natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It encourages students to consider the best ways to use mobile ICTs in their personal lives, of which higher education studies form a part. For researchers, the conceptual understanding of a PMLE offers a multitude of research tasks for future completion.
Tutkimusten valossa opiskelijat voivat pohtia, miten he voivat parhaalla tavalla hyödyntää mobiilia TVT:aa osana omaa arkeaan, johon yliopisto-opinnot kuuluvat.
This study investigated how the concept of personal and mobile learning environments (PMLEs) can be conceptualised, and how their creation could best be supported in higher education, according to university students.
Tämän väitöskirjan tavoitteena oli tutkia yliopisto-opiskelijoiden näkökulmasta, miten henkilökohtaisen ja mobiilin oppimisympäristön käsite voidaan määritellä.
The Arctic region attracts much attention not only in the Arctic itself, but also elsewhere.
Arktinen alue houkuttelee huomiota niin itse Arktisella alueella kuin muuallakin.
The results indicate that regional and economic development of the Arctic along with shipbuilding industry attracts more discourse than the issues of indigenous peoples’ or environmental protection.
Alueellinen ja taloudellinen kehitys yhdessä laivanrakennusteollisuuden kanssa on enemmän esillä keskustelussa kuin esimerkiksi alkuperäiskansoihin tai ympäristönsuojeluun liittyvät asiat.
Public discourse reflects regional emphases on state policies and their successes and failures.
Julkinen keskustelu heijastaa alueellista painotusta valtion politiikasta ja sen onnistumista sekä epäonnistumista.
However, Public discourse may eventually bring up a matter so that it ends up on the government’s policy agenda.
Julkinen keskustelu voi kuitenkin lopulta nostaa asioita esille niin, että ne päätyvät hallituksen ajamiin ohjelmiin.
Public discourse is and opinions are traditionally seen not to affect notably state’s policies.
Julkista keskustelua ja mielipidettä ei perinteisesti pidetä erityisen vaikuttavana asiana valtion politiikkaan.
Public discourse reflect the geopolitical position of Finland but also its lack of power to influence Arctic development.
Julkinen keskustelu heijastaa Suomen geopoliittista asemaa sekä vähäistä valtaa vaikuttaa Arktisen alueen kehittämiseen.
Research into how public opinion views the Finnish Arctic policies has been studied very little.
Julkista suhtautumista Suomen Arktiseen politiikkaan on tutkittu vähän.
Public discourse reflects how certain issues are regarded within the general public.
Julkinen keskustelu heijastaa sitä, miten yleisö suhtautuu asioihin.
Within the Arctic region, policies that deal with Arctic development are a relevant topic both in government policies and public discourse.
Arktisen alueen kehittämiseen tähtäävä politiikka on ajankohtainen aihe niin valtioiden ohjelmissa kuin julkisessa keskustelussa.
Public discourse about the Arctic policies exist, but appears more on some themes instead of all themes described in the Finnish Arctic strategies.
Julkista keskustelua Suomen Arktisesta politiikasta on, joka kuitenkin näyttäytyy vain osassa Suomen Arktisen strategian aiheista.
In this master’s thesis it has been shown that enthusiasm on Arctic opportunities and doubt on the Finnish implementation process appear in public discourse about the Arctic.
Tässä pro gradu -tutkielmassa osoitetaan että Suomen mahdollisuuksiin Arktisella alueella suhtaudutaan innostuneesti, mutta epäillään politiikan toimeenpanon onnistumista.
In the work community there should be paid even more attention to the successful open and interactive discussion.
Työyhteisössä tulisi kiinnittää huomiota entistä enemmän avoimen vuorovaikutuksellisen keskustelun toimivuuteen.
On grounds of test results can be said that although messages usually went from bottom to superiors, some had the opinion that those messages didn´t work in practice.
Tutkimustulosten perusteella voidaan sanoa, että vaikka viestit kulkivat yleensä hyvin alhaalta ylöspäin esimiehelle, kaikkien mielestä niitä ei kuitenkaan otettu käytännössä huomioon.
The job satisfaction is also dependent on successful work community communication.
Työhyvinvointi oli myös riippuvainen onnistuneesta työyhteisöviestinnästä.
In this research some respondents also had the opinion that the messages didn´t forward bottom to top or that job satisfaction didn´t work from the viewpoint of the employee´s job control.
Tässä tutkimuksessa oli vastaajissa niitäkin, jotka kokivat, etteivät viestit kulkeneet alhaalta ylöspäin tai työhyvinvointi ei toiminut työntekijän työn hallinnan näkökulmasta.
The research is quantitative and the survey was carried out as standardized questionnaire using the Webropol –program.
Tutkimus on kvantitatiivinen ja kysely toteutettiin standardoitudulla kyselylomakkeella Webropol -ohjelmalla Plus Terveys Oy:n avustavalle henkilöstölle, johon kuuluivat hammashoitajat ja suuhygienistit.
In job satisfaction subordinates usually experienced job control as successful and organizational citizenship behavior as very strong commitment to the organization.
Työhyvinvoinnissa alaiset kokivat yleensä työn hallinnan onnistuneena ja alaistaidot vahvana sitoutumisena organisaatioon.
Nowadays communication and interaction in the work community are every employer´s right and duty.
Tämän päivän työyhteisöviestintä ei ole enää pelkästään esimiehen ylhäältä alaspäin välittämää viestintää vaan viestintä ja vuorovaikutus työyhteisössä ovat myös jokaisen työntekijän oikeus ja velvollisuus.
Other problems are to study job satisfaction from the point of view of job control and organizational citizenship behavior and to clarify what kind of impact work community communication has on job satisfaction.
Alaongelmina oli selvittää työhyvinvointia työn hallinnan ja alaistaitojen näkökulmasta sekä kuinka paljon työyhteisöviestinnällä on merkitystä työhyvinvoinnille.
More attention is paid to job satisfaction because of busy working pace, requirements of work and because of possibility of lengthening one´s career in the future.
Samoin työhyvinvointiin on alettu kiinnittää enemmän huomiota kiireisen työtahdin, työn vaatimusten sekä työurien mahdollisten pidentymisten vuoksi, jolloin työnantajan lisäksi vaaditaan myös työntekijöiltä panostusta työhyvinvointiin.
In addition to managerial skills, there is increasing interest in studying the effect of employee skills on welfare and communication within a work community.
Esimiestaitojen ohella on alettu tutkia alaistaitojen osuutta työyhteisön vuorovaikutuksessa ja hyvinvoinnissa.
Today’s work communication is no longer just superior´s top down communication.
Tämän tutkimuksen pääongelmana oli selvittää työyhteisöviestintää alhaalta ylöspäin etenevänä viestintänä.
The study is qualitative and practical case and action research.
Tutkimus on laadullista ja käytännönläheistä tapaus- ja toimintatutkimusta.
The designing starts always from the manuscript.
Suunnittelu lähtee liikkeelle aina tekstistä.
The study shows that recycling has always been natural part of theatre but nowadays recycling has become more acknowledged.
Tutkimuksesta käy ilmi, että kierrättäminen on aina ollut luonnollinen osa teatteria, mutta nykyisin kierrättäminen on tullut tiedostetummaksi ja näkyvämmäksi toiminnaksi.
The environmental questions are personal and every costumedesigner has his/her own way of working.
Ympäristöä ja ekologisuutta koskevat arvot ovat persoonakysymyksiä ja jokaisella suunnittelijalla on oma tapansa työskennellä.
Although recycling is present almost in all costumes, rarely they are made merely by using new materials.
Kuitenkin kierrätys on läsnä lähes jokaisessa puvustuksessa, koska harvoin tehdään puvustus kokonaan aivan uudesta materiaalista.
Illusion and artistic expression stands for very open field in the manufacturing and recyclings point of view.
Illuusio ja taiteellinen ilmaisu merkitsevät työn ja kierrättämisen kannalta hyvin avaraa kenttää.
At the same time I illuminate the nature of costume designers work and the demands of stage costume.
Valotan samalla pukusuunnittelijan työn luonnetta ja näyttämöpuvun vaatimuksia.
I have interpret the study material in material-oriented matter, with help of theoretical frames Lamb and Kallal's FEA consumer needs model and Papanek's function complex.
Saavuttamaani tietoa olen tulkinnut aineistolähtöisesti ja teoreettisten viitekehysten, Lambin ja Kallalin FEA-mallin ja Papanekin tuotteen funktiokokonaisuuden, avulla.
I also study costume designers' attitudes about recycling and how do they see it's possibilities in the future.
Tutkin myös sitä, kuinka pukusuunnittelijat suhtautuvat kierrätykseen ja millaisena kierrätyksen käyttömahdollisuudet nähdään tulevaisuudessa.
The costume designers think that recycling is going to increase and its possibilities are considered good.
Kierrätyksen uskotaan tulevaisuudessa lisääntyvän ja sen mahdollisuudet nähdään hyvinä
Recycling is strived for when the manuscript demands it. Big factor from the point of recycling is the resources; often recycling old materials speeds up and eases the making of costumes.
Suuri tekijä kierrättämisen kannalta ovat resurssit; usein vanhan uudelleenkäyttäminen nopeuttaa ja helpottaa tekemistä sekä säästää rahaa ja työvoimaa.
In my pro gradu thesis I examine costume design and stage costume's aspects of recycling and environmental issues.
Tutkimuksessani tarkastelen pukusuunnittelua ja näyttämöpukuja kierrätyksen ja ympäristömyötäisyyden näkökulmasta.
I study do recycling show in stage costumes, in designing and manufacturing: I study what kind are the possibilities using recycled materials in stage costumes.
Selvitän näkyykö kierrättäminen näyttämöpuvuissa, pukujen suunnittelussa ja valmistuksessa sekä millaiset ovat kierrätysmateriaalien hyödyntämisen mahdollisuudet näyttämöpuvustuksissa.
Then recycling is big part of workingprocess and costumedesigners visual thinking and style.
Kierrätyksellä on myös suuri merkitys joidenkin suunnittelijoiden arvomaailmassa, jolloin kierrättäminen on isona osana tekemisessä läsnä sekä osana suunnittelijan visuaalisuudentajua ja puvustustyyliä.
The remaining three companies are not yet fully aware of the possibility of designing for the end-of-life.
Kolmessa muussa yrityksessä ei ole vielä täysin tiedostettu ennaltasuunnittelun mahdollisuutta.
The chances of design for end-of-life could be improved, for example, by developing the Finnish reclamation environment and the governmental incentives, such as the informative guidance of companies and consumers or legal injunctions.
Ennaltasuunnittelun mahdollisuuksia voitaisiin parantaa esimerkiksi kehittämällä suomalaista hyötykäyttöympäristöä ja hyötykäyttöä tukevia julkishallinnollisia kannusteita, kuten yritysten ja kuluttajien informaatio-ohjausta tai lainsäädännöllisiä velvoitteita.
It can be noted that although the design for end-of-life/reclamation of textile products is very rare in Finland, there are already some possibilities for it.
Tutkielman perusteella voidaan todeta, että vaikka tekstiilituotteiden kuluttajapoistojen hyötykäytön ennaltasuunnittelu on Suomessa hyvin harvinaista, on sille olemassa orastavia mahdollisuuksia.
The hands-on experiences of the companies are analyzed by reflecting them (inductive logic) on to the theoretical, ideal and technical views gained from literature and specialists.
Yritysten käytännönläheisen näkökulman analysoiminen tapahtuu peilaamalla haastatteluaineistoa induktiivisen päättelyn logiikalla erilaisiin teoreettisiin, ideaalisiin ja teknisiin näkökulmiin, joita on kerätty sekä kirjallisuudesta että asiantuntijoilta.
The overall aim of the thesis is to gain a greater understanding of the opportunities for environmental product development within the Finnish textile and clothing industry.
Tutkielman yleisenä tavoitteena on lisätä ymmärrystä ympäristömyötäisen tuotekehityksen mahdollisuuksista suomalaisessa tekstiili- ja vaatetustuotannossa.
The research question is answered with the help of interviews with Finnish producers of interior and home textiles and clothing products.
Tutkimusongelmaan vastataan suomalaisilta sisustus- ja kodintekstiilien sekä vaatetustuotteiden tuottajilta kerätyn haastatteluaineiston avulla.
The five companies interviewed are considered leaders in environmentally aware business within Finnish textile and clothing industry.
Viiden haastatteluun valikoituneen yrityksen voidaan todeta olevan edelläkävijöitä ympäristökysymysten huomioimisessa suomalaisessa teva-teollisuudessa.
The thesis states that there are possibilities for design for end-of-life when the awareness, motivation and resources of a company and the outer reclamation environment support it. Two of the interviewed companies are already concentrating at the design for end-of-life, and one of which has also succeeded in making a product that can be reclaimed at the end-of-life.
Tutkimuksessa todetaan, että poistovaiheen ennaltasuunnittelu on mahdollista silloin, kun yrityksen tietoisuus, motivaatio ja resurssit sekä ulkoinen hyötykäyttöympäristö luovat edellytykset ennaltasuunnittelulle.
The research problem is identifying the possibilities to design for the reclamation of end-of-life textile products in Finland.
Tutkimusongelmana on selvittää, millaiset ovat tekstiilituotteiden ensisijaisen käytön jälkeistä hyötykäyttöä tukevan tuotekehityksen mahdollisuudet Suomessa.
When developing a new product, could design for end-of-life be better incorporated, and what are the barriers and drivers associated with this?
Haastatelluista yrityksistä kahdessa on jo paneuduttu poistovaiheen ennaltasuunnitteluun, ja toisessa on myös onnistuttu kehittämään poistovaiheessa hyötykäytettävissä oleva tuote.
(6) Who is to be trusted?
(6) Keneen voi luottaa?
(3) How must one behave in the working community?
(3) Miten yhteisössä tulee käyttäytyä?
On the basis of the analysis, I summed up the experiences of the incomprehensible in six extensive questions, which I identify as the key questions of the incomprehensible in the organization: (1) Are we treated fairly?
Analyysin perusteella tiivistin käsittämättömän kokemukset kuudeksi laajaksi kysymykseksi, jotka nimesin organisaation käsittämätöntä koskeviksi avainkysymyksiksi: (1) Kohdellaanko meitä oikeudenmukaisesti?
(2) Who has the responsibility?
(2) Kenen on velvollisuus ja vastuu?
(4) What are the underlying reasons for situations?
(4) Mitä on asioiden takana?
The most important polarities were rationality – irrationality, participation – isolation, direct – indirect communication, tolerance of difference – control, and femininity – masculinity.
Käsittämätöntä konstruoitiin usein käyttämällä vastinpareja, joista tärkeimpiä olivat järkevyys–järjettömyys, osallistuminen–eristäytyminen, suora viestintä – epäsuora viestintä, erilaisuuden sallivuus – kontrollointi ja feminiinisyys–maskuliinisuus.
The narratives of the incomprehensible formed a narrative cycle in which the same key questions were repeated over and over again.
Käsittämättömästä kerronnan työyhteisöllisenä funktiona oli työyhteisön kertomuksellisen maailman muotoutuminen narratiiviseksi kehäksi, jossa samat avainkysymykset toistuivat yhä uudestaan.
Furthermore, the narratives constructed narrator positions that divided the characters according to whom and what the members were uncertain about.
Lisäksi kerronnalla käsittämättömästä rakennettiin kertojapositioita, joissa henkilöhahmot jakautuivat sen mukaan, keitä ja mitä he ihmettelivät.
The empirical data consist of 23 narrative interviews that were gathered from members of a public organization.
Empiirisenä aineistona ovat julkisen alan työyhteisön jäseniltä kerätyt narratiiviset haastattelut.
The purpose was to explore what these experiences are in an organization, and how narrating the incomprehensible constructs the organization and its leadership.
Tavoitteeni oli selvittää, mitä nämä käsittämättömäksi nimeämäni kokemukset työyhteisössä ovat sekä miten käsittämättömän kerronta rakentaa työyhteisöä ja johtajuutta sen osana.
By executing a storyfragment analysis, which I created for the purpose, I constructed shared stories, unique stories, and fragments.
Analyysimenetelmänä käytin luomaani tarina-fragmentti-analyysia, jonka avulla konstruoin haastatteluista yhteisön jäsenille yhteisiä jaettuja tarinoita, yksilöiden kertomia uniikkeja tarinoita ja pirstaleista kerrontaa eli fragmentteja.
In conclusion, I represent the functions of the narratives as an organizational character distinguished by ambiguity and ambivalence as well as by explicit and implicit aspects of the organization.
Koostin käsittämättömästä kerronnan funktiot organisaation henkilöhahmoksi, jonka ominaisuuksia ovat monitulkintaisuus ja ambivalenssi sekä työyhteisön muodostuminen eksplisiittisestä ja implisiittisestä aspektista.
This study views organizations as complicated networks of human interaction whose members experience disbelief and ambiguity, i.e. experiences of the incomprehensible.
Tutkimukseni näkökulmasta työyhteisöt ovat monimutkaisia ihmissuhteiden verkostoja, joihin liittyy ihmettelyä ja epäselvyyden kokemuksia.
On this basis, I examined the experiences of the incomprehensible as constructing both something that does not make sense to the experiencer and something that does.
Siksi tarkastelin käsittämättömyyden kokemuksia paitsi mielettömyyden rakentamisena myös mielekkyyden luomisena.
The study examines an organization as experienced by its members, and yields information about how organizations are constructed in experiences and in the social interaction through which experiences are reconciled.
Tutkimus tuotti uutta tietoa siitä, miten organisaatio rakentuu kokemuksellisuudessa ja erilaisten kokemusmaailmojen yhteensovittamisessa eli sosiaalisessa vuorovaikutuksessa.
The study views organizations from symbolic-interpretive and narrative standpoints from which communication is seen in terms of social and narrative acts related to work.
Tutkimuksen näkökulma organisaatioon on symbolis-tulkinnallinen ja narratiivinen.
Since it is essential for meaningful and flourishing organizations to recognize the ambiguity and complexity that attend this construction of the organization, in-depth research into experiences in organizations is needed.
Tämä rakentuminen tuottaa monitulkintaisuutta ja kompleksisuutta, joiden ymmärtäminen on mielekkäiden ja menestyvien organisaatioiden edellytys.
The study hypothesized that experiencing the incomprehensible often prompts one to seek an explanation.
Oletukseni mukaan käsittämättömän kokemus voi sisältää ihmettelyn lisäksi pyrkimystä selittää ja ymmärtää ihmettelyn kohdetta.
Most of them were at work Monet­municipal pilot project, which is unfortunately ended at the end of 2015.
Heistä useimmat olivat työssä Monet kuntakokeiluhankkeessa, joka on valitettavasti loppunut vuoden 2015 lopussa.
Provincial reform is likely to change employment services, but it does not stop the local authorities' responsibility in a weak labor market position of the unemployed.
Maakuntauudistus todennäköisesti muuttaa työllistämisen palveluita, mutta ei se lopeta kuntien vastuuta heikossa työmarkkina-asemassa olevista työttömistä.
The study is qualitative and it is done by interviewing ten (n=10) Eduro employees in Finland at the end of 2014.
Tutkimus onlaadullinen ja se on tehty haastattelemalla kymmentä (n=10) työntekijää Eduro-säätiöstä vuoden 2014 lopulla.
The research strategy has been influenced by phenomenology.
Tutkimusstrategia on saanut vaikutteita fenomenologiasta.
However, the legislation is perceived to bring the equality of treatment of customers.
Lainsäädännön kuitenkin koetaan tuovan yhdenvertaisuutta asiakkaan kohteluun.
Employees feel they are leaders in customer-­oriented processes.
Työntekijät kokevat olevansa asiakaslähtöisten prosessien johtajia.
However, the legislation significantly affect the opportunities for the customers to beoffered.
Lainsäädäntö kuitenkin vaikuttaa merkittävästi niihin mahdollisuuksiin, joita asiakkaille voidaan tarjota.
My research focuses on customer orientation and its management, as well as the laws of the importance of Eduro Foundation.
Tutkimukseni keskittyy asiakaslähtöisyyteen ja sen johtamiseen sekä lainsäädännön merkitykseen Eduro­säätiössä.
The results showed Eduro Foundation processes to be relatively customer-­oriented activities and aims to lead the customer.
Tutkimustuloksista kävi ilmi Eduro­säätiönprosessien olevan suhteellisen asiakaslähtöisiä ja toimintaa pyritään johtamaan asiakaslähtöisesti.
In summary, the Eduro Foundation operations is the need in the future.
Yhteenvetona voitodeta, että Eduro­säätiön toiminnalle ontarvettatulevaisuudessa.
Eduro Foundation is in Rovaniemi city­owned foundation whose purpose is to promote employment, access to education or rehabilitation in a weak labor market position of persons.
Eduro­säätiö on Rovaniemen kaupungin omistama säätiö, jonka tarkoituksena on edistää heikossa työmarkkina­asemassa olevien henkilöiden työllistymistä, kuntoutumista tai koulutukseen pääsyä.Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää kuinka asiakaslähtöistä toiminta ja johtaminen voi olla, kun lainsäädäntö vaikuttaa asiakasähtöisten palvelujen suunnitteluun ja toteuttamiseen.
E-mail survey results are analyzed using content analysis.
Sähköpostikyselyn tuloksia analysoidaan sisällön analyysillä.
The school is slowly changing institution that maintains the division of society into two sexes and one sexual orientation.
Koulu on hitaasti muuttuva laitos, joka ylläpitää yhteiskunnan jakoa kahteen sukupuoleen ja yhteen seksuaaliseen suuntautumiseen.
The research involves in social debate, which will hopefully contribute to the approval of diversity.
Tutkimukseni osallistuu yhteiskunnalliseen keskusteluun, joka toivottavasti edistää moninaisuuden hyväksyntää.
Art teachers disagree on whether sexual orientation has affected their professional identity and its development.
Kuvataideopettajat ovat eri mieltä siitä, onko seksuaalinen suuntautuminen vaikuttanut heidän ammatti-identiteettiinsä ja sen kehittymiseen.
Transparency is perceived in the hope of the future, which boosts the want to work as a living example of the diverse sexuality.
Avoimuus koetaan tulevaisuuden toiveeksi, jota siivittää halu toimia elävänä esimerkkinä monimuotoisesta seksuaalisuudesta.
This research will help discover how gendered school practices are and how they affect adolescent growth towards adulthood.
Tutkimus auttaa huomaamaan, kuinka sukupuolittuneita koulun käytänteet ovat ja miten ne vaikuttavat nuoren kasvuun kohti aikuisuutta.
The research shows that art teacher profession can be a good fit for sexual minorities and many feel that part of life as a creative source of wealth.
Tutkimus osoittaa, että kuvataideopettajan ammatti voi sopia hyvin seksuaalivähemmistöjen edustajille ja osa kokeekin vähemmistössä elämisen luovana rikkautena.
This research finds a link between the identity of an art teacher and the identity of sexual minorities.
Näin tutkimus onnistuu löytämään yhteyden taideopettajan identiteetin ja moninaisen identiteetin välille.
This study examines how art teachers of sexual minorities perceive the school as a working environment, how they experience heteronormativity in relation to the job and do they feel being open about their sexuality affecting their wellbeing at work.
Tutkimukseni tarkoitus on selvittää miten seksuaalivähemmistöihin kuuluvat kuvataideopettajat kokevat koulun työskentely-ympäristönä; kuinka he kokevat heteronormatiivisuuden suhteessa työhönsä ja kokevatko he avoimuuden ja ulostulon vaikuttavan heidän työssä jaksamiseensa.
Almost all of the teachers are willing to minimize the heteronormativity in school by diverse projects and everyday conversations with colleagues and students.
Parhaiksi keinoiksi havaitaan erilaiset projektit ja arjen keskustelut oppilaiden ja kollegoiden kanssa.
Material was gathered by interviewing five art teachers of sexual minorities.
Tutkimukseni on teoriapohjainen laadullinen tutkimus ja tutkimusaineisto on kerätty haastattelemalla viittä seksuaalivähemmistöä edustavaa kuvataideopettajaa.
All the art teachers feel heteronormativity being affected them as teachers.
Kaikki vastanneet kuvataideopettajat kokevat heteronormatiivisuuden vaikuttaneen heihin opettajina ja lähes kaikki ovat valmiita toimimaan heteronormatiivisuuden minimoimiseksi koulussa.