natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The study consists of three sub-studies, all of which included separate research questions and employed a qualitative case study approach.
Tutkimukseni koostuu kolmesta osatutkimuksesta, joilla kaikilla on omat tutkimuskysymyksensä.
In particular, I wanted to explore the suitability of using VEO as a tool for learning reflection skills and for guiding that learning as well as how VEO could become a practical and useful tool to promote the development of reflection skills.
Tutkin videosovelluksen sopivuutta reflektiotaitojen oppimisessa ja oppimisen ohjaamisessa sekä sitä, miten sovellus muuntuu käytännölliseksi ja hyödylliseksi reflektiotaitojen kehittymisen tukemisen välineeksi.
Institutionally, video-based reflection clashed with the existing culture of reflective practice, which was seen in the ways in which some student teachers and supervisors resisted the use of the VEO app during the first VEO trial.
Opettajankoulutusinstituution näkökulmasta videoperustainen reflektio törmäsi vallitseviin toimintatapoihin mikä näkyi joidenkin opiskelijoiden ja ohjaajien ilmaisemana vastustuksena videon käyttöä kohtaan ensimmäisen VEO-kokeilun aikana.
The video-enhanced reflection procedure applied during the second VEO trial helped the student teachers in applying a more analytical viewpoint to their teaching.
Toisessa VEO-kokeilussa hyödynnetty videopohjainen reflektiomalli auttoi opiskelijoiden analyyttisempää lähestymistapaa opetukseen mutta ei tukenut kriittisen näkökulman kehittymistä.
To make reflection through VEO a permanent part of reflective practice in teacher education, it is essential to build a learning environment in which video-based reflection is regarded as an important learning tool among a range of approaches and where video is included in the various study courses and contexts.
VEO-sovellukseen perustuvan reflektion vakiinnuttaminen luokanopettajakoulutukseen edellyttää oppimisympäristöä, missä videoperustaista reflektiota arvostetaan oppimisen välineenä muiden lähestymistapojen rinnalla.
The aim of the first sub-study was to explore how student teachers’ reflection changed over time during the teacher education programme and what characteristics of the practicum periods promoted the development of these student teachers’ practical theories.
Ensimmäisessä osatutkimuksessa selvitin, miten luokanopettajaopiskelijoiden reflektio kehittyy opettajankoulutuksen aikana ja, mitkä ohjattujen opetusharjoitteluiden piirteet edesauttavat opiskelijan ammatillista kehittymistä.
The study results have both practical and theoretical implications for primary school teacher education.
Tutkimuksen tuloksilla on sekä käytäntöä että teoriaa ohjaavia seurauksia.
The results call for a strengthening of the theoretical basis and a clarification of the aims of supervision as well as for increasing the possibilities for supervisors’ in-service education.
Ohjauksen teoreettista perustaa tulee vahvistaa ja ohjauksen tavoitteita selkeyttää.
These aims were pursued through a cyclical developmental process, whereby the mobilebased video application VEO was adapted to the context of primary school teacher education.
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi mobiilipohjainen VEO-videosovellus sovitettiin luokanopettajakoulutuksen kontekstiin syklimäisen kehitysprosessin aikana.
The results present the holistic model of learning and guiding reflection, which originated from the three sub-studies and the research process and informed the organisation of reflective practice in the primary school teacher education programme.
Tulokset esittelevät holistisen reflektion oppimisen ja ohjauksen mallin, joka muotoutui osatutkimusten ja tutkimusprosessin seurauksena.
The means of video application has to be in line with theoretical underpinnings as well as with the context of the primary school teacher education programme, which supports the achievement of the individual learning aims of student teachers, the aims of each practicum period and the ultimate aim of developing reflective teachers.
Tämä edesauttaa opiskelijoiden yksilöllisten oppimistavoitteiden ja harjoittelujaksojen tavoitteiden saavuttamista sekä perimmäistä tavoitetta reflektioon kykenevien opettajien kouluttamisesta.
In the first VEO trial, technical limitations regarding the app restricted opportunities to learn from videos and the use of videos in the supervisory process, resulting in the need to combine individual and collaborative video-based reflection and provide the student teachers with a strong external guide to support their video analysis.
Ensimmäisessä VEO-kokeilussa videosovelluksen tekniset rajoitukset vaikeuttivat videoista oppimista ja videoiden käyttöä harjoittelun ohjauksessa.
Beneath the Surface : Developing Video-Based Reflective Practice in the Primary School Teacher Education Programme
Videon käyttö tulee sisällyttää laajasti opettajankoulutuksen opintoihin.
The design process consisted of five different phases separated by review meetings with the client company.
Projektin muotoiluprosessi koostui viidestä erillisestä vaiheesta, jota jaksotti asiakasyrityksen kanssa käydyt tapaamiset.
The results of this evaluation have been collected together in a research summary where the results are examined against the established conventions of product design theories.
Evaluoinnin tulokset kootaan yhteen tutkimuksen yhteenvedossa, jossa niitä tarkastellaan yhdessä tuotemuotoilun teorian mukaisten vakiintuneiden käytänteiden kanssa.
The thesis utilizes qualitative and empirical methods.
Tutkimus on laadullisella menetelmällä toteutettu empiirinen tutkimus.
The results of this thesis claim that the effects of rapid prototyping technology can be seen in Actor-, Action- and Tool-types in the environment of the product concept design process, but only by the actors of the process.
Tutkimustulosten perusteella pikavalmistusteknologian merkitykset näyttäytyvät Toimija-, Toiminta- sekä Työkalut-tyypeissä tuotekonseptin muotoiluprosessin ympäristössä, mutta vain prosessin toimijoiden kautta.
The aim of the project was to create a prototype of the concept using rapid prototyping technologies.
Projektin päämääränä oli pikavalmistusteknologian avulla valmistettu toiminnallinen malli.
Rapid prototyping technology also creates effects for other participants of the process.
Muotoilijan lisäksi pikavalmistusteknologia luo merkityksiä prosessin muille toimijoille, jotka osaltaan vaikuttavat toteutettavaan muotoilutoimintaan.
The topic of this master’s thesis is on the effects of rapid prototyping technology in the product concept design process.
Tutkimuksen aiheena on pikavalmistusteknologian merkitykset tuotekonseptin muotoiluprosessissa.
A primary analysis approach used is thematic analysis with themes and sub-themes, which are then reflected against the product designer’s concept design process and feedback from client company stakeholders.
Aineisto on analysoitu laadullisen sisällönanalyysin avulla teemoihin ja tyyppeihin, jonka jälkeen näitä tuloksia on peilattu tuotemuotoilijan tekemään konseptisuunnitteluprosessiin sekä kyseisessä projektissa mukana olleiden muiden toimijoiden vastauksiin.
The main goal of the work is to identify the impacts that rapid prototyping technology creates for the design practitioner in the concept design working environment.
Tutkimuksen tarkoituksena on löytää niitä pikavalmistusteknologian luomia merkityksiä, jotka rakentuvat konseptisuunnittelun työskentelyprosessin ympäristössä muotoilua toteuttavalle toimijalle.
As background, an overall view of rapid prototyping technology both in the industrial design world and on a societal level are included.
Tutkimuksen teoriaosuudessa esitetään myös pikavalmistusteknologia yleisellä tasolla ja sen osallisuus teollisen tuotemuotoilun kentällä sekä suhteessa ympäröivään yhteiskuntaan.
A secondary target is to explore the effect of rapid prototyping technology in the Light Capturer design project.
Tutkimuksessa selvitetään myös, millaisen roolin pikavalmistusteknologia sai See Through – Light Capturer -muotoiluprojektissa.
The perspective of this thesis is industrial product design and different design process models and working procedures are presented.
Tutkimusta lähestytään teollisen tuotemuotoilun näkökulmasta ja sitä avataan muotoiluprosessista rakennettujen mallien ja alan toimintatapojen kautta.
The design project part of the thesis follows the design process of the Light Capturer product concept.
Muotoiluprojektissa toteutettiin asiakasyrityksen hahmotteleman Light Capturer -tuotekonseptin muotoilutyö.
The research material includes six themed interviews with experts in the rapid prototyping technology field, a product design project and survey with a client company.
Aiheen selvittämisen aineistoksi on teemahaastateltu kuusi alan asiantuntijaa, tuotettu tuotekonseptin muotoiluprojekti sekä kerätty projektin asiakasyritykseltä kyselylomakkeet.
The value and impact of the effects are evaluated by founded themes and sub-themes within this master’s thesis.
Merkitykset voidaan sijoittaa löydettyjen tyyppien alaisiin teemoihin, jonka kautta niiden arvoa ja vaikuttavuutta voidaan arvioida.
Yet traumatic events are dealt with in ways acknowledging that victims can be simultaneously agents who accommodate, subvert and resist.
Traumaattisia tapahtumia silti käsitellään pitäen mielessä, että uhrit voivat samalla olla mukautuvia, mitätöiviä ja vastustavia toimijoita.
Tapping extensive fieldwork by the author, the research systematically identifies, analyses and contextualises the processes and consequences of displacement as one of the most profound social transformations of the twentieth century in the Arctic.
Laajan kenttätyön pohjalta tutkija identifioi, analysoi ja kontekstualisoi siirtoprosesseja ja niiden seurauksia yhtenä arktisen alueen vaikuttavimmista sosiaalisista transformaatioista 1900-luvulla.
Sources show that Saami communities bore the brunt of these processes.
Lähteiden perusteella saamelaiset ovat kärsineet prosessista eniten.
The work seeks to draw for the first time a holistic picture of the social transformation among the Kola Saami, while nevertheless respecting the reality of mixed and multiple ethnic belongings as well as other categories of identity in the region.
Väitöskirjassa pyritään ensimmäistä kertaa luomaan holistinen kuva Kuolan saamelaisten kokemasta sosiaalisesta muutoksesta unohtamatta alueen etnisen diversiteetin ja muiden identiteettikategorioiden realiteetteja.
The main methodological principle of this thesis is that the production and the analysis of materials should be phenomenologically driven and rooted in a radically interpretive, non-positivist approach.
Väitöskirjan metodologinen pääperiaate on, että materiaalia tulee tuottaa ja analysoida fenomenologisista lähtökohdista ja lähestymistavan tulee olla vahvasti tulkinnallinen ja ei-positivistinen.
The consequences discussed include a chronic housing shortage, changed gender relations, skewed dynamics in boarding schools, self-harming behaviour, and social rifts that persist to this day.
Tekijän pohtimia seurauksia ovat muun muassa jatkuva asuntopula, sukupuolten välisten suhteiden muutos, sisäoppilaitosten vääristyneet käytännöt, itsetuhoinen käytös ja vielä tänä päivänä vallitseva sosiaalinen epätasa-arvo.
Embracing this commitment, the work tries to show that the common — but mostly unspoken — link between oral history and anthropology lies in phenomenological philosophy as the study of experience.
Tätä silmällä pitäen tutkimus pyrkii osoittamaan, että suullisen historian ja antropologian yhdistävä – joskin vaiettu – yhteys juontuu kokemuksen tutkimukseen osana fenomenologista filosofiaa.
Conceived as a historical-anthropological inquiry, the study draws on empirical materials produced and gathered using a combined approach of open-ended biographical interviewing, participant observation and archival research.
Tutkimuksen lähestymistapa pohjautuu historialliseen antropologiaan ja sen empiirinen materiaali on tuotettu ja kerätty avointen biografisten haastattelujen, osallistujahavaintojen ja arkistotutkimuksen keinoin.
Ethical questions prompted by this co-productive approach with a long-term commitment to field partners are taken up as an additional strand of the research.
Tämän pitkään sitoutumiseen perustuvan, yhteistuotannollisen metodin esiin nostamat eettiset kysymykset poikivat ylimääräisen tutkimushaaran.
Making this link more explicit is an important and long overdue task, because xperience is the pivot between the universal and the singular.
Tämä yhteys tulee viimeinkin saada selkeämmin esille, koska juuri kokemus on universaalin ja erityisyyden keskipisteessä.
The stages and consequences of displacement are contextualised within the larger frame of social engineering undertaken by modern nation-states across the circumpolar world, thus relativising Soviet–Western dichotomies.
Siirtojen vaiheita ja seurauksia verrataan nykyajan kansallisvaltioiden sosiaaliseen suunnitteluun kaikkialla sirkumpolaarisessa maailmassa, mikä antaa mittasuhteet neuvostojärjestelmän ja länsimaisen järjestelmän väliselle dikotomialle.
The thesis examines people’s experiences of Soviet-time, state-initiated displacement and (re)emplacement on the Kola Peninsula as well as the consequences of these developments.
Väitöskirja keskittyy ihmisten kokemuksiin neuvostoajasta ja valtion toimeenpanemasta väestön siirrosta ja takaisin asuttamisesta Kuolan niemimaalla sekä siihen, mitä tästä kaikesta on seurannut.
Perspectives characteristic of the state are juxtaposed with grassroots experiences.
Tutkimuksessa vertaillaan valtiollisia lähtökohtia ja ruohonjuuritason kokemuksia.
This work is in many ways a historical anthropology of suffering, one laying bare mechanisms of scapegoating and social exclusion.
Se on eräänlainen kärsimyksen antropologinen kuvaus, jossa syitä vieritetään muiden niskaan ja ihmiset päätyvät yhteiskunnan ulkopuolelle.
Therefore applying the right to be consulted cannot be regarded as participation in actual decision-making.
Tästä syystä neuvotteluoikeuden käyttämistä ei voida kutsua osallistumiseksi tosiasialliseen päätöksentekoon.
The Partnership Agreement should contain actual legislative, administrative and financial minimum measures for developing the Sámi’s legal status and general living conditions.
Sopimuksen tulisi sisältää konkreettiset lainsäädännölliset, hallinnolliset ja rahoitukselliset vähimmäistoimenpiteet saamelaisten oikeusaseman ja yleisten elinolojen kehittämiseksi.
After the consultations, the authorities can within their competence and in due order, decide however they want.
Kun neuvottelut on käyty viranomainen voi toimivaltansa ja asiaa koskevien säädösten sallimissa rajoissa päättää kuten haluaa.
In order to guarantee the enforcement of these measures, a consent is needed from the Finnish Parliament, which holds the legislative and budgetary power.
Näiden toimenpiteiden toteutumisen varmistamiseksi järjestelylle olisi lisäksi tarpeen saada vahvistus eduskunnalta, jolle lainsäädäntö- ja budjettivalta kuuluu.
Therefore, it is more correct to use the concept Sámi self-government rather than only cultural self-government, which as an expression gives a partly misleading image of self-government’s scope.
Siitä syystä on oikeampaa puhua saamelaisten itsehallinnosta kuin pelkästä kulttuuri-itsehallinnosta, joka ilmaisuna antaa osittain harhaanjohtavan kuvan itsehallinnon sisällöllisestä ulottuvuudesta.
Such an implementation requires a partnership, which emphasizes equality between parties, mutual respect and trust.
Se edellyttää neuvottelumenettelyn soveltamista tavalla, joka perustuu osapuolten välistä tasavertaista asemaa sekä molemminpuolista kunnioitusta ja keskinäistä luottamusta korostavaan kumppanuuteen.
Following this, the provision of the Constitution has been interpreted as enabling development for self-government rather than obligating it to bring in future legislation.
Sen jälkeen perustuslain säännöstä on tulkittu siitä lähtökohdasta, että se paremminkin mahdollistaa itsehallinnon kehittämisen kuin velvoittaa sellaiseen toimintaan lainsäädännössä.
During the study period, self-government has not developed into a dynamic process, and legislation has not guaranteed for the Sámi sufficiently effective legal means to develop their self-government.
Itsehallinnosta ei ole tarkasteluajanjaksona muodostunut jatkuvaa dynaamista prosessia eikä saamelaisille ole turvattu riittävän vaikuttavia oikeudellisia keinoja itsehallintonsa kehittämiseen lainsäädännössä.
The ongoing third phase can be called the period of stagnation, or even decline, during which self-government turned into a static arrangement.
Kolmatta, yhä nykyisinkin jatkuvaa kehityskautta voidaan kutsua pysähtyneisyyden, osin jopa taantumisen aikakaudeksi, jona aikana itsehallinto muuttui staattiseksi, lähinnä muodolliseen kuulemis- ja neuvotteumenettelyyn perustuvaksi järjestelmäksi.
In this way, the Sámi could get opportunities to influence their social development and to gradually gain an equal status with the main population in a manner required by the Finnish Constitution and international law.
Sillä tavoin kehitettäisiin saamelaisten yhteiskunnallisia vaikutusmahdollisuuksia ja saatettaisiin heidät yhdenvertaiseen asemaan pääväestön kanssa Suomen perustuslain ja kansainvälisen oikeuden edellyttämällä tavalla.
According to the research results, public authorities, however, interpret the obligation to consult rather as a formal requirement for an administrative procedure than an arrangement legislated for implementing the factual self-government of the Sámi.
Tutkimustulosten mukaan neuvotteluvelvoitetta tulkitaan viranomaisten keskuudessa kuitenkin ennemminkin päätöksentekoon kuuluvana muodollisena hallintomenettelyn edellytyksenä kuin saamelaisten itsehallinnon tosiasiallista toteuttamista varten säädettynä järjestelynä.
A permanent partnership arrangement based on equality, mutual respect and trust between the Sámi and the Finnish Government should be created in order to guarantee the Sámi’s basic rights of self-government also in practice.
Tasavertaiseen asemaan, molemminpuoliseen kunnioitukseen ja keskinäiseen luottamukseen perustuvan kumppanuuden lähtökohdan mukaisesti saamelaisten ja Suomen valtiovallan välille pitäisi luoda pysyvä järjestely, joka turvaisi saamelaisten perusoikeuksien toteutumisen itsehallinnon perustalta myös käytännössä.
The obligation to consult based both on the Act on the Sámi Parliament and international law neither limits the legislated competence of the national authorities nor authorizes the Sámi to participate in applying this authority.
Saamelaiskäräjälain ja kansainvälisen oikeuden mukainen neuvotteluvelvoite ei muuta tai rajoita kansallisten viranomaisten laissa määriteltyä toimivaltaa eikä oikeuta saamelaisia osallistumaan tämän toimivallan käyttämiseen.
Consultation procedures and the principle of free prior and informed consent, which are based on Article 6 of the ILO 169 – Indigenous Peoples’ Convention, and later developed in the UN Declaration of the Rights of Indigenous Peoples, are regarded as the most concrete means to implement the Sámi self-government.
ILO 169 -yleissopimuksen 6 artiklan määräyksiin perustuvaa ja sittemmin YK:n alkuperäiskansajulistuksessa edelleen kehitettyä kuulemis- ja neuvottelumenettelyä ennakkosuostumusperiaatteineen pidetään yhtenä konkreettisimpana keinona toteuttaa saamelaisten itsehallintoa.
This interpretation is manifested in the government’s attempts to apply the constitutional provisions in a minimalistic way when drafting new legislation.
Tämä ilmenee valtiovallan pyrkimyksenä soveltaa perustuslain säännöstä minimaalisella tavalla tavallisia lakeja säädettäessä.
According to the mainstream legal interpretation, the contextual dimension of self-government, especially its competence, was defined and enforced mainly already in connection with the drafting of the Law on the Sámi Parliament in 1996.
Vallitseva laintulkinta lähtee siitä käsityksestä, että itsehallinnon sisällöllinen ulottuvuus ja etenkin sen toimivaltuudet määriteltiin ja vahvistettiin pääosin jo saamelaiskäräjälain säätämisen yhteydessä vuonna 1995.
The principal modus of the self-government’s content is thus the Sámi’s status as an indigenous people; the status for which the Sámi language and culture form only one dimension.
Itsehallinnon sisällön ensisijaisena määreenä on siten saamelaisten asema alkuperäiskansana, johon perustuslaissa mainitut saamen kieli ja kulttuuri kuuluvat yhtenä ulottuvuutena.
The Sámi Parliament, as the Sámi’s representative organ, should be developed based on the Sámi’s traditional self-government to be a dynamic actor with independent decision-making power in issues which only concern the Sámi.
Tältä perustalta saamelaiskäräjistä saamelaisten edustuselimenä pitäisi kehittää saamelaisten perinteiseen itsehallintomalliin pohjautuva dynaaminen toimija, jolla on itsenäinen ratkaisuvalta yksinomaan saamelaisia koskevissa asioissa.
In this research, I closely examined 36 regulations which were enacted between 1995 and 2015 and which in one way or another are explicitly connected to the development of the Sámi self-government.
Tutkimuksen 7 luvussa on lähemmin tarkasteltu 36 säädöstä, joissa on saamelaisten itsehallinnon kehittämiseen tavalla tai toisella nimenomaisesti liittyviä säännöksiä.
Following alternative jurisprudence, the research has used the following principles as guiding the interpretation of law: equality between peoples; the equal right for self-determination; de facto equality as a basic and human; and a right, drawn from the latter, for equal collaboration of the Sámi with public authorities.
Olen omaksunut tutkimukseni laintulkintaa ohjaaviksi yhteiskunnallisiksi sitoumuksiksi 1) kansojen välisen yhdenvertaisuuden ja yhdenvertaisen oikeuden itsemääräämiseen, 2) tosiasiallisen yhdenvertaisuuden perus- ja ihmisoikeutena sekä näihin pohjautuvan 3) saamelaisten oikeuden tasavertaiseen yhteistoimintaan julkisten viranomaisten kanssa.
In reality, the Sámi are in a subordinated and unequal position in the dialogue while the state authorities possess all the decision power.
Tosiasiallisesti saamelaiset ovat neuvottelutilanteessa alisteisessa, eriarvoisessa asemassa viranomaisiin nähden, sillä kaikki asiaan liittyvä ratkaisuvalta on viranomaisilla, ei saamelaisilla.
The consultation procedure does not guarantee the Sámi the chance to participate in decision-making, and instead it is only a means to have an effect on it.
Neuvottelumenettely on viranomaisten varsinaisen päätöksentekoprosessin ulkopuolinen järjestely, minkä vuoksi se ei turvaa saamelaisille mahdollisuuksia osallistua itse päätöksentekoon, vaan lähinnä keinon pyrkiä vaikuttamaan siihen.
Self-government should be enforced in a manner that emphasizes the rights of the Sámi as a people, specifically an indigenous people, to govern and manage their own economic, social and cultural development from their own standpoints.
Näin meneteltäessä itsehallinto ymmärretään tavalla, joka korostaa saamelaisten yhdenvertaista oikeutta kansana ja alkuperäiskansana hallita ja ohjata omista lähtökohdistaan taloudellista, sosiaalista ja sivistyksellistä kehitystään.
In the foundation period in 1996, the Law on the Sámi Parliament guaranteed the Sámi Parliament a certain basic competence for decision-making and having an influence.
Itsehallinnon perustamisvaiheessa vuonna 1995 saamelaiskäräjille turvattiin sitä koskevassa laissa tietyt perustoimivaltuudet päätöksentekoon ja vaikuttamiseen.
The starting point of the research is that the factual content of the Sámi self-government is determined by the provisions concerning the basic rights and self-government of the Sámi as amended in the Finnish Constitution as well as in provisions of international law.
Saamelaisten itsehallinnon sisältö määräytyy Suomen perustuslakiin lisättyjen saamelaisten perusoikeuksia ja itsehallintoa koskevien säännösten sekä kansainvälisen oikeuden määräysten mukaan.