natgillin/translations-raw huggingface dataset:
So far little is known about the quantitative fluency skills in children under six years of age.
Toistaiseksi tutkimustietoa alle 6-vuotiaiden määrällisistä ja laadullisista sanasujuvuustaidoista on kuitenkin vain vähän saatavilla.
The data was gathered in three different day-care centers in Helsinki from 30 children ages 3 to 5.
Tutkimukseen osallistui yhteensä 30 3–5-vuotiasta lasta kolmesta eri helsinkiläisestä päiväkodista.
In addition, the children's performance of the fluency task is compared to their performance in Boston Naming Test and Rapid Automatized Naming Test of pictures and colours to find out whether there is any congruence between the fluency task and the naming tests.
Lisäksi lasten sanansujuvuustehtävän suoriutumista verrataan heidän suoriutumiseensa Bostonin nimentätestissä sekä Nopean sarjallisen nimeämistestin värien ja esineiden kuvien osasarjoissa, minkä tarkoituksena on tarkastella tehtävä- ja testisuoriutumisten yhteisvaihtelua.
Testing was divided into two sections of which the first included the naming tests and the second all the fluency categories.
Testaukset toteutettiin kahdessa osassa, joista ensimmäisellä kerralla suoritettiin Bostonin nimentätesti ja Nopean sarjallisen nimeämisen testin osasarjat, ja toisella kerralla koko sanasujuvuustehtävä.
The aim of this study is to examine how Finnish-speaking healthy and typically developed children perform a semantic verbal fluency task.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella kielellisesti tyypillisesti kehittyneiden alle 6-vuotiaiden suomalaislasten semanttisia sanasujuvuustaitoja kuudessa eri semanttisessa kategoriassa.
The gender had no impact on the performance in the semantic fluency task, the Boston Naming Test or the Rapid Automatized Naming Test.
Sanasujuvuustehtävässä suoriutumisella havaittiin jonkin verran yhteisvaihtelua Bostonin nimentätestin ja Nopean sarjallisen nimeämisen testin kanssa.
The results show that age has a significant impact on fluency skills.
Lasten suoriutuminen sanasujuvuustehtävässä on vahvasti sidoksissa ikään.
Methods measuring the same quality of body consciousness produced contradictory evidence, which questions their validity.
Samaa kehotietoisuuden laatua mittaavat menetelmät tuottivat ristiriitaista tietoa, mikä asettaa kyseenalaiseksi niiden pätevyyden.
Some methods have been used to study bodily experts, but not psychiatric groups, and vice versa.
Joillain menetelmillä on tutkittu vain kehollisuuden asiantuntijoita, mutta ei psykiatrisia ryhmiä, ja päin vastoin.
Dancers as experts of body consciousness : in search of optimal methodologies
Tanssijat kehotietoisuuden asiantuntijoina : tutkimusmetodologioita etsimässä
No group differences were found in the rubber hand illusion or PBCS.
Kumikäsi-illuusiossa ja PBCS:ssa ei esiintynyt ryhmäeroja.
In this study, dancers, amateur and professional athletes, and control participants were studied using four behavioural methods (aperture task, endpoint matching, rubber hand illusion, posture copying) and two self-report measures PBCS (Private Body Consciousness Scale of the Body Consciousness Questionnaire) and BAQ (Body Awareness Questionnaire).
Tässä tutkimuksessa tanssijoita, aktiiviliikkujia ja kontrollikoehenkilöitä tutkittiin neljän behavioraalisen menetelmän (aukkotehtävä, päätepisteen sovitus, kumikäsi-illuusio, asentojen kopiointi) ja kahden itsearviointimenetelmän avulla (PBCS eli Body Consciousness Questionnairen Private Body Consciousness Scale, BAQ eli Body Awareness Questionnaire).
Both dancers and athletes scored higher in the BAQ than controls.
Sekä tanssijat että aktiiviliikkujat saivat korkeammat pisteet BAQ:ssa kuin kontrolliryhmä.
There was an almost significant difference between athletes and controls in the endpoint matching task.
Aktiiviliikkujien ja kontrolliryhmän välillä oli lähes merkitsevä ero päätepisteen sovitus -tehtävässä.
Dancers succeeded better than controls in the aperture task, and better than athletes and controls in the posture copying task.
Tanssijat suoriutuivat kontrolliryhmää paremmin aukkotehtävässä, ja paremmin kuin aktiiviliikkujat ja kontrolliryhmä asentojen kopiointi -tehtävässä.
In the posture copying task, group differences were present in copying all other body parts but hands.
Asentojen kopiointi -tehtävässä ryhmät erosivat toisistaan kaikkien muiden kehonosien kopioinnissa paitsi käsien.
The results were considered as proof that dancing has a special connection with body consciousness, but that some aspects of body consciousness are similar in dancers and athletes.
Tulokset osoittivat, että tanssilla on erityinen yhteys kehotietoisuuteen, mutta jotkin kehotietoisuuden piirteet ovat tanssijoille ja aktiiviliikkujille yhteisiä.
Methods of body consciousness research include behavioural and self-report measures as well as brain imaging.
Kehotietoisuutta on tutkittu sekä behavioraalisin ja itsearviointimenetelmin että aivokuvantamalla.
This study offers useful knowledge for the future of body consciousness research, with regards to choice of participants, methodology, and study design, as well as treatment plans of clinical groups with disorders in their body consciousness (e.g. eating disorders).
Tutkimus tarjoaa hyödyllistä tietoa tulevalle kehotietoisuuden tutkimukselle liittyen metodologiaan, koeasetelmiin ja koehenkilöiden valintaan, ja kehotietoisuuden suhteen haasteellisten kliinisten ryhmien (esim. syömishäiriöt) tutkimukselle ja hoidolle.
Body consciousness research is a multidisciplinary field including various conceptualizations of its subject.
Sen tutkimuskohdetta on käsitteellistetty useilla eri tavoilla.
Usually research frames are based on comparisons between bodily experts, such as dancers, or psychiatric groups with bodily aberrations (e.g. eating disorders) and control participants.
Tutkimusasetelmissa vertaillaan usein kontrolliryhmää ja kehollisuuden asiantuntijoita, kuten tanssijoita, tai sellaisia psykiatrisia ryhmiä, joilla esiintyy kehollisia poikkeamia.
Because many methods of studying body consciousness focus on the use of hands, a new method called posture copying, involving the whole body, was developed in this study.
Sen vuoksi tässä tutkimuksessa kehitettiin uusi menetelmä, asentojen kopiointi, koko kehon kehotietoisuuden tutkimista varten.
The most common and persistent symptom of aphasia is word retrieval deficit, anomia.
Afasian yleisin ja pysyvin oire on nimeämisvaikeus eli anomia.
The next step would be to examine the efficacy of the intervention method in a larger scale study.
Seuraavaksi tulisi interventiomenetelmän vaikuttavuutta tutkia laajemmassa koeasetelmassa.
The intervention programme lasted 6–7 weeks and consisted of 15 training sessions of 90 minutes (a total of 22,5 hours).
Molemmat saivat kuntoutusta 15 x 90 min eli yhteensä 22,5 tuntia 6–7 viikon aikana.
The intervention could be modified by increasing the intensity of training and increasing the amount of training without picture support.
Interventiota voitaisiin muokata lisäämällä sen intensiteettiä ja sisällyttämällä siihen enemmän kuvatuettomia puheharjoituksia.
The effects of sentence-level verb intervention on non-fluent aphasic speech : Multiple-case study
Lausetasoisen verbikuntoutuksen vaikutus sujumattomaan puheeseen afasiassa : Monitapaustutkimus
Markku, a 35-year-old man, and Annikki, a 72-year-old woman, had both become aphasic due to a single stroke in the left hemisphere.
Toinen oli työikäinen mies Markku ja toinen eläkeellä oleva nainen Annikki ja molempien afasia oli kroonisessa vaiheessa.
However, the response to the intervention seems to be highly individual.
Vaste kuntoutukseen vaihtelee kuitenkin yksilöllisesti.
In six different speech production tasks the participants were trained to place obligatory and optional sentence elements around a verb.
Interventio koostui kuudesta erilaisesta puheentuottotehtävästä, joissa harjoiteltiin lauseenjäsenten asettamista pakollisen elementin eli predikaatin ympärille.
Background and aims.
Johtopäätökset ja pohdinta.
The target was to promote verb usage in narratives.
Intervention tavoitteena oli lisätä verbien käyttöä kerrontapuheessa.
The effects of the intervention were evaluated by examining verb naming accuracy and speed in a naming test, by calculating the mean length of utterances and the proportion of empty speech in connected speech, and analysing the syntax and the vocabulary of narratives.
Kuntoutuksen vaikuttavuutta arvioitiin tarkastelemalla verbinimeämisen tarkkuutta ja nopeutta toimintojen nimeämisen testissä, kerrontapuheen lausumien keskipituutta ja syntaksia, ja kerrontapuheen informaatiosisältöä ja leksikkoa.
In addition, an aphasic speaker and their significant other can train at home using the intervention tasks, so that possible intervention results could be better maintained after the intervention is withdrawn.
Interventiomenetelmä soveltuu kliiniseen työhön, ja siihen sisältyviä harjoituksia voidaan ohjata afaattiselle ihmiselle ja hänen lähiympäristölleen kotona tehtäviksi, jotta kuntoutustuloksia voitaisiin ylläpitää intervention päätyttyä.
The intervention had no effect on verb naming in a verb naming test.
Kuntoutus ei vaikuttanut verbien nimeämiseen nimeämistestissä.
Markku's aphasia quotient (WAB) increased by 20 points after the intervention as his speech became more fluent and informative.
Kuntoutuksen jälkeen Markun afasiaosamäärä WAB-testillä mitattuna nousi 20 pistettä puheen sujuvuuden ja informaatiosisällön lisääntyessä.
There were no changes in Annikki's aphasia quotient.
Annikin afasiaosamäärässä ei tapahtunut muutoksia.
The aim of this study was to investigate whether a sentence-level verb intervention affects verb naming and the structures and vocabulary of the connected speech of Finnish non-fluent aphasic speakers.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, vaikuttaako lausetasoinen verbikuntoutus suomenkielisten afaattisten henkilöiden verbien nimeämiseen ja kerrontapuheen rakenteisiin ja sanastoon.
Two speakers with chronic Broca's aphasia participated in this study.
Tutkimukseen osallistui kaksi aivoinfarktin seurauksena afasian saanutta sujumatonta puhujaa.
Simultaneously, the proportion of clauses with an incomplete verb phrase or no verb phrase decreased slightly.
Markun kerrontapuheessa finiittimuotoisen verbin sisältävät lausumat lisääntyivät hieman, kun taas sellaisten lausumien määrä, joissa predikaatti oli vaillinainen tai puuttui kokonaan, väheni.
The intervention had no effect on syntactic structures in Annikki's case.
Annikin kerrontapuheessa ei havaittu syntaksin muutoksia.
Training verbs in sentence context increases verb naming accuracy in naming tests and enhances verb usage and the use of well-formed syntactic structures in connected speech.
Verbien kuntouttaminen lausekontekstissa parantaa verbien nimeämistarkkuutta ja verbien käyttöä ja lauserakenteita kerronnassa ja keskustelussa.
Both participants produced longer narratives after the intervention, but at the same time the proportion of empty speech increased in Annikki's speech.
Kerrontapuheen määrä lisääntyi kuntoutusjakson jälkeen molemmilla tutkittavilla, mutta vain Markulla tyhjän puheen osuus tästä puheesta laski.
The results indicate that this intervention can have a positive effect on the number of different verbs and the number of finite verbs used in non-fluent narratives.
Tämän tutkielman tulokset tarjoavat alustavaa näyttöä sen puolesta, että lausetasoinen verbikuntoutus voi vaikuttaa eri verbien monipuolisempaan käyttöön ja finiittimuotoisten verbien lisääntyneeseen käyttöön erityisesti kuvakerrontapuheessa sujumattomassa afasiassa.
The proportion of utterances including a finite verb increased slightly in Markku's narratives.
Eri verbien määrä lisääntyi selvästi Markun kertoessa kuvista.
The mean lengths of utterances didn't change after the intervention.
Kummankaan tutkittavan lausumien pituudessa ei havaittu muutosta.
Especially intensive interventions in which training takes place in communicative contexts may be beneficial.
Erityisesti aitoon vuorovaikutuksellisuuteen ja intensiivisyyteen perustuvilla verbiterapioilla on mahdollisesti positiivisia vaikutuksia sujumattomaan puheeseen afasiassa.
There was some evidence in Markku's case that the intervention had a small effect on the vocabulary of personal narratives and descriptions of event sequences.
Myös Annikin tapauksessa havaittiin joitakin uusia verbejä kuvasta kerronnan tehtävissä.
There is evidence of selective verb retrieval problems amongst non-fluent aphasic speakers.
Sujumattomaan afasiaan on esitetty liittyvän erityistä verbien löytämisen vaikeutta.
Data was collected with electronic survey during May and June of 2015.
Aineisto hankittiin sähköisellä kyselylomakkeella touko- ja kesäkuun aikana vuonna 2015.
Data was analyzed by using statistical methods.
Aineisto analysoitiin käyttämällä tilastollisia menetelmiä.
Based on mediation analysis there were found three mediations of which two were partial mediations and one was full mediation.
Mediaatioanalyysin tuloksena löydettiin kolme mediaatiota, joista kaksi oli osittaismediaatiota ja yksi kokonaismediaatio.
Total of 63 supervisors and leaders answered to survey and 32 of those were male and 31 were female.
Kyselyyn vastasi 63 esimiestä, joista 32 oli miehiä ja 31 naisia.
Learning agility is a concept that arose around the year 2000 as a reaction to changing challenges of work-life.
Ketterä oppiminen on vuosituhannen vaihteessa noussut käsite, jolla on pyritty vastaamaan työelämän muuttuviin haasteisiin.
Results indicate that willingness to learn is at least as important as the ability to learn.
Tulokset osoittavat, että oppimishalu on vähintään yhtä tärkeä tekijä kuin oppimiskyky.
Research environment is Finland's Slot Machine Association (RAY), and the goal of this study is to provide new perspectives for RAY about how RAY can develop its leaders and supervisors.
Tutkimusympäristönä toimii Raha-automaattiyhdistys (RAY), ja tutkimuksen tavoitteena on tarjota uusia näkökulmia RAY:n esimiestyön kehittämiselle.
In order to test the mediation 12 regression analyses were performed.
Mediaation testaamiseksi suoritettiin 12 regressioanalyysiä, jotka muodostivat mediaatioanalyysin.
Mediators were learning orientation and performance-avoidance orientation.
Mediaattoreina toimivat oppimisorientaatio ja suoriutumis-välttämisorientaatio.
Analyses that were primarily used were t-test, Pearson correlation and regression analysis.
Pääasialliset tulokset saatiin käyttämällä t-testiä esimiesten vertailuun sekä Pearsonin tulomomenttikerrointa ja regressioanalyysiä muuttujien välisten yhteyksien tarkasteluun.
Developing leadership competencies and learning should focus more on supporting learning orientation than enhancing the learning abilities.
Esimiesosaamisen ja oppimistaitojen kehittämisessä on olennaista keskittyä enemmän oppimisorientoituneisuuden tukemiseen kuin ketterän oppimiskyvyn parantamiseen.
Learning agility and motivational goal orientations in the context of RAY's managerial work
Ketterä oppiminen ja tavoiteorientaatiot RAY:n esimiestyössä
This study aims to clarify the context of learning agility by defining learning agility as ability to learn quickly and flexibly.
Tässä tutkimuksessa pyritään selventämään ketterän oppimisen kenttää määrittämällä ketterä oppiminen oppimisnopeudeksi ja -joustavuudeksi.
Moreover, results address a question if learning agility is in fact a combination of other learning-associated concepts such as cognitive capability and goal orientation rather than separate and independent concept.
Lisäksi tulokset asettavat kysymyksen, onko ketterä oppiminen oma itsenäinen ja erillinen käsitteensä vai onko se sen sijaan vain yhdistelmä muita oppimiskäsitteitä, kuten kognitiivinen kyvykkyys ja tavoiteorientaatiot.
Sample consisted of RAY's supervisors and leaders.
Tutkimuksen kohdejoukkona oli RAY:n esimiehet.
In addition, it is investigated if goal orientations act as mediator between learning agility and managerial competencies, which would mean that learning agility is related to managerial competencies through goal orientations.
Lisäksi tutkitaan, toimivatko tavoiteorientaatiot mediaattorina ketterän oppimisen ja esimiesosaamisen välillä eli onko ketterä oppiminen yhteydessä esimiesosaamisen kokemukseen tavoiteorientaatioiden kautta.
Learning agility is usually defined as willingness and ability to learn from experiences in order to perform successfully in difficult situations.
Ketterä oppiminen on perinteisesti määritelty haluksi ja kyvyksi oppia kokemuksista ja soveltaa opittua suoriutuen hyvin uusissa ja/tai haastavissa tilanteissa.
Learning orientation was more strongly related to managerial capabilities than learning agility.
Oppimisorientaatio oli vahvemmin yhteydessä esimiesosaamiseen kuin ketterä oppiminen.
The definition combines too many different elements of learning.
Määritelmää pidetään kuitenkin jokseenkin epätäsmällisenä ja monimutkaisena, joka sekoittaa liikaa eri oppimisen elementtejä yhteen.
Results showed that learning agility was statistically significantly related to both learning orientation and the way managers feel about their own managerial capabilities.
Analyysien tulosten mukaan ketterä oppiminen oli tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä sekä oppimisorientaatioon että esimiesosaamisen kokemukseen.
Performance orientations were negatively related to both learning agility and the way manager's feel about their managerial capabilities.
Suoriutumisorientaatiot puolestaan olivat negatiivisesti yhteydessä sekä ketterään oppimiseen että esimiesosaamisen kokemukseen.
The study examines how learning agility is related to managers' attributions of their own managerial competences and goal orientations.
Tutkimuksessa tarkastellaan ketterän oppimisen yhteyttä esimiesosaamisen kokemukseen sekä tavoiteorientaatioihin, jotka ovat yksilöiden taipumuksia asettaa tavoitteita ja motivoitua suoriutumistilanteissa.
Their appearance was also contradictory and ironic.
Pukeutuminen oli myös ristiriitaista ja ironista.
I analyzed the data with an aesthetic-semiotic model that was based on the aesthetic analysis model by Marilyn DeLong (1998).
Analysoin aineistoa kolmivaiheisella esteettis-semioottisella mallilla, joka pohjautui Marilyn DeLongin (1998) esteettisen analyysin malliin.
They use femininity as a tool for self-expression.
Naiseuden esittäminen toimii itseilmaisun välineenä.
It is a style which is formed of contradictions, exaggeration, theatricality and irony.
Camp on tyyli, johon kuuluu ristiriitaisuus, teatraalisuus, liioittelu ja ironinen huumori.
It is defined socially and within a society, it can be seen especially in the ways we dress ourselves.
Se määrittyy yhteiskunnallisesti ja sosiaalisesti, ja näkyy tavoissa toimia, erityisesti pukeutumisessa.
Drag Queens Onstage of Femininity : Aesthetic-semiotic Analysis of Instagram Pictures
Drag queenit naiseuden näyttämöllä : Esteettis-semioottinen analyysi Instagram-kuvista
Gender is usually seen as a binary system which is divided into men and women.
Sukupuoli on totuttu näkemään kaksijakoisena järjestelmänä – jakona miehiin ja naisiin.
The data of the study consisted of nine photographs of drag queens.
Tutkimuksen aineisto koostui yhdeksän drag queenin valokuvasta.
I collected the photographs from the Instagram accounts of the drag queens.
Keräsin valokuvat Instagram-sovelluksesta drag queenien omilta tileiltä.
The model had three stages, which were 1) the observation of the pictures as wholes, 2) the separation of the wholes into visual parts and 3) the interpretation of the wholes.
Analyysin vaiheet olivat kuvien havainnointi kokonaisuuksina, kokonaisuuksien erottelu visuaalisiin osiin ja kokonaisuuksien tulkinta.
We connect through clothes to the gender we feel as our own and the differences between genders are essentials in how we dress.
Pukeutumisella luodaan yhteenkuuluvuutta omaksi koettuun sukupuoleen, ja sukupuolen eroavaisuudet ovat olennainen osa pukeutumisen muodostumista.
The goal of the study is to investigate the way drag queens dress and how their dress is related to gender.
Tutkimuksen tavoitteena oli tutkia drag queenien pukeutumista suhteessa sukupuoleen.
Drag queens used the stereotypical image of women in the way they dress but their characters were not based only on that.
Drag queenit toisintavat stereotyyppistä naiskuvaa pukeutumisellaan, mutta heidän hahmonsa eivät rakennu ainoastaan sen varaan.
Drag is a form of theater which was born in the gay community.
Drag on homoyhteisössä syntynyt teatterin muoto, jossa luodaan illuusio eri sukupuolesta kuin omasta.
Drag queens based their appearance on typical feminine features which were often exaggerated.
Drag queenien pukeutuminen muodostui helposti tunnistettavista naiseuden piirteistä, joita usein liioiteltiin.
Drag queens represent and make parody of stereotypical feminine behavior and the way women dress.
Drag queenit ilmentävät ja parodioivat stereotyyppistä naismaista käytöstä ja pukeutumista.
How do drag queens play with gender stereotypes and how it can be seen in the way they dress?
Lisäksi tutkin, miten drag queenit pelaavat sukupuolten stereotypioilla ja miten tämä näkyy heidän pukeutumisessaan.
How does femininity appear in the way drag queens dress?
Tutkin, millaisena naiseus näyttäytyy drag queenien pukeutumisessa.
Outfits that are assembled with care are based on creating an illusion in which drag queens use recognizable feminine elements.
Huolella rakennetut kokonaisuudet, joissa drag queenit hyödyntävät vahvoja naiseuden elementtejä, perustuvat halutun laisen illuusion luomiseen.
Camp is essential to drag.
Dragiin kuuluu vahvasti käsitys campista.
Based on earlier studies two main questions were formulated: 1.
Teoriaan pohjaten tutkimuksen ongelmiksi muotoiltiin kaksi kysymystä: 1.
This study was observed to support earlier studies.
Tutkimuksen todettiin tukevan aiempia tulkintoja.
How does sketching occur in fashion designers design process and how does it support and improve ideation?
Millä tavoin luonnostelu esiintyy vaatesuunnittelijan suunnitteluprosessissa ja tukee sekä edistää ideointia?
After that material was analyzed using methods of qualitative content analysis.
Sanallinen aineisto litteroitiin ja analysoitiin hyödyntäen laadullisen analysoinnin keinoja.
The design experiment was also recorded on video and few of the designers' sketches were photographed.
Koe tallennettiin videolle ja osa suunnittelijoiden luonnoksista valokuvattiin.
How do sources of inspirations occur in fashion designers design process and how designers interpret and transforms them into new ideas?
Millä tavoin inspiraation lähteet ilmenevät vaatesuunnittelijan suunnitteluprosessissa ja miten suunnittelijat niitä tulkitsevat ja hyödyntävät uusien ideoiden tuottamiseksi?
Sources of inspiration and sketching in fashion designers' design process
Inspiraation lähteet ja luonnostelu vaatesuunnittelijan suunnitteluprosessissa
The designers adapted elements from the provided sources of inspiration in their ideas.
Suunnittelijat siirsivät annetuista inspiraatiokuvista elementtejä omiin ideoihinsa.
Earlier studies (e.g. Eckert ja Stacey, 2003; Mete, 2006) have shown that sources of inspiration can be anything between material and immaterial.
Inspiraation lähteiksi luokitellaan aiempien tutkimusten (mm. Eckert ja Stacey, 2003; Mete, 2006) perusteella kaikki materiaalinen ja immateriaalinen varanto.
The designers were provided with 10 photographs as sources of inspiration which they could voluntarily use during their ideation process.
Inspiraation lähteeksi tarjottiin 10 kuvaa, joita suunnittelijat saivat vapaasti hyödyntää.
The method used in this study was the thinking aloud protocol.
Tutkimuksen metodina hyödynnettiin ääneenajattelua (eng. Thinking Aloud Method).
Sketching also provides a vital tool for designers' ideation.
Ne myös tarjoavat suunnittelijoille tärkeän välineen ideoiden jalostamiseksi.
Three fashion designers were asked to design a spring jacket for women thinking everything aloud during their ideation.
Kokeeseen valittiin kolme vaatesuunnittelijaa, joita ohjeistettiin suunnittelemaan naiselle kevättakki.
They were also proven to have abilities to use pictures as fabric materials.
Tutkimuksessa havaittiin myös suunnittelijoiden kyvyt hyödyntää tarjottuja valokuvia sekä omaa visualisointikykyä kangasmateriaalin visualisoimiseen.