natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They show that the meaning of the forests for recreation and outdoor activities is remarkable; the most important characteristics are naturalness and feeling of the forest, calmness and silence, and the opportunities to outdoor activities and sport; the residents mostly use forests nearby home; and the most acceptable forest management methods cause less changes in the environment, like thinning, uneven-aged forest management, and harvesting.
Tuloksista voidaan havaita, että metsien merkitys nimenomaan virkistys- ja ulkoilukäytössä on merkittävä; ominaisuuksista tärkeimpinä pidettiin luonnonmukaisuutta ja metsän tuntua, rauhallisuutta ja hiljaisuutta, sekä mahdollisuutta ulkoiluun ja liikuntaan; eniten vierailtiin kodin lähellä sijaitsevissa metsissä; ja metsänhoitotöistä hyväksyttävimpinä pidettiin vähiten muutoksia aiheuttavia toimenpiteitä, kuten siistimistä, eri-ikäismetsänhoitoa ja harvennusta.
Further studies about how the criteria, used in this research, could work with different resident surveys is needed, and if they can be used in the other phases of the planning process that have been found out in this research.
Tulevaisuudessa olisi hyvä tutkia lisää, millä tavalla tässä tutkimuksessa käytetyt kriteerit toimivat eri asukaskyselyiden yhteydessä, ja onko niitä mahdollista hyödyntää muissa suunnitteluprosessin vaiheissa kuin mitä tässä tutkimuksessa saatiin selville.
The first part of the research examines how the resident survey can be used in the achieving the objectives, what is the content that the resident survey is able to bring into the planning process, and to find out how and in which phase, or in which way, the resident survey can be used in the planning process.
Tutkimuksen ensimmäisessä osassa selvitetään, miten asukaskyselyä voidaan hyödyntää tavoitteiden saavuttamisessa eli se sisältö, joka asukaskyselyn on mahdollista tuoda strategian suunnitteluprosessiin, sekä miten ja missä vaiheessa, eli millä tavalla, asukaskyselyä voidaan hyödyntää suunnitteluprosessissa.
There are two parts in this research; the first part examines how the resident survey, from participatory methods, can be used in the strategical planning of the city’s forests’ use and management, and in the second part, the resident survey has been implemented to find out the opinions, wishes, and proposals of the residents concerning the city’s forests’ use and management in Vantaa.
Tässä tutkimuksessa on kaksi osaa; ensimmäisessä tutkitaan, miten osallistamismenetelmistä asukaskyselyä voidaan hyödyntää kaupungin metsien käytön ja hoidon strategian suunnittelussa, ja toisessa osassa toteutettiin asukaskysely, jonka tarkoituksena oli selvittää asukkaiden mielipiteitä, toiveita ja ehdotuksia koskien kaupungin metsien käyttöä ja hoitoa Vantaalla.
From the results, it is possible to find out that the resident survey may achieve very well the objectives of the municipality and the objectives relating residents’ local knowledge and possibilities to influence by certain criteria.
Tuloksista on mahdollista havaita, että tiettyjen kriteerien eli tekijöiden avulla asukaskyselyllä voidaan tavoittaa erittäin hyvin kunnan luomat tavoitteet sekä asukkaiden paikalliseen tietoon ja vaikuttamismahdollisuuksiin liittyvät tavoitteet.
It enabled to gather the knowledge and the information about the meaning and the use of the forests, the acceptable forest management methods, the participatory in the forest management and planning, and the local information about the forests.
Asukaskyselyn avulla kerättiin tietoa metsien merkityksestä, käytöstä, hyväksyttävistä hoitotoimenpiteistä, osallistamisesta kaupungin metsien hoitoon ja suunnitteluun sekä paikkatietoja suuralueiden metsistä.
The second part of the research was to implement the resident survey to find out the residents’ opinions, wishes, and proposals concerning the forests of Vantaa city.
Tutkimuksen toisena osana toimi toteutettu asukaskysely, jonka tavoite oli kerätä asukkaiden mielipiteitä, toiveita ja ehdotuksia koskien Vantaan kaupungin omistamia metsiä.
It is possible to use the resident survey in every phase of the planning process, but according to the results of this research, it will not be able to bring all the objectives in every phase.
Tulosten perusteella asukaskyselyn hyödyntäminen on mahdollista kaikissa suunnitteluprosessin vaiheissa, mutta sen avulla voidaan tuoda vain tietyt tavoitteet tietyissä vaiheissa.
The research material has been collected in the Centre for Research and Development of Higher Education between 2009 and 2011.
Tutkimusaineisto on kerätty Yliopistopedagogiikan tutkimus- ja kehittämisyksikössä vuosina 2009-2011.
In the analysis of teachers approaches to teaching, particularly the qualitative research by Kember and Kwan (2000), Trigwell and Prosser (1999) and especially the research of Postareff and Lindblom-Ylänne (2008) were utilised.
Opetuksellisten lähestymistapojen analyysissa on hyödynnetty muun muassa Kemberin ja Kwanin (2000), Trigwellin ja Prosserin (1999) sekä erityisesti Postareffin ja Lindblom-Ylänteen (2008) laadullisia tutkimuksia.
The analysis of approaches to teaching revealed that approaches can consist of both theoretically consistent and inconsistent elements.
Opettajien opetuksellisten lähestymistapojen tarkastelu osoitti, että lähestymistavat voivat koostua sekä teoreettisesti johdonmukaisista että ristiriitaisista elementeistä.
University teachers' profiles of approaches to teaching and teaching-related challenges
Yliopisto-opettajien opetuksellisten lähestymistapojen profiilit ja opetuksen haasteet
Five different profiles were recognized: a systematically learning-focused profile, a systematically content-focused profile, a conflicting profile with an emphasis on contents, a conflicting profile with an emphasis on learning, and a conflicting profile.
Tutkielmassa havaittiin viisi toisistaan eroavaa opetuksellisen lähestymistavan profiilia: systemaattisesti oppimislähtöinen profiili, systemaattisesti sisältölähtöinen profiili, ristiriitainen sisältölähtöisesti painottuva profiili, ristiriitainen oppimislähtöisesti painottuva profiili sekä ristiriitainen profiili.
Interviews of nine teachers were analysed: three teachers from the Faculty of Theology, three teachers from the Faculty of Biological and Environmental Sciences and three teachers from the Faculty of Science.
Aineistonani ovat kolmen teologisen tiedekunnan opettajan, kolmen bio- ja ympäristötieteellisen tiedekunnan opettajan sekä kolmen matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan opettajan haastattelut.
and 3) What kinds of teaching-related challenges do the teachers describe, and how these challenges are related to their teaching profiles?
ja 3) Millaisia opetukseen liittyviä haasteita opettajat kuvaavat ja miten ne ovat yhteydessä heidän opetuksellisen lähestymistapansa profiiliin?
In the analysis of research questions one and two, deductive content analysis was used, and in question three inductive content analysis was utilised.
Tutkimusaineiston analyysissa tutkin kysymyksiä yksi ja kaksi teorialähtöisellä sisällönanalyysilla ja kysymystä kolme aineistolähtöisellä sisällönanalyysilla.
Based on the findings of this study it can be suggested that the conflicts between the intentions and actions in teaching can result not only from the lack of resources or support or from structural constraints, but especially from insufficient pedagogical expertise and difficulties in reflecting one's own capabilities and actions.
Tarkasteltaessa opettajien kuvaamia haasteita suhteessa opetuksellisten lähestymistapojen profiileihin havaittiin, että ristiriidat aikomuksen ja toteutuksen välillä johtuivat tiedekuntien resurssien ja tuen puutteen sekä rakenteellisten tekijöiden lisäksi erityisesti puutteellisista pedagogisista valmiuksista ja oman toiminnan puutteellisesta reflektoinnista.
In this study there were no clear connections between discipline and teaching profiles.
Tutkimuksessa lähestymistapojen profiilien ja tieteenalojen välillä ei ollut selkeää yhteyttä.
A link between the profiles and the challenges was discovered: The teachers who had been categorised in the same profile also stated same kinds of teaching challenges, apart from teachers in the conflicting profile.
Haasteiden ja opetuksellisen lähestymistavan profiilien havaittiin olevan yhteydessä siten, että saman profiilin edustajien huomattiin ristiriitaista profiilia lukuun ottamatta tuovan esiin samanlaisia haasteita ja toimivan haasteiden suhteen samansuuntaisesti.
The study sought to answer three questions: 1) What kinds of profiles of approaches to teaching can be identified among individual teachers?
Tutkimuskysymyksinä ovat: 1) Millaisia opetuksellisten lähestymistapojen profiileja opettajilla ilmenee?, 2) Ovatko opetuksellisen lähestymistavan profiilit yhteydessä tieteenalaan?
The object of this study was to find out what kinds of profiles of approaches to teaching can be found among university teachers, are there disciplinary differences between the profiles and to discover teaching-related challenges.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää yliopisto-opettajien opetuksellisten lähestymistapojen profiileja sekä näiden yhteyksiä tieteenalaan ja opetuksessa koettuihin haasteisiin.
How is the interaction of the debriefing constructed?
Miten jälkipuinnin vuorovaikutus rakentuu?
The approach is based on socio-constructivist understanding on learning and on studentcentered teaching (Engeström 1982; Miettinen 1993), which represents criticism towards traditional classroom teaching and introduces the concept of learning activity.
Lähestymistapana on sosiokonstruktivistinen oppimisnäkemys ja opiskelijakeskeisyys (Engeström 1982: Miettinen 1993), joka kritisoi luokkahuoneopetusta oppimistoiminnan käsitteen avulla.
Simulation usage has increased in the social and health care during the last years, and the new technology has given more opportunities to use high-fidelity simulations more widely.
Simulaatiot ovat lisääntyneet hoitoalalla viime vuosina ja uusi tekniikka on lisännyt mahdollisuuksia toteuttaa laaja-alaisempia simulaatioita.
Simulations enable a new way for students to learn different kinds of patient situations in the real life and in work-based environments that are still completely safe.
Simulaatiot mahdollistavat opiskelijoille uudenlaisen tavan opetella erilaisia potilastilanteita aidontuntuisissa ja työelämälähtöisissä, mutta samalla turvallisissa ympäristöissä.
The data was collected from one simulation center's simulation day in the Southern Finland University of Applied Sciences.
Aineisto kerättiin eteläsuomalaisen ammattikorkeakoulun simulaatiokeskuksen simulaatiopäivästä.
The data includes one simulation group's (9 students and 2 instructors) all five videotaped debriefing situations.
Aineistona on yhden simulaatioryhmän (9 opiskelijaa ja 2 ohjaajaa) viisi jälkipuintitilannetta, jotka videoitiin.
Both the peer and instructor feedback were mostly positive encouragement.
Vertais- ja ohjaajapalaute oli suurimmaksi osaksi myönteistä kannustamispalautetta.
The analysis was both data and learning theory driven, and both qualitative and quantitative research methods were applied.
Analyysi oli sekä aineisto- että oppimisteorialähtöistä ja siinä käytettiin niin laadullisia kuin määrällisiä menetelmiä.
It can be concluded that debriefing's script and the way it is used leads and restricts the interaction.
Tuloksista voidaan päätellä, että jälkipuinnin käsikirjoitus ja sen käyttö nykymuodossaan ohjaa ja rajoittaa oppimisvuorovaikutusta.
The investments are expensive and create discussion in universities whether these simulations can create the learning they are supposed to create.
Investoinnit ovat kalliita ja oppilaitoksissa kysytäänkin, tuottavatko simulaatiot haluttua oppimista.
From these theoretical starting points emerged three key learning concepts, interaction, feedback and reflection.
Näiden teorioiden pohjalta nousi esiin kolme tutkittavaa oppimiskäsitettä, vuorovaikutus, palaute ja reflektio.
The analysis found three different kinds of peer feedback types, four instructors' feedback types and five self-reflection types.
Tutkimuksessa löytyi kolme erilaista vertaispalautetyyppiä, neljä ohjaajapalautetyyppiä ja viisi itsereflektiotyyppiä.
The results indicate that debriefings interaction was led by the instructors, and was based on a question–answer dynamics.
Tulokset osoittavat, että jälkipuintien vuorovaikutus on ohjaajajohtoista ja perustuu kysymys-vastaus pareihin.
Students' self-reflection was mostly reflecting on the confusion caused by the simulation.
Opiskelijoiden itsereflektio taas oli suurimmaksi osaksi simulaatiotilanteen aiheuttaman hämmennyksen reflektointia.
What kind of feedback by peer students and by the instructors and 3. what kind of reflection takes place during the debriefing?
Millaista vertais- ja ohjaajapalautteenantoa ja 3. millaista itsereflektiota jälkipuinnissa esiintyy?
The research focused on simulation debriefing is an essential phase in simulation learning.
Tutkimus keskittyi simulaation jälkipuintitilanteeseen (debriefing), joka on oppimisen kannalta keskeinen simulaation vaihe.
The peer feedback remained quite superficial, whereas instructors' feedback has a clear impact on students' constructive self-reflection.
Vertaispalaute jäi hyvin pinnalliseksi, siinä missä ohjaaja palautteella oli selvästi yhteyttä opiskelijoiden rakentavaan itsereflektioon.
Simulation Debriefing's Feedback and Self-Reflection in University of Applied Sciences' Social and Health Education
"Se meni ihan hyvin" : Simulaation jälkipuinnin palaute ja itsereflektio ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveydenhuollon koulutuksessa
Clinical skills were emphasized in both feedback and self-reflection.
Kliiniset taidot nousivat esiin niin palautteessa kuin itsereflektiossa.
Especially the form and meaning of peer feedback should be critically considered.
Jälkipuinti olisi hyvä saada enemmän keskustelumaiseksi sekä varsinkin vertaispalautteen muotoa ja merkitystä jälkipuinnissa olisi hyvä pohtia kriittisesti.
This thesis analyzed interaction and learning in simulation debriefing.
Tutkimus tarkasteli simulaatioiden jälkipuintitilanteen vuorovaikutusta ja oppimista.
The research approach drew on adults learning theories as well as on simulation and debriefing research.
Aihetta lähestytään aikuisoppimisteorioiden sekä simulaatio- ja jälkipuintitutkimusten kautta.
The instructors' cultivation of constructive criticism would best enhance the students' learning.
Jälkipuintitilanteessa ohjaajapalautteen keskittäminen rakentavaan palautetyyppiin edesauttaisi opiskelijoiden oppimista.
The result of this study is extensive and detailed description of the discursive formation.
Tutkimuksen tuloksena on laaja ja yksityiskohtainen kuvaus diskursiivisesta muodostelmasta.
The formation of the system of subjects is governed by the relationship between the universities and the Ministry of education.
Subjektiasemien järjestelmä puolestaan muodostuu yliopistojen ja opetusministeriön suhteen ympärille.
University funding model politics in Finland during 1995–2010 : Discourse analysis of the regularities of the politicking in the memoranda of development groups on funding model policy
Yliopistojen rahoitusmallipolitiikka Suomessa 1995–2010 : Diskurssianalyysi politikoinnin säännönmukaisuuksista rahoitusmallien kehittämistyöryhmien muistioissa
The subject of this study is the historical formation of the university funding formula in Finland during 1995–2010.
Tämän tutkimuksen aihe on yliopistojen laskennallisen rahoitusmallin historiallinen muotoutuminen Suomessa vuosina 1995–2010.
As results it is asserted that there are five discursive regularities that govern the formation of funding criteria: the conflict between the funding model politics and general university politics, policy, internal variation, conceptual changes, and functional extension.
Tutkimuksen tuloksina esitetään, että rahoituskriteerien muotoutumista säätelee viisi säännönmukaisuutta: rahoitusmallipolitiikan ja yliopistopolitiikan konflikti, linjaaminen, sisäinen variaatio, käsitteelliset muutokset sekä rahoitusmallin funktionaalinen laajeneminen.
The primary research material of this study consists of memoranda and decrees of the Ministry of Education in 1995–2006, and legislative material from the university reform in 2007–2010.
Tutkimuksen ensisijaisena aineistona käytetään opetusministeriön työryhmämuistioita ja päätöksiä vuosilta 1995–2006 sekä yliopistouudistukseen 2007–2010 liittyvää säädösaineistoa.
The frame of this research is built by combining Kari Palonen's topological conception of politics on one hand, and the Foucauldian genealogical-archaeological discourse analysis on the other.
Tutkimusasetelma rakentuu Kari Palosen politiikan topologian ja Michel Foucault'n genealogis-arkeologisen diskurssianalyysin yhdistämisen kautta.
The main foci of this study are the funding formula, and its components the funding criteria.
Tutkimuksen pääkohteet ovat rahoitusmalli ja sen rakenneosat, rahoituskriteerit.
Two strategies, the funding model politics and the general university politics, emerge by the support of the system of subjects, and a third strategy emerges as a conflict zone of the two, functioning as a conflict mediator.
Diskursiivisen muodostelman kaksi strategiaa, rahoitusmallipolitiikka ja yliopistopolitiikka, muodostuvat subjektiasemien järjestelmien tukemina, ja kolmas strategia näiden kahden ristiriitojen kautta, ristiriitoja sovittelevana elementtinä.
Discursive formation is conceptualised as set of objects, subjects, concepts, and strategies that are connected to each other by discursive regularities.
Diskursiivinen muodostelma käsitteellistetään Foucault'ta mukaillen koostuvaksi kohteista, subjektiasemista, käsitteistä ja strategioista, sekä ne yhteen kietovista säännönmukaisuuksista.
Following Palonen, politics is conceptualised here both as activity, and as a sphere borne out of that activity, which can be analysed from nine different perspectives (topos).
Palosta mukaillen politiikka käsitteellistetään toimintana ja toiminnan kautta muodostuvana sfäärinä, jota voi analysoida yhdeksästä tarkastelupisteestä (topos).
Funding formula is approached via its historical context, and the aim of this study is to discover and construct regularities that enable and restrict the formation of the funding formula.
Rahoitusmallia lähestytään historiallisen kontekstin kautta, ja tutkimuksen tarkoitus määrittää säännönmukaisuuksia, joiden ehdollistamana ja mahdollistamana rahoitusmalli muotoutuu.
This study creates a description of a discursive formation, in which and under who's conditions the university funding formula and funding criteria are formulated.
Tutkimuksessa rakennetaan kuvaus diskursiivisesta muodostelmasta, jossa ja jonka ehdollistamana ja mahdollistamana yliopistojen rahoitusmalli ja rahoituskriteerit tutkimusajanjaksolla muotoutuvat.
Concepts emerge as a result of a regularity called borrowing, and concepts fade away as soon as they are unneeded.
Käsitteet taas otetaan käyttöön lainaamalla ne muualta, lähinnä yleisestä yliopistopolitiikasta, ja ne häviävät tullessaan tarpeettomiksi.
When writing a news reports almost everyone succeeded very well, the biggest problems were in answering the news questions.
Uutisten kirjoittamisessa lähes kaikki onnistuivat kiitettävästi, suurimmat ongelmat olivat uutiskysymyksiin vastaamiseen liittyviä.
In the improved teaching plans these things were highlighted more.
Parannelluissa jaksosuunnitelmissa näihin asioihin kiinnitetään enemmän huomiota.
The research was carried out in a third grade of comprehensive school and 21 students, 13 girls and eight boys, participated.
Tutkimus toteutettiin laadullisena toimintatutkimuksena peruskoulun kolmannella luokalla, jolta tutkimukseen osallistui 21 oppilasta, 13 tyttöä ja kahdeksan poikaa.
The research period lasted for 20 lessons that were video-taped.
Tutkimusjakso kesti 20 oppituntia, jotka videoitiin.
Learning genres : Using genre pedagogy in teaching implementations in third grade of comprehensive school
Tekstilajeja oppimassa : Genrepedagogiikan opetussovelluksia peruskoulun kolmannella luokalla
Most improving was needed in executing the stages of a narrative.
Eniten parannettavaa oli kertomuksen vaiheiden toteutuksessa.
As an outcome of the research is a new model for applying genre pedagogy presented.
Tutkimustuloksena esitellään uusi malli genrepedagogiikan soveltamiseen.
The texts and tests were analyzed using genre pedagogical criteria.
Oppilaiden kirjoittamat tekstit ja tekemät testit analysoitiin genrepedagogiikan mukaisten arviointikriteerien avulla.
The students wrote texts that fell well in both the genres.
Oppilaat kirjoittivat hyviä molempiin tekstilajeihin kuuluvia tekstejä.
There was a wider distribution in points of the narratives, but almost every student did write a narrative.
Kertomuksista saaduissa pisteissä oli suurempi hajonta, mutta lähes kaikki oppilaat kirjoittivat kertomuksen tekstilajiin kuuluvan tekstin.
As data in this study were the texts which the students wrote, tests and the filmed lessons.
Tutkimusaineistona olivat oppilaiden kirjoittamat tekstit ja tekemät testit sekä videoaineisto.
The goal of this research was to test teaching writing using genre pedagogy and also to develop a new model for using genre pedagogy and two improved teaching plans for teaching a news report and a narrative using models of genre pedagogy and the findings of this study.
Tutkimuksen tavoitteena oli testata genrepedagogiikan mukaista tekstilajien kirjoittamisen opettamista ja kehittää genrepedagogiikan mallien ja tutkimuksen aikana kertyneiden kokemusten avulla uusi malli genrepedagogiikan soveltamiseen sekä tämän uuden mallin mukaiset jaksosuunnitelmat uutisen ja kertomuksen opettamiseen.
The filmed lessons were used to describe the course of the study.
Videoaineistoa käytettiin tutkimuksen kulun kuvauksessa.
The aim of this study was to develop two teaching implementations that used genre pedagogy and teach two genres, a news report and a narrative.
Tämän tutkimuksen tutkimustehtävänä on kehittää kaksi genrepedagogiikan mukaista opettamisen sovellusta, joiden aiheena on kaksi tekstilajia, uutinen ja kertomus.
But has history stood still since independence?
Mutta onko historia jämähtänyt paikoilleen sitten itsenäistymisen?
It asks: What kinds of governance regimes result from these negotiations?
Keskeisenä kysymyksenä on, millaisia hallintotapoja tästä syntyy.
From considering these questions emerges the argument that borders do not only exist as an abstract construct, separate from or above the people and territories they are supposed to separate.
Näiden kysymysten tarkastelun perusteella voidaan väittää, etteivät rajat ole pelkkiä abstrakteja käsitteitä erillään tai yläpuolella niistä ihmisistä ja alueista, jotka niiden pitäisi erottaa.
They contribute to fine-tuning the state in ways that do not necessarily undermine or hollow it out.
He osallistuvat virallisten hallintotapojen hienosäätöön tavoilla, jotka eivät välttämättä heikennä tai rappeuta sitä.
What is the everyday reality of those who live with these inherited colonial boundaries today?
Millaista on niiden ihmisten arki, jotka elävät nykyään siirtomaavalta-ajan peruja olevilla raja-alueilla?
Some argue that the territorial boundaries of African countries, having largely survived the transition to independence, are now like a poorly tailored suit: It does not fit in many places but African leaders have by and large accepted that they and their societies must somehow try to wear it.
Toisinaan kuulee väitettävän, että Afrikan valtioiden alueelliset rajat, jotka ovat lähes samat kuin ennen itsenäistymistä, ovat nykyään kuin kuin huonosti räätälöity puku: se ei istu kehuttavasti, mutta Afrikan poliittiset johtajat ovat kuitenkin päättäneet käyttää sitä.
What Makes Borders Real : In the Namibia-Zambia and Uganda-South Sudan Borderlands
Mikä tekee rajoista todelliset : Tarkastelussa Namibian ja Sambian sekä Ugandan ja Etelä-Sudanin väliset raja-alueet