natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The service could be improved by extending opening hours, making an online catalogue, offering a possibility of returning clothes out of hours and offering new membership options.
Tuotepalvelua voitaisi kehittää laajentamalla aukioloaikoja, verkkokatalogilla, palautusluukulla ja uudella yhden tuotteen jäsenmallilla.
Members feel that the quality of service is good.
Toiminnallisen palvelun osalta jäsenet kokevat saavansa lainaamossa hyvää palvelua.
In addition information was collected about their approach to customer satisfaction as well as technical and functional quality of service.
Yrittäjiä (N=3) haastattelemalla kerättiin tietoa vaatelainaamokonseptista ja keinoista, joilla he pyrkivät ylläpitämään tyytyväisyyttä tuotevalikoimaan eli palvelun teknisestä laatua ja tyytyväisyyttä palvelutuotteeseen eli palvelun toiminnallista laatua.
Based on the results of the cycle, suggestions for improving the range and services of the clothing libraries are given.
Tutkimuksessa toteutetaan kehittämistutkimuksen ensimmäinen sykli, jonka pohjalta on esitetään toimenpiteitä, joilla vaatelainaamon tuotevalikoimaa ja palvelutuotetta voitaisiin kehittää.
According to the results, the members are satisfied with the concept based selection.
Teknisen laadun osalta jäsenet ovat tyytyväisiä konseptinmukaiseen tuotevalikoimaan, mutta toivovat valikoiman vaihtuvan useammin.
The data from members was collected using an e-form survey to ask how and in which context they use the products.
E-lomakekyselyllä selvitettiin vaatelainaamotuotteiden käyttökontekstia ja käyttötapaa sekä lainatuotteiden valintaan ja ostopäätökseen liittyviä perusteita.
Research questions were: 1.
Tutkimuskysymyksinä oli: 1.
Which factors are related to approaches to learning a) in the learning environment and b) in the students themselves?
Mitkä tekijät ovat yhteydessä lähestymistapoihin a) oppimisympäristössä ja b) opiskelijassa itsessään?
The study used qualitative research method.
Tutkielma tehtiin kvalitatiivisella tutkimusotteella.
How did the approaches to learning appear in the students' interviews?
Miten lähestymistavat ilmenevät opiskelijoiden haastatteluissa?
These factors were examined especially from the point of view of surface approach.
Tekijöitä tarkasteltiin erityisesti pintasuuntautuneen lähestymistavan näkökulmasta.
Interviews of ten students from University of Helsinki, from four different faculties, were analysed.
Aineistona tutkielmassa oli kymmenen Helsingin yliopiston opiskelijan haastattelut, neljästä eri tiedekunnasta.
The students mainly adopted a 1) surface approaches to learning, but the data also revealed 3) students with a deep approach and 3) students who adopted both approaches.
Pääasiassa opiskelijat olivat 1) pintasuuntautuneita, mutta aineistosta löytyi myös 2) syväsuuntautuneita sekä 3) molempia lähestymistapoja painottavia opiskelijoita.
This study examined university students' approaches to learning, conceptions of learning and the factors that are related to the approaches.
Tutkielmassa tarkasteltiin yliopisto-opiskelijoiden lähestymistapoja oppimiseen, oppimiskäsityksiä ja tekijöitä, jotka ovat yhteydessä lähestymistapoihin.
Student approaches to learning and the factors related to them : Examination from surface approach view
Opiskelijoiden lähestymistavat oppimiseen ja niihin yhteydessä olevat tekijät : Tarkastelua pintasuuntautuneen lähestymistavan näkökulmasta
Students were selected on the basis of having scored highly on a scale measuring the surface approach to learning in the HowULearn questionnaire.
Opiskelijat olivat saaneet korkeita pintasuuntautuneisuuden arvoja HowULearn- kyselyssä.
The aim of the study was to identify especially how the surface approach appears in the students' interviews and which factors are related to them.
Tutkielman tavoitteena oli tunnistaa erityisesti, miten pintasuuntautuneisuus ilmenee aineistossa ja mitkä tekijät ovat siihen yhteydessä.
Two types of factors which are related to approaches to learning were identified: factors related to the learning environments and factors related to the students.
Tekijöitä, jotka ovat yhteydessä opiskelijoiden lähestymistapoihin tunnistettiin kahdesta ryhmästä: oppimisympäristöön ja opiskelijaan itseensä liittyviä tekijöitä.
The surface approach was generally (more visible in student interviews for example in their) related to students' motivation to complete the courses.
Pintasuuntautuneisuutta näkyi opiskelijoiden vastauksissa yleisesti enemmän esimerkiksi motivaatiossa suorittaa kursseja.
The factors which are related to approaches to learning were analysed deductively.
Lähestymistapoihin yhteydessä olevia tekijöitä analysoitiin teoriaohjaavasti.
Approaches to learning, learning goals and conceptions of learning were analysed inductively.
Lähestymistavat, tavoitteet ja oppimiskäsitykset analysoitiin aineistolähtöisesti sisällönanalyysillä.
Students who study hard disciplines showed more surface approach to learning than students who study soft disciplines.
Opiskelijoilla näkyi lähestymistavoissa tieteenalakohtaisia eroja, jossa kovia tieteenaloja opiskelevat opiskelivat pintasuuntautuneemmin kuin pehmeiden tieteenalojen opiskelijat.
In the future more scientific research should be conducted especially on students adopting a surface approach to learning.
Tulevaisuudessa tulisi tehdä tutkimusta etenkin pintasuuntautuneista opiskelijoista, jotta pystyttäisi paremmin ymmärtämään tekijöitä, jotka vaikuttavat siihen, ja sitä miten pintasuuntautuneisuutta voitaisiin mahdollisesti estää.
These elements were, for example, active processing of the study material.
Osalla opiskelijoista tunnistettiin myös syväsuuntautuneisuuteen viittaavia tekijöitä, kuten oppimateriaalin aktiivinen työstäminen.
Three different profiles of students were identified, when analysing the approaches to learning at an individual level.
Aineistoa tarkasteltiin myös yksilötasolla, jolloin tunnistettiin kolme erilaista ryhmää.
How does our personal history affect us?
Miten oma historiamme vaikuttaa meissä?
I applied phenomenographical analysis as the research method.
Tutkimusmetodina käytin soveltavasti fenomenografista analyysimenetelmää.
They all worked in day care centres that took part in the Aikamatkalla-project during 2015 and 2016.
He työskentelivät Aikamatkalla-hankkeeseen vuodeksi 2015–2016 valituissa päiväkodeissa.
Knowledge and skills of different generations are very valuable.
Eri sukupolvien tiedot ja taidot ovat tutkimuksen mukaan rikkaus.
Kindergarten teachers told that they also shared their own personal memories during the project and this only had a positive effect in their work.
Lastentarhanopettajat kertoivat jakaneensa myös enemmän omia muistojaan hankkeen aikana lapsiryhmässä, millä on ollut ainoastaan positiivisia vaikutuksia heidän työhönsä.
In addition, educators should be aware of the diverse effects of personal history in their work.
Lisäksi kasvattajan tulisi tiedostaa oman historian monipuoliset vaikutukset työssään.
Results and conclusions: The interviewees told that during the project they received new insights of the significance of personal history in their work and personal lives.
Tulokset ja johtopäätökset: Haastateltavat kertoivat saaneensa hankkeen aikana uusia oivalluksia oman historian merkityksestä elämässään ja työssään.
The theory is based on references that cover teaching history in a kindergarten, personal history, professional progress of teachers and generations.
Teoriaosuus pohjautuu lähteisiin, jotka käsittelevät päiväkotien historiakasvatusta, omaa historiaa, lastentarhanopettajan ammatillista kehittymistä ja sukupolvia.
How does kindergarten teachers' awareness of history appear in this study?
Miten lastentarhanopettajien historiatietoisuus näyttäytyy tässä tutkimuksessa?
This is a qualitative study and the information was gathered through personal interviews.
Tutkimus on kvalitatiivinen ja aineistonkeruumenetelmänä oli yksilöhaastattelu.
How do different generations of kindergarten teachers address to personal history?
Miten eri sukupolvien lastentarhanopettajat käsittelevät omaa historiaa?
Methods: Six kindergarten teachers were selected to take part in this study.
Menetelmät: Tutkimushenkilöiksi valikoitui kuusi kahdessa eri päiväkodissa työskentelevää lastentarhanopettajaa.
What kind of things are kindergarten teachers able to add to their work through reflecting personal history?
Minkälaisia asioita lastentarhanopettajat kokevat saavansa työhönsä oman historian pohdinnan kautta?
My conclusion is that we should increase the teaching of history to preschool children.
Johtopäätöksenä alle kouluikäisten lasten historiakasvatusta olisi hyvä lisätä.
Objectives: The purpose of this master's thesis is to find out what kindergarten teachers think about the meaning of one's history in connection with education and adding consciousness about the significance of teaching history in a kindergarten.
Tavoitteet: Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena on selvittää lastentarhanopettajien käsityksiä oman historian merkityksestä kasvatustyössä sekä lisätä tietoisuutta päiväkotien historiakasvatuksen merkityksestä.
: Kindergarten teachers´s opinions about the significance of personal history guiding their educational work
: Lastentarhanopettajien käsityksiä oman historian merkityksestä kasvatustyötään ohjaavana tekijänä
Research problems are: What new impressions do kindergarten teachers find in the significance of personal history?
Tutkimuskysymykset ovat: Mitä käsityksiä lastentarhanopettajat nostavat esiin oman historian merkityksellisyydestä?
In this project educators have received education concerning personal history in the fall of 2015.
Tutkielma liittyy Aikamatkalla-hankkeeseen, jonka kautta kasvattajat ovat saaneet koulutusta oman historian pohdintaan syksyllä 2015.
On the basis of this study it seems important to share historical facts of children and families.
Tutkimuksen perusteella kasvatuskumppanuudessa on hyvä jakaa lapsen ja perheen historiaan liittyviä asioita, sillä niiden kautta voidaan ymmärtää lapsen toimintatapoja paremmin.
There are three research questions: 1.
Tutkimuskysymyksiä on kolme: 1.
Case study about building community at school meals in Vantaa primary school
Tapaustutkimus kouluruokailun yhteisöllisyydestä vantaalaisessa peruskoulussa
How can catering staff, pupils and teachers participate to make these improvements work?
Miten oppilaat/ opettajat ja ruokahuoltohenkilöstö voisivat osallistua näiden ideoiden toteuttamiseen?
What kind of improvements do you have about school lunch?
Mitkä seikat palautuvat mieleen muistellessasi mukavia koululounashetkiä?
There came some suggestions about infrastructure, such as noise and queuing to cafeteria.
Ruokalan perusasioissa on muutettavaa: melu ja jonotus aiheuttavat häiriötä.
School catering staff should be planning curriculum changes together with teachers and pupils.
Kouluruokailun henkilökunta tulisi ottaa mukaan yhteissuunnitteluihin oppilaiden hyvinvoinnista vastaavina henkilöinä.
Then teachers, pupils and school catering staff have been intertwined about school lunch.
Kahtatoista oppilasta, kolmea opettajaa ja koko kouluruokailun henkilökuntaa haastateltiin.
In Finland's new curriculum for comprehensive schools, pupils, teachers and school catering staff are supposed to plan together school lunch, so that school lunch is a part of education.
Kouluruokailun uudessa opetussuunnitelmassa kouluruoan tulisi olla opetuksen keskiössä.
Then many suggestions, eg.
Tulokset ja johtopäätökset.
In the school I studied there has been there have been some small thematic happenings related to school lunches, which have been a success.
Kouluruokasuosikit ja inhokit aiheuttivat hajontaa, joka kertonee että kouluruokaan ollaan varsin tyytyväisiä.
Pupils can learn a lot at school lunch about healthy food, good manners and many other things.
Tutkimustapana on aivoriihi-toimitapa oppitunneilla, ja siitä syntyvien ideoiden tarkentaminen haastattelemassa kouluruokailun henkilökuntaa, oppilaita ja opettajia asian tiimoilta.
Next step is to have a meeting where these tree groups develop ideas to reality When co-operating together feeling of community gets stronger in the whole school.
Tässä tutkimuksessa haetaan uusia toimintatapoja lisätä vantaalaisessa koulussa kouluruokailun keinoin yhteisöllisyyttä koulussa.
"Teachers are ready to save Finland" : Values and power relations in teacher discourse in The Teacher magazine in 1994, 2014 and 2015
"Opettajat ovat valmiita pelastamaan Suomen" : Arvot ja valtasuhteet opettajapuheessa Opettaja-lehdessä vuosina 1994, 2014 ja 2015
In the analysis, the power relations between and within discourses, as well as the transformation between the different years and various contexts, were examined.
Analyysissa tutkittiin diskurssien välisiä ja sisäisiä valtasuhteita, sekä transformaatiota eri vuosikertojen ja kontekstien välillä.
Thus, as a significant political agency, OAJ should problematize the traditional and ideal image of the teacher.
OAJ:n kaltaisen merkittävän poliittisen vaikuttajan olisikin tärkeää problematisoida traditionaalista ja ihanteellista opettajakuvaa.
Moreover, the teacher discourse of OAJ ought to give prominence to the multivoicedness of teachership, as well as teachership as an ideological activity.
Lisäksi OAJ:n opettajapuheessa tulisi nostaa enemmän esiin opettajuuden moniäänisyyttä, sekä opettajuutta ideologisena toimintana.
These discourses belong to two metadiscourses, which were named the renewing discourse and the preserving discourse.
Näiden diskurssien pohjalta rakentui kaksi metadiskurssia, jotka nimettiin uudistavaksi ja säilyttäväksi diskurssiksi.
The purpose of this pro gradu thesis is to find out what kinds of value and power discourses are constructed in teacher discourse.
Tämän pro gradun tehtävänä on selvittää, millaisia opettajuuden arvo- ja valtadiskursseja rakennetaan opettajapuheessa.
The theoretical framework of this thesis draws from critical pedagogy, Foucault's analysis of power, critical discourse analysis (CDA), as well as the tradition of social constructionism, according to which language is seen as social action.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys mukailee kriittistä pedagogiikkaa, Foucault'n valta-analyysia, sekä kriittistä diskurssianalyysia.
The ideal teacher is versatile, professional, and collegial, and has adopted an ethical and research-based working method.
Niiden avulla rakentui synteesi ihanneopettajuudesta, eli laaja-alaisesta, professionaalisesta ja kollegiaalisesta opettajasta, joka on omaksunut eettisen ja tutkivan työotteen.
According to the results of the study, The Teacher magazine defines teachership as the kind of idealized teachership that is mainly traditional, strives for consensus, and positions the teacher as a passive subject.
Johtopäätösteni perusteella Opettaja-lehdessä määritelty opettajuus on pitkälti traditionaalista, konsensushakuista ja opettajan passiiviseen subjektipositioon sijoittavaa ihanneopettajuutta.
According to previous research, teachers' unity, exemplarity and teachership as a profession have been emphasized in Finnish teacher discourse.
Aiempien tutkimusten mukaan suomalaisessa opettajapuheessa on painottunut pitkälti opettajien samanmielisyys, mallikelpoisuus ja opettajuus professiona.
The research was qualitative and data-driven, utilizing approaches associated with CDA.
Tutkimusstrategiana oli aineistolähtöinen laadullinen tutkimus, jossa hyödynnettiin kriittisen diskurssianalyysin lähestymistapoja.
Furthermore, four value discourses concerning teachership were distinguished from the data.
Toisena tuloksena tunnistettiin niin ikään neljä opettajuuden arvodiskurssia.
The data consisted of 250 opinionated texts containing teacher discourse in Opettaja (The Teacher) magazine published by OAJ, the Trade Union of Education in Finland.
Tutkimusaineistona toimi yhteensä 250 opettajapuhetta sisältänyttä mielipidetekstiä Opetusalan ammattijärjestö OAJ:n Opettaja-lehden vuosikerroilta 1994, 2014 ja 2015.
The discourses were comprised of discoursive units that construct the power relations of teachership.
Keskeisenä tutkimustuloksena tunnistettiin neljä valtadiskurssia, jotka muodostuivat opettajuuden valta-asetelmia konstruoivista puheenjuonteista.
The interviewees were subject teacher students who completed their pedagogical studies in 2013–2014.
Tutkimushenkilöinä toimi viisi aineenopettajaopiskelijaa, jotka suorittivat opettajan pedagogisia opintoja lukuvuonna 2013–2014.
Self-efficacy was considered as essential part of individual's agency and it occurs situationally as self-efficacy expectations (Bandura, 1997).
Minäpystyvyyden katsottiin olevan keskeinen osa yksilön toimijuutta ja määrittyvän konkreettisissa tilanteissa pystyvyysodotuksiksi (Bandura, 1997).
Identity was seen as narratively constructed self (Sfard & Prusak, 2005).
Identiteetin katsottiin olevan epästabiili ja muuttuva, ja sen katsottiin rakentuvan kertomusten kautta (Sfard & Prusak, 2005).
Negative experiences and feelings caused by mentoring were reported.
Aineistossa painottui ohjauksen herättämät negatiiviset kokemukset ja tunteet.
Teacher whose self-efficacy was strong showed persistence with helping their students.
Vahva minäpystyvyys ilmeni sinnikkyytenä oman toiminnan ja oppilaiden tukemisen suhteen.
Reflective writings from another research by the study subjects were also used.
Aineistona toimi myös tutkimushenkilöiden toista tutkimusta varten tuottamat tekstit.
Specific point of interest was to find out how the subjects of this study represent their growth process as teachers.
Tarkoituksena oli selvittää, miten tutkimushenkilöt kuvaavat omaa kasvuaan opettajiksi.
Research data for this qualitative case study was collected with semi-structured interview.
Aineisto kerättiin puolistrukturoiduilla teemahaastatteluilla.
The purpose of this study was to examine subject teacher students' views on their teacher identity, teacher profession and self-efficacy and how meaningful teaching practice was in relation to these phenomena.
Tutkimuksessa tarkasteltiin viiden aineenopettajaopiskelijan käsityksiä opettajuudesta, opettajaidentiteetistä ja minäpystyvyydestä, sekä opetusharjoittelun merkityksestä suhteessa näihin teemoihin.
Content and narrative analysis were used to analyze the data.
Aineiston analysoitiin sisällönanalyysin keinoin.
Teacher self-efficacy evolved through reflection and accomplishments.
Opetuksellinen minäpystyvyys kehittyi onnistumisen kokemusten ja kehittyneiden reflektiotaitojen ansiosta.
Subject teacher students' conceptions of teacher identity and self-efficacy
Opettajaksi kasvamassa : Aineenopettajaopiskelijoiden käsityksiä opettajuudesta, opettajaidentiteetistä ja minäpystyvyydestä
Mentoring was significant part of teaching practice experiences.
Ohjaussuhteen merkitys tuli opetusharjoittelukokemuksissa vahvasti esiin.
Teacher identity, professionalism and teaching skills were strengthened in teaching practice.
Opetusharjoittelu vahvisti ammatillista identiteettiä, opettajuutta ja opetustaitoja.
It is seen that teacher identity consists of closely entwined personal and professional identity (Heikkinen, 2001a).
Opettajaidentiteetin erityispiirteeksi katsottiin sen persoonallisen ja ammatillisen puolen yhteenkietoutunut luonne, sekä prosessimainen kehittyminen omien koulukokemusten, opettajankoulutuksen ja työelämän myötävaikutuksesta (Heikkinen, 2001a).
Data triangulation was used to deepen the qualitative point of view.
Tutkimus oli laadullinen tapaustutkimus, jossa tiedon laadullista aspektia pyrittiin syventämään aineistotriangulaation avulla.
Reoccurring themes such as passion for the teaching subject and challenges of becoming a teacher appeared in the data.
Opettajuutta kuvattiin yksilöllisin opettajatarinoin, joissa esiin nousivat erilaiset opettajatyypit, toistuvia teemoja, kuten intohimo opetettavaa ainetta kohtaan ja kokemus opettajaksi kasvun haasteista.
The objective of this study is to understand the relevance of the teaching practice experience to that growth process.
Lisäksi tarkoituksena oli ymmärtää, millaisia merkityksiä opetusharjoitteluille annettiin suhteessa omaan opettajaksi kasvun prosessiin.
Teaching practice and mentoring can support the development of student teachers professionalism and teacher identity.
Opetusharjoittelu ja ohjaussuhde voivat tukea aineenopettajaopiskelijan opettajuuden ja ammatillisen identiteetin kehittymistä, ja niitä tulisikin edelleen kehittää minäpystyvyyden moninaiset vaikutuksen huomioiden.
We ended up with five categories after which the amount of categories reached its saturation point.
Päädyimme viiteen kategoriaan, jolloin kategorioiden määrä saavutti saturaatiopisteen.
I conducted the group interviews in three parts, each of which lasted 45 minutes.
Toteutin haastattelut täsmäryhmähaastatteluna kolmessa osassa, joista kukin kesti yhden 45 minuutin oppitunnin verran.
The five categories of verbal self-defence are: comeback, self-defence, laughing at yourself, sarcasm and random comeback.
Viisi humoristista itsepuolustuksen kategoriaa ovat comeback, itsepuolustus, itselle nauraminen, sarkasmi sekä irtocomeback.
Verbal Self-Defence Model : An Alternate Approach to Bullying in Schools
Verbaalin itsepuolustuksen malli : Vaihtoehtoinen lähestyminen koulukiusaamiseen
Because the humoristic approach to bullying has not been previously studied, I chose Grounded Theory as my method.
Koska humoristista lähestymistä koulukiusaamiseen ei ole aiemmin tutkittu, valitsin menetelmäksi grounded theoryn.
I carried out a standardised preparatory questionnaire to all sixth graders in a school in Helsinki of which a group of 15 students were selected to the group interviews.
Teetin standardoidun esikyselyn erään helsinkiläisen koulun kaikille 6. luokan oppilaille, joista ryhmähaastatteluihin valikoitui 15 oppilaan ryhmä.
I collected the data by open sampling after which I studied the literature on the subject while simultaneously analysing the interviews.
Keräsin aineiston avoimena otantana, jonka jälkeen tutustuin aihetta käsittelevään kirjallisuuteen samalla haastatteluja analysoiden.
In the interviews the sixth graders and I investigated what kinds of humoristic answers can be used in bullying situations.
Haastatteluissa selvitimme kuudesluokkalaisten kanssa, minkälaisia humoristisia vastauksia kiusaamistilanteessa voi käyttää.
From the literature I also found support for my hypothesis that witty comments and humour might calm the bully by changing the balance of power and the frame of interpretation.
Kirjallisuudesta löytyi myös tukea hypoteesilleni, että nasevat vastahuomautukset ja huumori saattavat hillitä kiusaajaa muuttamalla valtasuhteita ja tilanteen tulkintakehystä.
One thing the interviews revealed was that a part of students do not talk back to their bullies because they do not want to give the bully the satisfaction by being provoked.
Haastatteluista selvisi myös muun muassa, että osa oppilaista ei sano kiusaajille mitään takaisin, koska he eivät halua antaa kiusaajille tyydytyksen tunnetta provosoitumalla.
Previous research has offered similar anti-bullying models but the model I have developed, The Verbal Self-Defence Model, differs from other approaches especially due to its humoristic nature.
Aiemmat tutkimukset ovat tarjonneet samansuuntaisia kiusaamisenvastaisia malleja, mutta kehittämäni Verbaalin itsepuolustuksen malli eroaa näistä erityisesti humoristisen lähestymisen takia.
Students can apply these categories when practicing the skills of humorous self-defence.
Oppilaat voivat käyttää näitä kategorioita apuna harjoitellessaan puolustautumista huumorin avulla.
The core idea of the model is to narrow the inequality between the bully and his victim and to encourage students to stand up for themselves when facing bullying.
Mallin ajatus on kaventaa kiusaajan ja kiusatun välistä valtaeroa ja kannustaa oppilaita puolustamaan itseään kiusaamistilanteissa.