natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Resilients had higher income level and were more satisfied with their lives than the overcontrolled.
Resilienttien ryhmään kuuluvilla oli korkeampi tulotaso, ja he olivat tyytyväisempiä elämäänsä kuin ylikontrolloitujen ryhmään kuuluvat.
Two personality profile groups were identified.
Tässä tutkimuksessa tunnistettiin kaksi profiiliryhmää.
The data was analysed using linear and logistic regression analysis, analysis of variance (oneway ANOVA) and Kruskal-Wallis test.
Muuttujien välisiä yhteyksiä tutkittiin lineaarisella ja logistisella regressioanalyysilla, yksisuuntaisella varianssianalyysilla sekä Kruskal-Wallis -testillä.
The results of this study thus support previous findings that neuroticism is an unfavourable personality trait for the individual, while high levels of extroversion and conscientiousness bring mostly benefits.
Tämän tutkimuksen tulokset tukevat siten aiempia havaintoja siitä, että neuroottisuus on yksilön kannalta epäsuotuisa persoonallisuuspiirre, kun taas korkeat ekstroversion ja tunnollisuuden tasot tuovat etua.
Resilients reported low levels of neuroticism and high levels of extroversion, while overcontrolled reported high levels of neuroticism and low levels of extroversion.
Resilientit raportoivat matalia neuroottisuuden ja korkeita ekstroversion tasoja, ylikontrolloidut puolestaan korkeita neuroottisuuden ja matalia ekstroversion tasoja.
This study is a part of longitudinal FinEdu (Finnish Educational Transitions) study, using questionnaire material collected in 2016-2017.
Tämän tutkimuksen aineisto on osa FinEdu (Finnish Educational Transitions) pitkittäistutkimusta, johon vastasi vuosina 2016-2017 keskikokoisen suomalaisen kaupungin 26-27 -vuotiaat nuoret aikuiset (N=548).
Personality profile groups were identified through cluster analysis.
Aineiston analyysimenetelmänä käytettiin persoonallisuusprofiilien tunnistamisen osalta klusterianalyysia.
The second aim of this study was to examine whether personality and childhood socio-economic status (SES) are related to educational attainment, income level, and life satisfaction in young adulthood.
Lisäksi tarkasteltiin sitä, ovatko persoonallisuuspiirteet ja lapsuudenperheen sosioekonominen asema (SES) yhteydessä nuorten aikuisten saavuttamaan koulutustasoon, tuloihin ja yleiseen elämäntyytyväisyyteen.
High childhood SES was positively associated only with educational attainment.
Lapsuudenperheen korkea sosioekonominen asema oli positiivisessa yhteydessä ainoastaan saavutettuun koulutustasoon.
The Big Five theory (with traits neuroticism, extraversion, openness, conscientiousness and agreeableness) was used as the theoretical framework of the study.
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä käytettiin viiden suuren persoonallisuuspiirteen teoriaa (the Big Five), jonka keskeisiä piirteitä ovat neuroottisuus, ekstroversio, avoimuus, sovinnollisuus ja tunnollisuus.
Associations of personality and childhood SES with educational attainment, income level, and life satisfaction
Persoonallisuuden ja lapsuudenperheen sosioekonomisen aseman yhteys koulutukseen, tuloihin ja tyytyväisyyteen
The results showed that extroversion and conscientiousness were positively associated with educational attainment and life satisfaction, while neuroticism was negatively associated with income level and life satisfaction.
Ekstroversio ja tunnollisuus olivat puolestaan positiivisessa yhteydessä saavutettuun koulutustasoon ja tyytyväisyyteen.
Experiences of autonomy increased the probability of belonging to the engagement profile.
Autonomian kokeminen lisäsi todennäköisyyttä kuulua innostuneiden ryhmään.
The more demands the principals experienced the more likely they were to belong to the burned out profile.
Mitä enemmän rehtorit kokivat työn vaatimuksia, sitä todennäköisemmin he kuuluivat uupuneiden ryhmään.
Altogether 424 principals completed the questionnaire regarding their work burnout symptoms, work engagement and well as work demands and resources.
Yhteensä 424 rehtoria vastasi kyselyyn liittyen työuupumukseen, työintoon sekä vaatimuksiin ja voimavaroihin.
The data was collected by sending a questionnaire to all 1 200 members of the Finnish Principals’ Association.
Kyselylomake lähetetiin sähköpostilla Rehtoriliiton kaikille n. 1200 jäsenelle.
Results and conclusion The study found that three different well-being profiles could be identified among the school principals: those who were engagement (41%), those at risk of burnout (40%) and those who were already experiencing burnout (18%).
Aineistosta löytyi kolme työhyvinvointiprofiilia; innostuneet (41%), uupumisriskissä olevat (40%) ja uupuneet (18%) rehtorit.
Methods Research data was gathered as a part of a wider international Principal Health and Wellbeing -research project.
Aineisto on osa kansainvälistä Principal Health and Wellbeing – tutkimushanketta.
Based on previous empirical studies decreases in school principals’ well-being are alarming in many countries.
Aikaisempien tutkimusten mukaan rehtoreiden työhyvinvoinnin tila on huolestuttava monissa maissa.
The aim of this cross-sectional study was to examine the well-being of Finnish school principals by examining the latent profiles of work burnout and work engagement by using a person-orientated approach.
Tämän poikkileikkaustutkimuksen tavoitteena oli selvittää suomalaisten rehtoreiden työhyvinvoinnin tilaa tarkastelemalla heidän työuupumus ja työinto profiileita henkilösuuntautuneella tutkimusotteella.
The data was analysed using cluster analysis and multinominal logistic regression.
Aineistoa analysoitiin profiilien osalta K-keskiarvojen klusterianalyysilla, sekä vaatimus- ja voimavarojen yhteyttä profiileihin multinominaalisella logistisella regressioanalyysilla.
The purpose of this study was to examine what kind of occupational well-being profiles could be identified among school principals, and to what extent different demands and resources are associated with principals' belonging to the profiles.
Tässä tutkimuksessa haluttiin selvittää, millaisia profiileja voidaan tunnistaa rehtoreiden työhyvinvoinnin suhteen, ja ennustavatko erilaiset vaatimus- ja voimavaratekijät rehtoreiden kuulumista löydettyihin profiileihin.
Work burnout and work engagement profiles among Finnish school principals
Rehtoreiden työuupumus ja työinto profiilit
The job demands and resources (JD-R) model was used as the theoretical framework of the study.
Teoreettisena viitekehyksenä käytettiin työn voimavarojen – työn vaatimusten mallia.
In addition, this study examined how the identified profiles differed in job-related demands (workload and emotional demands) and resources (autonomy and social support from colleagues).
Tarkastelun kohteena olivat työn määrälliset ja emotionaaliset vaatimukset, sekä voimavaroina työssä koettu autonomia ja kollegoilta saatu sosiaalinen tuki.
In conclusion, most of the principals feel engaged towards their work, however there are many principals who have burnout symptoms.
Kollegoilta saatava tuki ei lisännyt todennäköisyyttä kuulu mihinkään ryhmään, Johtopäätöksenä voidaan todeta, että suuri osa rehtoreista kokee työintoa, mutta huolestuttavan isolla osalla rehtoreista on uupumusoireita.
The discussion took place in 2005-2015.
Aineistona oleva keskustelu on käyty vuosina 2005-2015.
In the forum, the authors sought information and shared views and experiences.
Keskustelupalstalla kirjoittajat hakivat tietoa ja jakoivat näkemyksiä ja kokemuksia.
Research in Educational Sciences 79.
Kasvatusalan tutkimuksia – Research in Educational Sciences 79.
The material consists of 79 threads where school choice was discussed.
Aineisto koostuu 79 viesti-ketjua, jossa keskusteltiin kouluvalinnasta.
The criteria for school choice were combined with a discussion of different residential areas, and the quality of schools was seen to be related to the characteristics of the residential area.
Kouluvalinnan perusteet yhdistyivät keskusteluun erilaisista asuinalueista ja koulujen laadun nähtiin olevan yhteydessä asuinalueen ominaisuuksiin.
In the study, school choice is also linked to housing policy issues.
Tutkimuksessa kouluvalinta kytkeytyy myös asuntopoliittisiin kysymyksiin.
The study contributes to the debate about school choice and the differentiation and specialization of primary schools, and also aims to increase understanding of school choice.
Tutkimus osallistuu kouluvalinnasta ja peruskoulujen eriytymisestä ja erikoistumisesta käytyyn keskusteluun, ja sen tavoitteena on lisätä ymmärrystä kouluvalinnasta.
Quali-tative content analysis and thematic design were used as research methods.
Tutkimusmenetelminä käytettiin laadullista sisällönanalyysia sekä teemoittelua.
Ethnic and socio-economic criteria were linked to the choice of school, ie factors related to the students' family background, well-being and safety, as well as criteria related to teaching.
Kouluvalintaan kytkeytyivät etniset ja sosioekonomiset perusteet eli oppilaiden per-hetausta, hyvinvointiin ja turvallisuuteen liittyvät tekijät sekä opetukseen kytkeytyvät perus-teet.
The data was collected by using keywords (school * AND selection OR school selection).
Aineisto ke-rättiin käyttämällä hakusanoja (koulu* JA valinta TAI kouluvalinta).
In Finland, research of the school selection has been carried out using interview and questionnaire form, statistical data and official documents.
Suomessa kou-luvalinnasta on tehty tutkimuksia hyödyntäen haastattelu- ja kysely-lomakeaineistoa, tilastotie-toja ja viranomaisten dokumentteja.
The article was published in 2018 in Finnish Yearbook of Sociology of Education vol. 2: Promises of and Faith in Education.
Artikkeli julkaistiin vuonna 2018 Kasvatussosiologian vuosikirjassa 2, jonka nimi on Koulutuk-sen lupaukset ja koulutususko: Valkendorff, T. 2018.
Jyväskylä: Finnish Educational Research Association FERA.
Jyväskylä: Suomen kasva-tustieteellinen seura.
What kind of reasons for school choice are there on online discussion forums?
Millaisia perusteluja kouluvalintaan liitetään internetin verkkokeskustelupalstoilla?
The study showed that the school choice debate is multidimensional.
Tutkimus osoitti kouluvalintakeskustelun olevan moniulotteista.
Previous studies have shown that school choice is associated with educational differentiation.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet kouluvalinnan olevan yhteydessä koulutuksen eriytymiseen.
The material in this study complements Finnish school choice research, bringing a new perspective into it.
Tämän tutkimuksen aineisto täydentää suomalaista kou-luvalintaa koskevaa tutkimusta tuoden siihen uudenlaisen näkökulman.
The research questions were: How is school choice discussed in an online discussion forum?
Tutkimuskysymyksenä olivat: Miten kouluvalinnasta keskustellaan verkkokeskustelupalstalla?
Discussion of School Choice and the "problem" of local school
Kouluvalintakeskustelu ja lähikoulun "ongelma"
This study is an article-type master's thesis, and its purpose was to describe the discussion about the school choice on a Finnish online discussion forum.
Tämä tutkimus on artikkelimuotoinen pro gradu -tutkielma, jonka tarkoituksena oli kuvata kouluvalinnasta käytyä keskustelua suomalaisella internetin verkkokeskustelupalstalla.
The material included talk of schools considered to be good or weak and indications of the importance of the school’s reputation.
Aineistos-sa esiintyi puhetta hyvinä ja heikkoina pidetyistä kouluista ja viitteitä koulun maineen merki-tyksestä.
The material of the study consists of a discussion of school choice, which took place on a dis-cussion forum called Vauva, produced by Sanoma media Finland.
Tutkimuksen aineisto koostuu kouluvalintaa koskevasta keskustelusta, jota on käyty Sanoma media Finlandin tuottamalla Vauva -nimisellä keskustelupalstalla.
In this study, school choice refers to choices away from a local school.
Kouluva-linnalla tutkimuksessa tarkoitettiin oppilaiden valintoja pois lähikoulusta.
The skills of coaches should be developed and means to do so should be further studied.
Valmentajien osaamista tulisi kehittää ja keinoja tähän tulisi tutkia lisää.
Enjoying football was raised as the most important educational goal.
Jalkapallon parissa viihtyminen nostettiin toiminnan tärkeimmäksi kasvatustavoitteeksi.
Based on the literature and my research, a competent coach enables high-quality physical education in football clubs.
Kirjallisuuden ja tutkimukseni perusteella osaava valmentaja mahdollistaa laadukkaan liikuntakasvatuksen jalkapalloseuroissa.
The role of the coach as an educator is unavoidable, as sports creates educational situations where it is possible to influence children’s actions and thinking directly or through their parents.
Valmentajan rooli kasvattajana on väistämätön, sillä urheilun avulla luodaan kasvatustilanteita, joissa on mahdollista vaikuttaa lapsen toimintaan ja ajatteluun suoraan tai hänen vanhempiensa kautta.
With their actions, the coaches offered a role model to children, for instance in behavior and attitude to competition.
Valmentajat tarjosivat omalla toiminnallaan roolimallin lapsille muun muassa käyttäytymisessä ja kilpailuun suhtautumisessa.
Based on the research, it can be recommended that clubs use team sizes small enough to allow the coach to consider children’s individual needs.
Tutkimuksen perusteella on suositeltavissa, että seurat käyttäisivät riittävän pieniä joukkuekokoja, jotta valmentaja voi ottaa toiminnassaan huomioon lasten yksilölliset tarpeet.
The analysis of the material was carried out using theory-guided content analysis, where the coaches' views on the research topic were described.
Aineiston analyysi toteutettiin teoriaohjaavalla sisällönanalyysilla, jonka avulla aineistosta kuvailtiin valmentajien näkemyksiä tutkimusaiheesta.
The objective is to research how children’s coaches view their role as an educator, and the factors influencing their role in the football club.
Tavoitteena on selvittää, millä tavoin lasten valmentajat näkevät oman roolinsa kasvattajana sekä rooliinsa vaikuttavia tekijöitä jalkapalloseurassa.
Football club activities play an important role in the physical education of Finnish children.
Jalkapallon seuratoiminta on tärkeässä roolissa suomalaisten lasten liikuntakasvatuksessa.
The study was carried out as a qualitative case study, in which the research material consisted of semi-structured thematic interviews with five children’s football coaches.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tapaustutkimuksena, jossa aineistona toimi viiden lapsivaiheen jalkapallovalmentajan puolistrukturoidut teemahaastattelut.
The educational impacts of the activities depend largely on the club’s guidelines and the coaches’ educational skills.
Toiminnan kasvatukselliset vaikutukset riippuvat suurelta osin seuran linjauksista ja valmentajien kasvatusosaamisesta.
The coaches described that their role is significant as part of children’s physical education.
Valmentajat kuvasivat rooliaan merkittäväksi osana lasten liikuntakasvatusta.
Collaboration with children’s parents and members of the coaching staff influenced the role of the coach as an educator.
Yhteistyö lasten vanhempien ja valmennustiimin jäsenten kanssa vaikutti valmentajien rooliin liikuntakasvatuksessa.
Sports Club Supporting Growing up : The Views of Football Coaches on Their Role in the Physical Education of Children
Urheiluseura kasvun tukena : jalkapallovalmentajien näkemyksiä omasta roolistaan lasten liikuntakasvatuksessa
The research assignment of this study is to describe the views of football coaches involved in childhood sports on their role in children’s physical education.
Tämän tutkimuksen tutkimustehtävänä on kuvata lapsivaiheen jalkapallovalmentajien näkemyksiä omasta roolistaan lasten liikuntakasvatuksessa.
Two full-time and two part-time coaches, and one volunteer coach from different football clubs in the Helsinki metropolitan area were selected for interview by quota sampling.
Haastateltaviksi valittiin harkinnanvaraisella otannalla kaksi päätoimista ja kaksi osa-aikaista valmentajaa sekä yksi vapaaehtoisvalmentaja eri jalkapalloseuroista pääkaupunkiseudulta.
The clubs guided the coaches in different ways and team sizes defined by the clubs impacted the role of the coaches.
Seurojen määrittelemät joukkuekoot vaikuttivat valmentajien rooliin.
Ten interviews were conducted in December 2019 and in January 2020.
Yhteensä kymmenen yksilöhaastattelua toteutettiin joulukuussa 2019 ja tammikuussa 2020.
People participating in this study were between age 21 and 26.
Tutkimukseen osallistujat olivat iältään 21−26-vuotiaita.
However, it is not entirely clear where and how financial skills, knowledge and attitudes are adopted.
Ei ole kuitenkaan täysin selvää, missä ja miten talouteen liittyviä taitoja, tietoa ja asenteita omaksutaan.
The consumer today operates in an increasingly complex market.
Kuluttaja toimii nykyään yhä monimutkaisemmilla markkinoilla, jotka vaativat kuluttajalta osaamista.
Peer and media influence consumption, especially in adolescence.
Vertaiset ja media vaikuttavat kulutukseen erityisesti teini-iässä.
This Master’s Thesis was conducted as a qualitative research.
Tutkielma toteutettiin laadullisena tutkimuksena.
Previous research has shown that childhood home, school, peers, and the media are key environments where consumer attitudes and skills are learned.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että lapsuudenkoti, koulu, vertaiset ja media ovat keskeisiä toimintaympäristöjä, joissa kuluttajuuteen liittyviä asenteita ja taitoja opitaan.
Becoming a consumer, learning financial skills : young adults' views on learning financial capability
Kuluttajaksi kasvamassa, taloustaitoja oppimassa : nuorten aikuisten näkemyksiä talousosaamisen kehittymisestä
The research is topical because studies have shown that the perception of one's own financial capability is related to financial behavior and well-being.
Aihe on ajankohtainen, koska tutkimukset ovat osoittaneet käsityksen omasta taloudellisesta kyvykkyydestä olevan yhteydessä taloudelliseen käyttäytymiseen sekä hyvinvointiin.
It is therefore important to find out how consumers themselves perceive financial capability.
Siksi on tärkeä selvittää, miten kuluttajat itse kokevat talousosaamisen kehittyvän.
The study found that young adults feel they are frugal, but not stingy consumers.
Tutkimuksen mukaan nuoret aikuiset kokevat olevansa säästäväisiä, mutta eivät kuitenkaan pihejä.
On the other hand, young adults believe in the school's po-tential to influence the development of financial capability.
Nuoret aikuiset kuitenkin uskoivat koulun mahdollisuuksiin vaikuttaa talousosaamisen kehittymiseen.
The role of the childhood home is emphasized in the studies of socialization.
Lapsuudenkodin merkitys korostuu kuluttajaksi sosiaalistumista koskevissa tutkimuksissa.
This may indicate that young adults consider their own financial skills to be good.
Tämä kertoo siitä, että nuoret aikuiset pitävät omaa talousosaamistaan hyvänä.
School’s financial education was seen encouraging a frugal attitude towards consumption, but school was not perceived as a significant factor in learning financial capability.
Koulun talous- ja kuluttajakasvatuksen nähtiin kannustavan säästäväiseen asenteeseen kulutusta kohtaan, mutta koulua ei koettu merkittävänä tekijänä talousosaamisen oppimisessa.
The target group of the study was young adults between age 18 and 29.
Tutkimuksen kohderyhmä on nuoret aikuiset.
The school's financial education has been found to teach financial knowledge, but conflicting research results have been obtained on its impact on economic behavior.
Koulun kuluttaja- ja talouskasvatuksen on todettu opettavan erityisesti taloudellista tietämystä, mutta sen vaikuttavuudesta taloudelliseen käyttäytymiseen on saatu ristiriitaisia tutkimustuloksia.
ATLAS.ti computer program was used as a help in thematic analysis.
Saatu aineisto analysoitiin teoriaohjaavalla sisällönanalyysilla, jossa teemoittelun apuna käytettiin ATLAS.ti-tietokoneohjelmaa.
Young adults' descriptions of their own consumption were close to those of an ideal consumer.
Tulos heijastaa yhteiskunnan arvostuksia kulutuksesta, sillä nuorten aikuisten kuvaukset omasta kuluttajuudesta ovat lähellä kuvauksia ihannekuluttajasta.
The childhood home was seen a key environment for learning financial skills.
Lapsuudenkoti nähtiin keskeisenä ympäristönä, jossa opitaan talousosaamista havainnoimalla vanhempien käytöstä.
Research data was collected by using a semi-structured interview.
Aineisto kerättiin puolistrukturoidulla teemahaastattelulla.
The goal of this Master’s Thesis is to examine how young adults describe their economic capability and their own consumption.
Tämän pro gradu -tutkielman tavoitteena on tarkastella yhtäältä sitä, miten nuoret aikuiset kuvaavat taloudellista osaamista ja omaa kuluttajuuttaan sekä toisaalta sitä, miten ja missä nuoret aikuiset kokevat oppineensa taloudellista osaamista.
The study was conducted as an online survey in three out of ten early education districts in Helsinki, Finland in November 2019.
Tutkimus toteutettiin verkkokyselynä kolmella helsinkiläisellä varhaiskasvatusalueella marraskuussa 2019.
Most children use digital media in moderation, some in considerable amount and a fraction not at all.
Suurin osa lapsista käyttää mediaa maltillisesti, osa varsin paljon ja pieni osa ei lainkaan.
The three research questions were: (1) What are the views of parents and early education professionals on (1) children’s digital media use?
Tutkimusongelmia oli kolme: Mitkä ovat vanhempien ja henkilöstön näkemykset (1) lasten digitaalisen median käytöstä?
Parents had a positive view on collaboration, although experience on it was limited.
Vanhemmat ja henkilöstö suhtautuivat yhteistyöhön myönteisesti, vaikka vanhemmilla oli siitä vähän kokemusta.
The research data consists of 189 parents’ and 40 early education professionals’ answers.
Tutkimusaineisto koostui 189 vanhemman ja 40 päiväkodin henkilöstöön kuuluvan vastauksista.
Digital media use by adults and concern on adequate personal interaction were discerned from the results.
Aikuisten digitaalisen median käyttö ja huoli riittävästä vuorovaikutuksesta nousivat tuloksissa esiin.
Tiivistelmä - Referat - Abstract Children grow among digital media and its importance needs to be notified also in early education (Chaudron 2015).
Tiivistelmä - Referat – Abstract Lapset kasvavat teknologian ja digitaalisen median keskellä ja sen merkitys on huomioitava varhaiskasvatuksessa sekä esiopetuksessa.
(2) on mediation and support of children’s digital media use?
(3) yhteistyöstä lasten digitaalisen median käytön tukemisessa?
Parent attitude towards digital media use by their children significantly differed by child gender, and parents of the boys had more concerns.
Vanhempien suhtautuminen lasten digitaalisen median käyttöön erosi merkitseväsi lapsen sukupuolen mukaan ja poikien vanhemmat kokivat enemmän huolta.
The quantitative analysis was conducted mainly non-parametric statistical tests.
Aineiston määrällisessä analyysissa käytettiin ei-parametrisia testejä ja laadullisessa aineistossa aineistolähtöistä sisällönanalyysia.
Both see potential effects of digital media use on children’s self-regulation and emotional skills.
Digitaalisen median käytön nähtiin voivan vaikuttaa lasten itsesäätelytaitoihin ja tunteisiin.
Surveys were distributed through daycare unit managers to professionals and parents.
Kyselyt toimitettiin päiväkoteihin ja edelleen vanhemmille johtajien kautta.
Small children’s (0-7 years) digital media use, support and mediation in cooperation between home and early education setting : perceptions of parents and early education professionals
Varhaiskasvatusikäisten lasten digitaalisen median käyttö ja sen tukeminen kodin ja päiväkodin yhteistyössä : vanhempien ja päiväkodin henkilöstön näkemyksiä
Early education professionals would need research-based recommendations and information on effects of media use on child development.
Henkilöstö kaipasi erityisesti tutkimustietoon perustuvia suosituksia ja tietoa digitaalisen median käytön vaikutuksista lapsen kasvuun.
Early education professionals see digital media use as natural part of children’s world and that parents balance well the media use of their children.
Henkilöstön näkemyksen mukaan digitaalisen median käyttö on luonteva osa lasten maailmaa ja vanhemmat pääosin huolehtivat tasapainoisesta ja turvallisesta käytöstä.