natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main contribution to innovation management is the combination of the different theory approaches, organization change management, knowledge management, information technology management theories and future research, as an umbrella by providing a more holistic view of knowledge management practices that affect the innovation processes of the organization.
Keskeinen kontribuutio innovaatiojohtamisen tutkimuskenttään on eri teoriakenttien yhdistelmä, organisaation muutosjohtaminen ja tietämyksenjohtaminen, informaatioteknologian johtaminen sekä tulevaisuustutkimus, sateenvarjona, jonka alla muodostetaan kokonaisvaltaisempi kuva tietämyksenjohtamien käytäntöjen vaikutuksista organisaation innovaatioprosessiin.
The main objective of this research is to build a comprehensive understanding about the knowledge management practices that can promote the development of the organization and innovativeness.
Tutkimuksen tavoitteena on luoda kokonaisvaltainen kuva toimivista tiedon ja osaamisen johtamisen käytännöistä, jotka voivat edistää organisaation kehittymistä ja innovatiivisuutta.
With four different empirical studies pertaining to the current dissertation, organizational knowledge management operations are explored using a mixed-method approach.
Empiirisen aineiston neljän eri tutkimuksen avulla tutkittiin organisaation tiedon ja osaamisen johtamisen toimintoja monimetodisilla tutkimusmenetelmillä.
The knowledge-based view offers a strong theory bases to innovation research and at the same time, gives space for the other research views, information technology adoption and future awareness.
Tietoperustainen lähestymistapa antaa vahvan teoriapohjan innovaatiotutkimukselle tarjoten samalla eri tutkimusparadigmoille tilaa, informaatioteknologian omaksumiselle sekä tulevaisuustietoisuudelle.
The results were compiled from the analyses of the very distinct theoretical approaches that target knowledge utilization and creation, organizational development and innovativeness as a common thread.
Tulokset koostettiin analysoimalla vastauksia eri teorialinssien kautta, ja analyysit kohdentuivat tiedon ja osaamisen hyödyntämiseen ja luomiseen, organisaation kehittymiseen ja innovatiivisuuteen.
This means that new information needs to be absorbed and new technology places novel competence demands on the actors.
Tämä tarkoittaa sitä, että tarvitaan uutta tietoa ja osaamista sekä uudenlaisen teknologian omaksumista.
The research questions in this dissertation examine how the innovativeness can be supported with actionable knowledge, the capability to utilize information technology and the future awareness.
Väitöstutkimuksessa innovatiivisuutta tarkastellaan tiedon luomisena ja tiedon kehittymisenä organisaatiossa, ja tutkimuskysymysten avulla selvitetään, kuinka innovatiivisuutta voidaan tukea toimintaan johtavalla tiedolla ja osaamisella, kyvyllä hyödyntää informaatioteknologiaa sekä toimijoiden tulevaisuustietoisuudella.
Shared history and geography and especially the shared border are, however, difficult to hide, and they keep rising persistently to the surface of the agreement texts.
Yhteistä historiaa, maantiedettä ja erityisesti rajaa ei ole kuitenkaan helppo peittää vaan ne nousevat itsepäisesti sopimustekstien pintaan.
The uniqueness of the relationship is hidden either con-sciously or unconsciously behind international custom.
Suhteen ainutlaatuisuus peitetään tietoisesti tai tiedostamattomasti kansainvälisen käytännön taakse.
These features are evident in the keywords which refer to State actors, international values, principles, and documents, shared geographical areas and the Soviet Union.
Ne ilmenevät avainsanoina, jotka viittaavat valtiotoimijoihin, kansainvälisiin arvoihin, periaatteisiin ja asiakirjoihin, yhteisiin maantieteellisiin kohteisiin ja Neuvostoliittoon.
International custom plays a significant role, and the uniqueness of the relationship is hidden behind it.
Kansainvälinen käytäntö näyttelee suurta roolia, jonka taakse suhteen ainutlaatuisuus piilotetaan.
The Soviet Union is present in the agreements either in the form of repetition from old agreements or as an opposite starting point which is to be changed.
Neuvostoliitto on läsnä sopimuksissa joko vanhojen sopimuksien toistona tai käänteisesti vältettävänä puhetapana, jota on yritetty muuttaa.
This shared language is, however, an endangered concept, just as are bilateral agreements, which will be subjected to international custom and the EU-Russia relations.
Tämä yhteinen kieli on kuitenkin häviävää lajia kuten myös kahdenväliset sopimukset, joita kansainvälinen käytäntö ja EU:n ja Venäjän keskinäiset suhteet tulevat alistamaan.
The keywords which distinguish Finnish-Russian agreements from other agreements will be submitted to critical inquiry with the help of the background material, the agreements drafting material and general historical and institutional context.
Avainsanat, jotka erottavat suomalais-venäläiset sopimukset muista, alistetaan kriittiselle tarkastelulle tausta-aineiston, sopimusten arkistoidun valmisteluaineiston sekä yleisen historiallisen ja institutionaalisen kontekstin avulla.
The agreements between Finland and Russia are compared to the agreements made by Finland and Russia with other countries through electronic keyword analysis.
Suomen ja Venäjän välisiä sopimuksia verrataan Suomen ja Venäjän muiden maiden kanssa tekemiin sopimuksiin sähköisen avainsana-analyysin avulla.
The objective is to find out how the bilateral agreements between Finland and Russia differ from the countries other agreements, what causes these differences and what kinds of power structures are constructed through and around these agreements.
Tarkoituksena on selvittää, miten Suomen ja Venäjän kahdenväliset sopimukset eroavat maiden muista sopimuksista, mistä erot johtuvat ja minkälaisia valtasuhteita sopimuksissa ja niiden ympärillä rakentuu.
They contain something old from the Soviet-era agreements, something new from the changed power structure and cooperation discourse between Finland and Russia and something borrowed from the countries other agreements and international custom.
Niistä löytyy jotain vanhaa neuvostoaikaisista sopimuksista, jotain uutta Suomen ja Venäjän muuttuneesta valta-asetelmasta ja yhteistyödiskurssista ja jotain lainattua maiden muista sopimuksista ja kansainvälisestä käytännöstä.
The Finnish-Russian agreements analysed in this study contain several discursive layers, because they were conceived during a time of transition, at the borders of EU/Finland and Russia/Soviet Union.
Analysoidut suomalais-venäläiset sopimukset sisältävät monta puhetapakerrosta, koska ne ovat syntyneet murroksen aikana: EU/Suomen ja Venäjän/Neuvostoliiton rajapinnalla.
The keyword analysis reveals which words are exceptionally frequent or rare in the Finnish-Russian agreements in comparison to other agreements.
Avainsana-analyysi paljastaa, mitkä sanat suomalais-venäläisissä sopimuksissa esiintyvät poikkeuksellisen usein tai harvoin verrattuna muihin sopimuksiin.
The results of the keyword analysis show that in general the bilateral agreements between Finland and Russia are not significantly different from the countries other agreements.
Avainsana-analyysin tulokset osoittavat, että yleisesti ottaen Suomen ja Venäjän kahdenväliset sopimukset eivät eroa paljon maiden muista sopimuksista.
However, the existing bilateral agreements between Finland and Russia do not demonstrate signs of specific power structures: they are linguistically fully equivalent, repeat the same information in the two languages and appear equally peculiar in both Russian and Finnish.
Kahdenvälisissä sopimuksissa ei näy kuitenkaan merkkejä valta-asetelmasta, sillä ne ovat kielellisesti täysin tasapainoisia, neutraaleja, toistavat saman asian kahdella kielellä ja tuntuvat yhtä lailla oudoilta niin venäjäksi kuin suomeksi luettuina.
Because of this seeming equality and lack of problems appearing against the background of the surrounding power structure, it is interesting to subject them to critical scrutiny, which does not seem to have occurred in a systematic way before.
Juuri näennäisen ongelmattomuutensa, mitäänsanomattomuutensa ja tasavertaisuutensa vuoksi muun valta-asetelman ollessa taustalla sopimukset alistetaan kriittisen tarkastelun kohteiksi, mitä ei tiettävästi aikaisemmin ole määrätietoisesti tehty.
The procedure of drafting agreements relies on international custom, unification and earlier agreements of the states.
Sopimusten laatimisessa nojataan kansainväliseen käytäntöön, yhdenmukaisuuteen ja valtioiden muihin sopimuksiin.
However, despite the general similarity, there are some features which distinguish Finnish-Russian agreements from other agreements.
Yleisestä samankaltaisuudesta huolimatta suomalais-venäläisistä sopimuksista löytyy myös niitä muista sopimuksista erottavia piirteitä.
It seems that the contact between Finnish and Russian creates a unique agreement language, which is, however, not directly reversive to the text of one party; the mere presence of the other party, its aura, causes the production of a certain type of language.
Näyttää siltä, että Suomen ja Venäjän kosketuksesta syntyy omanlaisensa sopimuskieli, jota pelkästään toisen osapuolen läsnäolo saa tuottamaan.
The Finnish-Russian agreements considered in this study were concluded in the 1990s after the collapse of the Soviet Union.
Väitöskirjassa tarkastellaan Suomen ja Venäjän voimassa olevia kahdenvälisiä valtiosopimuksia, jotka on solmittu Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen.
The balance of power between Finland and Russia is presupposed to be asymmetrical due to the countries shared history and geography.
Suomen ja Venäjän välinen suhde mielletään usein valtasuhteeksi, jonka vaa alla tasapainottelevat toisaalta itsenäisyys ja toisaalta arvovalta.
Not only does t!
Mutta se on enemmän.
My study thus comprises three interrelated sources: the diary, the videotapes and the voice of the researcher as the party describing and commenting events.
Se on etnografisella otteella päiväkodissa tehty lukuvuoden pituinen tapaustutkimus, jonka aineisto muodostuu lastentarhanopettajan päiväkirjasta, opetustuokioiden videotallenteista ja tutkijan äänestä tapahtumien kuvaajana ja tulkitsijana.
Drama as the child s environment may be the seat of imagination, a mental and concrete creative space in which the child feels s/he is just the right size.
Kehittyvien teemojen draamaleikeistä syntyy lapsen salainen paikka, fyysinen ja mentaalinen tila, jossa voi harjoitella kuvittelemista, suunnitella ja luoda, ylittää havaintomaailman rajoja, testata ennen kokematonta.
Simultaneity entails openness, the element of surprise, incompleteness, doing again, change.
Puheen rinnalla näistä tärkeimpiä ovat katse, hyväksyvä tai rauhoittava kosketus sekä etäisyyden vaihtelu.
The kindergarten teacher s way of working comes close to the socio-constructivist conception of learning.
Lastentarhanopettajan pedagoginen toiminta perustuu yhteissuunnitteluun ja neuvotteluun lasten kanssa.
However, I also demonstrate in illustrative detail what a high level of professional skill is needed for the recognition of the foregoing and how may skills a kindergarten teacher must have in order that what she has captured may be used for growth and development.
Lastentarhanopettajan korkea pedagoginen taito yhdistettynä yhtä korkeaan sisältöalueen osaamiseen voi olla luomassa hyvinkin erilaisille lapsille innostavaa ja kehittävää oppimisympäristöä.
Developing the imagination depends on experiences and the cultural environment.
Pedagoginen draama on ilmaisun kielten ja keinojen tutkimista, taideaine.
As a teacher of small children the kindergarten teacher is a poet.
Lastentarhanopettajan ominaisuuksia on monien diskurssien samanaikainen hallinta.
This is the circle of thought, the backbone, which prevents the drama from losing its shape.
Jatkuvuus syntyy draamaleikeissä, joissa edellisen toiminnan uudistava vaikutus luo pohjan seuraavalle.
In the analysis of the tapes and in the interpretation the objective is a conceptual theoretical analysis of the pedagogical work of the kindergarten teacher as a teacher of drama.
Tutkimus käsittelee draamaleikkiä varhaiskasvatuksen pedagogisena prosessina.
In the drama games of developing themes the children study the narrative tradition of the story, testing its forms and possibilities.
Lasten toiminnassa pitkäjänteisyys ja ilo kasvavat tarinan rakenteen oppimisessa.
It is interesting to observe her willingness to change her task, reacting sensitively to the children s initiatives.
Hänen taitojaan on kyky sanoa toisin, verrata, elollistaa, kulkea lähellä lapsen kielen maailmaa.
The developing may continue for a longer time utilising the same model.
Yhteisöllisesti ryhmä vahvistuu vuoden aikana.
I endeavour to describe the teaching process as precisely and illustratively as possible.
Tutkimusta voi lukea päivähoidossa tapahtuvan opetuksen realististen mahdollisuuksien kuvauksena.
Thus a strange field of experience becomes understood through the concepts of the familiar.
Hän on tulkki lasten uusien kokemusten keskellä.
It is the language of observational experiences, the quest for parallel expressions, saying things in other words, repetition, pauses for thought.
Se näkyy rohkeutena oman tilan ottamisessa ja tilan antamisessa muille, vastavuoroisuutena.
Unstable operation of one power plant may lead to the whole power system instability.
Yksittäisen voimalaitoksen epästabiili toiminta voi johtaa suurempaan koko järjestelmän kattavaan epästabiiliuteen.
As an outcome, successful simulations were done and good groundwork for future simulation work was acquired.
Työn tuloksena syntyivät onnistuneet simuloinnit sekä hyvä pohja tulevaisuuden simulointeja varten.
The operation of power plants during grid faults and the response of voltage control are crucial for power system stability.
Voimalaitosten toiminta verkon vikojen aikana ja jännitesäädön vaste ovat keskeisiä asioita koko voimajärjestelmän stabiiliuden kannalta.
In this thesis, wind power plant was modelled as an aggregate model to simulation software that requires equivalent value calculation of transformers, generators and cables’ data.
Työssä tuulivoimalaitos mallinnettiin aggregoituna mallina simulointiohjelmistoon, mikä vaati muuntajien, generaattorien ja kaapeleiden ekvivalenttiarvojen laskemista.
The objective of this thesis was to model wind power plant to PSS®E simulation software, carry out dynamic simulations and compare simulation results against Fingrid’s grid code specifications for power generating facilities (VJV).
Työn tavoitteena oli mallintaa tuulivoimalaitos PSS®E-simulointiohjelmistoon, suorittaa mainitut dynaamiset simuloinnit ja verrata simulointituloksia Fingridin voimalaitosten järjestelmäteknisiin vaatimuksiin (VJV).
From PSS®E for example stages of simulations, implementation of dynamic models and modelling of grid fault were analyzed.
PSS®E:n osalta tutustuttiin muun muassa simuloinnin vaiheisiin, dynaamisten mallien lisäämiseen simulointimalliin ja verkkovian mallintamiseen.
PSS®E was challenging software to use but in the end, it was excellent simulation environment for power systems studies.
PSS®E osoittautui työn edetessä haasteelliseksi simulointiympäristöksi verrattuna muihin ohjelmistoihin, mutta monien simulointien jälkeen ohjelma osoittautui erittäin hyväksi simulointiympäristöksi.
This made a total of 4 voltage interruption simulations.
Näin ollen jännitehäiriösimulointeja suoritettiin työssä yhteensä 4 kappaletta.
In this thesis, wind power plants dynamic phenomena were studied during grid faults and voltage control.
Tässä diplomityössä tutkittiin tuulivoimalaitoksen dynaamisia ilmiöitä verkossa tapahtuvan vian sekä jännitteensäädön aikana.
Moreover, another objective was to verify aggregate simulation model’s feasibility in dynamic simulations.
Lisäksi tarkoituksena oli todentaa käytetyn aggregoidun mallin käyttökelpoisuus simuloinneissa aggregoimattoman mallin avulla.
Results show that parametrization and simulation model of power plant were detailed enough for these power system dynamic studies.
Tulokset osoittivat, että tuulivoimalaitosten parametrisoinnilla ja simuloinneilla voidaan tarkastella riittävällä tarkkuudella tuulivoimalaitoksen käyttäytymistä erilaisissa voimajärjestelmän muutosilmiöissä.
According to grid code, power plant is modelled as a single equivalent generator model, which is called aggregate model.
Vaatimusten mukaisesti voimalaitos mallinnetaan yhden generaattorin aggregoituna eli ekvivalenttimallina simulointiohjelmistoon.
In the analysis of parameters, the focus was on slope of voltage control, point of connection voltage and outputs of model.
Parametrien osalta keskityttiin simulointien kannalta oleellisiin parametreihin kuten loistehostatiikkaan, liityntäpisteen jännitteeseen ja mallin ulostuloihin.
In both settings, the voltage was stepped up and down in 0,01 pu and 0,02 pu steps and wind farm was producing 100 % of nominal active power all the time.
Jännitteensäätösimuloinnit suoritettiin tuulivoimalaitoksen loistehostatiikan 2 %:n ja 4 %:n arvolla ja kahdessa eri tilanteessa: jännitettä säädettiin 0,01 pu:n, ja 0,02 pu:n portaissa.
Fingrid’s new grid code takes into account converter connected wind power plants.
Fingridin uudet voimalaitosten järjestelmätekniset vaatimukset ottavat hyvin huomioon myös tuulivoima- eli suuntaajakytketyt voimalaitokset.
Apart from modelling also, PSS®E functionalities were studied by means of dynamic simulations.
Simulointimallin rakentamisen lisäksi työssä käytiin läpi PSS®E:n toiminnallisuutta siltä osin, kuin työn simuloinnit vaativat sitä.
Before simulating wind power turbines, wind farm controller and feeder grid’s dynamic models and parameters were studied.
Ennen simulointeja työssä käytiin läpi tuulivoimalan, puistosäätäjän ja taustaverkon dynaamisia malleja ja näiden parametreja.
Voltage interruption and voltage control simulations were executed with this simulation model and results were compared against VJV grid code.
Jännitehäiriö- ja jännitteensäätösimuloinnit toteutettiin tämän mallin avulla, ja tuloksia verrattiin VJV2018-vaatimuksiin.
In this thesis, necessary modelling steps of aggregate model were studied.
Työssä käytiin läpi aggregoidun mallin mallinnus tuulivoimalaitoksen tarvittavilta osilta.
Simulation results showed that parameters used in simulation model can be implemented to real power plant’s controller.
Simulointitulosten perusteella voitiin todeta, että PSS®E-mallin parametreja voitaisiin käyttää myös oikean tuulivoimalaitoksen parametreina.
The final conclusion was that the aggregate model can be used in grid code dynamic simulations and simulation results fulfil grid code requirements.
Saatuja simulointituloksia verrattiin myös aggregoimattomaan simulointimalliin ja todettiin, että aggregoitua mallia voi käyttää VJV:n vaatimissa simuloinneissa.
Also during these studies PSS®E user experience was obtained which helps future simulation works.
Lisäksi työn sivutuotteena saatiin huomattavaa kokemusta PSS®E-simuloinneista ja ohjelman käytöstä itsessään.
The various aspects of meaning show 1) how language is used to create and sustain interaction, 2) how language serves to construct experiences by naming and classifying, and 3) how the text is arranged into a linguistic message.
Merkitysten eri puolina näkyvät 1) se, miten kielellä luodaan ja ylläpidetään vuorovaikutusta, 2) se, miten kieli konstruoi kokemuksia käsitteellistämällä ja luokittelemalla ja 3) se, miten teksti järjestyy kielelliseksi viestiksi.
Rendering meaning structures clearer is apparent in the textual features, notably in the information structure and theme progression, for example in the use of a permanent theme.
Merkitysrakenteiden selventäminen näkyy tekstuaalisista piirteistä etenkin informaatiorakenteessa ja teemankulussa, esimerkiksi ns. pysyvän teeman käyttämisenä.
The writer of a plain language text processes the text with the reader in mind, and comparison reveals that on the one hand the approach to recipients belonging to a specific group increases and on the other simplifies the interaction sustained by the text.
Kirjoittaja käsittelee tekstiä lukijaa varten, ja vertailusta voi päätellä, että erityisryhmiin kuuluvalle vastaanottajalle kohdentaminen toisaalta lisää, toisaalta yksinkertaistaa tekstin ylläpitämää vuorovaikutusta.
The naming mode of expression is converted into sentences denoting actions, in which the actor appears more clearly than in the source text.
Nimeävä ilmaisutapa muunnetaan tekemistä ilmaiseviksi lauseiksi, joissa toimija osoitetaan selvemmin kuin lähtötekstissä.
Adaption has an effect on the modal features of the text, on its directness and multiplicity of its voices.
Mukauttaminen vaikuttaa tekstin modaalisiin piirteisiin, direktiivisyyteen ja moniäänisyyteen.
My purpose is to describe and account for the communicative functions of the text and the interaction sustained by the differing text versions.
Tutkimuksen tavoitteena on kuvata, tulkita ja selittää tekstien viestinnällisiä funktioita ja eri tekstiversioiden ylläpitämää vuorovaikutusta.
My study shows that rendering texts into plain language affects the meaning conveyed through all metafunctions.
Tutkimus osoittaa, että selkoistaminen vaikuttaa kaikkien metafunktioiden merkityksenantoon.
The simplifications identified reveal the intention of the writer to produce a version in keeping with the official recommendations, namely a text which is simpler and less elaborate than standard language.
Tekstien mukauttamisessa näkyy selkokirjoittajan intentio tuottaa annettujen suositusten mukainen versio, joka on yleiskielistä tekstiä yksikertaisempaa ja pelkistetympää.
My secondary data comprise interviews with four experts in plain language and a key actor, which serve to facilitate the description I present of the development of this language variety, its principles and the purposes envisaged.
Toisena aineistonani ovat neljän selkoviestinnän asiantuntijan ja keskeisen toimijan haastattelut, jotka tarkentavat kuvaa kielimuodon kehittämisestä, periaatteista ja tavoitteista.
In the plain language versions there is a preference for non-journalistic beginnings stressing interaction, which, through presentational and illustrative structure, seeks a point of reference in the world of the recipient.
Selkoversioissa suositaan lähtötekstejä useammin vuorovaikutusta painottavaa aloitusta, joka hakee esittelevin ja havainnollistavin rakentein kiinnekohtaa vastaanottajan maailmaan.
For example, rendering a text in plain language makes the naming and classifying more concrete in the assignation of meaning, and, by illustrating concepts, unravels chains of subordinate clauses and adds defining sentences.
Selkoistaminen muuntaa lähtötekstissä käytettyä nimeävää ja luokittelevaa merkityksenantoa esimerkiksi konkreettistamalla ja havainnollistamalla käsitteitä, purkamalla lausekkeiden määriteketjuja ja lisäämällä tekstiin määritteleviä lauseita.
The data comprise news items published by the Finnish News Agency (STT) and their plain language versions published in a publication for that purpose (Selkouutiset).
Aineistona on Suomen tietotoimiston julkaisemia uutisia ja niiden pohjalta kirjoitettuja selkoversioita.
Given that plain language is an outcome of certain situational features, I use the term plain register (in Finnish selkorekisteri), in which various genres are rendered.
Koska selkoviestintään vaikuttavat tietynlaiset kielenkäyttötilanteen erityispiirteet, voidaan puhua erityisestä selkorekisteristä, jossa puolestaan tuotetaan eri tekstilajeihin kuuluvia tekstejä.
Plain language (in Finnish selkokieli) is defined as a form of language which, by virtue of its simplified content, lexical selection and structure is more readily readable and comprehensible and intended for specific target groups.
Selkokieli määritellään sisällöltään, sanastoltaan ja rakenteeltaan mukautetuksi kielimuodoksi, joka on yleiskieltä luettavampaa ja ymmärrettävämpää ja joka suunnataan erityisille vastaanottajaryhmille.
My study is concerned with news texts and how these are adapted into plain language.
Tutkimus koskee selkokielisiksi mukautettuja uutistekstejä.