:n laadunhallintaan tulisi kehittää uusia tarkastuksia etenkin sijaintitietojen oikeellisuuden sekä osoitteen ainutlaatuisuuden varmistamiseksi.
In this master’s thesis the quality needs of significant address data users are discovered, the suitability of the OTJ's current quality management methods to the quality needs are examined, and it is determined how the quality management methods should be developed in the future.
Tutkielmassa selvitetään, millaisia laatutarpeita osoitetiedon keskeisillä käyttäjätahoilla on, tarkastellaan kuinka hyvin OTJ:n nykyiset laadunhallinnan menetelmät soveltuvat tiedon käyttäjien laatutarpeisiin ja millä tavoin laadunhallinnan menetelmiä tulisi kehittää tulevaisuudessa.