natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There are many problems concerning construction on these soft soils.
Pehmeiköt ovat rakennusmaina vaativia useiden niihin liittyvien ongelmien vuoksi.
The most notable is the lack of a temperature sensor.
Laitteiston käytössä tuli ilmi useita ongelmia, joista merkittävin on kyseisen laitteen lämpötila-anturin puute.
In Finland 90% of all farmers and 95% of cultivated land are committed to the environmental support program of agriculture.
Suomen maatalouden ympäristötukijärjestelmään on sitoutunut 90 % viljelijöistä ja siihen kuuluu 95 % peltoalasta.
Experiments on P rates allowed in environmental support program and practices of P fertilization were conducted at two sites on ley during 2003-2011.
Ympäristötuen sallimia fosforilannoitusmääriä ja -tapoja tutkittiin nurmella kahdella koepaikalla vuosina 2003–2011.
Depending on the other qualities of the soil, this can be done when PAC has reached the value nearby 10 mg l-1.
Riippuen maaperän muista ominaisuuksista, tämä voidaan nurmisatoja vaarantamatta tehdä kun maan happamaan asetaattiliuokseen uuttuvan fosforin (PAC) määrä on lähellä 10 mg l-1.
P given as liquid manure was used by three members of the experiment group.
Naudanlietteenä annettavaa fosforia käytettiin kolmella koejäsenellä.
The study indicated that using liquid manures for fertilizing ley cultivations does not pose any greater threat to the environment than mineral fertilizers.
Tutkimus osoitti, että naudanlietteen käyttö hietamaiden nurmiviljelyssä ei sinänsä ole mineraalilannoitusta suurempi uhka ympäristölle.
More information on controlling P of the surface soil by means of cultivation management is needed.
Lisätietoa pintamaan PH2O määrän hallitsemisesta viljelyteknisin keinoin tarvitaan.
One of the goals of this program is to reduce phosphorus (P) runoff from fields to the water system by limiting the amount of P used in cultivation process.
Järjestelmän yhtenä tavoitteena on vähentää maatalouden ravinnekuormitusta vesistöihin rajoittamalla peltoviljelyssä käytettävän fosforin (P) määrää.
The experiment included cultivating ley for seven years and cereal forage for two years.
Kokeessa oli seitsemän nurmivuotta ja kaksi kokoviljavuotta.
Earlier studies have shown that more water soluble P runs off from leys than from cereal fields and that reserved P hasn’t been sufficient for the whole ley rotation.
Aikaisemmissa tutkimuksissa on vesiliukoista fosforia (PH2O) todettu huuhtoutuvan nurmilta enemmän kuin viljoilta, eikä varastoon annettu fosfori ole riittänyt koko nurmikierron ajaksi.
The results also indicate that it should be made possible to raise the amount of P fertilization of highly productive leys closer to the zero level of the nutrient balance so that productivity of the soil measured by acid ammonium acetate (PAC) would be preserved.
Tulokset myös osoittivat, että korkeatuottoisten nurmien fosforilannoitusta tulisi voida nostaa lähemmäksi ravinnetaseen nollatasoa, jotta maan kemiallinen viljavuus säilyisi.
The experiment consisted of seven different fertilization treatments in which phosphorus treatments were done as incorporate fertilization or annual fertilization.
Kokeessa oli seitsemän lannoitusta, joissa fosfori annettiin kahdessa peräkkäisessä nurmikierrossa varastolannoituksena tai vuosilannoituksena.
The control group used no P fertilization.
Kontrollina käytettiin fosforitonta lannoitusta.
The research aimed to define the effects of annual fertilization, incorporated fertilization and the use of liquid manures on ley yield and P status of the soil.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää fosforin varastolannoituksen, vuosilannoituksen ja karjanlannan käytön vaikutukset viljelymaan fosforivaroihin sekä nurmisatoon.
Low or high-release mineral fertilizer was used for incorporate fertilization and either mineral fertilizer or at first mineral fertilizer and liquid manures in next rotation for annual fertilization on the surface.
Vuosilannoitus pintaan annettiin mineraalilannoitteena tai joko mineraalilannoitteena ja seuraavassa nurmikierrossa lietelantana.
However, balanced fertilization, sufficient nitrogen and reducing nitrogen loss of liquid manures are required in order to achieve high yields.
Korkeat sadot edellyttävät kuitenkin tasapainoista lannoitusta ja riittävää typen määrää sekä lannanlevityksen typpitappion pienentämistä.
Negative P balance in all treatments caused the P rate in ploughed layer of the soil to decrease, however the P levels of surface layer fluctuated greatly regardless of the way P treatments were done.
Alijäämäiset taseet johtivat kyntökerroksen fosforipitoisuuden laskuun, mutta pintamaan fosforipitoisuus maassa vaihteli kaikilla lannoitustavoilla suuresti.
P given in fertilization treatments had no effect on ley yields compared with control treatment.
Annettu fosfori ei millään lannoituksella lisännyt nurmisatoa fosforittomaan lannoitukseen verrattuna.
We have not succeeded to halt biodiversity loss despite international agreements.
Luonnon monimuotoisuuden vähenemistä ei ole saatu pysäytettyä kansainvälisistä sopimuksista huolimatta.
The data was analysed quantitatively and qualitatively.
Aineistoa analysoitiin kvantitatiivisesti ja kvalitatiivisesti.
A link to the web-based questionnaire was sent to 214 Finnish experts of ecological connectivity and 47 persons answered to the questions.
Linkki kyselyyn lähetettiin 214 suomalaiselle ekologiseen kytkeytyneisyyteen liittyvän politiikan asiantuntijalle, joista 47 vastasi.
The green infrastructure is a new policy approach that underlines holistic planning.
Vihreä infrastruktuuri on uusi politiikan lähestymistapa, joka korostaa kokonaisvaltaisuutta.
The data comes from a SCALES project survey on Securing the Conservation of Biodiversity Across Administrative Levels and Spatial, Ecological and Temporal Scales.
Tutkimuksen aineisto on SCALES-hankkeen kyselytutkimus Biodiversiteetin turvaamisesta monilla hallinnon tasoilla ja eri maantieteellisissä, ajallisissa ja ekologisissa mittakaavoissa.
The integration of biodiversity conservation to the other sector policies is considered important.
Biodiversiteetin suojelun integrointi osaksi muita politiikkasektoreita koettiin tärkeäksi.
The main analysis methods were repeated measures ANOVA and cluster analysis.
Tilastoanalyysien päämenetelmät olivat toistomittaus ANOVA ja klusterianalyysi.
3) Could green infrastructure approach help to conserve biodiversity?
3) Voiko vihreä infrastruktuuri -lähestymistapa auttaa luonnon monimuotoisuuden suojelussa?
2) How policy instruments could promote ecological connectivity better?
2) Miten luonnonsuojelupolitiikan keinot voisivat edistää ekologista kytkeytyneisyyttä paremmin?
Policy instruments that promote connectivity and green infrastructure approach : How to conserve biodiversity?
Kytkeytyneisyyttä edistävät politiikkakeinot ja vihreä infrastruktuuri : Miten luonnon monimuotoisuus saadaan säilytettyä?
Conserving ecological connectivity is crucial when conserving biodiversity in the long run.
Ekologinen kytkeytyneisyys on välttämätöntä, jotta monimuotoisuus voisi säilyä pitkällä aikavälillä.
The environment is governed by different policy instruments, which have various effects on ecological connectivity.
Ihmisen ympäristön hyödyntämistä hallitaan erilaisten politiikkakeinojen kautta, jotka vaikuttavat myös ekologiseen kytkeytyneisyyteen.
The green infrastructure is ecologically connected network of green and blue spaces that produces ecosystem services.
Vihreällä infrastruktuurilla tarkoitetaan toisiinsa kytkeytyneitä viher- ja vesialueita, jotka tuottavat ihmisen tarvitsemia ekosysteemipalveluita.
Ecological connectivity affects the biodiversity especially trough species dispersal.
Ekologinen kytkeytyneisyys vaikuttaa erityisesti lajien leviämiseen ja sen kautta biodiversiteetin säilymiseen.
Nature conservation was thought to be more important aspect than ecosystem services in implementation of green infrastructure.
Vihreän infrastruktuurin toteutuksessa perinteiseen luonnonsuojeluun liittyviä näkökohtia pidettiin tärkeämpänä kuin ekosysteemipalveluiden korostamista.
Content analysis was done from qualitative data.
Sanallisille aineistoille tehtiin sisällönanalyysi.
The potential of policy instruments to promote ecological connectivity is higher than the current implementation demonstrates.
Politiikkakeinoilla on suurempi potentiaali edistää ekologista kytkeytyneisyyttä, kuin mikä on niiden tämän hetken toteutuksen merkitys ekologiselle kytkeytyneisyydelle.
The policy instruments that promote ecological connectivity in the best way are the instruments, which have a wide spatial cover and urban and small-scale instruments are considered worse.
Asiantuntijat pitivät kytkeytyneisyyden ekologista merkitystä suurempana, kuin mitä kytkeytyneisyyden käytännön toteutus on. Pinta-alaltaan suurialaisten politiikkakeinojen koettiin edistävän ekologista kytkeytyneisyyttä parhaiten ja pienialaisten ja urbaanien keinojen vähiten.
The respondent believed that green infrastructure has could have potential of enhancing nature conservation.
Vihreän infrastruktuurin mahdollisuuksiin vaikuttaa positiivisesti luonnonsuojelupolitiikkaan uskottiin varovasti.
The research questions are: 1) How current nature conservation policy instruments promote ecological connectivity?
Tämä pro gradu tutkii luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien prosessien säilyttämistä edistäviä politiikkakeinoja kolmen tutkimuskysymyksen avulla: 1) Kuinka hyvin nykyiset luonnonsuojelupolitiikan keinot edistävät ekologista kytkeytyneisyyttä?
The improvement was small but statistically significant.
Mallin parannus oli pieni, mutta tilastollisesti erittäin merkitsevä.
A climate model is produced from the data of 61 climate stations from 1971–2000.
Ilmastomalli tuotetaan 61, aluetta laajasti ympäröivän sääaseman vuosien 1971–2000 havaintojen pohjalta.
The results could be solved in the planning of conservation areas and the climate change impact analyses.
Tulokset auttavat muun muassa suojelualueiden suunnittelussa ja ilmastonmuutoksen vaikutuksien tutkimuksissa.
Total sample of vascular plant species was 1182 of 1x1 km grids.
Kasvilajiaineisto on kerätty yhteensä 1182 havaintoruudusta, kukin laajuudeltaan 1x1 km.
A study area (26 000 square kilometre) is located in Northwestern Finland and it belongs to subarctic climate regime.
Tutkimusalueena on subarktisessa ilmastovyöhykkeessä sijaitseva, noin 26 000 neliökilometrin laajuinen alue Suomen Lapin Käsivarressa.
By adding extreme temperatures on a species distribution model based on the basic climatological variables we could improve the understanding of biological effect of climatic variability and extremes.
Lisäämällä lämpötilojen ääriarvot levinneisyysmalliin, voidaan syventää ymmärrystä ilmaston vaihtelevuuden ja sään ääri-ilmiöiden biologisista vaikutuksista.
The distribution model was done with three different statistical techniques (GLM, GAM, GBM).
Levinneisyyden mallinnuksessa testataan kolmea eri mallinnusmenetelmää (GLM, GAM, GBM), koska eri tilastolliset menetelmät voivat tuottaa erilaisia ennusteita.
Modeling was done with generalized additive model (GAM) by using geographical variables as explanatories (geographical location, elevation, the effect of the Arctic Ocean, lake and mire cover).
Ilmastomuuttujat ennustetaan GAM-mallilla tutkimusalueelle maantieteellisten muuttujien perusteella, jotka ovat sijainti, korkeus, etäisyys merestä, järvisyys ja soisuus.
For the boreal species the relative importance of climatic variables is more evenly distributed between predictor variables in the full model.
Boreaalisilla lajeilla muuttujien suhteelliset merkitykset muuttujien välillä ovat jakautuneet arktis-alpiinista lajiryhmää tasaisemmin.
The third significant variable is mean annual absolute minimum temperature (a negative response).
Toisena ja kolmantena muuttujana tovat vesitase (negatiivinen) ja absoluuttinen lämpötilamaksimi (positiivinen).
Due to global climate change there will be an increase in frequency of extreme temperatures.
Ilmastonmuutoksen myötä äärilämpötilat tulevat yleistymään, mikä tulee vaikuttamaan kasvilajien levinneisyysalueisiin tulevaisuudessa.
The relative importance of each predictor variable and the response of each bioclimatic variable to occurrence of species varied between the plant groups.
Täysmallissa muuttujien suhteelliset merkitykset mallissa ja vaikutukset esiintymisen todennäköisyyteen vaihtelevat lajiryhmien kesken.
The growing degree day is the most important variable (positive).
Tärkein lajiryhmän levinneisyyttä selittävä tekijä on kasvukauden tehoisan lämpötilan summa (positiivinen).
The most significant explanatory variable to explain the arctic-alpine plant distribution is the temperature of the coldest month.
Arktis-alpiinisille lajeille erittäin tärkeä muuttuja on vuoden kylmimmän kuukauden keskilämpötila, johon lajiryhmällä on positiivinen suhde eli esiintymistodennäköisyys kasvaa lämpötilan noustessa.
The aim of this study is to develop a species distribution model for arctic-alpine and boreal vascular plant species and examine does the extremes improve predictions.
Tutkielman tavoitteena on muodostaa bioklimaattisia muuttujia sisältävän ilmastomallin avulla levinneisyysmalli arktis-alpiinisille ja boreaalisille putkilokasveille.
The main finding of the study is that the inclusion of extreme temperatures into distribution models of vascular plant species will improve occurrence predictions at the high-latitude study site.
Boreaalisten lajien esiintymisen positiivinen suhde kesälämpötiloihin vahvistaa aiempien tutkimuksien tuloksia, joiden mukaan ilmaston lämpenemisen ja erityisesti kesälämpötilojen nousu johtaa ylempien korkeusvyöhykkeiden ja tundra-alueiden niin sanottuun vihertymiseen tulevaisuudessa.
First a simple model was modeled with three baseline variables (a temperature of the coldest month, water balance, growing degree days) and then the extreme temperatures were added to compose a full model.
Perusmallin ohella muodostetaan täysmalli, jossa on edellisten lisäksi mukana lämpötilan absoluuttiset ääriarvot (minimi ja maksimi).
The atmosphere is a complex system in which everything is in a constantly moving equilibrium.
Ilmakehä on monimutkainen kokonaisuus, jossa kaikki on jatkuvasti muuttuvassa tasapainossa keskenään.
Nevertheless a complete understanding of the process is still lacking.
Tarkalleen sitä prosessia ei kuitenkaan tunneta.
The scientific community agrees unanimously that it is human activity, which is accelerating the climate change.
Tiedeyhteisö on yksimielisesti sitä mieltä, että kiihtyvä ilmastonmuutos on ihmisen toiminnan seurausta.
Until recently it has been impossible to directly measure the chemical composition of precursor gases and clusters that participate in atmospheric particle formation.
Aikaisemmin on ollut mahdotonta mitata suoraan kaasu-hiukkasmuuntumisessa osallistuvien kaasujen kemiallista koostumusta.
Data cycle in atmospheric physics : From detected millivolts to understanding the atmosphere
Tietokierto ilmakehäfysiikassa : mitatusta millivoltista ilmakehän ymmärtämiseen
When combining processed data from multiple instruments, the information content is increasing which requires special tools to extract useful information.
Kun yhdistetään prosessoitu data useista laitteista, informaation sisältö kasvaa, mutta sen esille saaminen hankaloituu.
The incomplete understanding of atmospheric aerosol formation and the intricacy of the process has motivated scientists to develop novel ways to acquire data, new methods to explore already acquired data, and unprecedented ways to extract information from the examined complex systems - in other words to compete a full data cycle.
Ilmiön monimutkaisuus on kiehtonut ja motivoinut tutkijoita kehittämään uusia mittalaitteistoja, mittausmenetelmiä, datan analysointimenetelmiä ja uusia tapoja suodattaa tietoa jo kerätystä datasta - toisin sanoen täydentää ja parantaa tietokiertoa.
In this thesis the concept of data cycle is introduced.
Tässä työssä esitellään konsepti - tietokierto ilmakehätieteissä.
If applied in the field of atmospheric physics the data cycle includes measurements, data acquisition, processing, analysis and interpretation.
Ilmakehäfysiikassa tietokierto sisältää vaiheet signaalin havainnoinnista, datan keräämiseen, esikäsittelyyn, ja työstämiseen sekä sitä kautta tulkintaan.
The biggest uncertainty in our understanding is connected to the role of nano- to micro-scale atmospheric aerosol particles, which are emitted to the atmosphere directly or formed from precursor gases.
Pienhiukkasia päätyy ilmakehään joko suoraan päästölähteistä tai ne muodostuvat nukleaation eli kaasu-hiukkasmuuntuman kautta.
The concept itself is general and only gets the real content when the field of application is defined.
Tietokierto on sinänsä yleinen käsite ja ei liity mihinkään tiettyyn tieteenalaan.
The amount of data generated from on-line analysis of atmospheric particle formation with this instrument is vast and requires efficient processing.
Koska laitteisto on uusi ja sen tuottama data määrä on iso, kehitettiin tässä työssä tehokas raakadatan esikäsittelymenetelmä ja työkalu.
The latter process has only been discovered recently in the long history of science and links nature s own processes to human activities.
Viimeksi mainittu ilmiö on havaittu vasta hiljattain ja sen yksityiskohtainen ymmärrys vielä puuttuu.
However, with the arrival of the so-called atmospheric pressure interface time-of-flight mass spectrometer we are now able to detect atmospheric ions that are taking part in particle formation.
Tässä työssä käytetty laitteisto (ilmakehäpaineliitännäinen lentoaikamassaspektrometri, APiTOF) pystyy havaitsemaan kyseisiä kaasuja suoraan ilman esikäsittelyä.
Source apportionment and data mining techniques were explored as well as utilized to investigate the origin of atmospheric aerosol in urban environments (two case studies: Krakow and Helsinki) and to uncover indirect variables influencing the atmospheric formation of new particles.
Tässä työssä kehitettiin ja käytettiin menetelmiä ilmamassojen päästölähdekartoitukseen, tarkoituksena selvittää kaupunginympäristön pahimmat saastuttajat ja päästölähteet.
This issue is examined through an analysis and discussions of artworks by the Finnish artists Pekka Halonen and Ellen Thesleff, the Norwegian artist Edvard Munch, the Swedish author and artist August Strindberg, and the Danish artist Jens Ferdinand Willumsen.
Tutkimuskohteena on teoksia Pekka Haloselta, Edvard Munchilta, Ellen Thesleffiltä, August Strindbergiltä ja Jens Ferdinand Willumsenilta.
Hence, the work of art was no longer understood as a finite material object but rather as a revelation of an idea.
Taideteosta ei enää ajateltu niinkään rajallisena materiaalisena esineenä, vaan aineettoman idean ilmentäjänä.
Through this critical perspective, this study takes part in an international current of research which seeks to redefine Symbolism and its relation to modernism.
Taideteoksen muotoon ja sisältöön sekä subjektiivisuuden uudelleenmäärittelyyn liittyvät näkökulmat kytkevät tämän tutkimuksen osaksi kansainvälistä tutkimussuntausta, jonka pyrkimyksenä on määritellä uudelleen symbolismia ja sen suhdetta modernismiin.
The decades around the turn of the twentieth century were a period of intensifying preoccupation with questions of subjectivity as the coherence and autonomy of the self were constantly being threatened in the rapidly modernizing world.
Kysymykset minän olemuksesta ja ulottuvuuksista tulivat keskeisiksi 1800- ja 1900 luvun vaihteessa, ajankohtana jolloin modernisoituva maailma näyttäytyi uhkana minän yhtenäisyydelle ja autonomisuudelle.
Although the emphasis on subjectivity obviously had a great impact on the content of the new art, which became increasingly concerned with mythological and fantastic material, it also worked on a more abstract level affecting the ways that the meaning and status of art were understood.
Symbolismin subjektiivisuus on usein ymmärretty ennen kaikkea fantastisena ja unenomaisena aihemaailmana, mutta tässä tutkimuksessa osoitetaan subjektiivisuuden käsitteen toimivan myös abstraktimmalla tasolla, joka vaikuttaa ratkaisevasti siihen, miten taiteen olemus ja merkitys maailmassa ymmärrettiin.
Self-portraits are the most obvious products of artistic self-examination, but the highly subjective attitude towards art indicates that in a way every work of art can be perceived as a self-portrait.
Symbolismin subjektiivisuutta korostava asenne merkitsi, että oikeastaan jokainen taideteos esitti tekijänsä henkilökohtaisen näkemyksen aiheestaan.
The purpose is to open new perspectives into how the self and its relationship with the world were understood and experienced, and to explore how these conceptions of selfhood suggest parallels with questions of art and creativity in ways that continue to affect our perceptions of these issues even today.
Tutkimus avaa uusia näkökulmia myös siihen, millä tavoin nämä 1800-luvulla muotoutuneet käsitykset vaikuttavat ajatteluumme edelleen.
Symbolism, therefore, constitutes a point in art history where old definitions of self-portraiture were no longer sufficient.
Muuttuvassa maailmassa perinteinen uskonnollisuus ei enää tuntunut tarjoavan tyydyttäviä vastauksia näihin kysymyksiin.
Hence, the creative process turned into a method of self-exploration motivated by an attempt to transcend beyond everyday consciousness in order to achieve a heightened perception of the self and the world.
Kaiken luovan toiminnan perimmäisenä pyrkimyksenä oli minän ja maailman syvimmän olemuksen ymmärtäminen.
The constant need for self-exploration was also related to an ever increasing questioning of traditional religiosity and a subsequent interest in religious syncretism, as well as in various mystical, spiritual, and occultist ideologies, which affected both the form and content of art. Subjectivity is often perceived as one of the defining features of Symbolist art.
Tämä keskeneräisyys ja avonaisuus voidaankin ymmärtää Elämän friisin perimmäisenä olemuksena, ja sen merkitys kytkeytyy taiteilijan luovaan prosessiin, joka on samalla tapaa elävä ja avoin kuin teoksen aiheena oleva elämän ja kuoleman tematiikka.
At the same time, the focus of the artwork shifted towards an immaterial space of imagination.
Siten taide sai ottaa paikan uutena uskontona.
The artworks are considered as active participants in the discourses of the period and as sites of intellectual and artistic reflection.
Tutkimuksessa selvitetään yksityiskohtaisten taideteosanalyysien kautta, miten minuus ja minän suhde maailmaan ymmärrettiin ja koettiin, ja miten näkemykset minuudesta kytkeytyvät käsityksiin taiteesta ja taiteellisesta luovuudesta.
Art came to be understood as a form of knowledge and a source of truth.
Mikä tahansa taideteos saatettiin näin ollen ymmärtää tekijänsä yksilöllisen minuuden ilmentymänä ja siten eräällä tapaa omakuvana.
However, due to the content-oriented approach, which until recent years has dominated art historical research on Symbolism, the meaning of this subjective tendency has not been properly analysed.
Taideteoksen muuttuessa itsetutkiskelun välineeksi, sen prosessimainen luonne korostui.
Three aspects of spell-checking are considered in the thesis: modelling of correctly written words and word-forms with finite-state language models, applying statistical information to finite-state language models with a specific focus on morphologically complex languages, and modelling misspellings and typing errors using finite-state automata-based error models.
Tutkielmassa esitellään kolme keskeistä tutkimusongelmaa, jotka koskevat oikaisuluvun toteuttamista sanarakenteeltaan monimutkaisemmille kielille: miten mallintaa oikeinkirjoitetut sanamuodot äärellistilaisin mallein, miten soveltaa tilastollista mallinnusta monimutkaisiin sanarakenteisiin kuten yhdyssanoihin, ja miten mallintaa kirjoitusvirheitä äärellistilaisin mentelmin.
Weighted Finite-State Methods for Spell-Checking and Correction
Painolliset äärellistilaiset menetelmät oikaisulukuun
This dissertation is a large-scale study of spell-checking and correction using finite-state technology.
Tässä väitöskirjassa tutkin äärellistilaisten menetelmien käyttöä oikaisuluvussa.