natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A six-grader can analyse a story's chain of events and understand the chronology of a story.
Kuudesluokkalaisella on siis kyky tarkastella kertomuksen tapahtumien kulkua ja hahmottaa kertomuksen kronologiaa.
To give my thesis a background and a context I introduce previous research on cooperative learning, feedback and concept learning.
Taustoitan tutkimustani avaamalla aiempaa tutkimusta niin yhteistoiminnallisesta oppimisesta, palautteen antamisesta kuin käsitteen oppimisestakin.
In regard to this I analyse what sort of learning this feedback represents.
Lisäksi pohdin, millaisesta oppimisesta palautteenantaminen kertoo.
All in all, peer feedback in writing is useful not only to the receiver but also the giver.
Vertaispalautteen antamisella kirjoittamisen opetuksessa voi siis olla kaksisuuntaista hyötyä niin antajalle kuin saajallekin.
The goal in my thesis is to describe how six-graders give peer feedback when learning to write.
Tutkimukseni tavoite on kuvata, millaista vertaispalautetta kuudesluokkalaiset oppilaat antavat kirjoittamisen opetuksessa.
My focus is especially on textual concepts the pupils are using in their feedback comments and on the ways readers express their evaluative experience.
Tarkennan fokukseni erityisesti niihin teksteistä puhumisen käsitteisiin, joita oppilaat palautekommenteissaan käyttävä sekä lukijakokemuksen ilmaisemisen tapohin.
Six-graders use textual concepts when giving peer feedback on each other's stories.
Kuudesluokkalaiset käyttävät teksteistä puhumisen käsitteitä antaessaan vertaispalautetta luokkatoverin kertomuksesta.
Reader's evaluative experience starts dialogue between the writer and the reader which completes the feedback comment.
Lukijakokemuksen ilmaisut luovat vuoropuhelun kirjoittajan ja lukijan välille ja mahdollisuuden palautteenantajalle kertoa, millä tavoin kertomus on hänelle tullut todeksi.
I reflect the concepts in the feedback comments on the curriculum and three textbook and exercise book series used in fourth and fifth grade.
Peilaan palautekommenteissa esiintyviä käsitteitä opetussuunnitelman perusteisiin sekä kolmeen äidinkielen ja kirjallisuuden oppikirjasarjan teksti- ja harjoituskirjaan.
The target in a six-graders feedback comment is often related to the plot (juoni) and the beginning (alku) and the ending (loppu) of a story.
Aineistoni maalaa kuvaa kuudesluokkalaisesta, joka kertomusta lukiessaan kiinnittää huomionsa kertomuksen tarinan ja juonen kulkuun, toisaalta kertomuksen rakenteeseen (alkuun ja loppuun).
The use of textual concepts specifies and deepens the meaning of feedback to the writer of the story.
Käsitteiden käyttäminen kuitenkin tarkentaa ja syventää palautteen merkitystä kertomuksen kirjoittajalle – ja toisaalta paljastaa palautteenantajan käsitteiden hallinnan ja kyvyn soveltaa oppimaansa.
This lifts the writer's voice to the center and on the focus which can lead to the writer's voice growing stronger.
Kirjoittajan ääni tuodaan keskiöön, ja lukija palautteellaan tekee näkyväksi sen merkityksen.
How do six-graders give peer feedback?
Usein kuudesluokkalaisten palautekommentit ovat lyhyitä kehuja.
There were 1003 participants (589 women; 58, 72 %) in this study and the mean age was 43 years.
Tutkimushenkilöitä oli yhteensä 1003 (589 naista; 58,72 %) ja tutkimushenkilöiden keski-ikä oli 43 vuotta.
Depression is a common issue in Finnish working population and one of the leading reasons for work disability globally.
Masennus on yleinen vaiva suomalaisessa työväestössä ja yksi johtavista työkyvyttömyyden syistä globaalisti.
The role of individual factors, like personality, in the relationship between organizational justice and depression has not been examined yet.
Yksilöllisten tekijöiden, kuten persoonallisuuden, roolia työn oikeudenmukaisuuden ja masennuksen väliseen yhteyteen ei ole kuitenkaan aiemmin tutkittu.
Based on previous studies two hypotheses were set: 1) perceptions of low organizational justice are associated with high depression and 2) agreeableness moderates the association between organizational justice and depression.
Aiemman tutkimuksen perusteella asetettiin kaksi hypoteesia: 1) matala työn oikeudenmukaisuus on yhteydessä korkeaan masennukseen ja 2) sovinnollisuus muuntaa työn oikeudenmukaisuuden ja masennuksen välistä yhteyttä.
Low organizational justice was related to higher depression in men with low agreeableness compared to men with high agreeableness.
Matala työn oikeudenmukaisuus oli yhteydessä korkeampaan masennukseen matalasti sovinnollisilla miehillä verrattuna korkeasti sovinnollisiin miehiin.
The associations between organizational justice and depression and the moderating effect of agreeableness were examined using linear regression analyses.
Työn koetun oikeudenmukaisuuden ja masennuksen välistä yhteyttä sekä sovinnollisuuden yhteyttä muuntavaa vaikutusta tutkittiin lineaarisilla regressioanalyyseillä.
In this study depression was assessed with Beck's depression inventory, BDI-II, organizational justice was assessed with the shortened version of the organizational justice questionnaire and agreeableness was assessed with Five factor inventory (NEO-FFI) questionnaire.
Tutkimuksessa masennusta mitattiin Beckin masennuskyselyllä (BDI-II), työn oikeudenmukaisuutta lyhennetyllä työn oikeudenmukaisuuden mittarilla ja sovinnollisuuden piirrettä NEO-FFI-persoonallisuuskyselyllä.
Age, sex, educational level and occupational status were used as covariates in this study.
Analyyseissa kontrolloitiin ikä, sukupuoli, koulutustausta ja ammattistatus.
Thus the results of this study strengthen the association between organizational justice and depression and emphasize the effect of personality to this association.
Näin ollen tämän tutkimuksen tulokset vahvistavat työn oikeudenmukaisuuteen liittyvien tekijöiden yhteyttä masennukseen sekä korostavat persoonallisuuden vaikutusta tähän yhteyteen.
Methods: The data for the present study is from The Cardiovascular Risk in Young Finns study and has been collected in the follow-up of 2012.
Menetelmät: Tämän tutkimuksen aineisto on Lasten ja nuorten sepelvaltimotaudin riskitekijät -tutkimuksesta.
The relationship between organizational justice and depression : the moderating effect of agreeableness
Työn koetun oikeudenmukaisuuden yhteys masennukseen : sovinnollisuuden yhteyttä muuntava vaikutus
Results: In this study low organizational justice was related to high depression.
Tulokset ja johtopäätökset: Tutkimuksessa havaittiin matalan työn oikeudenmukaisuuden olevan yhteydessä korkeampaan masennukseen.
The aim of this study was to examine the relationship between organizational justice perceptions and depression and also whether agreeableness moderates this association.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tutkia työn oikeudenmukaisuuden ja masennuksen välistä yhteyttä sekä sovinnollisuuden yhteyttä muuntavaa vaikutusta.
Agreeableness moderated the association between organizational justice and depression in men but not in women.
Sovinnollisuus muunsi työn oikeudenmukaisuuden ja masennuksen välistä yhteyttä miehillä, mutta naisilla sovinnollisuuden yhteyttä muuntavaa vaikutusta ei havaittu.
Previous studies have shown that perceptions of organizational justice are related to depression.
Työn koetun oikeudenmukaisuuden on havaittu aiemmissa tutkimuksissa olevan yhteydessä masennukseen.
Participants (n=1878; 56,8 % women) were selected from the longitudinal Young Finns study that began in 1980.
Koehenkilöitä tutkimuksessa oli 1878 (naisia 56,8 %), ja mittaukset suoritettiin vuosina 1980 ja 1992.
The results indicate that parenting has far-reaching consequences for substance use.
Tulokset osoittavat, että vanhemmuudella on kauaskantoisia vaikutuksia päihteidenkäyttöön.
The association between temperament trait emotionality and three child rearing attitudes dimensions (i.e., tolerance, significance and discipline) with alcohol consumption and smoking were examined using multinomial and logistic regression analysis.
Temperamenttipiirre emotionaalisuuden ja kolmen kasvatusasenteen (toleranssi, kuri ja merkitys) yhteyttä tupakointiin ja alkoholinkäyttöön tarkasteltiin logistisella ja multinomiaalisella regressioanalyysillä.
Interaction between emotionality and tolerance was found: negative tolerance was associated with increased risk of drinking among boys who were high in emotionality.
Emotionaalisuuden ja toleranssin välillä havaittiin yhteisvaikutus: heikko toleranssi oli yhteydessä alkoholin suurkulutukseen vain korkean emotionaalisuuden pojilla.
Interactions between child temperament and child rearing attitudes predict substance use
Emotionaalisuus, kasvatusasenteet ja niiden yhteisvaikutus ennustamassa päihteidenkäyttöä
Although, temperament has been shown to moderate the effects of parenting, only few studies have taken this into account when examining the relationship between family environment and substance use.
Vanhemmuuden vaikutukset lapsen kehitykseen riippuvat jonkin verran lapsen temperamentista, mutta temperamentinmuuntava vaikutus nimenomaan päihteidenkäyttöä tutkittaessa on huomioitu hyvin harvoin.
Negative child-rearing environment has been associated with substance use in previous studies.
Negatiivisen, konfliktien sävyttämän vanhemmuuden yhteys lapsen päihteidenkäyttöön on havaittu useissa tutkimuksissa.
The effect is partly moderated by emotionality, which helps to understand why people in the same kind of growth environment drift into different pathways.
Vanhemmuuden vaikutukset riippuvat jonkin verran emotionaalisuudesta, mikä auttaa ymmärtämään yksilöllisiä kehityskulkuja.
Higher emotionality and negative child rearing attitudes were associated with increased risk of smoking.
Tulokset vahvistivat emotionaalisuuden ja kasvatusasenteiden yhteyden tupakointiin: korkea emotionaalisuus sekä kielteiset kasvatusasenteet (karkea kuri, vähäinen merkitys ja heikko toleranssi) olivat yhteydessä suurempaan tupakoimisen riskiin.
The data was gathered by electronical questionnaire during spring 2015.
Aineisto on kerätty sähköisen kyselylomakkeen avulla keväällä 2015.
The data was analyzed mainly by using quantitative methods.
Aineisto on analysoitu enimmäkseen tilastollisten menetelmien avulla.
However, the amount of psychosocial harm is not linked directly to the amount of voice symptoms, but varies according to individual's vocal needs and requirements.
Psykososiaalisen haitan määrä ei kuitenkaan ole suoraan sidoksissa äänioireiden määrään, vaan sen suuruus vaihtelee yksilöllisesti äänenkäyttötarpeiden ja -vaatimusten mukaan.
A total of 190 students from all classes and training fields participated the study.
Tutkimukseen osallistui 190 opiskelijaa kaikilta vuosikursseilta ja kaikista kuudesta eri koulutusalasta.
The questionnaire was sent out to all students of the department of teacher education in Helsinki University who were on any of the mailing lists of student organizations.
Kysely lähetettiin kaikille ainejärjestöjen sähköpostilistoille kuuluville Helsingin yliopiston opettajankoulutuslaitoksen opiskelijoille.
However, one of the main discoveries of this study is that almost 90 % of the students did not have notable psychosocial impacts and almost 80 % actually considered their voice normal.
Äänioireiden yleisyydestä huolimatta 90 % opiskelijoista ei kuitenkaan kokenut äänioireiden aiheuttavan mainittavaa psykososiaalista haittaa ja lähes 80 % opiskelijoista piti omaa ääntään normaalina.
Surprisingly this research shows that students can regard their voice normal despite the fact that they have voice symptoms.
Tutkimus osoittaakin, että opiskelijat voivat pitää ääntään normaalina säännöllisistä äänioireista huolimatta.
Teacher students' voice symptoms and their connection to the experienced psychosocial impact and the self-assessment of voice : a comparative study between training fields
Opettajaopiskelijoiden äänioireet ja niiden yhteys koettuun psykososiaaliseen haittaan sekä arvioon omasta äänenlaadusta : eri opettajankoulutusalojen vertailu
The aim of this study is to investigate the prevalence of voice symptoms of Helsinki University teacher students and examine the psychosocial harm caused to them by voice symptoms.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää Helsingin yliopiston opettajaopiskelijoiden äänioireiden esiintyvyyttä ja tarkastella äänioireiden heille aiheuttamaa psykososiaalista haittaa sekä näiden vaikutusta arvioon oman äänen häiriöisyydestä.
Especially for professional voice users like teachers, voice symptoms may cause psychosocial harm.
Varsinkin puhetyössä, kuten opettajilla, ääni on tärkeässä asemassa, joten äänioireista voi aiheutua psykososiaalista haittaa.
Teaching of some subjects is more linked to vocal risk factors and voice symptoms are more common among teachers of certain substances.
Joidenkin oppiaineiden opettamiseen liittyy enemmän ääntä kuormittavia tekijöitä ja äänioireet ovatkin yleinen vaiva erityisesti näiden aineiden opettajien keskuudessa.
Previous studies have found that teacher students have more voice symptoms than other university students, but there hasn't been any comparative research about the differences between teacher students studying different subjects.
Aiemmissa tutkimuksissa on havaittu, että opettajaopiskelijoilla on enemmän äänioireita suhteessa muihin yliopisto-opiskelijoihin.
Continuous vocal loading strains the vocal cords, which can lead to voice symptoms.
Jatkuva äänenkäyttö ja muut kuormittavat tekijät rasittavat äänihuulia.
The questionnaire consists of background information form and questionnaires about vocal symptoms (voice screening test) and the psychosocial impacts of voice disorders (VHI).
Kyselylomake sisälsi äänioirekyselyn, psykososiaalista haittaa kartoittavan VHI-kyselyn sekä taustatietokyselyn.
The results show that voice symptoms are quite common among teacher students and about 40 % of them reported frequently occurring voice symptoms.
Lähes 40 %:lla opettajankoulutuslaitoksen opiskelijoista on säännöllisiä, viikoittaisia äänioireita.
Voice symptoms and the amount of psychosocial harm of students of different subjects are being compared in order to see whether there are differences already before graduating.
Jotta voitaisiin nähdä, muodostuuko eri aineiden opettajien välille eroja jo opiskeluvaiheessa, vertailen sekä äänioireiden määrää että niiden aiheuttaman psykososiaalisen haitan astetta koulutusaineittain.
This study shows a clear association between voice symptoms and psychosocial harm and the self-assessment of voice.
Äänioireiden, psykososiaalisen haitan ja oman äänen arvion välillä on vahva korrelaatio, eli mitä enemmän äänioireita on, sen suurempi on psykososiaalinen haittakokemus ja sen häiriöisemmäksi ääni arvioidaan.
The study was done using a qualitative approach.
Tutkimus toteutettiin käyttäen laadullista tutkimusotetta.
Only in relation to music were they mostly informative.
Ainoastaan musiikin vinkit olivat enimmäkseen tiedollisia.
The subject material was defined and analyzed using a theory-based content analysis.
Aineiston rajaamisessa ja analyysissa käytettiin teorialähtöistä sisällönanalyysiä.
Integration in environmental and natural sciences : Geography-related integration tips in teacher's guides for grades 1 to 4
Integrointi ympäristö- ja luonnontiedossa : Maantiedon osuuksien eheyttämisvinkit opettajan oppaissa vuosiluokilla 1–4
The new curriculum, coming to effect in 2016, emphasizes the significance of multidisciplinary approaches.
Vuonna 2016 voimaan astuva perusopetuksen opetussuunnitelma korostaa monialaisten oppimiskokonaisuuksien merkitystä opetuksessa.
Previous studies have shown that the study materials have a significant role in the way geography is taught.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että maantiedon opetuksessa oppimateriaaleilla on merkittävä rooli opetuksessa.
So, teachers are provided with several tips for integration, but these tips are not very evenly distributed among the disciplines.
Opettajille tarjotaan erilaisia vinkkejä toteuttaa eheyttämistä, mutta ne eivät ole jakautuneet kovin tasapuolisesti oppiaineiden kesken.
The purpose of this study was to find out which subjects and cross-curricular themes are emphasized in the geography-related integration tips in environmental and natural sciences and whether these tips are, from the point of view of the teacher, information-based or action-supporting.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää mitä oppiaineita ja aihekokonaisuuksia painotetaan ympäristö- ja luonnontiedon maantiedon kappaleiden eheyttämisvinkeissä ja minkälaisia eheyttämisvinkit ovat sisällöltään opettajan näkökulmasta, tiedollisia vai toimintaan ohjaavia.
Geography is taught in lower elementary school as a part of environmental and natural sciences.
Maantietoa opetetaan alakoulussa osana ympäristö- ja luonnontiedon oppiainetta.
Mother tongue related integration tips were also common, but there were significant differences between the books.
Myös äidinkielen osuus eheyttävissä vinkeissä oli suuri, mutta oppikirjasarjojen välillä oli huomattavia eroja.
There has been very little integration of different disciplines in environmental and natural sciences.
Eri tiedonalojen integraatio ympäristö- ja luonnontiedossa on ollut hyvin vähäistä.
The purpose of this study was also to discuss to what degree teachers have been able to apply the idea of integration during the current curriculum, with the aid of their current manuals.
Tavoitteena oli myös pohtia millaisia edellytyksiä luokanopettajilla on ollut toteuttaa eheyttävää opetusta opettajan oppaiden avulla toistaiseksi voimassa olevan opetussuunnitelman aikana.
The Pisara series was the only one where integration tips related to mother tongue were more common than those based on visual arts.
Ainoastaan Pisara -sarjan kirjassa äidinkieleen liittyvät eheyttämisvinkit korostuivat kuvataidetta enemmän.
The majority of visual arts related integration tips had to do with action, and some of them contained very detailed instructions.
Valtaosa kuvataiteen eheyttämisvinkeistä oli toimintaa ohjaavia vinkkejä, jotka pitivät sisällään hyvinkin yksityiskohtaisia työohjeita.
The study used three different types of environmental and natural sciences books, which were obtained from their publishers.
Aineistona oli kolmen ympäristö- ja luonnontiedon oppikirjasarjan opettajan oppaat, jotka pyydettiin kustantajilta.
The majority of integration tips for different disciplines were action-based.
Eri oppiaineiden eheyttämisvinkit olivat pääasiassa toimintaa ohjaavia.
Only the 'Koulun ympäristötieto' series contained information-based tips from outside the disciplines.
Oppiaineisiin sitoutumattomien vinkkien osalta tiedollisia vinkkejä oli vain Koulun ympäristötieto-sarjassa.
The tips not related to any particular discipline contained several games and minor study projects.
Oppiaineisiin sitoutumattomissa vinkeissä leikkien ja pelien sekä tutkimusten määrä oli suuri.
Of the cross-curricular themes, information and media skills were most apparent.
Perusopetuksen opetussuunnitelman aihekokonaisuuksista korostui viestintä ja mediataito.
The current teacher's guides do not contain the multidisciplinary approaches presented in the new curriculum.
Uuden opetussuunnitelman mukaisia monialaisia oppimiskokonaisuuksia ei opettajan oppaissa ole toistaiseksi huomioitu.
Visual arts was the discipline most used in the integration tips of the teacher's guides.
Opettajan oppaiden eheyttämisvinkeissä kuvataiteen osuus oli suurin.
The mean age of the subjects was 43 years.
Osallistujien keski-ikä oli 43 vuotta.
Hierarchical linear regression was used for the statistical analyses.
Tilastolliset analyysit tehtiin lineaarisella regressioanalyysilla.
The subjects (n = 998) were both women (n = 568) and men (n = 430) who worked full-time and did not take medication to reduce blood pressure.
Osallistujat (n = 998) olivat päätoimisesti ansiotyössä olevia naisia (n = 568) ja miehiä (n = 430), joilla ei ollut verenpainetta alentavaa lääkitystä.
The study sample was from The Cardiovascular Risk in Young Finns study and the data for the present study was collected in 2011 and 2012.
Tutkimukseen käytettiin vuosina 2011 ja 2012 kerättyä aineistoa.
The hypotheses were: 1) High effort-reward imbalance is associated with high systolic and high diastolic blood pressure and 2) Conscientiousness reduces the adverse effects of effort-reward imbalance on systolic and diastolic blood pressure.
Hypoteesit olivat: 1) Ponnistelu–palkitsevuus -epäsuhta on yhteydessä korkeaan systoliseen ja diastoliseen verenpaineeseen ja 2) Tunnollisuus vaimentaa ponnistelu–palkitsevuus -epäsuhdan haitallisia vaikutuksia systoliseen ja diastoliseen verenpaineeseen.
Work-related stress was measured by Siegrist's Effort-Reward Imbalance model (ERI-model).
Työkuormituksen määrää tutkittiin Siegristin kehittämällä ponnistelu–palkitsevuus -mallin (engl.
The aim of this study was to investigate whether the personality trait conscientiousness reduces the adverse effects of work-related stress on blood pressure.
Tutkielman tavoitteena oli selvittää, vaimentaako persoonallisuuspiirre tunnollisuus työkuormituksen haitallisia vaikutuksilta verenpaineeseen.
Conscientiousness also moderated the association between effort and systolic and diastolic blood pressure, although the effect on the diastolic blood pressure was only moderately significant (p = .051).
Tunnollisuuden ja ponnistelun yhdysvaikutus oli yhteydessä sekä matalampaan systoliseen että diastoliseen verenpaineeseen, tosin diastolisen verenpaineen merkitsevyystaso oli vain melkein merkitsevä (p = .051).
Individuals high in conscientiousness had lower systolic blood pressure than individuals low in conscientiousness when effort-reward imbalance was high.
Tunnollisilla oli matalampi systolinen verenpaine vähän tunnollisiin verrattuna ponnistelu–palkitsevuus -epäsuhdan ollessa korkea.
Does Conscientiousness Moderate the Association Between Effort-Reward Imbalance and Blood Pressure?
Vaikuttaako tunnollisuus ponnistelu–palkitsevuus -epäsuhdan ja korkean verenpaineen yhteyteen?
The results from the present study suggest that personality traits can affect the associations between work-related stress and blood pressure.
Persoonallisuuspiirteet voivat vaikuttaa työkuormituksen ja korkean verenpaineen yhteyteen.
Conscientiousness did not moderate the association between reward and blood pressure, but higher reward was independently associated with lower diastolic blood pressure.
Ponnistelu–palkitsevuus -epäsuhdan ja verenpaineen välillä ei ollut suoraa yhteyttä, mutta tunnollisuuden ja ponnistelu–palkitsevuus -epäsuhdan yhdysvaikutus oli yhteydessä matalampaan systoliseen verenpaineeseen.
Conscientiousness seems to reduce the adverse effect of both effort-reward imbalance and effort on systolic blood pressure.
Tämän tutkimuksen tulosten perusteella, tunnollisuus vaimentaa ponnistelu–palkitsevuus -epäsuhdan haitallisia vaikutuksia systoliseen verenpaineeseen.
Effort-reward imbalance was not directly associated with blood pressure.
Tunnollisuuden ja palkitsevuuden yhdysvaikutus ei vaikuttanut systoliseen verenpaineeseen.
The data was collected in October 2015 with interviews and the transcribed interview data was analyzed by using a narrative approach.
Aineisto kerättiin lokakuussa 2015 haastatteluilla, minkä jälkeen litteroidut haastatteluaineistot analysoitiin narratiivisilla menetelmillä.
"I don't have a working life, it's a life's work" : Educational scientists' professional identities and path to entrepreneurship
"Mul ei oo työelämää vaan elämäntyötä" : Kasvatustieteilijöiden ammatti-identiteetit ja matka yrittäjäksi
The study examines the construction of professional identities narratively through stories because stories are a natural way for humans to talk and tell about their lives.
Ammatti-identiteettejä ja niiden rakentumista tarkastellaan narratiivisesti tarinoiden kautta, sillä tarinat ovat ihmiselle luonnollinen tapa puhua ja kertoa elämästään.
The freedom of choice has driven people to look deeper into their own identities, and researchers are more interested in the construction of identity due to changes in the society.
Valinnanmahdollisuudet ovat saaneet ihmiset tarkastelemaan omaa identiteettiään yhä tarkemmin ja yhteiskunnan muutokset ovat herättäneet myös tutkijat kiinnostumaan yksilöiden identiteettien rakentumisesta enemmän.