natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The research focused on the public procurement process of information systems and its challenges from the perspective of a contracting entity.
Tutkimus keskittyi julkisen tietojärjestelmähankinnan hankintaprosessiin ja haasteisiin hankintayksikön näkökulmasta.
The research increases the contracting entities’ understanding about the potential challenges that may arise in the public procurement of information systems.
Tutkimus lisää hankintayksikköjen ymmärrystä julkisessa tietojärjestelmähankinnassa mahdollisesti kohdattavista haasteista.
The study utilized the challenge categories of public procurement of information systems formed in earlier literature and the literature-based process model of public procurement of information systems.
Tutkimuksessa käytettiin hyväksi aiemmin kirjallisuudessa muodostettuja julkisten tietojärjestelmähankintojen haastekategorioita ja kirjallisuuskatsauksen pohjalta muodostettua julkisen tietojärjestelmähankinnan prosessimallia.
The study consists of two prospective private sector studies (N=3 850), one prospective public sector study (N=753) and one cross-sectional public sector study (N=6 442).
Tutkimus koostui kahdesta yksityissektorin (N=3 850) ja kahdesta julkisen sektorin tutkimuksesta (N=753 ja N=6 442).
The sickness absence follow-ups varied from the 21 months to 9 years.
Sairauspoissaolojen seuranta-ajat vaihtelivat 21 kuukaudesta aina 9 vuoteen.
After all adjustments, women had about 25-30% more sickness absences than men.
Kun psykososiaaliset selittäjät oli otettu huomioon, naisilla oli noin 25-30% enemmän sairauspoissaoloja kuin miehillä.
The private sector population was composed of domestic personnel working for a multinational forest industry enterprise, while the public sector population was composed of municipal workers of eight Finnish towns.
Yksityisen sektorin tutkimukseen osallistuneet olivat monikansallisen metsäteollisuusyrityksen Suomen yksiköiden työntekijöitä, kun taas julkisen sektorin tutkimukseen osallistuneet olivat kahdeksan suomalaisen kunnan työntekijöitä.
It has often been proposed that work and family life offer many psychosocial health resources.
Monelle työntekijälle työ- ja perhe-elämä tarjoavat terveyden voimavaroja.
The measures to reduce psychosocial risk factors should match the specific needs and realities of gendered groups of employees.
Toimenpiteet, joilla pyritään vähentämään terveysriskejä, tulee suunnitella siten, että sukupuolittuneiden työntekijäryhmien erityistarpeet ja toimintatodellisuudet otetaan huomioon.
Most importantly, this longitudinal study on the psychosocial determinants of sickness absence reveals that employed Finnish women and men are vulnerable to party different psychosocial characteristics in their work and domestic environment.
Ennen kaikkea tämä pitkittäistutkimus osoitti, että työssäkäyvät suomalaiset miehet ja naiset ovat haavoittuvia osittain erilaisille työ- ja kotiympäristöön liittyville psykososiaalisille tekijöille.
The results point out the need to develop gender-sensitive psychosocial theories on employees' health.
Tutkimustulokset antavat viitteitä, että on tarpeellista kehittää sukupuolisensitiivisiä lähestymistapoja työntekijöiden terveyden tutkimuksessa.
Giving more support than receiving in intimate relationships tended to decrease sickness absence among public sector female employees during a 9-year follow-up, but this effect was not observed among their male counterparts.
Vahvempi tuen antajan kuin tuen saajan rooli läheisimmissä ihmissuhteissa vähensi sairauspoissaoloja yhdeksän vuoden seuranta-aikana julkisen sektorin naistyöntekijöillä, mutta heidän mieskollegoillaan vastaavaa tulosta ei havaittu.
It does not attempt to give an exhaustive account of all determinants of sickness absence, but rather aims to enlarging knowledge on specific determinants (job characteristics, sources of social support, social psychological organizational characteristics, work-family characteristics and reciprocity in intimate relationships) of sickness absence in employed men and women by using multifaceted theoretical approaches and hypotheses.
Tarkoituksena oli erityisesti laajentaa tietämystä tietyistä sairauspoissaolojen ennustajista (työn piirteet, sosiaalisen tuen lähteet, sosiaalipsykologiset organisaation piirteet, työ-perhe olosuhteet ja vastavuoroisuus lähimmissä ihmissuhteissa) työssäkäyvillä miehillä ja naisilla käyttäen monitahoisia lähestymistapoja ja niistä muodostettuja tutkimushypoteesejä.
In the public sector, supportiveness of the social network decreased the rate of sickness absence only among male employees.
Julkisella sektorilla sosiaalisen verkoston tuki vähensi ainoastaan miesten sairauspoissaolojen tasoa.
Finally, the psychosocial factors did not mediate the gender difference in sickness absence.
Psykososiaaliset tekijät eivät välittäneet sukupuolten välisiä eroja sairauspoissaoloissa.
The participants' responses to the questionnaires on psychosocial factors were combined with medical sickness absence data from the employers' records.
Kyselyihin osallistuneiden vastaukset yhdistettiin yksilötasolla työnantajien sairauspoissaolorekistereiden tietoihin.
As an exception, women and men reported a similar level of intimate reciprocity in their close relationships, and women reported higher network support.
Lähimmissä ihmissuhteissa naisilla ja miehillä oli vastavuoroisuuden tasapaino samalla tasolla, mutta naiset kokivat saavansa enemmän sosiaalisen verkoston tukea.
However, the higher exposure level cannot explain the difference in sickness absence between men and women.
Kuitenkaan psykososiaaliset tekijät eivät selittäneet eroa sairauspoissaoloissa miesten ja naisten välillä.
Of the sources of social support, strong supervisor's support tended to lower women's sickness absence rate, while coworkers' support had a parallel effect among men in the private sector.
Sosiaalisen tuen lähteistä vahva esimiehen tuki alensi sairauspoissaoloriskiä naisten keskuudessa, kun taas työtovereiden tuella oli vastaava vaikutus miesten keskuudessa.
These important spheres of life may also entail many psychosocial health risks that may differ according to gender, for instance, due to distinctive social obligations, work environments, and values.
Työelämän tutkimuksissa on havaittu, että resurssit ja riskit saattavat vaihdella miesten ja naisten välillä esimerkiksi erilaisten sosiaalisten vastuiden, työympäristöjen ja arvojen johdosta.
In the public sector, negative spillover from work to family ("work-family spillover") was associated with an increased rate of sickness absence in both men and women, whereas negative spillover from family to work ("family-work spillover") was associated with an elevated risk of sickness absence only in women.
Julkisella sektorilla kielteinen kuormituksen siirräntä työstä kotiin oli yhteydessä lisääntyneisiin sairauspoissaoloihin sekä miehillä että naisilla, kun taas kielteinen siirräntä kotoa työhön oli yhteydessä kohonneeseen sairauspoissaolojen tasoon vain naisilla.
Women had also more domestic responsibilities, and they experienced more work-family conflict.
Lisäksi naisilla oli enemmän kotivastuita ja he kokivat miehiä useammin kielteisen kuormituksen siirräntää työstä kotiin.
The aim of this multisample study is to examine the longitudinal associations between psychosocial factors and medically certified sickness absence (> 3 days episodes) in men and women.
Tässä pitkittäistutkimuksessa ennustettiin psykososiaalisten tekijöiden avulla tulevia lääkärin määräämiä sairauspoissaoloja (yli 3 päivän jaksot) miehillä ja naisilla.
Of the organizational characteristics of the private sector, good role clarity strongly decreased the rate of sickness absence among white-collar male employees, while organizational climate was a predictor of blue-collar women's sickness absence.
Vahvalla työroolin selkeydellä oli sairauspoissaoloja vähentävä vaikutus miestoimihenkilöiden keskuudessa yksityissektorilla, kun taas huono organisaatioilmapiiri ennusti työntekijänaisten lisääntyneitä sairauspoissaoloja.
Women had somewhat weaker task-related and social characteristics at work, such as job autonomy and coworkers' support, and men more often enjoyed a privileged position at work compared to women as regards role clarity and organizational climate in particular.
Miehet olivat myös naisiin nähden etuoikeutetussa asemassa erityisesti liittyen heidän selkeämpään työrooliinsa ja parempaan organisaatioilmapiiriin.
The private sector study showed that, of the job characteristics, job autonomy strongly protected against subsequent sickness absence particularly among male employees.
Yksityissektorilla työn piirteistä korkea työn itsenäisyys oli vahvasti yhteydessä alhaisempaan sairauspoissaolojen tasoon erityisesti miesten keskuudessa.
Sickness absence is an important indicator of employees' health problems.
Yhteiskunnalle työvoiman terveysongelmat aiheuttavat suuria kustannuksia.
Women's greater exposure to potentially adverse psychosocial factors is rather consistent.
Naisten keskuudessa useiden potentiaalisten psykososiaalisten terveysriskien taso oli hieman korkeampi kuin miesten vastaava taso.
Thus, negative emotional and physiological responses are triggered, affecting health via altered biological and behavioural pathways.
Täten negatiiviset emotionaaliset ja fysiologiset vasteet laukeavat vaikuttaen terveyteen biologisten tai käyttäytymiseen liittyvien muutosten kautta.
Cox and multinomial logistic regression models as well as structural equation models were fitted to answer the aims of this dissertation.
Coxin regressiota, multinomiaalista logistista regressioanalyysia sekä rakenneyhtälömallinnusta käytettiin vastaamaan tutkimuskysymyksiin.
We also extend the reserve capacity framework to include health-promoting behaviours because of their underlying psychosocial resources.
Suorituskykyvarantoa koskeva viitekehys laajenee koskemaan myös terveyttä tukevaa käyttäytymistä, koska myös sen taustalla ymmärretään olevan psykososiaalisia resursseja.
In Study I, high reserve capacity and good school achievement reduced the risk of mortality.
Ensimmäisessä osatyössä korkea suoritusvaranto ja hyvä koulumenestys vähensivät kuolemanriskiä.
Consistent with previous research, all the studies clearly showed that family SES directly influenced health and one’s future education.
Aikaisempien tutkimusten kanssa yhtäpitävästi saatiin näyttöä siitä, että perheen sosioekonominen asema vaikuttaa suoraan terveyteen ja lapsen tulevaan koulutukseen.
In addition, recent evidence showed that grandparents’ socioeconomic capital could also be transmitted to their grandchildren.
Lisäksi on saatu uutta näyttöä siitä, kuinka isovanhempien sosioekonominen pääoma siirtyy jopa lapsenlapsille.
Among boys, these also mitigated the negative effect of low SES on mortality.
Pojilla nämä lisäksi lievensivät matalan sosioekonomisen aseman vaikutusta kuolleisuuteen.
An integrative framework emphasised the role of psychosocial resources called "reserve capacity" in causing health inequalities.
Nämä polut yhdistävä viitekehys painotti psykososiaalisten resurssien ("reserve capacity") merkitystä terveyserojen synnyn taustalla.
We also found out that the socioeconomic circumstances of grandparents predicted their grandchildren’s educational outcomes, providing evidence on the origin of socioeconomic inequalities.
Lisäksi osoitettiin, kuinka isovanhempien sosioekonomiset olosuhteet ennustivat lastenlasten koulutusta, mikä antoi näyttöä sosioekonomisen eriarvoisuuden syntymekanismeista.
Additionally, we have shown that pubertal timing was a potential biological pathway which influenced adolescents’ educational trajectories.
Osoitettiin myös, että puberteetin ajoittuminen oli eräs mahdollinen biologinen polku, joka vaikutti nuoren koulu-uraan.
This implies that transmission of low SES across generations of families could perpetuate a cycle of socioeconomic disadvantage, creating further health and socioeconomic inequalities.
Näin voidaan olettaa, että matalan sosioekonomisen aseman siirtyminen yli sukupolvien voi pahentaa sosioekonomisen huono-osaisuuden kierrettä ja siten lisätä terveydellistä ja sosioekonomista eriarvoisuutta.
We propose that similar processes also affect attained educational level and ultimately, one’s future SES.
Samanlaisten prosessien oletetaan vaikuttavan myös yksilön aikuisena saavuttamaan koulutustasoon ja lopulta hänen tulevaan sosioekonomiseen asemaansa.
In this study, we have also provided evidence that a low family SES increased the probabilities of low reserve capacity, delayed pubertal timing and low school achievement.
Tutkimus osoitti myös, että perheen matala sosioekonominen asema lisäsi matalan suorituskykyvarannon, myöhäisen puberteetin ja heikon koulumenestyksen mahdollisuutta.
The direct effects of reserve capacity and school achievement on education were further confirmed in Study III.
Suorituskykyvarannon ja koulumenestyksen suorasta vaikutuksesta aikuisiän koulutukseen saatiin näyttöä kolmannessa osatyössä.
We also found that reserve capacity and school achievement were both good and independent predictors of mortality and education.
Lisäksi osoitettiin, että suorituskykyvaranto ja koulumenestys olivat voimakkaita ja toisistaan riippumattomia kuolemanriskin ja aikuisiän koulutuksen ennustajia.
Important mechanisms in adolescence, however, namely, reserve capacity, pubertal timing and school achievement, mediated the relationships of family SES with these outcomes.
Kuitenkin nuoruudessa tärkeät mekanismit, nimittäin suorituskykyvaranto, puberteetin ajoitus ja menestys koulussa, välittävät perheen sosioekonomisen aseman ja lopputulosten välisiä yhteyksiä.
Our findings suggest that strengthening multiple generations of families and schools in building reserve capacities (e.g., improving perceived health, encouraging health-promoting behaviour and providing social support), and supporting the school performance of adolescents, particularly those with disadvantaged socioeconomic backgrounds, could likely reduce socioeconomic inequalities in health and education.
Tulosten perusteella voidaan päätellä, että sosioekonomisia terveys- ja koulutuseroja voidaan todennäköisesti vähentää tukemalla suorituskykyvarannon kehittymistä sekä perheissä yli sukupolvien että kouluissa (esim. parantamalla koettua terveyttä, kannustamalla terveyttä edistävään käyttäytymiseen ja tarjoamalla sosiaalista tukea) ja tukemalla nuorten koulumenestystä, erityisesti heidän jotka tulevat huono-osaisista perheistä.
The AHLS dataset contained information on representative samples of 12- to 18year old Finns while the linked data from the registries updated until 2009 had relevant mortality and socioeconomic information for the AHLS participants, their parents and grandparents.
Yhdistetty aineisto sisälsi kunkin NTTT:n kyselyihin vastanneen henkilön tietojen lisäksi hänen vanhempiensa ja isovanhempiensa kuolemaa ja sosioekonomista asemaa koskevat tiedot vuoteen 2009 asti.
Moreover, we assessed the roles of reserve capacity and other intermediate pathways in adolescence such as pubertal timing and school achievement in these life-course trajectories.
Lisäksi arvioitiin suorituskykyvarannon sekä eräiden muiden välittävien polkujen kuten puberteetin ajoittumisen sekä koulumenestyksen roolia tutkituille elämänkulunaikaisille prosesseille.
Studies have extensively shown that low socioeconomic status (SES) has cumulative adverse effects on morbidity and mortality.
Laaja joukko tutkimuksia on osoittanut, kuinka matala sosioekonominen asema (SES) heikentää terveyttä ja kuinka vaikutus kasaantuu ajan myötä näkyen sairastavuudessa ja kuolleisuudessa.
Moreover, indirect pathways from family SES to education existed through reserve capacity and school achievement.
Lisäksi epäsuorat polut perheen sosioekonomisesta asemasta aikuisiän koulutustasoon kulkivat suorituskykyvarannon ja koulumenestyksen kautta.
In Study II, both reserve capacity and school achievement independently predicted educational attainment and mediated the effect of family SES on education.
Toisessa osatyössä suorituskykyvaranto ja koulumenestys toisistaan riippumatta ennustivat aikuisiän koulutustasoa, ja näiden kautta välittyi myös perheen sosioekonomisen aseman vaikutus aikuisuuden koulutustasoon.
In general, we found the existence of socioeconomic inequalities in mortality and education in our setting.
Yhdistetyn aineiston perusteella tutkittiin kuolleisuuden ja aikuisiässä saavutetun koulutuksen sosioekonomista eriarvoisuutta.
We further studied if grandparents’ socioeconomic circumstances affected their grandchildren’s education.
Tutkimuksen kohteena oli myös isovanhempien sosioekonomisen aseman vaikutus lastenlasten sosioekonomisiin asemiin.
This framework specifies that low SES increases one’s exposure to environmental stressors and depletes "reserve capacity."
Matalan sosioekonomisen aseman nähdään lisäävän yksilön altistumista ympäristön kuormitustekijöille ja pienentävän yksilön suorituskykyvarantoa.
The strong SES-health connection was theorised to occur through different intermediate pathways in the life-course.
Tutkimuksessa käytetyssä viitekehyksessä sosioekonomisen aseman ja terveyden välisen yhteyden ajateltiin toteutuvan elämänkulunaikaisten polkujen välityksellä.
Even though family SES also influenced these pathways, reserve capacity and school achievement are amenable to policies and public health measures and thus, could be improved to reduce health risks, avert untimely mortality and improve the socioeconomic status of subsequent generations.
Näin tekemällä voidaan vähentää terveysriskejä ja kuolleisuutta ja parantaa tulevien sukupolvien sosioekonomista asemaa.
Using 1985-1995 data from the Adolescent Health and Lifestyle Surveys (AHLS) linked with data from the registries of Statistics Finland, we determined the existence of socioeconomic inequalities in mortality and education.
Tutkimuksessa käytettiin Nuorten terveystapatutkimuksen (NTTT) aineistoja, joihin oli liitetty Tilastokeskuksen rekisteritietoa.
However, the precise role of tRFs is still unclear.
tRF:ien tarkka rooli on kuitenkin edelleen epäselvä.
Recently, there has been increasing attention on the role of microRNAs (miRNAs) in cancer development.
Viime aikoina on yhä enemmän kiinnitetty huomiota mikroRNA:iden (miRNA) merkitykseen syövän kehittymisessä.
The characteristic and abundant expression of the fragments, as well as their precise sequence, indicate that these molecules are not random products of tRNA degradation.
Niiden ominaisuudet, runsas ilmentyminen ja tarkka sekvenssi viittaavat siihen, että nämä molekyylit eivät ole satunnaisia tuotteita tRNA:n hajoamisesta.
Bladder cancer is a heterogeneous disease, characterized by different genetic alterations, leading to diverse pathways of cancer development and progression.
Virtsarakon syöpä on heterogeeninen sairaus, jolle ovat ominaisia erilaiset geneettiset muutokset, jotka johtavat eri polkuja syövän kehittymiseen ja etenemiseen.
MiR-1247-5p, miR-1249, miR-1269a, miR1271-5p, miR-1290, miR-1291 and miR-1299 showed differential expression in malignant samples, compared to benign ones and were selected for validation by qRT-PCR.
MiR-1247-5p, miR-1249, miR-1269a, miR1271-5p, miR-1290, miR-1291 ja miR-1299 ilmentyivät eri lailla syövässä ja normaalissa eturauhasessa.
Squamous cell carcinomas represent less than 5% of bladder cancer cases.
Alle 5 % virtsarakon syöpätapauksista on levyepiteeliperäisiä.
The minimal region of the amplification was mapped to a region of about one Mb in size, containing a total of 11 known genes.
Työssä kartoitettiin ko. aluetta tarkemmin ja osoitettiin, että ns. minimaalinen monistuma-alue käsitti yhden miljoonan emäsparin DNA-jakson sisältäen yhteensä 11 tunnettua geeniä.
Four genes, TMED5, DR1, RPL5 and EVI5, showed significant overexpression in the SCaBER cell line compared to all the other samples tested.
Näistä neljä geeniä, TMED5, DR1, RPL5 ja EVI5, yli-ilmeni SCaBER-solulinjassa, DR1 kaikkein eniten.
Similarly to other solid tumors, it is at present unclear whether prostate cancer is organized hierarchically into populations of cells with different proliferative potentials, as cancer stem cell (CSC) model suggests.
Kuten muissa syövissä, on epäselvää, koostuuko eturauhassyöpä eri solupopulaatioista, joilla on erilainen jakaantumiskyky, kuten syövän kantasolumallit ennustavat.
The consequence of these genetic alterations is the disruption of normal cell number homeostasis and uncontrolled cell proliferation.
Tällaiset geneettiset muutokset häiritsevät normaalien solujen homeostaasia ja johtavat hallitsemattomaan solujen lisääntymiseen.
Identification of 1p21-22 Amplification in Bladder Cancer and Expression of non-coding RNAs in Prostate Cancer
Kromosomin 1p21-22 monistuman löytäminen rakkosyövässä ja ei-koodaavien RNA:iten ilmentyminen eturauhassyövässä
Several studies have used flow cytometry-based approaches to isolate putative prostate stem cells.
Useissa tutkimuksissa on käytetty virtaussytometriaa eturauhasen kantasolujen eristämiseen.
Prostate cancer (PC) is the second most commonly diagnosed cancer among males worldwide and the most frequently diagnosed malignancy in developed countries.
Eturauhassyöpä on miesten toiseksi yleisin diagnosoitu syöpä maailmassa ja yleisin kehittyneissä maissa.
A total of 598 unique tRFs were identified, many of which appear to be deregulated in cancer samples, when compared to controls.
Tutkimuksessa tunnistettiin yhteensä 598 erilaista tRF:ää, jotka näyttivät ilmentyvän eri lailla syövässä kuin normaalissa kudoksessa.
Urinary bladder cancer is the most common malignancy of the urinary tract.
Virtsarakon syöpä on yleisin virtsateiden maligniteetti.
Most of the tumors arise from the epithelium lining the inside of the urinary bladder (urothelial carcinomas).
Useimmat virtsarakon syövät syntyvät välimuotoisesta epiteelistä (uroteliaaliset karsinoomat).
Most of the identified tRFs are derived from the 5’ and 3’ end of mature cytosolic tRNAs, but tRFs produced from pre-tRNA trailers and leaders were also found, as well as tRFs from mitochondrial tRNAs.
Suurin osa tunnistetuista tRF:ista on peräisin kypsän sytosolisen tRNA:n 5’-ja 3’-päistä, mutta myös muita fragmentteja löytyi.
Next to miRNAs, the most abundant non-coding RNAs in prostate cancer cell lines were found to be fragments derived from tRNAs that are termed tRNA-derived RNA fragments (tRFs).
Eturauhassyöpäsolulinjoissa miRNA:iden jälkeen toiseksi yleisin ryhmä ei-koodaavia RNA:ita ovat tRNA:ista peräisin olevat fragmentit (tRFs).
Interestingly, the normalized expression ratio of tRF-315 and tRF-544, derived from tRNALys and tRNAPhe respectively, emerged as a good indicator of progression-free survival and as a candidate prognostic marker.
Normalisoitu tRNALys:stä ja tRNAPhe:stä peräisin olevien tRF-315:n ja tRF-544:n ilmentyvyyssuhde ennusti hyvin taudin etenemistä.
Deeper understanding of the molecular mechanisms of PC tumorigenesis is needed to discover more specific biomarkers of aggressive form of the disease.
Eturauhassyövän molekyylitason mekanismien tunteminen mahdollistaisi uusien taudin aggressiivisuutta kuvastavien biomarkkerien löytämisen.
Here, genome-wide miRNA expression analysis was performed on patient-derived, stem-like cells (SC), transit-amplifying cells and committed basal (CB) cells, enriched from briefly cultured primary prostate epithelial cells.
Tässä tutkimuksessa tehtiin genominlaajuinen miRNA-ilmentymisen analyysi potilaista peräisin olevista kantasolun kaltaisista soluista (SC), välivaiheen soluista ja sitoutuneista (CB) soluista.
In conclusion, a novel amplification, which may harbour important oncogenes, was identified in bladder cancer.
Yhteenvetona tutkimuksessa löydettiin uusi monistuma-alue, jossa saattaa sijaita rakkosyövän kehityksen kannalta tärkeitä onkogeenejä.
The heterogeneity of histologic and clinical features of PC is well known, but the mechanisms underlying the heterogeneity are not understood.
Taudin histologisen ja kliinisen käyttäytymisen monimuotoisuuden taustalla olevia mekanismeja tunnetaan huonosti.
Functional studies of miR-548c-3p overexpression in CBs showed increased dedifferentiation to a more stem-like phenotype.
Toiminnallisissa tutkimuksissa miR-548c-3p:n yli-ilmentyminen CB-soluissa vähensi erilaistumista kohti kantasoluilmiasua.