natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The fault reports given by farmers later aided us in finding problems, fixing problems and developing the system.
Myös viljelijöiden vikailmoitukset auttoivat myöhemmin erilaisten vikojen kartoituksissa ja korjauksissa, sekä järjestelmän jatkokehityksessä.
With help of an end survey and farmer feedbacks we got more references of the level of success of the development.
Loppukyselyn ja viljelijöiden palautteiden perusteella saatiin viitteitä siitä, kuinka hyvin ohjausjärjestelmän ja käyttöliittymän kehityksessä onnistuttiin.
The user interface was required to be user-friendly.
Käyttöliittymästä haluttiin käyttäjäystävällinen ja helppokäyttöinen.
Even between batch type dryers there are lots of differences.
Jo pelkästään erätoimisten kuivureiden väleillä on paljon eroja.
The amount of work required on dryers could be reduced with the help of an appropriate automation solution.
Asianmukaisen automaation avulla kuivureilla vaadittavaa työmäärää saadaan vähennettyä.
Different bugs were fixed from the system during the deployments.
Asennusten yhteydessä automaatio ohjelmasta korjailtiin erilaisia vikoja.
The difference in fuel consumption between the machines was also quite small.
Myös polttoaineen kulutuksen ero oli koneiden välillä melko pieni.
The bales were marked and weighed.
Paalit merkittiin ja punnittiin.
When choosing a baler, it is more important that the machine can be used to make bales that are suitable size for the purpose and logistics.
Paalaimen valitsemisessa tärkeämpää on, että koneella saadaan tehtyä käyttötarkoitukseen ja logistiikkaan sopivankokoisia paaleja.
Depending on the humidity conditions, the fuel consumption of the variable chamber baler was 1 to 10 % lower than that of the fixed chamber baler.
Olosuhteista riippuen muuttuvakammioisen paalaimen polttoaineenkulutus oli 1 – 10 % pienempi kuin kiinteäkammioisen.
The bale chamber type had an effect on baling efficiency and cost, but it did not have a significant effect on the bale volume weight.
Paalaimen kammiotyypillä on vaikutus paalauksen tehokkuuteen ja kustannuksiin, mutta paalin tilavuuspainoon sillä ei ollut merkittävää vaikutusta.
The result of the study was that the chamber type had no significant effect on the volume weight of the bale under any of the humidity conditions tested.
Tutkimuksen tuloksena oli, ettei paalaimen kammiotyypillä ollut merkittävää vaikutusta paalin tilavuuspainoon missään testatuissa kosteusolosuhteissa.
Bales were made in three different humidity conditions in succession, changing the machine behind the same tractor.
Paaleja tehtiin kolmessa eri kosteusolosuhteessa peräkkäin konetta vaihtaen saman traktorin perään.
The tests were carried out by operating two different types of combination balers in succession under the same conditions as far as possible.
Koe tehtiin ajamalla samalla traktorilla peräkkäin mahdollisimman samassa olosuhteessa kahta eri toimintaperiaatteella toimivaa yhdistelmäpaalainta.
With a fixed chamber baler, the use of 25 shredder blades increased the weight of the bale by about 8 % when compared to non-chopped bales.
Kiinteäkammioisella paalaimella 25 silppuriterän käyttö lisäsi paalin painoa noin 8 %.
Feed samples taken from the bales were used to verify the prevailing conditions and to be able to compare the dry matter content of the bale.
Paaleista otettujen rehunäytteiden avulla todennettiin vallinneita olosuhteita ja pystyttiin vertaamaan paalin sisältämiä kuiva-ainemääriä.
Differences were examined by weighing bales that were made in different moisture conditions and measuring the fuel consumption from tractors CAN-bus.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää merkittävämmät erot muuttuvakammioisen ja kiinteäkammioisen koneen välillä, punnitsemalla erilaisissa olosuhteissa tehtyjen paalien painoja ja ominaisuuksia, sekä mittaamalla paalaustyön polttoaineen kulutusta traktorin CAN-väylän kautta.
There are two main chamber types for round baling, fixed chamber and variable chamber.
Pyöröpaalaimia on kahta päätyyppiä: muuttuvakammioinen ja kiinteäkammioinen paalain.
In addition, the effect of increasing the bale size with a variable chamber baler on the bale volume weight and the fuel consumption of the work was measured by the same methods.
Lisäksi mitattiin samoilla menetelmillä muuttuvakammioisella paalaimella paalikoon kasvattamisen vaikutusta paalin tilavuuspainoon ja työn polttoaineenkulutukseen.
Round balers have improved in the 21th century to be more efficient.
Pyöröpaalaimet ovat kehittyneet tehokkaammiksi 2000-luvulla ja pyöröpaalien käyttö on yleistä karjan ruokinnassa ja kuivikkeiden keräämisessä.
The effects of using chopping knives on the volume weight of the bale were also measured with a fixed chamber baler.
Kiinteäkammioisella paalaimella mitattiin myös silppuriterien käytön vaikutuksia paalin tilavuuspainoon.
Finland has obligations, both national and from European Union, to reduce its total GHG emissions from the levels of 1990 by 39 % until 2030, and 80 % until 2050.
Suomella on sekä kansallinen, että Euroopan Unionin asettama kasvihuonekaasujen päästövähennystavoite, jotka velvoittavat Suomea vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään 39 % vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä, ja 80 % vuoden 1990 tasosta vuoteen 2050 mennessä.
The policy concerning agricultural subsidies likely affects financial attractiveness of the utilization alternatives of peatlands by great extent.
Tukipolitiikka vaikuttaa myös todennäköisesti vahvasti vaihtoehtojen taloudelliseen houkuttelevuuteen.
Weighting of the indicators in relation to the goals of the farmers was planned to be carried out with a questionnaire, but as we did not manage to get any answers from the farmers, the multi-criteria decision analysis was done with weightings collected both from a group of scientists and from a simulation.
Kullekin indikaattorille oli tarkoitus kerätä viljelijöiltä tavoitteiden mukaiset painokertoimet kyselylomakkeen avulla, mutta koska vastauksia kyselyyn ei saatu, monitavoitteinen päätösanalyysi suoritettiin sekä tutkijaryhmän sisältä kerätyillä, että simulaation tuottamilla painokertoimilla.
Agricultural organic soils represent only about 10 % of total agricultural land in Finland, but it is estimated that the GHG emissions from these organic soils make up to 50-60 % of the total GHG emissions of the whole agricultural sector.
Viljellyt orgaaniset maat kattavat noin 10 % Suomen maanviljelymaan pinta-alasta, mutta ne tuottavat noin 50–60 % koko maanviljelysektorin kasvihuonekaasupäästöistä.
Traditional forms of drainage-based farming scored well on financial and productional indicators, but they lacked on regulating and cultural indicators.
Syvään ojitetut perinteiset viljelymuodot menestyivät indikaattoreiden tarkastelussa hyvin taloudellisella ja tuotannollisella osa-alueella, mutta huonosti säätelevällä ja kulttuurillisella osa-alueella.
Ten percent of Finland’s total GHG emissions come from agricultural sector.
Maataloussektorin osuus Suomen kasvihuonekaasupäästöistä on noin 10%.
Twelve different forms of peatland utilization were selected for the comparison, and these included forms of utilization with both high and low water tables.
Vertailtavia käyttömuotoja valittiin työhön 12 kappaletta, niiden sisältäessä käyttömuotoja sekä matalalla, että korkealla pohjavedenpinnalla.
The low water table in traditional drainage-based utilization of agricultural peatlands causes rapid decomposition of peat, which leads to high GHG emissions, leaching of nutrients, subsidence and to numerous problems on the fields.
Perinteisen intensiivisen viljan ja nurmen viljelyn vaatima alhainen vedenpinta turvepellolla aiheuttaa nopeaa turpeen aerobista hajoamista, johtaen korkeisiin kasvihuonekaasu- ja ravinnepäästöihin, painumaan, ja lukuisiin viljelyongelmiin.
Further long-term research of paludiculture is still needed, and field studies on paludiculture should also be started in Finland to improve the assessment of wet peatland use on most indicators.
Kosteikkoviljelystä tarvitaan kuitenkin pidempiaikaista tutkimustietoa, ja kosteikkoviljelyn tutkiminen tulisi aloittaa myös Suomessa, jotta arvioita indikaattoreiden saamista mahdollisista arvoista saataisiin tarkemmaksi.
Firstly, it was investigated what kind of indicators can be used to assess the performance of the different types of utilization, and values for those indicators were gathered from the literature if possible.
Työssä selvitettiin ensin, millaisilla indikaattoreilla turvepellon käyttömuotojen suoriutumista voidaan mitata, ja indikaattoreille etsittiin käyttömuotokohtaisia arvoja kirjallisuudesta.
In this study, multi-criteria decision analysis was used to compare different uses of agricultural peatlands in the light of varying goals.
Tässä työssä sovellettiin monitavoitteisen päätösanalyysin menetelmiä turvepellon käyttömuotojen keskinäisessä vertailussa erilaisten tavoitteiden valossa.
With the weighting done by the group of scientists the deeply drained forms were selected not once as the best alternative for peatland utilization, and with the weightings extracted from the simulation in only 3,5 % of the cases a deeply drained form of utilization was selected as a best alternative.
Tutkijaryhmän painotuksilla syvään ojitetut käyttömuodot eivät valikoituneet parhaaksi käyttömuodoksi kertaakaan, ja simulaation tuottamilla painotuksilla vain 3,5 prosentilla painotusyhdistelmistä.
According to literature review done, raising of the water table is the most efficient way to reduce GHG emissions on agricultural peatlands, but the raised water table limits the use of traditional crops like cereals.
Kirjallisuuskatsauksen perusteella pohjavedenpinnan nostaminen on tehokkain keino kasvihuonekaasupäästöjen hillitsemiseksi turvepelloilla, mutta vedenpinnan nosto rajoittaa perinteisten satokasvien viljelyä.
These multi-criteria decision analyses show, that the wet forms of peatland utilization have a great potential to be selected as the best alternatives of agricultural peatland utilization also with weighting profiles that put heavy weight also in financial indicators, although this requires the market to the alternative materials to be developed.
Monitavoitteiset päätösanalyysit osoittavat, että märillä käyttömuodoilla on potentiaalia valikoitua turvepellon parhaiksi käyttömuodoiksi myös taloutta vahvasti painottavilla painotusprofiileilla, mutta tämä edellyttää, että kosteikkoviljelytuotteille syntyy markkinat tulevaisuudessa.
The aim of this study was to investigate if the drainage-based utilization of agricultural peatlands, associated with heavy greenhouse gas (GHG) emissions, really meets the goals of the farmers, and to investigate how well alternatives with lesser GHG emissions could fit the farmers’ needs.
Tämän työn tarkoituksena oli selvittää vastaavatko ilmaston kannalta ongelmalliset turvepeltojen perinteiset syvään ojitetut käyttömuodot turvepeltojen viljelijöiden tavoitteita, sekä miten vaihtoehtoiset vähäpäästöisemmät turvepellon käyttömuodot voivat vastata tavoitteisiin.
In both analyses with the weighting given by the group of scientists and by simulation, utilization forms of peatlands with high water table were selected as the best alternative for agricultural peatland management significantly more often than the deeply drained alternatives.
Sekä tutkijaryhmän, että simulaation antamien painotusten perusteella tehdyissä monitavoitteisissa päätösanalyyseissa kosteikkoviljelyvaihtoehdot valikoituivat syvään ojitettuja viljelymuotoja huomattavasti useammin parhaiksi turvepellon käyttömuodoiksi.
Restoration of the peatland, paludiculture and afforestation have been suggested as alternative uses of these agricultural peatlands in literature.
Kirjallisuudessa on esitetty turvepellon vaihtoehtoisiksi käyttömuodoiksi muun muassa ennallistamista, kosteikkoviljelyä ja metsitystä.
The study had a significant amount of uncertainty, so further studies are recommended especially in Finland.
Tutkimuksessa on paljon epävarmuutta, joten lisätutkimuksia erityisesti Suomesta tarvitaan.
Peatlands have been drained in order to improve food services, which in turn negatively affects other ecosystem services.
Turvemaita on kuivatettu ruokapalveluiden parantamiseksi, mikä puolestaan vaikuttaa heikentävästi muihin ekosysteemipalveluihin.
Tiivistelmä – Referat – Abstract Finland has one of the highest percentage of peatlands in the world, so peatlands have inevitably been taken into cultivation use.
Tiivistelmä – Referat – Abstract Suomi on yksi maailman soisimmista maista, joten soita on väistämättä otettu viljelykäyttöön.
If rewetting is combined with paludiculture, the land’s production services will not be lost.
Mikäli vettäminen yhdistetään kosteikkoviljelyyn, alueen tuotantopalveluita ei menetetä.
Based on the analysis, key sources of climatic effect in the product system were identified and means to reduce them were considered.
Analyysin pohjalta tunnistettiin keskeisimmät vaikutuslähteet tuotejärjestelmässä ja mietittiin keinoja vaikutusten vähentämiseen.
Thus, agricultural usage of peatlands is considered one of the most unfavorable uses of land for the climate.
Tämän vuoksi maatalouskäyttöä turvemailla pidetään ilmaston kannalta yhtenä epäsuotuisimmista maankäytön muodoista.
The material was reviewed with the life cycle assessment method following the ISO 144040 standard, but the work was limited only on climatic effects.
Aineisto arvioitiin elinkaariarviointimenetelmällä ISO 144040 standardin mukaisesti, mutta työssä keskityttiin rajauksen vuoksi vain ilmastovaikutuksiin.
The intent was to calculate the carbon footprint and to identify where in the life cycle the emissions were generated.
Tarkoituksena oli laskea hiilijalanjälki sekä tunnistaa missä päästöt muodostuivat elinkaaressa.
The material for this thesis was collected from scientific literature and life cycle assessment databases (ecoinvent v.3).
Aineisto tähän tutkimukseen kerättiin tieteellisestä tutkimuskirjallisuudesta ja elinkaariarvioinnin tietokannoista (ecoinvent v.3).
The carbon footprint of both paludicultural products was most likely negative, so they slowed down climate change.
Hiilijalanjälki oli kummallakin kosteikkoviljelytuotteella suurella todennäköisyydellä negatiivinen eli ne hidastivat ilmastonmuutosta.
The material of peatlands and other parts of the process were collected from studies made around the world in the boreal and temperate zone.
Aineisto turvemaista ja prosessin muista vaiheista kerättiin eri puolilta maailmaa tehdyistä tutkimuksista boreaaliselta ja lauhkealta vyöhykkeeltä.
After this, the portion of agricultural peatlands in in the life cycle’s environmental effects was estimated.
Tämän jälkeen arvioitiin turvepeltojen osuutta kaikista elinkaaren ympäristövaikutuksista.
Based on the study, the most benefit was achieved by moving the cultivation of barley from agricultural peatlands to mineral soil and replacing it with paludiculture.
Tutkimuksen perusteella suurimmat hyödyt syntyivät ohranviljelyn siirtämisestä turvepelloilta kivennäismaalle ja sen korvaamisesta kosteikkoviljelyllä.
Some of the ecosystem services can be restored by rewetting the land.
Alueiden uudelleen vettämisellä osa ekosysteemipalveluista voidaan palauttaa.
The intent was to produce comparable data on different options for the paludiculture of agricultural peatlands.
Tarkoituksena oli tuottaa vertailukelpoista tietoa eri vaihtoehdoista turvepeltojen kosteikkoviljelyyn.
By using paludiculture, it’s possible to reduce greenhouse gas emissions of agricultural peatlands, but it won’t achieve carbon neutrality.
Kosteikkoviljelyllä voidaan vähentää turvepelloilta syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä, mutta hiilineutraaliuteen sillä ei päästä.
Agricultural peatlands however generate a significant amount of greenhouse gas emissions, especially carbon dioxide (CO2) and nitrous oxide (N2O).
Turvepelloilta syntyy kuitenkin suuria kasvihuonekaasupäästöjä etenkin hiilidioksidin (CO2) ja dityppioksidin (N2O) osalta.
The data obtained from the life cycle assessment of the products was compared to similar non-paladiculture products, rock wool insulation board and horticultural peat.
Tuotteiden elinkaariarvioinnista saatavia tietoja verrattiin vastaaviin ei-kosteikkoviljelytuotteisiin eli kivivillaeristelevyyn ja kasvuturpeeseen.
The goal of this thesis was to compare the greenhouse gas emissions and the carbon footprints of two paludicultural products’ life cycles.
Työn tavoitteena oli vertailla kahden kosteikkoviljelytuotteen elinkaaren kasvihuonekaasupäästöjä sekä niiden hiilijalanjälkiä.
A model was assembled based on the material, which included all phases of the paludicultural product’s life cycle and their effects on the climate with regards to carbon dioxide (CO2), methane (CH4) and nitrous oxide (N2O), The emissions in a paludicultural product’s life cycle are mostly generated during its cultivation and processing.
Aineistosta koottiin malli, jossa on kosteikkoviljelyn tuotteen koko elinkaaren vaiheet sekä ilmastolliset vaikutukset hiilidioksidin (CO2), metaanin (CH4) ja dityppioksidin (N2O) osalta.
The compared products were cattail insulation board and common reed seedbed.
Vertailtavat tuotteet olivat osmankäämieristelevy ja järviruokokasvualusta.
The cystatin B (CSTB) protein inhibits cysteine proteases, such as cathepsin L, which has been reported to cleave histone H3 N-terminal tails in mouse embryonic stem cell differentiation.
Kystatiini B proteiini inhiboi kysteiini-proteaasia, kuten katsepsiini L:ää, jonka tiedetään pilkkovan histoni H3-proteiinin aminoterminaalista päätä hiiren alkioiden kantasolujen erilaistumisessa.
In this study, first, we used the wild-type E13.5 mice brain derived neural cells in culture to determine the effect of extrinsic signaling factors to our earlier developed ex vivo neurosphere cell model.
Tässä tutkimuksessa käytimme villityypin 13.5-päiväisien hiirien alkioiden aivoista eristettyjä hermokantasoluja ja tutkimme ulkoisten soluviljelyssä käytettyjen erilaistumissignaalien vaikutuksia hiiren ex vivo hermokantasolumalliin.
We also confirmed that the histone H3 cleavage positive progenitor cells are primarily neuronal cells.
Vahvistimme, että solut, joissa histoni H3-proteiinin aminoterminaalisten päiden pilkkominen tapahtuu, ovat pääasiassa hermosoluja.
The progressive myoclonus epilepsy of Unverricht-Lundborg type (EPM1) is a neurodegenerative disease caused by loss-of-function mutations in the cystatin B gene (CSTB) with juvenile onset, stimulus sensitive action-activated myoclonus, generalized tonic-clonic seizures and ataxia.
Etenevä myoklonusepilepsia (Unverricht-Lundborgin tauti, EPM1) on varhaisnuoruudessa alkava hermorappeumasairaus, joka johtuu kystatiini B (CSTB)-proteiinia koodittavan geenin virheistä.
In wt mouse neurosphere cryosections, we showed that cathepsin B and L are not expressed in the nucleus of neural cells before differentiation.
Lisäksi osoitimme, että katepsiini B ja katepsiini L eivät ilmenny hermokantasolujen tumissa ennen erilaistumista villityypin hiiren hermokantasoluista tehdyissä jääleikkeissä.
Then, we used phenotype rescue of Cstb-/- neural progenitor cells and showed that CSTB is a negative regulator of histone H3 cleavage.
Seuraavaksi, lisäsimme kystatiini B-puutteisen hiiren hermokantasoluihin CSTBtä, ja vahvistimme solujen fenotyypin palautumisella, että CSTB säätelee histoni H3-proteiinin aminoterminaalisten päiden pilkkomista, ja että se on pilkkomista estävä säätelytekijä.
We have shown previously that histone H3 cleavage is an irreversible epigenetic chromatin modification, which occurs in cystatin B-deficient (Cstb-/-) mice derived neural progenitor cells during differentiation.
Tutkimusryhmämme on aikaisemmin käyttänyt tautimallintamiseen Cstb-poistogeenisen hiirimallin aivojen hermokantasoluja ja osoittanut, että CSTB osallistuu hermokantasolujen erilaistumisen epigeneettiseen säätelyyn ja kromatiinirakenteen palautumattomaan muokkaukseen inhiboimalla katepsiini L-välittteistä histoni H3-proteiinin aminoterminaalisen pään pilkkomista.
The questionnaire reached respondents from many different Finnish localities, mainly from cities.
Kysely tavoitti vastaajia eri asuinympäristöistä – pääasiassa suomalaisista kaupungeista.
The final data consisted of 1320 individuals and it was analysed using IMB SPSS Statistics 24 software.
Lopullinen aineisto koostui 1320 vastaajasta ja aineisto analysoitiin IMB SPSS Statistics 24 ohjelmiston avulla.
Gender, study year and living area were used as grouping variables to examine the differences between groups.
Sukupuolta, opintovuotta ja asuinympäristöä käytettiin luokittelevina muuttujina ryhmien välisten erojen selvittämiseksi.
Nevertheless, the students underestimated the climatic impact of cheese and they were unaware of the more specific characteristics of food’s environmental impacts.
Oppilaat kuitenkin aliarvioivat juuston ilmastovaikutuksen, eivätkä olleet tietoisia yksityiskohtaisemmista ruoan ympäristövaikutuksista.
This study was performed as a quantitative sample survey and the data was collected using an online Typeform -questionnaire.
Tutkimus suoritettiin kvantitatiivisena otantatutkimuksena ja aineisto kerättiin käyttäen Typeform -kyselypohjaa.
The following methods were used to analyse data: frequency analysis, an Independent Samples t Test, a One-way ANOVA, and a Post-hoc LSD test.
Aineiston analysoinnissa käytettiin frekvenssianalyysia, riippumattomien otosten t-testiä, yksisuuntaista varianssianalyysia sekä Fisherin LSD-testiä.
The study also reveals that female students had notably higher dietary health knowledge than male students.
Huomionarvoista on myös se, että naispuolisilla oppilailla oli korkeampi terveystietämys kuin miespuolisilla oppilailla.
The results show that the students named school as the main source of food literacy.
Tulokset osoittavat, että lukiolaisten mukaan koulu on heille pääasiallinen ruokalukutaidon lähde.
Health knowledge, on the other hand, is the familiarity with the relationship between excessive meat consumption and Finnish common diseases along with beliefs regarding diets and food products as a source of protein.
Terveystietämys on puolestaan ymmärrystä liiallisen lihankulutuksen ja suomalaisten kansantautien suhteesta sekä uskomuksia ruokavaliosta ja eri tuotteiden proteiinipitoisuuksista.
Moreover, the results indicate that awareness regarding food production, dietary health and proteins increase significantly from the first to the third study year.
Tulokset myös kuvaavat, että tietämys ruoantuotannosta, ruokavalion terveysvaikutuksista sekä eri tuotteiden proteiinisisällöstä lisääntyy tilastollisesti merkitsevästi ensimmäisestä opintovuodesta kolmanteen opintovuoteen.
Most of the students acknowledged a versatile vegetarian diet as being a healthy choice.
Suurin osa kuitenkin tiedosti monipuolisen kasvisruokavalion olevan terveellinen vaihtoehto.
They also had food-related environmental misconceptions considering packaging, transportation and meat consumption.
Lukiolaisilla oli myös väärinkäsityksiä ruoan pakkaamisen ja kuljetuksen sekä lihankulutuksen vaikutuksista.
Moreover, approximately half or more of the students were aware of the connection between excessive meat consumption and the increased risk of distinct common diseases.
Näiden tulosten lisäksi vain noin puolet tai hieman useampi oppilaista oli tietoisia siitä, että runsas punaisen lihan ja lihavalmisteiden kulutus lisäävät riskiä sairastua erilaisiin kansantauteihin.
This thesis also aims to identify to what extent does the food literacy differ based on gender, study year and living area.
Tämä maisterintutkielma pyrkii myös tunnistamaan, miten ruokalukutaito eroaa eri sukupuolten, opintovuosien ja asuinympäristöjen välillä.
These findings may be utilized to improve school education on food literacy, alter misconceptions and fill the gaps of knowledge in pursuit of improving the health of people and the condition of the environment.
Tuloksia voidaan hyödyntää koulun ruokalukutaidon opetuksessa, väärinkäsitysten muuttamisessa ja tiedon lisäämisessä pyrittäessä parantamaan ihmisten terveyttä ja ympäristön tilaa.
Environmental knowledge is understanding of the global environmental impact of food.
Tutkielmassa ympäristötietämys on ymmärrystä ruoantuotannon ja -kulutuksen maailmanlaajuisista ympäristövaikutuksista.