natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The respondents lived in the Metropolitan area and in the four next-largest cities.
Tutkimuksen perusjoukon muodostivat pääkaupunkiseudulla ja neljässä seuraavaksi suurimmassa kaupungissa asuvat yksityiset metsänomistajat, joiden metsätilan koko oli vähintään 20 hehtaaria.
Statistical analysis was made by R program MCMCglmm which gives posterior distribution (incl.
Tilastollinen analyysi tehtiin R-ohjelman MCMCglmm-ohjelmalla, joka antaa varianssikomponenttien estimaatin posterior-jakauman ja uskottavuusalueen.
By using linear sire model in Group 1 h2 estimates were in hoof joint of front legs 0,31 (0,12 - 0,55), stifle joint 0,31 (0,09 - 0,54) and dorsodistal osteochondral fragments in fetlock which are originating from metacarbal bone 0,22 (0,07 - 0,40).
Ryhmän 1 isämallilla saadut h2 -estimaatit olivat etujalkojen kavionivelillä 0,31 (0,12 - 0,55), takapolvilla 0,31 (0,09 - 0,54) ja etujaloissa sääriluusta lähtöisin olevilla vuohisen etupinnan muutoksilla 0,22 (0,07 - 0,40).
The lesions were most common in hock (5,2 %) where h2 with linear sire model was 0,18 (95 % credibility area 0,03-0,35).
Eniten muutoksia esiintyi kinnernivelessä (5,2 %), jossa h2:n arvion keskiarvo oli isämallilla 0,18 (uskottavuusalue 0,03 - 0,35).
Because of the low frequency of the disease, a low number of analysed horses and challenging pedigree structure with highly variable family size, there were problems in genetic analyses.
Osteokondroosimuutosten harvinaisuuden, tutkittujen hevosten alhaisen lukumäärän ja epätasaisen perherakenteen takia aineiston geneettinen analysointi oli hankalaa.
The presence of at least one osteochondral lesion was documented for 16,9 % of the studied horses.
Ryhmässä 1 osteokondroosia oli 16,9 %:lla hevosista.
The observed genetic variation allows the use of breeding selection for the systematic reduction of osteochondrosis in the Finnhorse population.
Havaittu geneettinen vaihtelu mahdollistaa kuitenkin jalostusvalinnan käytön osteokondroosin systemaattiseen vähentämiseen.
The purpose of this study was to estimate prevalence and genetic parameters of osteochondrosis in the Finnhorse population.
Tutkimuksen tarkoituksena oli kartoittaa osteokondroosin esiintyvyys ja perinnöllinen vaihtelu suomenhevospopulaatiossa.
The data consisted of 654 young Finnhorses (Group 1), presented for radiographic examination in the years 2014 – 2015.
Suomenhevosten kasvuhäiriötutkimuksessa röntgenkuvattiin 654 nuorta hevosta vuosina 2014 – 2015 (Ryhmä 1).
The heritabilities were analysed by joint –specific analyses.
Heritabiliteetit (h2) analysoitiin nivelkohtaisesti.
The prevalence of osteochondrosis is more common in Finnhorse population than has been expected.
Osteokondroosimuutosten esiintyvyys on suomenhevosilla oletettua yleisempää.
Heritabilities (h2) were estimated using linear sire model for categorical data and the results were augmented by using non-linear animal model on the liability scale.
Analysointi suoritettiin lineaarisella isämallilla 1/0 -asteikolla ja tulokset varmennettiin käyttäen eläinmallia ja kynnysominaisuustarkastelua muutosten alttiuden vaihtelulle.
This developmental orthopedic disease is widely recognized in young warmblood horses across many breeds.
Sairaus on yleinen erityisesti nuorilla lämminverihevosilla.
The total data (n=1829) included also most of the recently used breeding stallions with a high number of progeny.
Näiden ohella käytettävissä oli nivelten röntgenkuvatiedot kaikkiaan 1829 hevosesta sisältäen mm. kaikki vuodesta 1987 lähtien jalostukseen tarjotut oriit.
Osteochondrosis is characterized by a failure of normal endochondral ossification.
Osteokondroosi on luutumisen kehityshäiriö, jonka seurauksena nivelissä voi esiintyä irrallisia luu- tai rustokappaleita.
In future we should focus on the affected joints with the highest frequency and heritability rather than the entire disease complex.
Sairauden vastustamisessa olennaisinta on keskittyä muutosten ehkäisemiseen nivelissä, joissa esiintymisfrekvenssi ja h2 ovat korkeita.
The purpose of the act on the financing of sustainable forestry (Kemera-law) is to advance economically, ecologically and socially sustainable silviculture and use of the forests.
Kestävän metsätalouden määräaikaisen rahoituslain (Kemera-lain) tarkoituksena on edistää taloudellisesti, ekologisesti ja sosiaalisesti kestävää metsän hoitoa ja käyttöä.
The most common reason not to participate in the cost sharing program was the challenging applying.
Yleisin syy tuen hakemattomuuteen oli sen hakemisen vaivalloisuus.
A private forest owner may receive financial support from the State for forest management, forest improvement work and for nature management.
Yksityismetsänomistajat voivat hakea valtiolta tukea lain piiriin kuuluviin metsänhoitotöihin, parannustöihin ja luonnonhoitoon.
The factors affecting the use of Kemera-subsidy was analyzed with logistic regression.
Kemera-tuen käyttöön vaikuttavia tekijöitä analysoitiin logistisella regressioanalyysilla.
The data used in this thesis is from a survey that was implemented in the spring of 2016 as a part of a project in Tapio Oy.
Aineistona tutkielmassa käytettiin keväällä 2016 Tapio Oy:n hanketta varten tehtyä kyselytutkimusta, jota täydennettiin Metsäkeskukselta saaduilla ennakkotiedoilla.
The differences between the forest owners’ objectives depending on the participation in the cost sharing program imply that the participants did not value the non-monetary values less than those who had not participated in the cost sharing program, but they did value monetary values more.
Metsänomistajien tavoitteiden eroavaisuuksista voitiin todeta, että tukea saaneet eivät arvostaneet metsän muita kuin monetaarisia tavoitteita sen vähempää kuin tukea ei-saaneetkaan, mutta he arvostivat monetaarisia tavoitteita enemmän.
The average opinions about Kemera-subsidy did not vary much depending on the participation to the cost sharing program.
Mielipiteet Kemera-tuesta eivät vaihdelleet keskimäärin suuresti riippuen siitä, oliko tukea saanut vai ei.
The purpose of this thesis was to find out the factors affecting the private forest owners’ participation in the Kemera cost sharing program and are there differences between forest owners’ objectives in forest ownership and opinions about Kemera-subsidies depending on the participation in the cost sharing program.
Tämän tutkielman tarkoituksena oli selvittää yksityismetsänomistajien Kemera-tuen käyttöön vaikuttavia tekijöitä sekä tuen käytöstä riippuen metsänomistuksen tavoitteiden ja Kemera-tukeen liittyvien mielipiteiden eroavaisuutta.
The majority thought that the best incentive in the Kemera-subsidy is the gained benefit in the future.
Kannustavimpana asiana tuessa pidettiin tulevaisuudessa koituvaa hyötyä.
However, the results implied that the factors positively affecting the participation to the cost sharing program were forested area owned, forest owners’ self-determined activity and use of external services in forest.
Analyysin perusteella pystyttiin kuitenkin toteamaan, että tukien käyttöön näytti vaikuttavan positiivisesti metsätilan koko, metsänomistajan oma-arvioima aktiivisuus ja ulkopuolisten palveluiden käyttö.
Those who had participated in the cost sharing program in the last 10 years were a little more satisfied about the Kemera-subsidies.
Tukea saaneet olivat tukiin jonkin verran tyytyväisempiä.
The differences in the forest ownership objectives and in the opinions about the Kemera-subsidy depending on the participation to the Kemera cost sharing program were determined by descriptive analysis.
Metsäomistuksen tavoitteiden ja Kemera-tukeen liittyvien mielipiteiden eroavaisuutta vertailtiin kuvailevalla analyysilla Kemera-tuen käytöstä riippuen.
With the used factors, the regression analysis did not succeed in making a model that would successfully predict the participation to the cost sharing program.
Regressioanalyysissa käytettyjen tekijöiden perusteella ei päädytty Kemera-tuen käyttöä hyvin ennustavaan malliin.
The perspective of this thesis is market-based and voluntary-based.
Näkökulma on markkinapohjainen ja perustuu vapaaehtoisuuteen.
The results depend on the state of the forest, i.e. the development and age class distribution.
Tulokset riippuvat metsän tilasta, eli kehitys- ja ikäluokkajakaumasta.
The benefits begin to show after decades, which is a long time to commit to.
Hyödyt alkavat kuitenkin näkyä vasta kymmenien vuosien päästä, mikä on pitkä aika sitoutua.
The cost of the forest carbon management depends on the payment method, but in these forest estates it was possible to keep the cost reasonable: under 50 euros.
Hiilimetsänhoidon kustannus riippuu maksutavasta, mutta näillä metsätiloilla oli mah-dollista päästä kohtuullisiin kustannuksiin, eli alle 50 euroon.
The changes in increment, harvesting, growing stock, carbon sink and the cost of carbon sink were analyzed comparing different scenarios.
Kasvun, hakkuiden, puuston, hiilinielun ja hiilinielun kustannuksen muutokset analysoitiin vertaamalla eri skenaarioita.
As this thesis compares different cases, no generalized practice guidelines can be derived based on the results of this study.
Koska tämä tutkielma vertailee eri skenaarioiden eroja, yleispitäviä metsänhoito-ohjeita ei voida näiden tulosten perusteella johtaa.
The purpose of this study is to understand how to utilize forests as a climate change mitigation method.
Tämän tutkielman ideana on ymmärtää, kuinka metsiä voidaan hyödyntää ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
How the results change in different forests should be examined.
Tulisi tutkia tarkemmin, miten tämän tutkimuksen tulokset muuttuvat erityyppisissä metsissä.
The research method of this thesis was to simulate two forest estates from different regions of Finland.
Tutkimusmenetelmä oli simuloida kahta metsätilaa eri puolilta Suomea.
The rotations were shorter, which decreased the harvesting yield of logs and increased the harvesting yield of pulpwood.
Kiertoajat olivat lyhyemmät, mikä johti pienempään tukkipuusaantoon ja suurempaan kuitupuusaantoon.
The changes in forest management included altering the rotation and the amount, timing and volume of thinnings.
Skenaarioissa muutettiin metsänkäsittelyä muuttamalla kiertoaikaa ja harvennusten määrää, ajoitusta sekä volyymiä.
It takes decades for the benefits of forest carbon management to start to show, which is a long time period to commit to.
Hiilimetsänhoidon hyödyt alkavat näkyä vasta kymmenien vuosien päästä, mikä on pitkä aika sitoutua.
This thesis introduces practical forest management methods that increase the carbon sink of forests in Finland.
Tämä tutkielma esittelee käytännöllisiä metsänkäsittelymenetelmiä, jotka lisäävät hiilinielua Suomen metsissä.
The yield from total harvesting over the analysis period of 80 years increased compared to the baseline, however the changes in assortment distribution were considerable.
Verrattuna perusskenaarioon, kokonaishakkuumäärä kasvoi 80-vuoden analyysiperiodin aikana, mutta muutokset puutavaralajijakaumassa olivat huomattavat.
The result is that it is possible to increase the carbon sink in forests.
Tuloksena on, että metsien hiilensidontaa on mahdollista lisätä.
The main conclusion of this thesis is that CO2 sequestration can be increased cost-efficiently in Finland.
Olennaisin johtopäätös on se, että hiilinielua on mahdollista lisätä kustannustehokkaasti Suomessa.
The forest estate data consisted of two forests, one of which is located in Eastern Finland and the other in Western Finland.
Toinen metsätiloista sijaitsee Itä-Suomessa ja toinen Länsi-Suomessa.
Both forests are pine dominated, although the one in Western Finland contains quite a lot of spruce as well.
Molemmat metsät ovat mäntyvaltaisia, mutta Länsi-Suomessa sijaitsevassa metsätilassa on myös paljon kuusta.
The best practice guidelines by Tapio were used as a baseline and two carbon cases were created for both forest estates.
Tapion hyvän metsänhoidon suosituksia käytettiin perusskenaariona, johon kahta eri hiiliskenaariota verrattiin.
The forest in Eastern Finland is sub-xeric and the one in Western Finland is mesic.
Itä-Suomessa sijaitseva metsätila on kasvupaikaltaan kuivahko kangas (VT) ja Länsi-Suomessa sijaitseva metsätila on tuore kangas (MT).
For example fertilization and planting density were not included in creating the two carbon scenarios.
Hiiliskenaarioiden luomisessa ei käytetty esimerkiksi lannoitusta eikä istutustiheyden muutosta.
Some market mechanisms to increase CO2 sequestration in forests have emerged at a global level, but so far in the Nordics only some private companies have taken voluntary action to mitigate climate change.
Muutamat yksityiset yritykset ovat kuitenkin tehneet vapaaehtoisia toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
Whole data was analyzed in SPSS-software where height models were fitted by using Generalized linear models -procedure.
Aineisto analysoitiin SPSS-ohjelmistolla, jossa pituusmallit sovitettiin Generalized linear models -proseduuria käyttäen.
Two models were created both stand and tree levels.
Mallit laadittiin sekä metsikkö- että puutasolle.
In this study the aim was to generate height development models for Norway spruce in 5-17-years old inverted sites.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tehdä pituusmallit kuvaamaan istutuskuusen pituuskehitystä 5-17-vuotiailla kääntömätästyskohteilla.
In the tree level, height development was also decreased according to amount of competitive trees, frost damages, paludification and elevation.
Puutason mallissa pituuskehitystä hidastivat lisäksi kilpailevien puulajien lukumäärä, hallatuhot, soistuneisuus sekä korkeus merenpinnasta.
GIS-data was utilized specially in the tree level model.
Paikkatietoaineistoja hyödynnettiin erityisesti puutason pituusmallissa.
Interesting found was also that height development on inverted sites was almost identical to the mounted sites height development in the Motti-stand level simulator (Natural Resources Institute Finland).
Mielenkiintoinen havainto oli myös, että kääntömätästettyjen kohteiden keskipituuskehitys vastasi lähes täydellisesti nykyistä Motti-ohjelman (Luonnonvarakeskus) mätästettyjen kohteiden pituuskehitystä.
Norway spruce (Picea abies) is nowadays generally planted on mounted sites in Finland.
Kuusi (Picea abies) uudistetaan nykyisin pääasiassa mätästäen muokatuille uudistusaloille.
At the tree level model (RMSE 32,2 %) digital elevation model (DEM) derived topographic variables were correlated well with Norway spruce height.
Puutason pituusmallissa (RMSE 32,2 %) korkeusmallista johdetut maaston topografiaa kuvaavat muuttujat selittivät hyvin pituuskehitystä.
Both of the final height models included only significant height predictors.
Lopulliset mallit sisälsivät vain merkitseviä pituutta selittäviä muuttujia.
At the stand level model (RMSE 17 %) seedlings height development was also increased in coarse-grained soils.
Metsikkötason keskipituusmallissa (RMSE 17 %) taimien pituuskehitys parani myös maalajin karkeuden lisääntyessä.
In the both models seedlings age, site type (Cajander 1949) and growing season’s precipitation sum were correlated positively with Norway spruce height.
Molemmissa malleissa taimien ikä, kasvupaikkatyyppi sekä kasvukauden aikainen sadesumma korreloivat positiivisesti pituuskehityksen kanssa.
Seedlings height was also poorer on topographic lowlands like lower slopes and depressions.
Samoin pituuskehitys oli hitaampaa maaston topografisen aseman alavissa kohdissa kuten notkoissa ja alarinteissä.
Model comparison at stand level demonstrate that seedlings height development was significantly better on inverted sites than on harrowed or scalpered sites.
Keskipituusmallia verrattaessa havaittiin, että kääntömätästettyjen kohteiden keskipituuskehitys oli paljon parempaa kuin muokkaamattomilla tai pintamuokatuilla (äestys/laikutus) kohteilla.
With the sample plot data, available GIS-data (National Land Survey of Finland and Meteorological Institute) was also used to improve height models accuracy.
Kerätyn koeala-aineiston rinnalla käytettiin myös paikkatietoaineistoja (Maanmittauslaitoksen korkeusmalli sekä Ilmatieteen laitoksen sade- ja lämpösummadata) selittämään kuusen pituuskehitystä.
However, inverting is still one of the mounding methods, which has been little examined nor height development models created in Finland.
Kääntömätästyksen vaikutusta taimien varhaiskehitykseen on kuitenkin tutkittu vielä vähän eikä kääntömätästetyille kohteille ole aiemmin luotu omia pituuskehitystä kuvaavia malleja.
Hillside aspect decreased height development in Southwest, West and Northwest sides of the hill, where afternoon sun typically occur.
Rinteen ilmansuunta hidasti pituuskehitystä ilta-aurinkoisilla lounas-, länsi- ja luoderinteillä.
Stand level comparison indicated that Norway spruce growth and development is promising in the inverted sites and it stands comparison to the other mounding methods also.
Tutkimustulosten perusteella kuusen taimet kehittyvät kääntömätästyskohteilla hyvin ja niiden kasvu kestää vertailun myös muihin mätästysmenetelmiin.
This study also proved that it is possible to utilize GIS-data (National Land Survey of Finland and Meteorological Institute) in trees height modeling.
Tutkimuksen perusteella Maanmittauslaitoksen sekä Ilmatieteen laitoksen paikkatietoaineistoja voidaan hyvin hyödyntää myös puiden pituuskehityksen mallinnuksessa.
The inverting done a year preceding planting increased height development in the tree level model, when compared to the inverting done at the same year with planting.
Maanmuokkaus istutusta edeltävänä vuonna puolestaan paransi pituuskehitystä puutason mallissa.
When compared to other cultivation methods, it has been noticed that mounding has significantly improved seedlings development and growth.
Mätästysmenetelmien on havaittu parantavan kuusen kasvua ja kehitystä muihin maanmuokkausmenetelmiin verrattuna.
The effect of the model’s predictor variables to the height development was analyzed.
Mallien selittävien muuttujien vaikutusta kuusen pituuskehitykseen tutkittiin ja samalla pyrittiin arvioimaan kääntömätästyksen soveltuvuutta erilaisille uudistusaloille.
Height model at stand level was also compared with the other Norway spruce height models in Finland.
Luotua metsikkötason keskipituusmallia vertailtiin myös jo olemassa oleviin kuusen pituusmalleihin.
The study material consisted of 49 inverted Norway spruce plantations in southern Finland.
Kääntömätästetytkohteet sijaitsivat Pirkanmaalla sekä Keski-Suomessa.
Broad-leaved trees height competition was also noticed to reduce height development in the both models.
Malleissa pituuskehitystä puolestaan hidasti lehtipuiden pituuskilpailu.
In Finland energy requirement is high because of the cold climate and long distances.
Energiantarve on korkea Suomessa johtuen sekä kylmästä ilmastosta että pitkistä välimatkoista.
This phenomenon is known as a rebound effect.
Tätä ilmiötä kutsutaan rebound-vaikutukseksi.
The effects of energy efficiency are difficult to allocate between different economic factors.
Energiatehokkuuden vaikutuksia on vaikea kohdentaa eri talouden tekijöiden välille.
If energy consumption rises above the level it would have been without efficiency improvements the phenomena is called backfire effect.
Jos energiankulutus nousee korkeammalle tasolle kuin mitä se olisi ollut ilman tehokkuusparannuksia, puhutaan backfire-ilmiöstä.
Energy taxation, emissions trading and subventions are well known political instruments for decreasing energy consumption.
Energiaverotus, päästökauppa sekä tukiaiset ovat mahdollisia keinoja vähentää energiankulutusta.
Attention has been also in finding out what energy efficiency is, how it appears in economical models and why it is an important research area.
Tutkimuksen kannalta kiinnostavaa on myös ymmärtää, mitä energiatehokkuus on, miten se voidaan tuoda taloudellisiin malleihin ja miksi energiatehokkuus on tärkeä tutkimuksen aihe.
Energy efficiency and the rebound effect in general equilibrium framework
Energiatehokkuuden rebound-vaikutuksen tutkiminen yleisen tasapainomallin avulla
Empirical studies have established evidence of the rebound effect but its size varies with different areas, with a different elasticity of substitution and in different time periods.
Rebound-vaikutuksesta tehdyissä tutkimuksissa on havaittu, että ilmiö on olemassa, mutta sen suuruus vaihtelee eri alueilla, eri substituutiojouston arvoilla sekä eri aikaväleillä.
Energy is needed to ensure the welfare and an industrial life’s needs.
Jotta voitaisiin turvata hyvinvointi ja tuotantoelämän tarpeet myös tulevaisuudessa, tarvitaan paljon energiaa.
The objective of this thesis was to find out how to investigate the rebound-effect, what are the critical factors of it and present the results of the resent empirical studies.
Tämän tutkielman tavoitteena on selvittää, miten energiatehokkuuden rebound-vaikutusta voidaan tutkia, mitkä tekijät ovat merkittäviä tutkimuksen kannalta ja minkälaisia tuloksia kirjallisuudessa on saatu rebound-vaikutuksen suuruudelle.
Energy efficiency has become a famous policy for reducing energy consumption without lowering the quality of energy services.
Tämän hetken politiikassa suosiota onkin kasvattanut energiatehokkuus, jossa energiankulutuksen lasku saavutetaan tehokkuuden kasvun myötä ilman, että palvelun taso laskee.
It is possible to have improving energy efficiency, while still seeing rises in energy consumption.
On nimittäin mahdollista, että tehokkuuden kasvun myötä ei saavuteta vastaavaa energiankulutuksen laskua.
There have always been critics for the energy efficiency and its consequences among the researchers.
Energiatehokkuuden vaikutuksista ei kuitenkaan olla täysin yksimielisiä tutkijoiden keskuudessa.
Hence it seems that a computable general equilibrium framework is obvious tool to investigate the rebound effect in the national economy level though it’s quite complicated.
Näin ollen näyttäisi siltä, että energiatehokkuuden rebound-vaikutuksen tarkasteluun soveltuisi parhaiten yleinen tasapainomalli, jonka avulla koko kansantalous voidaan huomioida.
The production function and the elasticity of substitution seem to be crucial for the size of the rebound effect in a computable general equilibrium framework.
Substituutiojoustolla näyttäisi olevan vaikutusta rebound-vaikutuksen suuruuteen ja näin ollen rebound-vaikutuksen tarkasteluun soveltuu parhaiten tuotantofunktio, jossa substituutiojousto ei ole vakio.
In addition to the interviews of consumers, also two experts were interviewed.
Kuluttajahaastattelujen lisäksi tehtiin kaksi asiantuntijahaastattelua.
Internet bank users´ experiences and ideas about the security of the service
Verkkopankin käyttäjien kokemuksia ja käsityksiä palvelun turvallisuudesta
This research revealed that the interviewees were quite unaware of the different forms of phishing attacks.
Tutkimuksessa selvisi, että haastateltavat olivat melko tietämättömiä erilaisista phishingin muodoista.
This material works more like source of information and it is not analysed like the other interviews.
Tätä aineistoa käytetään lähteiden tapaan eikä sitä ole tarkoitus analysoida kuten muita haastatteluja.
They were not seen as a threat because the interviewees knew how to identify those e-mails and also that they should never be answered but deleted immediately.
Niitä ei koettu uhkana itselle koska ne osattiin tunnistaa ja tiedettiin, että viesteihin ei saa vastata vaan ne tulee poistaa.
Phishing is criminal activity by which the criminals’ objective is to gather confidential information, such as access codes for internet bank, from the victims.
Phishing on rikollista toimintaa, jonka tavoitteena on saada haltuun uhrin henkilökohtaisia tietoja kuten verkkopankkitunnuksia.
The different parts of internet bank access codes were kept separately and the fixed parts were mostly known by heart.
Verkkopankkitunnusten eri osia säilytettiin erillään ja kiinteät osat muistettiin pääasiassa ulkoa.
Research material consists of eight internet bank users’ interviews.
Tutkimusaineisto koostuu kahdeksan tottuneen verkkopankin käyttäjän teemahaastatteluista.
However, almost everyone had heard of the phishing e-mails.
Lähes kaikki olivat kuitenkin kuulleet kalasteluviesteistä.