natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main responsibility lies with manufacturers, but there are measures that users can take to ease the situation on their part.
Suurin vastuu asiasta huolehtimisesta on tietenkin ajoneuvovalmistajilla, mutta on toimintamalleja, joilla käyttäjä voi omalta osaltaan tilannetta helpottaa.
How can the cybersecurity of vehicles be improved?
Mitä voidaan tehdä ajoneuvojen kyberturvallisuuden parantamiseksi?
Vehicles communicating with each other and with infrastructure makes traffic more fluent.
Ajoneuvojen kommunikointi toistensa ja liikenneinfrastruktuurin kanssa tuo sujuvuutta liikenteeseen.
It is dangerous to rely on users’ awareness of the risk that comes e.g. from connecting a mobile phone to a vehicle.
On vaarallista luottaa, että käyttäjä ymmärtäisi riskin esimerkiksi matkapuhelimen kytkemisessä ajoneuvoon.
Protecting the safety critical components from cyberattacks is crucial.
Ajoneuvojen turvallisuuskriittisten komponenttien suojaaminen kyberhyökkäyksiltä on erittäin tärkeää.
This research showed that several risks exist and the number of vulnerabilities is rising.
Työ osoitti, että riskialttiita kohteita on paljon ja haavoittuvuuksia tulee koko ajan lisää.
Information was mainly searched from scientific literature through Andor and Google Scholar search services, but public sources from internet were also used to extend the search.
Enimmäkseen tietoa haettiin Andor ja Google Scholar -hakupalveluiden avulla tieteellisesti hyväksytyistä artikkeleista, mutta tietotokantahakuja täydentämään käytettiin julkisesti internetistä löytyviä uutisia ja videoita aiheeseen liittyen.
Most important thing is to acknowledge that vehicles nowadays are mostly computers and thus vulnerable to cyberattacks.
Tärkeintä on tiedostaa, että ajoneuvot ovat nykyään lähes täysin tietokoneita ja ne ovat alttiita kyberhyökkäyksille.
Almost all functions in a vehicle are electronically controlled, and where there is electronics, there is potential for vulnerabilities.
Lähes kaikkia ajoneuvon toimintoja ohjataan nykyään ohjelmallisesti ja siellä missä on elektroniikkaa, on myös potentiaalisia haavoittuvuuksia.
Electric vehicles are at least as exposed to cyberattacks as more traditional connected vehicles.
Sähköautot ovat vähintään yhtä alttiita kyberhyökkäyksille kuin muut verkottuneet ajoneuvot.
Because of the fast development in the vehicle electronics, the number of vulnerable components in modern vehicles is increasing rapidly.
Modernien ajoneuvojen nopean kehityksen myötä ajoneuvojen haavoittuvat komponentit lisääntyvät vauhdilla.
However, these components are not designed to be used in worldwide network of connected vehicles.
Näitä komponentteja ei kuitenkaan ole suunniteltu ajatellen ajoneuvojen olevan osa maailmanlaajuista tietoteknistä verkkoa.
What are the biggest cyber threats to modern vehicles?
Mitkä ovat modernien ajoneuvojen merkittävimmät kyberuhat?
A large number of vehicles are directly connected to the internet and are also communicating with their surroundings with sensors.
Useat ajoneuvot ovat suoraan yhteydessä internetiin ja hankkivat tietoa ympäristöstään erilaisten sensoreiden avulla.
In-vehicle network structure consists of several components that are great for what they are originally designed for.
Ajoneuvojen tietoteknisessä rakenteessa on paljon komponentteja, jotka palvelevat hyvin alkuperäisessä tarkoituksessaan.
In addition, electric vehicles introduce potential threat to electricity grid.
Sen lisäksi ne yleistyessään tuovat mukanaan potentiaalisen uhan sähköverkolle.
The aim of this master’s thesis was to survey the current situation regarding cyber threats to vehicles.
Diplomityö tehtiin kartoittamaan vallitsevaa tilannetta ajoneuvoihin kohdistuvien kyberturvallisuusuhkien osalta.
Apart from electronic components, the connectivity of vehicles has increased significantly.
Ohjelmallisen ohjauksen lisäksi ajoneuvojen verkottuminen on lisääntynyt merkittävästi.
Method used was pearl growing.
Tiedonhaussa hyödynnettiin helmenkasvatus-menetelmää.
Supportive Communication in Finnish Men’s Friendships
Supportiivinen viestintä suomalaisten miesten ystävyyssuhteissa
The empirical material was gathered with 25 Finnish men (21–67 years of age, M=41, Mdn=37).
Tutkimus toteutettiin monimenetelmätutkimuksena, jonka pääasiallisena aineistona on 25 suomalaisen, 21–67-vuotiaan (M=41, Md=37) miehen haastattelua.
The results underline the significance of motivation in supportive communication.
Tuloksissa korostuu lisäksi motivaation merkitys tukea annettaessa.
The individual’s experience of needing support is unique and therefore authenticity, availability, and support for one’s autonomy are important characteristics of men’s supportive communication.
Yksilön tuen tarve on ainutlaatuinen ja siksi saatavilla oleminen, autonomian tukeminen sekä aitous ja rehellisyys ovat keskeisiä elementtejä miesten supportiivisessa viestinnässä.
Active-emphatic listening is an important aspect of support provision.
Aktiivinen ja empaattinen kuunteleminen on keskeinen supportiivisen viestinnän muoto.
However, meaningful experiences of supportive conversations can take place even with strangers when the interactants share an understanding of "talking deep" as a communication scene.
Kuitenkin merkityksellisiä tuenannon vuorovaikutustilanteita voi syntyä myös vieraiden ihmisten kesken, kun vuorovaikutuskumppanit jakavat yhteisen ymmärryksen viestintätilanteesta ja päätyvät "puhumaan henkeviä".
Friendship closeness enables the provision of explicit emotional support as the "good friend" identity is more valued than sustaining a "masculine man" identity.
Ystävyyssuhteen läheisyys mahdollistaa myös suorapuheisen tuen antamisen, jossa "hyvän ystävän" identiteetin ylläpitäminen on "maskuliinisen miehen" identiteettiä merkityksellisempää.
Previous, mainly Anglo-American research has found that men and women evaluate similar types of supportive messages as most sensitive and helpful.
Tutkimuksissa on havaittu, että miehet ja naiset arvioivat samankaltaisen, tunteet huomioon ottavan tuen hyödylliseksi.
This research shows that individual Finnish men do have close friendships in which emotional support is provided.
Tulokset osoittavat, että tutkimukseen osallistuneilla suomalaisilla miehillä on läheisiä ystävyyssuhteita, joissa emotionaalista tukea viestitään.
Supportive communication, however, is a complex process and both content and non-content elements influence the interpretation of messages.
Supportiivinen viestintä on kuitenkin monimutkainen prosessi, johon vaikuttavat sekä viestinnän sisällölliset että ulkoiset seikat.
Beneficial support acknowledges otherness and is thus experience-centered: The helper is mindful not only, or necessarily, about the friend’s problem but also about his experience of needing and receiving support.
Hyödyllinen tuki on toisen asemaan asettumista, mutta ei ainoastaan ongelman kokijana vaan myös tuen tarvitsijana ja sen vastaanottajana.
The final sub-study further distinguished the meaningful settings and modes of being for Finnish men to talk about troubles with others (Study IV).
Neljännessä osajulkaisussa havainnollistetaan tilanteita ja paikkoja, joissa suomalaisten miesten ongelmista puhuminen merkityksellistyy tukea antavaksi (Study IV).
Meeting vulnerability with empathy enhances connection in men’s friendships.
Haavoittuvaisuuden kokemuksen jakaminen vahvistaa keskinäistä yhteyttä ja läheisyyttä miesten ystävyyssuhteissa.
This dissertation comprises of four peer-reviewed original publications and an overviewing thesis.
Väitöskirja koostuu neljästä kansainvälisestä vertaisarvioidusta julkaisusta sekä yhteenvedosta.
The results reveal that the essence of social support is the awareness of a real or potential void in a person’s life experience, and of otherness, which attempt to assist another in altering the experience to achieve wholeness.
Tutkimus osoittaa, että sosiaalinen tuki on tietoisuutta siitä, millainen on "lovi", joka voi syntyä tai on syntynyt ihmisen kokonaisena pitämään tai ehjäksi toivomaan elämänkokemukseen, sekä toiseutta, joka pyrkii auttamaan siinä, että kokemus elämästä tulisi jälleen ehjäksi.
The data were analyzed with both qualitative (Studies I, II, III, IV) and quantitative means (Study III).
Julkaisuissa käytetyt aineistot analysoitiin sekä laadullisin (I–IV) että määrällisin (III) menetelmin.
The results show that the function of Finnish men’s supportive communication is to assist the friend to move forward.
Tulosten mukaan miesten supportiivisen viestinnän tavoitteena on auttaa ystävää pääsemään ongelmasta eteenpäin.
There may be contextual elements that act as triggers for sensations, associations, and heuristics for men, which connect supportive conversations and their benefits together.
Esimerkiksi kontekstuaaliset tekijät, kuten vuorovaikutus- kumppanien välinen suhde, voivat ohjata niitä tulkintoja ja merkityksiä, joita supportiiviselle viestinnälle annetaan.
Quietude is also a valued approach in some support situations, particularly in culturally meaningful settings like the sauna or the cabin.
Koska miesten ystävyyssuhteiden supportiivinen viestintä tapahtuu usein kulttuurisesti tunnistettavissa tilanteissa ja merkityksellisissä paikoissa, kuten saunoessa tai mökkeillessä, myös hiljaisuus ja rauhassa yhdessä oleminen saavat supportiivisia merkityksiä.
By doing so the dissertation addresses the leading theory on supportive communication, the theory of person-centeredness.
Tutkimus osallistuu tulosten avulla supportiivisen viestinnän teorian kehittämiseen.
The studies approached the subject matter in following ways: Social support definitions and men’s experiences of support were reduced to propose the essence of social support (Study I).
Lisäksi yhdessä julkaisussa redusoitiin tutkimuskirjallisuudessa esiintyviä sosiaalisen tuen määritelmiä (Study I).
Consequently, their key support approaches are listening actively and empathically, promoting positive affect, and helping a friend to reappraise his experience.
Näitä tuenantotapoja viestitään kuuntelemalla aktiivisesti ja myötätuntoisesti, tuottamalla ystävälle myönteisiä tunteita sekä auttamalla häntä uudelleen arvioimaan kokemustaan.
The results further propose that supportive communication with a friend who is experiencing a problem is not determined by culture or male gender even though supportive conversations are shaped by these contexts.
Tutkimuksen tulokset havainnollistavat, että kulttuuri tai sukupuoli ei määritä supportiivista viestintäkäyttäytymistä läheisen ystävän kanssa vaan kyseiset kontekstuaaliset tekijät pikemminkin heijastuvat viestintään ja tulevat neuvotelluiksi vuorovaikutuksessa.
Men aim to be with, be for, and reflect with the friend.
Tähän tavoitteeseen miehet pyrkivät kanssaolemisella, vartenolemisella ja peilaamisella.
The research was conducted with multiple methods: The data consists of two sets of interviews, thematic and episode interviews, as well as of social support definitions.
Empiirinen aineisto kerättiin jokaiselta tutkimukseen osallistuneelta mieheltä kahdella eri haastattelumenetelmällä: teemahaastattelulla ja episodihaastattelulla.
Men’s supportive communication situations are typically interpersonal and best oriented towards as unique conversations.
Miesten supportiivisen viestinnän tavoitteita ja tapoja ohjaavat eniten ystävän yksilölliset piirteet, ystävyyssuhteen laatu sekä tuen saajan ongelman luonne.
The research aims to distinguish men’s supportive functions, goals and support approaches with friends, and the meaning of three contexts —relationship, gender, and culture— in supportive conversations.
Erityistä huomiota kiinnitetään niihin merkityksiin, joita vuorovaikutussuhteella, sukupuolella ja kulttuurilla on suomalaisten miesten supportiivisissa viestintätilanteissa ystävien kanssa.
The purpose of the interpretive research is to depict and understand the phenomenon of social support and supportive communication through men’s experiences.
Tutkimuksen tarkoituksena on kuvata ja ymmärtää sosiaalisen tuen ilmiötä ja sen viestinnällistä toteutumista eli supportiivista viestintää suomalaisten miesten ystävyyssuhteissa.
Men are said to avoid talking about emotional troubles, which reflects on the stereotype of men being poorly skilled at comforting.
Miesten ajatellaan usein välttelevän tunteista puhumista, minkä takia heitä saatetaan pitää naisia heikompina tuen antajina.
The research described the support goals and support approaches that men perceive beneficial and unbeneficial in general (Study II) and in problem-specific situations (Study III).
Osajulkaisut pyrkivät vastaamaan tutkimustavoitteeseen seuraavasti: ensimmäisessä julkaisussa määritellään sosiaalisen tuen ydin (Study I), minkä jälkeen sen viestinnällistä toteutumista eli supportiivista viestintää tarkastellaan miesten ystävyyssuhteissa sekä yleisesti (Study II) että erityisissä ongelmatilanteissa (Study III).
In fact, many of the problems that Finnish men may encounter in life are rationalized for being the result of little self-disclosure and agentic relationships.
Stereotyyppisessä ajattelussa suomalaisten miesten ongelmat selittyvät sillä, että he eivät puhu vaikeuksistaan eivätkä ylläpidä tukea antavia ihmissuhteita.
Such supportive communication, which addresses both relational and interactional goals, requires skills in social perception, message production and reception, and interaction coordination.
Usean viestintätavoitteen yhtäaikainen hallinta, kuten tavoite ylläpitää sekä ystävyyssuhdetta että supportiivista vuorovaikutusta, edellyttää miehiltä vuorovaikutusosaamista.
The unique nature of individuals’ problems requires accepting one’s own and the friend’s vulnerability as inherent to the lived experience of a human being.
Miesten supportiivisissa viestintätilanteissa on hyödyllistä, että niin tuen saaja kuin tuen antaja hyväksyy haavoittuvaisuuden kokemukset osaksi ihmisen elämää ja sallii haavoittuvaisuuden ilmenemisen myös ystävien välisessä vuorovaikutuksessa.
Nevertheless, men do not discriminate as strongly as women between the highly sophisticated and less sophisticated supportive communication.
Miehet eivät kuitenkaan ole arvioissaan yhtä kriittisiä kuin naiset.
Empathy is being part of the experience of another’s coping with verbal and nonverbal means.
Kokemus ongelmasta ja siitä selviytymisestä on yksilöllinen ja ainutlaatuinen.
The supervised training was three times a week for 12 months.
Harjoitusryhmäläiset harjoittelivat ohjatusti kolme kertaa viikossa 12 kuukauden ajan.
The other beneficial effects had been lost.
Muu harjoittelun avulla saavutettu hyöty oli kuitenkin menetetty.
The purpose of the study was to evaluate the effects of two exercise programs and their combination on multiple risk factors for falls and fall-related fractures in home-dwelling older women.
Tutkimuksessa arvioitiin kahden eri liikuntaharjoitteluohjelman sekä näiden yhdistelmän vaikutuksia kotona asuvien iäkkäiden naisten kaatumisten ja murtumien riskitekijöihin.
In conclusion, high-to-moderate intensity resistance and balance-jumping training were safe and feasible exercise modalities for relatively healthy older women.
Vähintäänkin kohtuullisesti rasittavan voimaharjoittelun ja tasapaino-hyppelyharjoittelun todettiin olevan turvallisia ja käyttökelpoisia harjoitusmuotoja kotona asuville suhteellisen terveille iäkkäille naisille.
One hundred and forty-nine women aged 70 to 78 years were randomly assigned to the four groups: 1) a resistance training group (RES), 2) a balance-jumping training group (BAL), 3) a combination group doing resistance and balance-jumping training (COMB), and 4) a control group (CON).
Sataneljäkymmentäyhdeksän 70 78-vuotiasta tamperelaisnaista satunnaistettiin neljään ryhmään: voimaharjoittelu-, tasapaino-hyppelyharjoittelu-, yhdistetty harjoittelu- (voima + tasapaino-hyppelyharjoittelu) ja verrokkiryhmä.
Measurements were conducted at baseline, immediately after the intervention (12 months) and one year after the end of the intervention (24 months).
Mittaukset tehtiin tutkimuksen alussa, heti intervention päätyttyä ja vielä vuosi intervention päättymisen jälkeen.
The thesis is based on the randomized, controlled KAAMU exercise intervention study of the UKK Institute, Tampere, Finland.
Väitöskirja perustuu UKK-instituutissa tehtyyn Ikäihmisten liikuntatutkimukseen.
Training compliance with the programs was found to be good.
Harjoittelu soveltui hyvin naisille.
The feasibility of the exercise programs and maintenance of the training effects after cessation of the exercise intervention were also assessed.
Lisäksi arvioitiin harjoitusohjelmien soveltuvuutta iäkkäille naisille sekä tarkasteltiin saavutettujen harjoitusvaikutusten pysyvyyttä.
Twelve-month resistance and balance-jumping training, especially in combination, prevented functional decline by improving muscle performance and dynamic balance as well as self-rated physical functioning.
Etenkin voima-, tasapaino- ja hyppelyharjoitteita yhdistävä harjoittelu ehkäisi naisten fyysisen toimintakyvyn ja luun lujuuden heikkenemistä.
After the end of the intervention at 12 months, isometric lower limb extension force was 13-14% higher in the RES and COMB groups (p=.001), and the dynamic balance 6-8% better in the BAL and COMB (p At 24 months, about half of the exercise-induced gains in dynamic balance and the tibial shaft BSI were seen in the COMB compared to CON (p=.005 and .065 respectively).
Vuosi harjoittelun lopettamisen jälkeen noin puolet harjoittelun avulla saavutetuista hyödyistä oli nähtävissä dynaamisessa tasapainossa ja luun lujuudessa.
However, to maintain the gains achieved, especially in muscle force and self-rated physical functioning, continued training seemed necessary.
Vaikka joitakin harjoitusvaikutuksia oli nähtävissä vielä vuosi harjoittelun lopettamisen jälkeen, tutkimus viittasi siihen, että iäkkäillä liikuntaharjoittelun jatkaminen on tarpeellista fyysisen toimintakyvyn säilyttämiseksi.
The thesis explores the digitalisation of television distribution in Finland and in Europe.
Tutkimus tarkastelee television jakelujärjestelmän digitalisoimista Suomessa ja Euroopassa.
The extensive written summary also includes one empirical section, which is reporting the results of a series of interviews made among professionals and directors in the Finnish television and telecom industry.
Yhteenvetoon kuuluu myös empiirinen osuus, jossa haastatteluaineistoon nojautuen tuodaan esiin suomalaisten tv-toimijoiden intressejä television digitalisoimiseen liittyen.
The early development also includes commercialisa-tion of European television and new threats for public service broadcasting.
Kehitys on kuitenkin vaarassa kaupallistaa tarjontaa ja heikentää julkisen palvelun television asemaa Euroopassa.
The Finnish media policy has been somewhat more successful in presuming the companies not only com-petition but also cooperation.
Suomalainen viestintäpolitiikka on ollut EU-tasoa johdonmukaisempaa mm. edellyttäessään tv-alan toimijoilta kilpailun ohella yhteistyötä ja mahdollisimman laajasti yhteisen teknologian käyttöä.
The promises of new interactive television services and information society services of television are not yet fulfilled.
Digi-tv:n vuorovaikutteisilla palveluilla ja ns. tietoyhteiskuntapalveluilla ei tähänastisen kehityksen valossa tule olemaan suurta merkitystä.
The focus is on the objectives of media policy and on the changing pre-conditions of the content production of television and television journalism.
Lisäksi tutkimus pohtii digitalisoitumisen vaikutuksia mm. television yleisövuorovaikutuksen kehittymiseen sekä television ja tv-journalismin sisällöntuotannon edellytyksiin.
It has created problems for both the television industry and the viewers in most European countries.
Se aiheutti kuluttajissa epäluottamusta ja lisäsi monien tv-alan toimijoiden talousvaikeuksia.
The study makes a conclusion that the public regulation and agenda setting of the European digital television development has included serious problems and omissions.
Tutkimus tuo esiin, että digitaalisen television alkuvaihetta Euroopassa luonnehti heikko julkinen tavoitteiden asettelu ja varsin löyhä viestintäpolitiikka.
The theoretical section discusses the value of audience interaction in television journalism form the point of view of media democracy and public discussion.
Yhteenvedon teoreettinen osuus kytkee televisiohistoriaa teknologian ohella politiikan, talouden ja kulttuurin kehitykseen ja pohtii tv-journalismin yleisövuorovaikutuksen kehittämisen tavoitteita demokraattisen mediajulkisuuden kannalta.
Digital television is so far only giving viewers more television, not enhanced quality and new services.
Digi-tv säästää radiotaajuuksia, parantaa television teknistä laatua ja tuo katsojille lisää valinnanvaraa.
The implementation of extensive common standards failed to succeed in interactive and pay-tv solutions.
Markkinavetoisen standardoinnin kautta digitaaliselle televisiolle ei syntynyt kattavia yleiseurooppalaisia standardeja ajoissa.
The study is based on articles, three of which are published in English.
Kyseessä on artikkeliväitöskirja, johon liittyy artikkelien kontekstia kuvaava ja johtopäätöksiä kokoava yhteenveto.
The historical section makes a survey on the European history of digital television standardisation and early development on the television markets.
Työ käy läpi digi-tv:n alkuvaiheen historiaa ja prosessiin liittyneitä viestintäpoliittisia ja kaupallisia tavoitteita ja visioita.
Lung cancer represents a major health concern with over 1.3 million cases diagnosed worldwide each year.
Yli 1,3 miljoonaa ihmistä sairastuu siihen vuosittain.
Also ionizing radiation induces the formation of ROS, which can damage lipids, proteins and DNA.
Myös sädehoidossa syntyy vapaita radikaaleja, jotka voivat vaurioittaa lipidejä, proteiineja ja DNA:ta.
However, it appears that the body´s own antioxidant defense system is fairly sufficient to counteract the increase in ROS during lung cancer treatments.
Vaikuttaa kuitenkin siltä, että elimistön omat puolustusmekanismit pystyvät melko hyvin torjumaan keuhkosyövän hoitojen aikaista oksidatiivista kuormitusta.
However, additional studies are called for to explore the possible associations between oxidative stress markers and adverse events and response to treatment.
Laajempia tutkimuksia tarvitaan kuitenkin selvittämään oksidatiivisen vaurion merkkiaineiden mahdollisia yhteyksiä hoitojen yhteydessä ilmeneviin sivuvaikutuksiin sekä hoitovasteeseen.
Our aim was to assess the local and systemic effects of lung cancer and its treatment by radiotherapy and chemotherapy on these markers.
Väitöskirjatutkimuksen tavoitteena oli arvioida keuhkosyövän sekä säde- ja solunsalpaajahoidon paikallisia ja systeemisiä vaikutuksia mainittuihin merkkiaineisiin.
Higher exhaled pentane levels, as a marker of lipid peroxidation, seemed to predict better survival.
Tutkimuksen mukaan korkeammat lipidiperoksidaation merkkiaineen, uloshengitetyn pentaanin, tasot ennustivat pitempää elossaoloaikaa.
In addition, these data imply that serum and BAL fluid IL-8 and serum VEGF may be useful prognostic factors in lung cancer patients.
Tulosten perusteella myös seerumin ja bronkoalveolaarinesteen interleukiini-8, seerumin verisuonikasvutekijä (VEGF) sekä plasman ja bronkoalveolaarinesteen tiolit saattavat olla hyödyllisiä merkkiaineita ennustettaessa keuhkosyöpäpotilaiden elossaoloaikaa.
Despite accumulating data on ROS in cancer, there are few studies examining antioxidants, cytokines and markers of oxidative stress during cancer treatments.
Huolimatta siitä, että tutkimustieto vapaiden radikaalien osuudesta syövässä on lisääntynyt, on antioksidantteja, sytokiineja ja oksidatiivisen kuormituksen merkkiaineita keuhkosyövän hoitojen aikana tutkittu vähän.