natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The exact mechanisms leading to type 1 diabetes are still mostly unknown, but genetic and environmental factors are involved.
Sairauden syntymekanismit ovat edelleen osittain tuntemattomia, mutta tiedetään, että sekä geneettiset- että ympäristötekijät osallistuvat joskus pitkäänkin kestävään tautiprosessiin.
Type 1 diabetes is an autoimmune disease caused by T-cell-mediated destruction of the insulin-producing beta cells of the pancreas.
Tyypin 1 diabetes on immuunivälitteinen sairaus, jossa kehon oma puolustusjärjestelmä tuhoaa haiman insuliinia tuottavia beetasoluja.
This doctoral study aimed at characterizing novel immune responses associated with the development of type 1 diabetes.
Tämän väitöskirjatutkimuksen tarkoituksena oli tunnistaa uusia, sairauden kehittymiseen liittyviä, immuunivasteita.
Th17 immunity and plasticity associate with type 1 diabetes disease progression from advanced beta-cell autoimmunity to clinical disease.
Kohonnut Th17-immuniteetti ja Th17-solujen plastisuus liittyvät taudin kehittymiseen siirryttäessä esidiabeteksesta kohti kliinistä tyypin 1 diabetesta.
Furthermore, we investigated the possible protective role of vitamin D in beta-cell autoimmunity in young children from Finland and Estonia, two countries differing in the incidence of type 1 diabetes, standards of living, and vitamin D fortification of foods at the time of the study.
Halusimme myös tutkia D-vitamiinin mahdollista suojaavaa vaikutusta nuorissa suomalaisissa ja virolaisissa lapsissa, joilla on kohonnut riski sairastua tyypin 1 diabetekseen.
A low concentration of serum 25-hydroxyvitamin D (25(OH)D) during the first trimester of pregnancy was not associated with type 1 diabetes in the offspring.
Alhainen D-vitamiinipitoisuus varhaisraskauden aikana ei liittynyt taudin kehittymiseen lapsilla.
The aims of this study were to investigate the role of vitamin D during the fetal period for type 1 diabetes by analyzing first-trimester serum samples from mothers of healthy and diabetic children.
Yhtenä tavoitteena oli määrittää äidin veren D-vitamiinitasoja varhaisraskauden ajalta, ja tutkia, onko tasoilla merkitystä siihen, sairastuuko lapsi myöhemmin tyypin 1 diabetekseen.
Additionally, we investigated the timing of upregulation of T helper (Th)17 immunity and the role of Th17 plasticity in the development of type 1 diabetes in prediabetic children.
Lisäksi halusimme selvittää aiemmin tyypin 1 diabetekseen liitetyn T-auttajasolupopulaation (Th17-solut) merkitystä tyypin 1 diabetekseen ja näiden solujen erittämien välittäjäaineiden muutoksen (nk. plastisuus) merkitystä taudin kehittymiseen lapsilla.
We observed that Th17 immunity, and increased plasticity of Th17 cells is associated with advanced beta-cell autoimmunity and it correlated with clinical parameters.
Voimistunut Th17-immuniteetin aktivaatio ja näiden solujen muuntuminen samanaikaisesti Th17- ja Th1-solujen välittäjäaineita erittäviksi soluiksi, näytti liittyvän pitkälle edenneeseen esidiabetekseen.
To conclude, vitamin D is not a direct protective factor in the development of beta-cell autoimmunity or type 1 diabetes.
Tulosten perusteella voidaan todeta, että varhaisraskauden tai varhaislapsuuden aikaisilla matalilla D-vitamiinitasoilla ei ole suoraa yhteyttä esidiabeteksen tai tyypin 1 diabeteksen kehittymiseen.
We did not find differences in the vitamin D status or active hormone levels (1,25-dehydroxyvitamin D (1,25(OH)₂D)) of vitamin D between the study groups.
Vaikka ryhmillä oli erilaiset riskitasot sairastua tyypin 1 diabetekseen, niin emme kuitenkaan havainneet ryhmien välillä eroja D-vitamiinin tai aktiivisen hormonin tasoissa.
These data may provide new tools for improved disease development monitoring, for identifying high-risk individuals and for developing disease-preventing methods.
Sen lisäksi, että Th17-solujen plastisuus tarjoaa mahdollisen työkalun kohonneessa riskissä olevien yksilöiden tunnistamisessa, se saattaa tarjota myös mahdollisuuden kehittää lääkkeitä tyypin 1 diabeteksen puhkeamisen estämiseksi.
One environmental factor we focused on was vitamin D, since epidemiological data have associated it with type 1 diabetes and it has a direct effect on T cells.
Tutkimuksessa keskityttiin veren T-auttajasoluihin, joiden uskotaan osallistuvan beetasolujen tuhoamiseen, sekä ympäristötekijöistä D-vitamiiniin, jonka on ajateltu mahdollisesti suojaavan taudilta.
Participants’ (n=129) mean age was 82.8 years, 69.8% were female and mean number of prescription medicines in use was 13.1.
Tutkittavien (n=129) keski-ikä oli 83 vuotta, 70 % oli naisia ja käytössä oli keskimäärin 13 reseptilääkettä.
Studies II–III were conducted in primary care in the city of Lohja, Southern Finland.
Osatyöt II-III toteutettiin Lohjan kotihoidossa.
Prospective medication risk management in primary care : Enhancing coordination of care and community pharmacists' participation
Avohoidon lääkitysturvallisuus : tehostettu lääkehoidon koordinaatio ja riskien hallinta apteekin ja kotihoidon yhteistyönä
System-based risk management theory and the action research method were applied to construct the collaborative procedure utilizing each profession’s existing resources in medication risk management of older (>65 years, n=191) home care clients.
Työssä II kehitettiin toimintatutkimusta käyttäen koordinoitu toimintamalli iäkkäiden (>65 vuotta) kotihoidon asiakkaiden lääkitysriskien tunnistamiseen ja ratkaisemiseen hyödyntäen olemassa olevia kotihoidon, apteekin ja lääkäreiden resursseja.
In study III, an RCT study design was used to assess the impact of the CoMM on medication risks identified in drug regimens of older home care clients over a one-year period.
Osatyössä III tutkittiin toimintamallin vaikuttavuutta vertaamalla lääkitysriskimuutoksia interventio- ja kontrolliryhmissä vuoden seuranta-ajalla.
Potential DDIs were analyzed for 276,891 dispensed prescriptions and they were associated with 11.2% of the prescriptions.
Lääkeyhteisvaikutusten riski liittyi 11,2 % resepteistä, vakavimpien riski löytyi 0,5 % resepteistä.
This study indicated that practitioners in Finnish health care are not well acquainted with systems thinking, a fact which needs to be addressed in the future.
Tutkimus osoitti, että nykyisessä terveydenhuoltojärjestelmässä koordinaatiota on vaikea rakentaa.
In study II, the developed care coordination model (CoMM) was feasible for screening and reviewing medications of a high number of older home care clients in order to identify clients with severe DRPs and provide interventions to solve them, utilizing existing primary care resources.
Osatyössä II kehitettiin koordinoitu, moniammatillinen toimintamalli iäkkäiden kotihoidon asiakkaiden lääkitysriskien tunnistamiseen ja selvittämiseen.
Study II produced a 5-stage medication management model (CoMM) suitable for screening medications of a high number of home care clients and identifying clients with potential clinically significant drug-related problems (DRPs).
Apteekin (Lohjan 1. apteekki) farmasistit toteuttivat tarvittavat lääkehoidon arvioinnit ja tutkittavien omalääkärit päättivät mahdollisista lääkemuutoksista.
The aim of this study was to enhance prospective medication risk management in outpatient care, by enhancing coordination of care with community pharmacists’ participation and use of risk management screening tools available.
Väitöstutkimuksessa tutkittiin avohoidon lääkitysturvallisuutta ennakoivan riskienhallinnan näkökulmasta.
The core of the model was the triage meetings that proved to be a feasible method for customizing comprehensiveness of collaborative medication reviews, according to their clinical needs while minimizing physicians’ time demands.
Tunnistettujen riskien ja ajantasaisten lääkityslistojen perusteella arvioitiin tarkempien lääkehoidon arviointien tarve hyödyntämällä ns. triage-menettelyä.
The intervention did not show an impact on the medication risks between the original intervention group and the control group in the intention to treat analysis, but the per protocol analysis indicated a tendency for effectiveness, particularly in optimizing central nervous system medication use (benzodiazepines).
Toimintamallin vaikuttavuutta ei pystytty osoittamaan ryhmien välisessä vertailussa, koska 50 %:ssa tunnistettuihin lääkehoidon ongelmiin ei puututtu.
Particularly, further investigation is needed on system-based factors contributing to situations where identified preventable clinically significant medication risks are left unsolved, as well as the relationship between inappropriate medication use and medication errors.
Tämä johtuu useista järjestelmälähtöisistä syistä, joita tulisi tutkia tarkemmin olemassa olevien resurssien, kuten apteekkien, tehokkaammaksi hyödyntämiseksi lääkehoitojen riskienhallinnassa.
In study I, all DDI alerts issued by the online surveillance system were collected during a one-month period in 16 out of 17 University Pharmacy outlets in Finland, covering approximately 10% of the national outpatient prescription volume.
Lääkeyhteisvaikutusten yleisyys tutkittiin kuukauden aikana YA:n toimipisteistä toimitetuista resepteistä (n=280 000).
Medication risks assessed related to potentially inappropriate medications (PIMs), excessive use of psychotropics, anticholinergic and serotonergic load, as well as clinically significant DDIs.
Yleisimmin nämä koskivat tulehduskipulääkkeiden yhteiskäyttöä varfariinin tai metotreksaatin kanssa.
The surveillance system was based on the FASS database, which categorizes DDIs into four classes (A–D) according to their clinical significance.
Tutkimus koostuu kolmesta osatyöstä, jotka ajoittuvat suomalaisen järjestelmälähtöisen lääkitysturvallisuustyön eri vaiheisiin.
Keywords: agriculture, structural change, livestock farms, efficiency, intensity, agglomeration
Asiasanat: maatalous, rakennemuutos, kotieläintalous, tuottavuus, tehokkuus, intensiteetti, agglomeraatio
An awareness of these issues is crucial when agri-environmental policies are developed.
Nämä seikat on syytä huomioida maatalouden ympäristöpolitiikkaa kehitettäessä.
This shift represents 64% of the total area available for spreading in 2010 and 15% of the total utilized agricultural area of the regions studied.
Tämä muutos edustaa 64 prosenttia vuoden 2010 kokonaislevityspinta-alasta ja 15 prosenttia tutkittujen alueiden kokonaispelto-pinta-alasta.
This dissertation examines the impact of this structural change in Finland and Northern Europe as it affects agricultural land use.
Tässä työssä tarkastellaan kehityksen vaikutuksia Suomessa ja osin Pohjois-Euroopassa maatalousmaan käytön näkökulmasta.
The crux of the issue is the nutrient composition of manure: By the year 2030, farms housing more than 500 livestock units will likely produce more than two-thirds of all manure phosphorus, whereas the proportion in 2010 was one-third.
Tulosten mukaan vuoteen 2030 mennessä yli 500 eläinyksikön kokoluokan tilat tuottavat yli kaksi kolmasosaa kaikesta lannan fosforista, kun vuonna 2010 vastaava osuus oli noin kolmannes lannan kokonaisfosforista.
It contributes to the literature through insights into the possible side-effects of the structural development studied, which highlights issues that deserve special attention.
Tutkimus täydentää olemassa olevaa tutkimuskirjallisuutta tuomalla tietoa rakennekehityksen mukanaan tuomista kitkakohdista maankäyttöön liittyen ja nostaa esiin eräitä kohtia, jotka ansaitsevat erityistä huomiota.
These tendencies 1) reduce efficiency, 2) limit cultivation opportunities and 3) lead to the concentration of nutrients on fewer farms.
Tilakoon kasvattaminen: 1) tilusrakenteen kustannuksella voi heikentää tuotannon tehokkuutta, 2) voi rajoittaa matalan panoskäytön viljelymahdollisuuksia ja 3) johtaa ravinteiden keskittymiseen entistä harvemmille tiloille ja luo siten painetta kehittää uusia ratkaisuja ravinteiden käyttöön.
The present research indicates that it is justified to promote land-use efficiency in livestock farming through farm consolidation pro-grams and by promoting cooperation between farmers.
On perusteltua edistää maankäytön tehokkuutta tilusjärjestelyiden avulla ja edistämällä viljelijöiden välistä yhteistyötä.
This development would in-duce a need for growing farms to acquire 4.9 million hectares of land from exiting farms in order to meet the current manure spreading requirements.
Kehityksen myötä kasvavat tilat joutuvat hankkimaan 4,9 miljoonaa hehtaaria lannanlevitysalaa.
The results suggest that despite it being economically justified to seek economies of size in agriculture, contrasting and/or countervailing tendencies can be identified that are related to land management.
Tuloksiin perustuen voidaan todeta, että vaikka maatilojen koon kasvattaminen on taloudellisesti perusteltua, rakennekehitys aiheuttaa maankäyttöön liittyen myös ristiriitaisia vaikutuksia.
One alternative to high-intensity production that has been put forward is a strategy based on low input use.
Vaihtoehtona tavanomaiselle, intensiiviselle panoskäytölle perustuvalle kotieläintaloudelle on esitetty matalan panoskäytön strategiaa, jossa pyritään vähentämään ostopanosten käyttöä ja hyödyntämään vahvemmin luonnon omia prosesseja.
While any incentive to cultivate clover-grass was found to be highly dependent on the price of nitrogen, increasing the yield of clover-grasses (i.e., decreasing the gap in yield vis-à-vis intensive grass production) would also effectively promote clover cultivation.
Näin ollen, tilusjärjestelyissä sekä lohkojen etäisyyden vähentämisellä (lohkojen vaihdot) että lohkokoon kasvattamisella (lohkojen yhdistämiset) voidaan saavuttaa merkittäviä hyötyjä tuotannon tehostumisen kautta.
In most instances, efforts to achieve economies of size account for past and ongoing growth in farm size: Farms seek possibilities to gain efficiency and productivity in order to keep their viability in the face of growing production costs.
Kuten kaikessa yritystoiminnassa, myös kotieläintuotannossa elinkelpoisuuden säilyttämiseksi on jatkuva paine pyrkiä tuottavuuden kasvattamiseen ja siten tuotantokustannusten hillitsemiseen.
They are advantageous in that they require less nitrogen fertilization than pure hay grasses yet provide a higher protein content for livestock.
Tällöin odotettavissa on yleensä intensiivistä nurmea alhaisempi satotaso, mutta sadon valkuaispitoisuus voi olla hyvällä tasolla.
Average technical efficiency has increased but only slightly; more importantly, a higher share of the total production volume is produced with higher technical efficiency.
Vuotuinen tekninen kehitys oli 1,4 % ja tekninen tehokkuus suhteessa parhaiden tilojen muodostamaan rintamaan koko tarkastelujaksolla keskimäärin 79 %.
In the northern European context, clover-grass-based for-ages are suitable for sustainable low-input or organic dairying.
Pohjois-Eurooppaan soveltuva esimerkki voisi olla biologisen typensidonnan vahvempi hyödyntäminen nurmentuotannossa apilanurmia viljelemällä.
One factor affecting the technical efficiency of dairy farms is parcel structure, that is, the size of and distance to field parcels.
Taloudellisesti olennaisin tekijä on tuotantokustannusten suhde tuotannon laajuuteen.
Livestock production has been shifting towards larger production units, with the number of small livestock farms rapidly decreasing as a result.
Kotieläintuotannon rakennekehitys on edennyt nopeasti kohti suurempaa tilakokoa.
Structural Change in Livestock Farming : Research from Finland and the other Baltic littoral countries
Tutkimuksen kolmannessa esseessä tarkasteltiin kuinka lannan ravinteet jakaantuvat erikokoisille tiloille kahdeksassa eri Itämeren rannikkovaltiossa.
Yet, the potential for clover-grass was found to be limited due to the excessive quantity of manure nitrogen at average dairy farm stocking rates.
Havaittiin myös, että tavanomaisessa maidontuotannossa kotieläinten lannan typpeä muodostuu suhteessa pinta-alaan niin paljon, että sen käyttö tasaisesti viljelyssä voi alkaa rajoittamaan apilan menestymistä nurmiseoksissa.
It is also advisable to enact manure nutrient regulation in the supranational context.
Lannan ravinteiden käyttöä on syytä tarkastella eri maissa yhteneväisin perustein.
As livestock farms that continue to operate are growing larger and housing more animals, effects can be expected where the use of manure is concerned.
Kotieläintilojen lukumäärän vähentyminen ja toisaalta jatkavien tilojen koon kasvu aiheuttavat myös lannan ravinteiden keskittymistä harvemmille tiloille.
Significantly, this would not entail additional costs for milk producers or society, a finding arguing for encouraging the development of clover varieties and cultivation practices.
Näiden perusoletusten vallitessa, erilaisia keinoja kannustaa tiloja matalampaan panoskäyttöön apilanurmien hyödyntämisen avulla tarkasteltiin Suomen maataloutta kuvaavan DREMFIA-sektorimallin avulla.
The work comprises three substudies as well an introductory synopsis.
Näistä olennaisimmat voidaan tiivistää kolmeen kohtaan.
In the case of Finnish dairy farms, increased productivity is mostly attributable to advances in technology.
Tarkasteltaessa tuotantomäärän ja tehokkuuden suhdetta, havaittiin että suhteellisesti entistä suurempi osa maidosta tuotettiin kaikkein tehokkaimmassa maidontuottajajoukossa, kun vertailtiin tutkimusjakson alkua ja loppua.
Improving parcel structure would thus be an ap-propriate measure in the effort to improve technical efficiency.
Neutraalein tapa tukea apilanurmia on satotason kehittäminen.
Her overall importance to the Finnish eugenics’ movement was therefore quite remarkable.
Hänen kokonaismerkityksensä suomalaiselle rotuhygienialle oli varsin huomattava.
In the field of Finnish eugenics, Hainari was one of the few active, respected key players among women.
Suomalaisen rotuhygienian kentässä Hainari oli yksi harvoista aktiivisista rotuhygienian avaintoimijoista naisten keskuudessa.
Under her leadership, the Committee on Chastity addressed and commented on issues such as prostitution, sex crimes, marriage law, the treatment of the feeble minded, as well as the care of ill-mannered children.
Hänen johdollaan siveellisyyskomitea käsitteli ja otti kantaa kysymyksiin prostituutiosta, seksuaalirikoksista, avioliittolainsäädännöstä, älyllisesti kehitysvammaisten hoidosta ja pahantapaisina pidettyjen lasten huollosta.
Positive eugenics was therefore thought to be a supportive measure for those whose genetic heritage was considered of high quality.
Positiivinen rotuhygienia merkitsi tukitoimia niille, joiden geenejä pidettiin riittävän laadukkaina.
Her attitude towards moral reform aimed primarily at building society upon a morally virtuous, Christian base.
Moraalireformilla pyrittiin nostamaan yhteiskunnan moraali kristillis-siveelliselle pohjalle.
The dissertation studies the Association Activist Tilma Hainari (1861–1940) and her attitude towards moral reform and eugenics in the Finnish context.
Väitöskirjassa tarkastellaan suomalaisen järjestövaikuttaja Tilma Hainarin (1861−1940) moraalireformi- ja rotuhygienia-ajattelua ja toimintaa, niiden vaikutteita, kehittymistä ja ilmenemismuotoja sekä niiden suhdetta hänen uskonnolliseen vakaumukseensa.
The common goal of Hainari’s religiously motivated work on moral reform and her efforts at implementing eugenics was the nation’s morality, which aimed at promoting the best of both the fatherland and the nation.
Hainarin moraalireformi- ja rotuhygieniatyöllä oli yhteinen päämäärä, kansakunnan korkea moraali, jonka hän katsoi edistävän isänmaan ja kansan parasta.
In negative eugenics, reproductive isolation, marriage prohibition, sterilization, and castration were used to prevent the reproduction of individuals classified as biologically unfit.
Negatiivisessa rotuhygieniassa taas kelvottomana pidettyjen lisääntyminen pyrittiin estämään eristämisellä, avioliittokielloilla, steriloinnilla tai kastroinnilla.
Tilma Hainari’s moral reform activities intertwined eugenic ideas with traditional Christian-centred charity thinking.
Hainarin moraalireformitoiminnassa kristillistä lähimmäisenrakkautta korostavaan ajatteluun nivoutui rotuhygieenisiä käsityksiä.
The core idea behind her attitude towards eugenics was to improve the quality of future generations.
Rotuhygienian ydinajatus oli parantaa tulevien sukupolvien laatua, jota pidettiin perinnöllisyyden määräämänä.
Hainari saw the actions of eugenics as a part of the efforts of do-gooders and thought that her actions had pure motives, good intentions and served an altruistic purpose.
Hän näki rotuhygieeniset toimenpiteet maailmanparannuspyrkimyksinä ja katsoi toimivansa hyvässä tarkoituksessa ja pyyteettömästi.
Hainari held senior positions in society, disseminated doctrines, outlined work, and directed the discussions on the issues of morality and eugenics.
Hainari katsoi puhdistavansa Suomea siveellisemmäksi, kun hän vartioi yhteiskunnan moraalia, vastusti epäsiveellisyyttä ja pyrki muuttamaan moraalikysymyksiin liittyviä lakeja.
As the chairwoman of the Committee on Chastity in the Finnish National League for Women, she became a guardian of morals in the country and the spokesperson and main figure in chastity work.
Hainarin mukaan ainoastaan uskonnon puhdistama ihminen täytti moraalireformityön korkeat eettiset vaatimukset, Maan laajuisen naisten kattojärjestön siveellisyyskomitean puheenjohtajana Tilma Hainarista tuli maan moraalinvartija, siveellisyystyön äänitorvi ja keulakuva.
As a social influencer and opinion leader, Hainari had the rare opportunity as a woman of her time to gain widespread visibility for her message.
Yhteiskunnallisena vaikuttajana ja naisten mielipidejohtajana Hainarilla sai sanomalleen näkyvyyttä, ja myös valtiovallan tasolla häntä pidettiin asiantuntijana moraalireformissa ja rotuhygieniassa.
The research also focuses on the relationship between religiosity and eugenics, where religion lay at the heart of Hainari’s life and activities.
Uskonnollisuus oli Tilma Hainarin elämän ja toiminnan ydintä.
Hainari also supported, to some extent, positive eugenics, in promoting support for families and improving their living conditions.
Hän edisti erityisesti negatiivisen rotuhygienian kontrollitoimenpiteitä, mutta puhui jonkin verran myös positiivisen rotuhygienian puolesta.
In this case, the hard measures that she often favoured, had not worked, and Hainari had to give up supporting the Prohibition Act. Hainari’s ethical justification for negative eugenics was above all the moral obligation of the society to protect its citizens from degeneration.
Hainari perusteli rotuhygieniaa eettisesti, koska hänen mukaansa yhteiskunnalla oli moraalinen velvollisuus suojella kansalaisia rappeutumiselta, jota hän katsoi eri tavoin poikkeavien aiheuttavan.
On the one hand, God was seen as a judge who punished sins.
Hänen Jumalansa oli toisaalta ankara tuomari, toisaalta hyvä isä ja suojelija.
Moral reformist and eugenist Tilma Hainari considered her actions as purifying Finland in three ways.
Siveellisemmän Suomen puolesta : Tilma Hainari uskonnollisena moraalireformistina ja rotuhygienian edistäjänä 1904-1934
Secondly, she dictated moral rules to renew social morality.
Rotuhygieniasta tuli hänelle yksi keino toteuttaa moraalireformin päämääriä.
In addition, we assessed the effects of the two different levels of PaCO2, arterial oxygen tension (PaO2) and MAP on markers of neurological and myocardial injury, cerebral oxygenation, and epileptic activity.
Lisäksi tutkimme, miten erilaiset hiilidioksidi-, happi- ja verenpainetasot vaikuttavat aivovaurion ja sydänlihasvaurion laajuutta kuvaavien merkkiaineiden pitoisuuksiin, aivojen happeutumiseen ja epileptiseen aktiviteettiin.
Carbon dioxide, oxygen, and blood pressure after cardiac arrest and resuscitation
Hiilidioksidi-, happi- ja verenpainetasojen merkitys sydänpysähdyksestä elvytetyn potilaan tehohoidossa
High-normal PaCO2 and moderate hyperoxia resulted in increased cerebral oxygenation, but this was not associated with the extent of brain injury.
Korkeampi happi- ja hiilidioksiditaso johti korkeampaan aivojen happisaturaatioon, mutta sillä ei ollut yhteyttä aivovaurion laajuuteen tai potilaiden neurologiseen ennusteeseen.