natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The explanations given for the epistolary features are unsatisfactory, and today the text is often recognized as a real letter.
Kirjemuodolle annetut selitykset ovat epätyydyttäviä, ja nykyään teksti usein tunnustetaan oikeaksi kirjeeksi.
The epistolary features have been explained as fiction, pseudepigraphy or following literary conventions.
Kirjemuoto on selitetty fiktiona, pseudepigrafiana tai kirjallisten traditioiden seuraamisena.
Things Past and Present : A Study on the Setting of the Epistle of Barnabas
Menneet ja nykyiset : tutkimus Barnabaan kirjeen johdanto-opista
Epistle of Barnabas, included in the collection of Apostolic Fathers, is an early christian text composed betweed \AD 70–135, today mostly known for its anti-Judaism.
Barnabaan kirje, joka kuuluu Apostolisiin isiin, on varhaiskristillinen teksti, joka ajoittuu vuosiin 70–135.
As the epistle is anonymous but includes repeating personal references, no clear parallel exists.
Koska kirje toisaalta on anonyymi, mutta kuitenkin sisältää paljon henkilökohtaisia kommentteja, vastaavia vertailutekstejä ei löydy.
These are handled in detail, including the more exotic ones.
Nämä käytiin yksityiskohtaisesti läpi, huomioiden myös harvinaisemmat perusteet.
It enjoyed some popularity in the early church, being for example included in Codex Sinaiticus.
Ensimmäisinä vuosisatoina se oli paikoin suosittu teksti, ja se sisältyykin esimerkiksi Codex Sinaiticukseen.
Evaluating these questions is an important basis for reconstructing the purpose of the epistle.
Johdanto-opillisten kysymysten tarkastelu on tärkeä lähtökohta kirjeen tarkoituksen tutkimukselle.
When evaluated, all the suggestions are revealed to be problematic, including the lately popular ones based on the Hadrianic temple of Jupiter, which might have never existed.
Kaikista näistä kuitenkin paljastuu lähemmässä tarkastelussa ongelmia, mukaanlukien viime aikoina suositusta ehdotuksesta, joka perustuu Hadrianuksen rakentamaan Jupiterin temppeliin – jota ei kuitenkaan kenties koskaan ollut olemassa.
Various locations have been suggested as the origin of the epistle with many different lines of evidence.
Monia eri seutuja on ehdotettu kirjeen alkuperäksi hyvin erilaisin perustein.
Nevertheless the text shows highly unified style and the Two Ways themes are present throughout.
Kirjeen teksti on kuitenkin tyylillisesti yhtenäinen ja Kahden tien opetuksen teemat näkyvät myös alkuosassa.
Also a couple of interesting subjects for future study were noticed along the way.
Ohessa tässä tarkastelussa löytyi pari mielenkiintoista uutta tutkimusaihetta
The main contributions of this work are settling the destination of the epistle and bringing the problems of the dating based on the Hadrianic temple to light.
Tämän tutkimuksen merkittävimmät tulokset ovat kirjeen vastaanottajan sijainnin ratkaiseminen ja Hadrianuksen rakentaman temppelin historiallisten ongelmien esiintuominen.
The purpose of this work is to treat in depth a set of introductory questions, which rarely receive in-depth treatments: unity, form, dating and provenance.
Tämän työn tavoitteena on tutkia joukkoa johdanto-opillisia kysymyksiä: yhtenäisyyttä, kirjallisuuslajia, ajoitusta ja alkuperäseutua.
The insight that a letter has both an origin and a destination makes it possible to settle one of these: The destination must have been in Egypt based on the early reception of the text there.
Tätä ymmärrystä hyödyntäen toinen näistä voidaan ratkaista: kirje on lähetetty Egyptiin, koska se tunnettiin varhain lähinnä siellä.
Despite clear epistolary features, it's often been suggested that the text isn't a true letter but a treatise.
Huolimatta tekstissä olevista kirjeen piirteistä, sen on usein ehdotettu olevan ennemminkin tutkielma.
In the past interpolatory theories have been proposed to explain some incoherencies in the text.
Tekstin tiettyjä epäjohdonmukaisuuksia selitettiin aikanaan redaktiokriittisillä hypoteeseilla.
There's also an abrupt transition in \ibibleverse{Barnabas}(17:) from theological to ethical teaching, a section known as the Two Ways, and an ancient Latin verion omits the Two Ways section.
Varhainen latinankielinen käännös ei sisällä tätä jälkimmäistä osuutta, joka tunnetaan myös nimellä Kaksi tietä.
In addition to this, the study seeks to highlight the importance of the local school markets, which has so far received relatively little attention in the Finnish debate.
Tämän lisäksi tutkimus pyrkii tuomaan esiin paikallisen tason koulumarkkinoiden merkitystä, joka on toistaiseksi jäänyt suomalaisessa keskustelussa verrattain vähäiselle huomiolle.
Local school markets and the link between school choices and urban school segregation : the case of North and North-East Helsinki
Paikalliset koulumarkkinat ja kouluvalintojen yhteys kaupunkikoulujen eriytymiseen : tapaus Pohjois- ja Koillis-Helsinki
Socio-economic indicators have been examined using data from Statistics Finland's grid database.
Sosioekonomisia indikaattoreita on tarkasteltu hyödyntäen Tilastokeskuksen ruututietokannasta saatuja tietoja.
Socio-economic variables would often seem to explain the popularity of some schools, but the relative wellbeing or disadvantage of school’s enrollment area did not explain all school choices made in northern and north-eastern Helsinki.
Sosioekonomiset muuttujat vaikuttaisivat osittain selittävän joidenkin koulujen suosiota, mutta alueen suhteellinen hyvä- tai huono-osaisuus ei ohjannut kaikkia Pohjois- ja Koillis-Helsingissä tehtyjä kouluvalintoja ja niiden suuntaa.
The study concentrates on pupils attending upper comprehensive schools in northern and north-eastern Helsinki, whose school choices have been studied using questionnaire data collected for the MetrOP-project (2010-2013).
Tarkasteluun on valittu Pohjois- ja Koillis-Helsingissä yläkoulua käyvät oppilaat, joiden kouluvalintoja ja niiden suuntaa on tutkittu MetrOP-projektia (2010-2013) varten kerätyn kyselyaineiston avulla.
The results of the study showed upper comprehensive schools in northern and north-eastern Helsinki were divided into those that attracted students much more strongly and to those that were less popular in the local school market.
Tutkimuksessa saatujen keskeisten tulosten perusteella Pohjois- ja Koillis-Helsingin yläkoulut jakaantuivat sellaisiin, jotka vetivät oppilaita puoleensa huomattavasti vahvemmin, sekä sellaisiin, jotka eivät paikallisilla koulumarkkinoilla olleet yhtä suosittuja.
Moreover, the study concentrates to analyse whether school choices are guided by the socio-economic characteristics of school’s enrollment area.
Lopuksi analyysia on syvennetty tutkimalla sitä, ohjautuivatko kouluvalinnat oppilasalueiden sosioekonomisten piirteiden mukaisesti.
The purpose of this study is to deepen the understanding of school choice mechanisms and to examine pupils’ school choices in a more limited small-scale area, rather than the whole city.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena onkin siirtää kouluvalintoja koskeva tutkimus tarkastelemaan koko kaupungin sijaan rajatummalla alueella tehtyjä kouluvalintoja.
In addition, identifiable school choice flows from one neighborhood to another could be found in the research area, confirming the assumption of greater attractiveness of some schools in respect to other ones in the vicinity.
Tämän lisäksi tutkimusalueella voitiin havaita tunnistettavia kouluvalintojen virtoja alueelta toiselle, joka vahvisti oletusta toisten yläkoulujen suuremmasta vetovoimasta suhteessa muihin lähialueen kouluihin.
A total of 794 students who attended upper comprehensive school in northern or north-eastern Helsinki and lived in the area could be extracted from the MetrOP data.
Yhteensä MetrOP-aineistosta voitiin poimia 794 sellaista oppilasta, jotka asuivat Pohjois- tai Koillis-Helsingissä ja kävivät alueella sijaitsevaa yläkoulua.
The signs of growing segregation between urban schools have shaken the perception of school equity in Helsinki during the last two decades and raised the question of whether school choices made by families are deepening the differences between schools.
Viime vuosikymmenten saatossa Helsingissä havaitut merkit kaupunginosien ja koulujen segregaation voimistumisesta ovat horjuttaneet käsitystä koulujen tasaisuudesta ja herättäneet kysymyksen siitä, voivatko kouluvalinnat toimia täällä osaltaan kouluja eriyttävänä mekanismina.
Therefore, it can be assumed that there is a more multifaceted set of factors influencing the local school markets and the choices made by local families.
Siksi kouluvalintojen virtojen takana voidaan olettaa olevan monisyisempi joukko tekijöitä, jotka vaikuttavat perheiden tekemiin valintoihin sekä näkemyksiin kaupungin – ja erityisesti oman lähialueen – eri yläkouluista.
The school choices made by the pupils have been studied with statistical methods which made it possible to examine the directions of school choice flows in the research area.
Oppilaiden tekemiä kouluvalintoja on tarkasteltu tilastollisin menetelmin vertailemalla osoitetietoja ja oppilaan käymää yläkoulua.
At the same time, recent observations have brought up concerns whether especially schools located geographically close to each other can be found segregated in Helsinki as well.
Samalla esiin on noussut huoli toisiaan maantieteellisesti lähellä sijaitsevien koulujen eriytyvistä toimintaympäristöistä ja koulujen suosiohierarkioiden vaikutuksista paikalliseen eriytymiskehitykseen.
Autonomous Administration of North and East Syria, AANES, was established in 2012.
Pohjois- ja Itä-Syyrian Autonominen Hallinto, AANES, perustettiin vuonna 2012.
It is de facto independent region and it hopes to operate as a part of unified Syria following principles of democratic confederalism.
Se on de facto itsehallinnollinen alue, ja sen pyrkimys on olla osa yhdistynyttä Syyriaa demokraattisen konfederalismin periaatteita seuraten.
Spatiality of Anarchism : Autonomous Administration of North and East Syria (AANES) viewed by Kurds and Western YPG-fighters interviewed in Europe
Anarkismin tilallisuus : Pohjois- ja Itä-Syyrian Autonominen Hallinto Euroopassa haastateltujen kurdien ja länsimaisten YPG-taistelijoiden näkökulmasta
The aim of this research is to understand and explain AANES using theoretical background of anarchist geography, which is one field of radical political geography.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on ymmärtää ja selittää AANES:a anarkistisen maantieteen avulla, mikä on yksi radikaalin poliittisen maantieteen suuntauksista.
The study draws on the data collected outside the research area through interviewing 7 research participants.
Aineisto on kerätty haastattelemalla seitsemää henkilöä tutkimuskohteen ulkopuolella Euroopassa.
The study navigates the research question of how society could be formed without state and what kind of spatial dimension such kind of post-statist society would have.
Tutkimusongelmana on tarkastella, miten yhteiskunta voidaan muodostaa ilman valtiota, ja millaisia tilallisia piirteitä tällaisella post-valtiollisella yhteiskunnan rakentamisella on.
The data is analyzed using deductive dialogical thematization, by arranging the findings into different themes.
Tutkimuksessa analyysimenetelmänä käytettiin deduktiivista dialogista tematisointia, jonka avulla tutkimusaineistosta löydettiin erilaisia teemoja.
The thematic components which were salient in the findings are building new spaces; questioning state; accepting the diversity of the region; undoing hierarchies and using anarchist means.
Niitä ovat muun muassa uuden tilan luominen, valtion kyseenalaistaminen, yhteiskunnan moninaisuuden hyväksyminen, erilaisten hierarkioiden purkaminen ja anarkististen keinojen käyttö.
The findings offer insight into components of post-statist building of society.
Tutkimuksessa löydettiin post-valtiollisen yhteiskunnan rakentamisen osia.
The findings demonstrate that anarchist geography is useful tool to understand and study post-statist formation of society of AANES.
Tutkimuksessa havaitaan, että anarkistinen maantiede on hyödyllinen näkökulma tarkastellessa post-valtiollista yhteiskunnan muodostusta AANESin tapauksen kohdalla.
The traditional symbols of a nation are its own language, flag, money and landscape.
Perinteisiä kansakunnan symboleja ovat oma kieli, lippu, raha ja maisema.
They have been used to build national identity all over the world.
Kansallista identiteettiä on kaikkialla maailmassa rakennettu niiden avulla.
In Finland, geographers played a role in the creation of the concept of landscape at the turn of the 19th and 20th centuries.
Suomessa maantieteilijöillä oli rooli maisema-käsitteen synnyssä 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa.
The map is, of course, the most common and familiar example of this, but geographers quickly adopted photographs as well.
Kartta on tästä tietenkin yleisin ja kaikille tuttu esimerkki, mutta maantieteilijät ottivat nopeasti käyttöön myös valokuvat.
In 1992, a working group set up by the Ministry of the Environment selected 27 national landscapes that best reflect Finnish nature, environment and culture in different parts of our country.
Vuonna 1992 Ympäristöministeriön asettama työryhmä valitsi 27 kansallismaisemaa, jotka parhaiten kuvastavat suomalaista luontoa, ympäristöä ja kulttuuria eri puolilla maatamme.
Content analysis was originally developed for written materials, but it is also used for pictorial materials.
Sisällönanalyysi on kehitetty alun perin kirjallisia aineistoja varten, mutta sitä hyödynnetään myös kuvallisiin aineistoihin.
Geographical research has always included visual materials, both as the subject of research and as its illustrator.
Maantieteelliseen tutkimukseen ovat aina kuuluneet visuaaliset aineistot, niin tutkimuksen aiheena kuin sen kuvittajanakin.
"Greetings from this lovely mountain" : Koli national landscape as depicted in postcards
"Tervehdys tältä ihanalta vuorelta" : Kolin kansallismaisema postikorteilla
It was used to categorize the most common themes and categories from postcards.
Sen avulla luokittelin postikorteilta yleisimpiä teemoja ja kategorioita.
There were three research questions: What kind of image of Finland has been produced with postcards?
Tutkimuskysymyksiä oli kolme: Minkälaista Suomi-kuvaa postikorteilla on tuotettu?
The aim of this study is to look at landscape postcards as performers and builders of the Finnish national landscape.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on tarkastella maisemapostikortteja suomalaisen kansallismaiseman esittäjinä ja rakentajina.
Both natural and urban landscapes were included, which could be considered as the most representative shots of the features of their areas.
Mukaan otettiin sekä luonto- että kaupunkimaisemia, joita voitiin pitää edustavimpina otoksina alueittensa piirteistä.
The research material was 72 postcards sent from Koli.
Tutkimusaineistona oli 72 postikorttia, jotka oli lähetetty Kolilta.
Landscape postcards are therefore well suited as research material.
Maisemapostikortit sopivat siis hyvin tutkimusaineistoksi.
What kind of image of Finland does the sender of postcards himself create and share?
Minkälaisia tarinoita Kolin postikortit välittävät kuvina ja teksteinä Millaista kuvaa Suomesta postikorttien lähettäjä itse luo ja jakaa eteenpäin.
I studied the Koli national landscape and postcards depicting it as my research subject.
Valitsin tutkimuskohteeksi Kolin kansallismaiseman ja sitä esittävät postikortit.
The research data was categorized using John Agnew's place theory.
Tutkimusaineisto luokiteltiin soveltaen John Agnew:n paikkateoriaa.
The structure of the study is a case study because it examines one specific phenomenon and the factors associated with this phenomenon.
Tutkimus on rakenteeltaan tapaustutkimus, koska siinä tutkitaan yhtä tiettyä ilmiötä ja tähän ilmiöön liittyviä tekijöitä.
Researching the development of transport networks and regional impacts of transport networks have a strong tradition in geography research tradition.
Liikenneverkkojen muotoutumisella ja liikenneverkkojen alueellisten vaikutusten tutkimuksella on vahvat perinteet maantieteen tutkimustraditiossa.
In particular, the aim was to examine how the conflicts originated, what they were like in nature and in their involvement, and how they were resolved.
Tarkoituksena oli erityisesti tutkia, miten konfliktit saivat alkunsa, millaisia ne olivat luonteeltaan ja osallisiltaan ja miten niitä pyrittiin ratkaisemaan.
Conflicts often occur in designing of large infrastructure projects, especially if projects are planned for urban areas and the built environment.
Suurien infrastruktuurihankkeiden suunnittelussa esiintyy usein konflikteja, etenkin jos hankkeita suunnitellaan kaupunkialueille ja rakennettuun ympäristöön.
The four conflicts were not isolated of each other, but all had some similar characteristics and those involved were also partly the same.
Nämä neljä konfliktia eivät olleet toisistaan irrallisia, vaan niissä kaikissa oli samankaltaisia piirteitä ja myös osalliset olivat osittain samoja.
These were the conflict between the cities of Helsinki and Vantaa over the urban structure, the conflict between the City of Vantaa and other municipalities over the growth machine, the conflict between the City of Vantaa, the Finnish state and Finavia over power and interests, and the conflict between the City of Vantaa and the residents over commitment to a place.
Nämä olivat Helsingin ja Vantaan kaupunkien välinen konflikti kaupunkirakenteesta, Vantaan kaupungin ja muiden kuntien välinen konflikti kasvukoneesta, Vantaan kaupungin, valtion ja Finavian välinen konflikti vallasta ja intresseistä sekä Vantaan kaupungin ja asukkaiden välinen konflikti paikkaan sitoutumisesta.
Successful handling and resolution of planning conflicts are often essential factors not only from the point of view of the implementation of projects, but also from the point of view of their perceived legitimacy.
Suunnittelukonfliktien onnistunut käsittely ja ratkaisu ovat usein olennaisia tekijöitä paitsi hankkeiden toteutumisen, myös niiden legitimiteetin eli koetun oikeutuksen näkökulmasta.
Simultaneously, the research perspective became a Vantaa-based one.
Tutkimusnäkökulma muotoutui siis samalla Vantaa-lähtöiseksi.
Planning conflicts may not be clear and predictable, but also complex and multilateral, and those involved in the conflict may not necessarily play only one role during the conflict.
Suunnittelukonfliktit eivät välttämättä ole selkeitä ja ennalta arvattavissa, vaan myös monimutkaisia ja monitahoisia eikä konfliktiin osallistuneilla välttämättä ole konfliktin aikana yhtä selkeää roolia.
The analysis of the data also showed that the parties involved in the conflicts also formed a loose strategic alliance with each other, whose members were in turn cooperating and alternately in conflict with each other.
Aineiston analyysin perusteella voitiin todeta myös, että konfliktien osalliset muodostivat myös keskenään löyhän strategisen yhteenliittymään, jonka jäsenet olivat vuoroin yhteistyössä ja vuoroin konfliktissa keskenään.
The theoretical framework for research consisted in particular of conflict theories related to land use planning and general planning theories.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys koostui erityisesti maankäytön suunnitteluun liittyvistä konfliktiteorioista sekä yleisistä suunnitteluteorioista.
The interview material was categorized and analyzed accordingly.
Haastatteluaineisto litteroitiin ja analysoitiin vastaavasti.
Written research material was processed and analyzed by theoretically controlled content analysis, mirroring the research data into a theoretical framework.
Kirjallista tutkimusaineistoa käsiteltiin ja analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin keinoin peilaten tutkimusaineistoa teoreettiseen viitekehykseen.
The view of the Vantaa-based planners was chosen as a research perspective because they supposedly had the most extensive experience of conflicts in the planning process of the Ring Rail Line at different stages of the project, at local, regional and national level.
Vantaalaisten suunnittelijoiden näkemys valittiin tutkimusnäkökulmaksi, koska heillä oli oletettavasti laajin kokemus Kehäradan suunnittelussa ilmenneistä konflikteista hankkeen eri vaiheissa niin paikallisella kuin alueellisella ja valtakunnallisella tasollakin.
Through the interview material, the viewpoint of the planners was strongly expressed in accordance with the chosen research perspective.
Haastatteluaineiston kautta tuli vahvasti esiin vantaalaisten suunnittelijoiden näkemys valitun tutkimusnäkökulman mukaisesti.
Based on categorization and theory-controlled content analysis, it was found that there were four main or most important conflicts in the planning process of the Ring Rail Line.
Luokittelun ja teoriaohjaavan sisällönanalyysin perusteella todettiin Kehäradan suunnittelussa olleen neljä pääasiallista tai tärkeintä konfliktia.
The research material consisted primarily of project planning documents, news and other media material related to the project, and interview material produced by semi-structured thematic interviews targeted at selected planners.
Tutkimusaineisto koostui etupäässä hankkeen suunnitteluasiakirjoista, hankkeeseen liittyvistä uutis- ja muusta media-aineistosta sekä valituille suunnittelijoille kohdistettujen puolistrukturoitujen teemahaastatteluiden tuottamasta haastatteluaineistosta.
The categorization was substantially complemented by interview material and direct quotes from interviewees.
Luokittelua täydensi olennaisesti haastatteluaineisto ja siitä tehdyt haastateltavien suorat lainaukset.
A common feature of the consortium was to get the Ring Rail Line implemented, even though there were occasional disagreements about the objectives and significance of the project.
Yhteenliittymän yhteinen piirre oli saada Kehärata toteutettua, vaikka tavoitteista ja merkityksestä oltiinkin ajoittain erimielisiä.
This allowed conclusions to be drawn from the material on the basis of a theoretical framework and to form an understanding of the conflicts at different stages of the project and the nature and those involved in the conflicts.
Näin aineistosta voitiin teoreettisen viitekehyksen perusteella tehdä päätelmiä ja muodostaa käsitys hankkeen eri vaiheiden konflikteista sekä niiden luonteesta ja osallisista.
Conflicts in Planning the Ring Rail Line : a Planner`s Point of View
Konfliktit Kehäradan suunnittelussa : suunnittelijanäkökulma
The material was categorized according to the perceptions of those involved in the conflicts in relation to the target area, significance and potential of the Ring Rail Line.
Aineistoa luokiteltiin konfliktien osallisten käsitysten mukaan suhteessa Kehäradan vaikutusalueeseen, merkitykseen ja potentiaaliin.
Research into conflicts in land use is also an important part of geographical research.
Myös maankäytössä esiintyvien ristiriitojen – suunnittelukonfliktien - tutkimus on tärkeällä sijalla maantieteellisessä tutkimuksessa.
This master's thesis examined the conflicts in planning of a large infrastructure project in Vantaa – the Ring Rail Line.
Tässä pro gradu-tutkielmassa tutkittiin Vantaalla sijaitsevan suuren infrastruktuurihankkeen – Kehäradan – suunnittelussa ilmenneitä konflikteja.
The research perspective was the view of the planners who worked for the City of Vantaa and thus became involved in conflicts that occurred in the design of the Ring Rail Line.
Tutkimusnäkökulmana oli Vantaan kaupungin palveluksessa olleiden suunnittelijoiden näkemys Kehäradan suunnittelussa ilmenneistä konflikteista.
North Karelia, Kainuu and Lappland were not included in this temporal change study as there were not available the oldest parish maps in these areas.
Pohjois-Karjala, Kainuu ja Lappi jäivät ajallisen tutkimuksen ulkopuolella, koska näiltä alueilta ei ole pitäjänkarttoja.
A significant result was that the total area of meadows in Finland was not so low as estimations have given reason to expect.
Tärkeä tutkimustulos on, että niittyjen kokonaismäärä ei ole tämän karttainventoinnin tulosten perusteella laskenut keskimäärin niin paljon kuin monet arviot ovat antaneet olettaa.
Decreasing of meadows in Finland : area of meadows and changes in it during 1925-1992 : a map survey – inventory report
Niittyjen väheneminen Suomessa : niittyjen määrä ja niittymäärän muutos 1925-1992 : karttatutkimus-inventointiraportti