natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The survey data were collected from day care, basic education, social services, health services and police employees in the City of Tampere (n=887).
Kyselyaineisto kerättiin Tampereen kaupungin alueen päivähoidon, perusopetuksen, sosiaalipalvelun, terveyspalvelun ja poliisin työntekijöiltä (n=887).
Positive experiences promoted collaboration and removed the long-distance fathers’ prejudices towards social services.
Myönteiset kokemukset edistivät yhteistyötä ja poistivat etä-isien ennakkoluuloja sosiaalipalvelua kohtaan.
When employees suspected child maltreatment, they discussed the matter first within their own work unit with another employee, a special employee and a superior.
Työntekijöiden epäillessä lasten kaltoinkohtelua, he keskustelivat asiasta ensin omassa työyksikössä toisen työntekijän, erityistyöntekijän ja esimiehen kanssa.
Nearly three fourths of the employees were aware of the existence of in the City of Tampere child maltreatment operations model.
Lähes kolme neljännestä työntekijöistä tiesi Tampereen alueen lasten kaltoinkohteluun puuttumisen toimintamallin olemassaolosta.
According to the employees’ experiences, collaboration with children and parents was good, and it was described as open.
Työntekijöiden kokemusten mukaan yhteistyö lasten ja vanhempien kanssa oli hyvää ja sitä kuvattiin avoimeksi.
Finally, the statistical model was complemented with the responses to the open questions in the survey (articles III and IV) and the interview data on long-distance fathers (article II).
Lopuksi tilastollista mallia täydennettiin avointen kysymysten vastauksilla (artikkelit III ja IV) ja etä-isien haastatteluaineistolla (artikkeli II).
According to the employees, nearly all children and parents had an opportunity to talk about maltreatment.
Työntekijöiden mukaan lähes kaikilla lapsilla ja vanhemmilla oli tilaisuus puhua kaltoinkohtelusta.
Employees described their relationship with children and parents as confidential.
Työntekijät kuvasivat suhdettaan lapsiin ja vanhempiin luottamukselliseksi.
The sum variables describing interprofessional collaboration were divided into four groups: information on intervening in child maltreatment (article III), collaboration with children and parents (articles II and IV), interprofessional collaboration between employees (articles I and III) and child maltreatment intervention operations model on interprofessional collaboration (article III).
Moniammatillista yhteistyötä kuvaavat summamuuttujat ryhmiteltiin neljään ryhmään: tiedot lasten kaltoinkohteluun puuttumisesta (artikkeli III), yhteistyö lasten ja vanhempien kanssa (artikkeli II ja IV), työntekijöiden välinen moniammatillinen yhteistyö (artikkeli I ja III) ja Tampereen alueen lasten kaltoinkohteluun puuttumisen toimintamallin tunnettavuus moniammatillisessa yhteistyössä (artikkeli III).
Connections between the respondents’ background information and sum variables were analysed with cross-tabulation and the chi-squared test and Fisher’s exact test.
Vastaajien taustatietojen ja summamuuttujien välisiä yhteyksiä tarkasteltiin ristiintaulukoinnilla ja khiin neliö -testillä tai Fisherin tarkalla testillä.
Using main component analysis, the statements in the survey data (n=32) were summarized into nine sum variables.
Pääkomponenttianalyysillä tiivistettiin kyselyaineiston väittämät (n=32) yhdeksäksi summamuuttujaksi.
Long-distance fathers, however, described collaboration as consisting of meetings and referrals to the next employee.
Etä-isät puolestetaan kuvasivat yhteistyötä tapaamisina ja ohjaamisena seuraavalle työntekijälle.
Respondents in social services, police and day care services had the best knowledge.
Sosiaalipalvelun, poliisin ja päivähoidon vastaajilla oli parhaat tiedot.
However, long-distance fathers had difficulties proving the existence of maltreatment and getting employees at the child health centre, social services, police and court of law to intervene.
Kuitenkin etä-isien oli vaikea todentaa kaltoinkohtelua ja saada neuvolan, sosiaalipalvelun, poliisin ja tuomioistuimen työntekijöitä puuttumaan siihen.
The results showed that employees had mainly good knowledge on how to intervene in child maltreatment.
Tulokset osoittivat, että työntekijöillä oli pääosin hyvät tiedot lasten kaltoinkohteluun puuttumisesta.
Based on the knowledge gained from the study, it is possible to common discussion and sharing of experiences regarding interprofessional collaboration, as well as information on the job descriptions of collaborating partners.
Tutkimuksessa saadun tiedon pohjalta on mahdollista kehittää yhteistä keskustelua ja kokemusten jakamista moniammatillisen yhteistyön tekemisestä ja tietoa yhteistyökumppaneiden toimenkuvasta.
Some long-distance fathers felt that interprofessional collaboration is completely missing.
Jotkut etä-isät kokivat moniammatillisen yhteistyön puuttuvan kokonaan.
Based on the results, the awareness of the operations model should be improved especially by providing orientation and education to replacement workers in order to support employees.
Tulosten mukaan toimintamallin tunnettavuutta tulisi lisätä etenkin sijaisille perehdytyksellä ja koulutuksella, jotta työntekijät saisivat siitä tukea.
The model developed in the study can also be utilized in the development of operating models, as well as to take advantage of managerial work, supporting employees to contribute to relevant trainings.
Tutkimuksessa kehitettyä mallia voidaan käyttää myös toimintamallien kehittämisessä sekä hyödyntää esimiestyössä, tukemalla työntekijöitä osallistumaan aihetta käsitteleviin koulutuksiin.
The results showed statistically significant connections between different services and the sum variables.
Tuloksissa ilmeni toimialojen ja summamuuttujien välisiä tilastollisesti merkitseviä yhteyksiä.
But the respondents had not participated in educational training very often.
Mutta vastaajien koulutuksiin osallistuminen oli ollut vähäistä.
Long-distance fathers (n=8) described their experiences of custody disputes through phone interviews.
Puhelinhaastatteluissa etä-isät (n=8) kuvasivat kokemuksiaan huoltoriidasta.
The goal of the study is to promote the availability of support and assistance to children and parents in an early stage and to develop interprofessional collaboration.
Tutkimuksen tavoitteena on edistää lasten ja vanhempien tuen ja avun saamista kaltoinkohtelun varhaisvaiheessa, kehittää moniammatillista yhteistyötä ja ennaltaehkäisyä.
Women, employees who work full time with children and employees in social services, day care and health care had the most confidential relationship with children and parents.
Naisilla, koko työaikansa lasten kanssa työskentelevillä, sosiaalipalvelun, päivähoidon, perusopetuksen ja terveyspalvelun vastaajilla oli luottamuksellisin suhde lapsiin ja vanhempiin.
By utilizing the results, it is possible to encourage employees to initiate active discussion on child maltreatment.
Tulosten avulla voidaan edistää lasten kaltoinkohtelun aktiivista puheeksi ottamista.
Employees felt that they need intervention and interprofessional collaboration complementary education related to child maltreatment.
Työntekijät kokivat tarvitsevansa lasten kaltoinkohtelun puuttumista ja moniammatillista yhteistyötä käsittelevää täydennyskoulutusta.
The purpose of the study was to describe and create a descriptive interprofessional collaboration model for identification of and early intervention in child maltreatment within families.
Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata ja muodostaa perheen sisällä tapahtuvan lasten kaltoinkohtelun tunnistamisen ja varhaisen puuttumisen moniammatillista yhteistyötä kuvaileva malli.
An operations model for recognising child maltreatment and describing interprofessional collaboration in early intervention
Lasten kaltoinkohtelun tunnistamisen ja varhaisen puuttumisen moniammatillista yhteistyötä kuvaileva malli
During the study, a descriptive interprofessional collaboration model was created for identification of and early intervention in child maltreatment within families.
Tutkimuksessa muodostui perheen sisällä tapahtuvan lasten kaltoinkohtelun tunnistamisen ja varhaisen puuttumisen moniammatillista yhteistyötä kuvaileva malli.
Social service and police respondents evaluated themselves most often as knowing how to do interprofessional collaboration related to child maltreatment.
Lasten kaltoinkohteluun liittyvää moniammatillista yhteistyötä arvioivat osaavansa tehdä parhaiten sosiaalipalvelun ja poliisin vastaajat.
Employees who work full time with children and employees in social services, day care and basic education received the most support for interprofessional collaboration related to child maltreatment.
Eniten tukea lasten kaltoinkohteluun liittyvään moniammatilliseen yhteistyöhön saivat koko työaikansa lasten kanssa työskentelevät sekä sosiaalipalvelun, päivähoidon ja perusopetuksen vastaajat.
Soldiers, Work and Family
Sotilaat, työ ja perhe
The study offers the tools to consider all of these dimensions from the work and family perspective.
Tutkimus antaa välineitä kaikkien näiden osa-alueiden pohtimiseen työn ja perheen suhteiden näkökulmasta.
Changes in work arrangements and careers were considered from an economic perspective.
Työssä ja työurassa tapahtuvia muutoksia pohdittiin niiden taloudellisten vaikutusten näkökulmasta.
Homosociality appeared as solidarity between men and the use of humour tinged with sexual innuendo and emphasizing heteronormativity.
Homososiaalisuus näkyi miesten välisenä solidaarisuutena ja seksuaalissävytteisen huumorin käyttämisenä sekä heteronormatiivisuuden korostamisena.
In the FDF, the soldier’s ability to function is understood as an ensemble of physical, psychological, social, and ethical abilities.
Puolustusvoimissa sotilaan toimintakyky on ymmärretty fyysisenä, psyykkisenä, sosiaalisena ja eettisenä.
In the theoretical framework of the study, I combine theorizations of space and gender.
Tutkimuksen teoreettisessa viitekehyksessä yhdistän toisiinsa kolmiulotteisen tilan ja sukupuolen teoretisointeja.
In addition, the individualization of the choices and decisions concerning one’s work and family arrangements – the so called freedom of choice rhetoric – was a way to hinder mobilizing alternative masculinities.
Myös työn ja perheen suhteiden järjestämiseen liittyvien valintojen ja ratkaisujen yksilöllistämisellä, niin sanotulla oman valinnan retoriikalla, estetään vaihtoehtoisten maskuliinisuuksien harjoittamista.
Secondly, I examine how these practices and gender are intertwined and shape each other.
Tutkin myös sitä, miten käytännöt, prosessit ja sukupuoli muovaavat toisiaan.
I approach the interface of work and family from working life and organizational perspectives.
Lähestyn työn ja perheen suhteita työelämän ja organisaation näkökulmasta.
According to my findings, the material-regulative dimension of the organizational space for work and family featured greedy and generous flexibility, mobility, economic rationality, and workload.
Tulosten mukaan puolustusvoimien työn ja perheen suhteita järjesti materiaalis-regulatiivisesta näkökulmasta ahne ja antelias joustavuus, liikkuvuus, taloudellinen rationaalisuus sekä työn kuormittavuus.
Hierarchy based on military ranks, responsibilities, and duties related both to supervisors and subordinates.
Hierarkkisuus pohjasi sotilasarvojär-jestelmään sekä esimies- ja alaissuhteisiin liittyviin vastuisiin ja velvollisuuksiin.
In order to address the second issue, I explore how gender is present in the practices and processes that organize the interface of work and family and how male soldiers negotiate mobilizing masculinities.
Toiseen tutkimuskysymykseeni vastatakseni analysoin sitä, miten sukupuoli on läsnä työn ja perheen suhteita järjestävissä käytännöissä ja prosesseissa sekä miten sotilasmiehet neuvottelevat maskuliinisuuksien muokkaamisesta.
In the 21st century, work and family issues have emerged widely in organizational and public debate.
2000-luvulta alkaen työn ja perheen suhteisiin liittyvät kysymykset ovat nousseet laajasti esille puolustusvoimissa.
This study explores the interface of paid work and family among men engaged in military work at two units of the Finnish Defence Forces (FDF), the Army Command and the Armoured Brigade.
Tässä tutkimuksessa tarkastelen sotilastyötä tekevien miesten palkkatyön ja perheen suhteita puolustusvoimien kahdessa yksikössä, Maavoimien esikunnassa ja Panssari-prikaatissa.
The workload was described as heavy, and the rhythm of work and the prioritization of tasks were employer-driven.
Työ koettiin kuormittavana ja työn tekemisen rytmi annettuna.
Among the main findings, this study shows that the interface of work and family involves a tension between the institutionalized vocation and professionalized paid work, in which the role of the family is to support and taken care of the soldier’s reproduction of daily work ability, as well as to adjust to the demands of the military organization.
Tutkimuksen keskeisin tulos on, että työn ja perheen suhteissa on kyse institutionalisoituneen kutsumustyön ja professionaalistuneen palkkatyön ristivedosta, jossa perheen rooliksi jää yhtäältä pitää huolta sotilaan työkyvyn uusintamisesta ja toisaalta sopeutua muutoksiin.
The social dimension of the organizational space for work and family involved homosociality and hierarchy.
Sosiaalista ulottuvuutta leimasi homososiaalisuus ja hierarkkisuus.
Employer and employee driven flexibility was an important part of daily work, like mobility, which was common on daily and weekly bases, especially in the Army Command.
Sekä työnantaja että työntekijälähtöinen joustavuus olivat osa työn tekemisen arkea samoin kuin erityisesti Maavoimien esikunnassa tapahtuva liikkuvuus paikasta toiseen niin työpäivien kuin työviikkojenkin tasolla.
The findings indicate that in circumstances of organizational change, conventional ways of mobilizing masculinities are collectively reasserted, while ways of mobilizing masculinities that are inconsistent with convention are restricted.
Maskuliinisuuksien harjoittamisen osalta nousi esille, että organisatorisessa muutostilanteessa konventionaalisia maskuliinisuuksien harjoittamisen tapoja pyritään kollektiivisesti vahvistamaan ja ristiriitaisia rajoittamaan.
At the Armoured Brigade, there were more prospects of mobilizing various kinds of masculinities than at the Army Command.
Panssariprikaatissa oli Maavoimien esikuntaa enemmän mahdollisuuksia erilaisten maskuliinisuuksien esiin nostamiselle.
The data consist of group, individual, and expert interviews (29 altogether) and official materials collected from the Army Command, the Armoured Brigade, and the De-fence Command.
Tutkimuksen aineisto koostuu ryhmä-, yksilö- ja asiantuntijahaastatteluista (yhteensä 29 istuntoa) ja dokumenttiaineistosta.
This appears to reassert the tension between the institutionalized vocation and professionalized paid work.
Mentaalisen tilan osalta oli havaittavissa institutionalisoituneen kutsumustyön ja professionaalistuneen palkkatyön välisen ristivedon vahvistumista.
One significant cause of this increased attention is the implementation of reforms that have resulted in major structural changes, which in turn have affected the prospects and preconditions of the individual employee to arrange his or her work and family relationships.
Ajankohtaisuuden taustalla on puolustusvoimissa viime vuosina kiihtyvällä tahdilla toteutetut mittavat organisaatiouudistukset, jotka ovat vaikuttaneet sotilaiden työn ja perheen suhteiden järjestämisen mahdollisuuksiin ja ehtoihin.
This study is situated in the fields of sociology of work (more accurately sociological work-family research), organization studies, and gender studies.
Tutkimus sijoittuu yhteiskuntatieteellisen työn ja perheen suhteita käsittelevän työelämäntutkimuksen, organisaatiotutkimuksen ja sukupuolentutkimuksen alueille.
From a work and family point of view, the FDF constitutes a peculiar work environment: it is an institutionalized organization that is closely identified with the state and its security policy.
Puolustusvoimat ja sotilastyö ovat työn ja perheen suhteiden näkökulmasta omaleimaisia, sillä niillä on pitkä institutionalisoitunut asema yhteiskunnassa ja niiden toimintaa säädellään erityisin lain, asetuksin ja ohjeistuksin.
From the perspective of work and family research, the evidence has a wider significance in terms of utilizing and combining theorizations of space and gender.
Tutkimuksen anti työn ja perheen suhteita koskevalle tutkimukselle liittyy ennen kaik-kea tilateoreettisen sekä tilateoreettisen ja sukupuolianalyysin yhdistämisen hyödyntämiseen.
At the Armoured Brigade, the interplay of the dimensions of the organizational space of work and family appeared in the consequences of the meagre human resources, which restricted flexibility for work and family issues.
Panssariprikaatissa organisatorisen tilan ulottuvuuksien vuorovaikutus näkyi niukkojen henkilöstöresurssien joustamista rajoittavina vaikutuksina, oman tulosyksikön erityisyyden vaalimisena sekä moninaisena neuvotteluna työn ja perheen paikoista sotilaan elämänkokonaisuudessa.
The findings of this study can be utilized by the FDF when developing work and family practices and tangible arrangements, but also by other work organizations.
Tutkimukseni tuloksia voidaan hyödyntää mietittäessä työn ja perheen suhteiden käytännönjärjestelyjä sekä tehtäessä näkyväksi sosiaalisia odotuksia ja itsestään selviksi muuttuneita ajattelu- ja toimintamalleja.
With reference to the first issue, I analyse the main features of the material-regulative, social, and mental dimensions of the organizational space of work and family at the studied units, and the ways they interrelate.
Ensimmäiseen tutkimuskysymykseeni vastatakseni analysoin ensin sitä, millaisia ovat työn ja perheen suhteita muovaavan organisatorisen tilan ulottuvuudet Maavoimien esikunnassa ja Panssariprikaatissa.
The restructuring of Army Command not only challenged the material-regulative dimension of the organizational space of work and family, but also generated new social divisions in the workplace, causing challenges to homosociality.
Maavoimien esikunnassa työn ja perheen suhteita järjestävän organisatorisen tilan ulottuvuuksien vuorovaikutus tuotti fyysisten rakenteiden ja sääntöjen sekä yksilöllisten tarpeiden kohtaamattomuutta, uusien sosiaalisten jakojen syntymistä organisaation sisälle sekä työn, perheen ja yksityiselämän eriytymistä.
Firstly, I examine what kinds of practices and processes that organize soldiers’ interface of work and family can be found at the Army Command and the Armoured Brigade.
Tutkimuksessani tarkastelen, millaisia ovat sotilaiden työn ja perheen suhteita järjestävät käytännöt ja prosessit.
In the Armoured Brigade, the interplay of the dimensions of the organizational space of work and family also caused pressures on the joint methods of working around shared aims, and reinforced the professionalization of work and the importance of family and shared parenthood in the soldier’s life course.
Mentaaliseen ulottuvuuteen kohdistuvat muutospaineet liittyivät yhteisvastuulliseen työn tekemiseen, ammatillistumisen vahvistumiseen sekä perheen merkityksen ja jaetun vanhemmuuden vahvistumiseen upseerien elämänkokonaisuudessa.
Recent social changes and transformations have made the relationship between work and family an increasingly topical and multifaceted issue, particularly in the context of work organizations and gender relations.
Sosiaaliseen ulottuvuuteen kohdistuvat muutospaineet näkyivät ennen kaikkea erilaisina odotuksina työn ja perheen suhteiden järjestämiselle.
However, mobilizing unconventional masculinities with connection to the interface of work and family was conceivable only by remobilizing dominant masculinities elsewhere.
Tutkimuksen tulokset osoittivat myös, että työn ja perheen suhteisiin kiinnittyvien maskuliinisuuksien harjoittamisen tapojen haastaminen on mahdollista vallitsevia maskuliinisuuksia toisaalla uusintamalla.
The data sets are analysed by employing content and discursive analytical methods.
Dokumenttiaineisto käsittää asiantuntijahaastatteluissa saatua materiaalia sekä kolme keskeistä organisaation ohjesääntöä.
Thus far, there is little research on how Finnish soldiers manage to arrange their everyday lives.
Muutamia viimeaikaisia avauksia lukuun ottamatta näiden organisaatiouudistusten vaikutuksista ja ylipäänsä suomalaisten sotilaiden työn ja perheen suhteista on saatavilla tutkimustietoa niukasti.
Nevertheless, employee driven flexibility was considered to be very important and seen as worth defending.
Fyysiseen ulottuvuuteen tämä heijastui joustamis-mahdollisuuksien vaikeutumisena, mutta samaan aikaan työntekijälähtöisen jouston arvostamisena ja puolustamisena sekä työn ja perheen suhteiden järjestämistä helpottavien järjestelyjen hyödyntämisenä.
Societal and organizational changes have brought the circumstances of soldiers closer to other wage earners in working life.
Näistä johtuvat muutos-paineet kohdistuivat tilan materiaalis-regulatiiviseen ulottuvuuteen tarpeena kehittää uusia käytäntöjä koskien työn tekemisen aikoja ja paikkoja.
The family was given the role of the adjuster whose role was to take care of the reproduction of the soldier’s daily work ability.
Organisatorisen tilan mentaaliselle ulottuvuudelle oli ominaista institutionalisoituneen kutsumustyön ja professionaalistuneen palkkatyön ristiveto sekä tässä ristivedossa paikkaansa etsivä sotilaan työkyvyn uusintamisesta huolehtiva perhe.
Among boys no such trend was found.
Pojilla vastaavaa trendiä ei havaittu.
Depression and Substance Use in Middle Adolescence
Masennus ja päihteiden käyttö keskinuoruudessa
Among girls, the rate of severe depression was slightly higher in the beginning of the second decade of this century (2010) than in the beginning of the first decade (2000).
Tytöt raportoivat masennusta jonkin verran enemmän tutkimuksen lopussa (2010- 2011) kuin tutkimuksen alussa (2000- 2001).
The data of the study include those 535 schools that participated in all six of the surveys.
Masennuksen ja alkoholin käytön trendejä tutkittiin niiden 535 koulun aineistossa, jotka ovat osallistuneet jokaiseen kuuteen tutkimukseen vuosien 2000 ja 2011 välillä.
Although there were differences in substance use patterns between girls and boys, and depression among girls was more common than among boys, there were no gender differences in associations between depression and substance use.
Huolimatta tyttöjen ja poikien päihteiden käytön eroista ja tytöillä poikia yleisemmästä masennuksen esiintymisestä masennuksen ja päihteiden käytön välisessä yhteydessä ei todettu sukupuolieroja.
The material of Studies I and II comprises the responses of pupils of the 8th and 9th grades of secondary schools (aged 14-16 years, N=17,643) in two regions of Finland (Vaasa and Tampere).
Masennuksen ja päihteiden käytön (tutkimus I) sekä itsetuhoisten ajatusten ja päihteiden käytön yhteyttä (tutkimus II) tutkittiin vuoden 1997 aineistolla, joka käsitti 17643 14- 16- vuotiasta peruskoulun kahdeksannen ja yhdeksännen luokan oppilasta.
The study moreover aimed to investigate the association between substance use and suicidal ideation, which is known to be associated with depression.
Tutkimuksessa selvitettiin myös itsetuhoisten ajatusten, joiden tiedetään liittyvän masentuneisuuteen, yhteyttä päihteiden käyttöön.
Rates of mental disorders, especially rates of depression increase during adolescent years and approach those of adults.
Myös mielenterveyshäiriöt kuten masennus yleistyvät nuoruudessa nopeasti ja saavuttavat aikuisuudessa esiintyvän tason.
Rare substance use in childhood increases almost linearly from early to late adolescence.
Lapsuudessa harvinainen päihteiden käyttö yleistyy keskinuoruudessa voimakkaasti.
Adolescence is also a period involving different kinds of experiments, including experiments with substances.
Nuoruus on nopeaa aikuiseksi kypsymisen aikaa, johon liittyy uusien asioiden kokeilua ja omaksumista.