natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some of the challenges overlapped with each other and they concerned the number of different tasks and roles a teacher has, the pupils, the work community and the difficulties in collaboration, the everyday aspects of being a teacher, the school practices, teaching, the community outside the school, and the collaboration with parents.
Haasteet olivat osittain päällekkäisiä ja ne liittyivät opettajan tehtävien ja eri roolien määrään, oppilaisiin, työyhteisöön ja yhteistyön haasteisiin, opettajan perusarkeen, koulun käytänteisiin, opetustyöhön, ulkopuoliseen yhteiskuntaan ja yhteistyöhön kodin kanssa.
The results of my study could be utilized in the induction phase, making it easier, and at the final stage of the university studies, when the teacher students are being prepared to start their teaching careers.
Tutkimukseni tuloksia voisi käyttää hyödyksi induktiovaiheen helpottamisessa sekä yliopisto-opintojen loppuvaiheessa valmistettaessa luokanopettajaopiskelijat käytännön työelämään.
I analyzed the interviews with the help of content analysis based on previous theories.
Analysoin aineiston käyttäen metodina teoriaohjaavaa sisällönanalyysia.
The coping methods and factors supporting the work concerned a well-functioning work community, peer support, pupils and their parents, the balance between work and free time, the novice's own attitude, and feeling that the work is meaningful.
Selviytymiskeinot ja työtä tukevat tekijät liittyivät hyvään työyhteisöön, vertaistukeen, oppilaisiin ja heidän vanhempiinsa, työn rajaamiseen ja vapaa-aikaan, omaan asennoitumiseen sekä työn kokemiseen mielekkäänä.
I looked for themes in the interviews: what kinds of challenges and coping methods were mentioned.
Käytin litteroitujen haastatteluiden analysointitapana teemoittelua: etsin aineistossa esiintyviä teemoja eli mitä haasteita ja selviytymiskeinoja mainittiin.
The gap between the university studies and the actual work, the induction phase of a novice teacher and the challenging nature of the profession from a novice teacher's perspective have all been previously studied and the studies have proven that the induction is hard and strenuous on the novice.
Kuilua opintojen ja työmaailman välillä, noviisiopettajan induktiovaihetta sekä työuran alun haasteellisuutta noviisiopettajien näkökulmasta on tutkittu aiemmin, ja siirtymävaihe on todettu raskaaksi ja kuormittavaksi.
The aim of this study is to find out, describe and interpret the novice classroom teachers' perceptions of the challenges they encounter in their job in the elementary school and how they cope with them.
Tutkimukseni tarkoitus on selvittää, kuvata ja tulkita noviisiluokanopettajien itsensä käsityksiä työuransa alun haasteista ja työtä tukevista tekijöistä.
’Teaching is kind of like an illusion’ : Challenges and coping methods of novice teachers at the beginning of their career
"Se opetus on vähän semmosta silmänlumetta" : Noviisiluokanopettajien kokemia haasteita ja selviytymiskeinoja työuran alussa
The previous studies as well as my own experience as a novice teacher formed the theoretical context and basis for this study.
Käytin sekä näitä aiempia tutkimuksia että omaa työkokemustani lähtökohtana tälle tutkimukselle.
The main research question is: what kind of professional challenges and coping methods novice classroom teachers have at the beginning of their career.
Päätutkimuskysymyksiä on yksi: minkälaisia ammatillisia haasteita ja ratkaisuja noviisiopettajat esittävät jaksamiselleen työuran alussa.
Alcohol consumption on average did not differ from other groups.
Alkoholinkäyttö ei keskimäärin eronnut muista ryhmistä.
ADHD generally has a wide psychiatric comorbidity.
ADHD:een yleisesti liittyy laaja psykiatrisen oireilun komorbiditeetti.
Examinees consists of people who have 1) ADHD related to perinatal risks (n=45), 2) perinatal risks without ADHD (n=387) and 3) a control group (n=73).
Tutkittavat ovat henkilöitä, joilla on 1) syntymäaikaisia riskitekijöitä ja ADHD (n=45), 2) syntymäaikaisia riskitekijöitä, mutta ei ADHD:ta (n=387) sekä 3) verrokeita (n=73).
This emphasized the significance of early symptoms recognizing and support to people with ADHD and also continuing psychosocial support until adulthood.
Tämä korostaa ADHD:n varhaisen tunnistamisen ja tukitoimien merkitystä sekä psykososiaalisen tuen ulottamista aikuisuuteen saakka.
ADHD related to perinatal risks had a connection to more substantial depressive symptoms comparing to other risk group but not to control group.
Syntymäaikaisiin riskitekijöihin liittyvä ADHD oli yhteydessä runsaampaan masennusoireiluun verrattuna muuhun riskiryhmään, mutta ei verrattuna kontrolliryhmään.
These results suggests that depressive symptoms and harmful alcohol consumption are possible associative problem to ADHD related to perinatal risks.
Tulokset viittaavat siihen, että masennusoireilu ja haitallinen alkoholinkäyttö ovat syntymäaikaisiin riskitekijöihin liittyvän ADHD:n mahdollisia liitännäisongelmia.
There is a lot of scientific information about perinatal risk factors and their effects in childhood and connection to ADHD, but only few studies have researched adults.
Syntymäaikaisten riskitekijöiden vaikutuksista ennen aikuisuutta sekä yhteydestä ADHD:een tiedetään paljon, mutta aikuisikään asti ulottuvia tutkimuksia ei juuri ole tehty.
Research problems are: Does the ADHD group have 1) more depression symptoms and 2) more excessive alcohol consumption in their fourties than other groups, 3) is there a similar pattern of correlations between adulthood ADHD symptoms, depressive symptoms and alcohol consumption between all groups and 4) does alcohol consumption mediate the correlation between adulthood ADHD symptoms and depressive symptoms?
Tutkimuskysymykset ovat: Onko ryhmällä, jolla on syntymäaikaisiin riskitekijöihin liittyvä ADHD 1) enemmän masennusoireilua tai 2) enemmän runsasta alkoholinkäyttöä 40-vuotiaana verrattuna muihin ryhmiin?, 3) Ovatko aikuisiän ADHD-oireilu, masennusoireilu ja alkoholinkäyttö 40-vuotiaana yhteydessä toisiinsa eri tavoin eri ryhmissä?
When the alcohol consumption was controlled over all groups, it was possible to notice that alcohol consumption mediates the correlation between adulthood ADHD and depressive symptoms.
Kun alkoholinkäyttö vakioitiin, todettiin, että alkoholinkäyttö toimii välittävänä tekijänä aikuisiän ADHD-oireilun ja masennusoireilun välillä.
This study examines whether ADHD related to perinatal risk factors is linked to depressive symptoms or excessive alcohol consumption in adulthood.
Tutkimuksessa tarkastellaan, onko myös syntymäaikaisiin riskitekijöihin liittyvä ADHD yhteydessä masennusoireiluun tai runsaaseen alkoholinkäyttöön aikuisiällä.
The connection of perinatal risk factors related ADHD to depressive symptoms and excessive alcohol consumption at age 40
Syntymäaikaisten riskitekijöiden ja niihin liittyvän ADHD:n yhteys masennusoireiluun ja alkoholinkäyttöön 40-vuotiailla
ADHD group did have more severe depressive symptoms and more harmful or addictional alcohol consumption.
Ryhmällä, joilla oli syntymäaikaisiin riskitekijöihin liittyvä ADHD oli enemmän keskivakavaa tai vakavaa masennusoireilua ja haitallista tai riippuvuustasoista alkoholinkäyttöä.
The purpose of this study is to examine whether attention deficit hyperactivity disorder (ADHD) related to perinatal risk factors is linked to depressive symptoms and excessive alcohol consumption at age 40.
Tutkielmassa tarkastellaan syntymäaikaisiin riskitekijöihin liittyvän aktiivisuuden ja tarkkaavuuden häiriön (attention deficit hyperactivity disorder, ADHD) yhteyttä masennusoireiluun ja runsaaseen alkoholinkäyttöön 40-vuoden iässä.
The correlation between ADHD and depressive symptoms was greatest and that correlation was strongest in the ADHD group.
Kaikissa ryhmissä nykyinen ADHD-oireilu, masennusoireilu sekä alkoholinkäyttö olivat samaan tapaan yhteydessä toisiinsa siten, että ADHD-oireilun ja masennusoireilun yhteys oli kaikista voimakkain ja lisäksi ADHD-ryhmässä vielä muita voimakkaampi.
The data of this thesis was recorded in January and February 2012.
Tutkimuksen aineistona olleet oppitunnit oli kuvattu tammi- ja helmikuun aikana 2012.
There were five to six students in each lesson and they were 7 to 12 years old when the lessons were recorded.
Oppilaita aineiston oppitunneilla oli viidestä kuuteen ja he olivat kuvaushetkellä 7–12-vuotiaita.
The lessons consisted the human body and it's functions.
Oppitunnit käsittelivät ihmisen kehoa ja sen toimintaa muodostaen kokonaisuuden.
In the classroom there is rich interaction between the students and with the teacher but also with using the support of the visual elements.
Luokkahuoneessa tapahtuu paljon rikasta vuorovaikutusta niin oppilaiden ja opettajan välillä, mutta myös visuaalista tukimateriaalia käyttämällä.
The data was transcribed and analyzed using the methods of the conversation analysis.
Aineisto litteroitiin ja analysoitiin noudattaen keskustelunanalyysin periaatteita vuorovaikutuksen kuvaamisesta.
The lessons were recorded twice a week in 2011-2012 in instruction preparing for basic education lessons.
Aineisto oli kerätty osana Long Second tutkimusprojektia, jossa oli kuvattu perusopetukseen valmistavan luokan oppitunteja kahdesti viikossa lukuvuonna 2011–2012.
In this thesis was used four Finnish as a second language lessons.
Aineisto koostui neljästä videoidusta suomi toisena kielenä -oppitunnista.
The visual support elements of the classroom in second language teaching
Luokkahuoneen visuaaliset tukielementit S2-opetuksessa
The goal of this thesis was to research the interaction in Finnish as a second language lessons and the support of visual elements to the students and to the use of Finnish vocabulary in the classroom.
Tutkimuksen tavoitteena oli tutkia suomi toisena kielenä -oppituntien vuorovaikutusta sekä luokkahuoneen visuaalisten elementtien tuomaa tukea oppilaiden suomen kielen sanaston käytölle.
The aim of this thesis was also to research if the assignments the students did during the lesson might helped them to learn Finnish vocabulary.
Tavoitteena oli myös selvittää auttoivatko oppilaiden oppitunnin aikana tehdyt tehtävät suomen kielen sanaston oppimista.
In the thesis it was researched how the students possibly use the visual elements in the classroom to help them to find a specific Finnish word.
Tutkimuksessa tarkasteltiin sitä, millä tavoin oppilaat mahdollisesti käyttävät luokkahuoneen visuaalisia elementtejä apunaan tietyn suomen kielisen sanan etsimiselle.
On the basis of the collected data, it seems that the visual elements in the classroom might support the learning and remembering of the Finnish vocabulary of the students.
Tutkimuksen aineiston perusteella näyttää, että luokkahuoneen visuaalisilla elementeillä voi tukea oppilaiden sanaston oppimista ja muistamista.
Using the methods of the conversation analysis examples was presented where the students used the visual elements to support their interaction in the classroom.
Keskustelunanalyysin keinoin aineistosta etsittiin esimerkkejä, joista olisi mahdollisuus huomata oppilaiden käyttävän vuorovaikutuksen apuna luokkahuoneen visuaalisia elementtejä.
There are only few studies on the support of the visual elements in the classroom and to the students learning.
Tutkimusta luokkahuoneen visuaalisten elementtien tuomasta tuesta oppilaiden oppimiselle ei ole juurikaan tehty.
Furthermore it seems that the student's assignments done during the lesson possibly support the interaction of the students and help them to constitute a joined understanding on a subject.
Lisäksi oppilaiden tunnin aikana tekemät tehtävät auttavat oppilaita suomenkielisessä vuorovaikutuksessa sekä tukevat yhteisymmärryksen muodostumisessa.
"Do you always give them the best?"
"Annatteko te heille aina vain kaikkein parasta?"
The results acquired through the categorization were analyzed through the means of content analysis.
Luokittelun avulla saatuja tuloksia analysoitiin sisällönanalyysin keinoin.
The most advertised products were coffee, wheat flour, oatmeal, margarine, and butter.
Mainostetuimpia elintarvikkeita olivat kahvi, vehnäjauhot, kaurahiutaleet, margariini ja voi.
The period was set to approximately ten years after the food rationing ended.
Tutkimuksen tarkasteluajankohdaksi valittiin noin kymmenen vuoden jakso ruoan säännöstelyn loppumisen jälkeen.
The advertisement of food stuffs was not directly related to the amount of food-stuffs consumed.
Elintarvikkeiden mainostus ei ollut suoraan yhteydessä elintarvikkeiden kulutuslukuihin.
The theoretical framework of the study was that the choice between different foods is a socially and culturally determined phenomenon that can be influenced by nutrition education and advertisement.
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä oli käsitys ruoan valinnasta sosiaalisesti ja kulttuurisesti määrittyvänä ilmiönä, johon voidaan vaikuttaa ravitsemusvalistuksen ja mainonnan keinoin.
The persons appearing in the advertisement were mostly women and children who were to appeal to the viewers' emotions and to set the target audience.
Henkilöhahmoista mainoksissa käytettiin eniten naisten ja lasten hahmoja, joilla muun muassa vedottiin katsojan tunteisiin ja määritettiin mainoksen kohderyhmää.
Foodstuffs were advertised especially by emphasizing the perceptible quality and healthiness of the product.
Elintarvikkeita mainostettiin erityisesti aistittavan laadun ja terveellisyyden avulla.
The goal of the study was to determine how foodstuffs were advertised in Pirkka magazines during the years 1954-1964.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten elintarvikkeita mainostettiin Pirkka-lehdissä vuosina 1954–1964.
This is to help describe the social and cultural environment as related to food in the examination period.
Tämän avulla pyrittiin kuvaamaan Suomessa tutkimuksen tarkasteluajankohtana vallinnutta ruokaan liittyvää sosiaalista ja kulttuurista ympäristöä.
The advertisements focused on advertising consumer grade stimulants, and processed or new foodstuffs.
Mainoksissa keskityttiin nautintoaineiden sekä prosessoitujen ja uusien elintarvikkeiden mainostamiseen.
: Food advertisements in Pirkka magazines during the years 1954–1964
: Elintarvikemainokset vuosien 1954–1964 Pirkka-lehdissä
Contemporary nutritional challenges and nutrition discourse were also reflected in the advertisements as nutrition science's period of vitaminology and the rivalry of butter and margarine were observable in them.
Ajankohtaiset ravitsemusongelmat ja -keskustelu heijastuivat myös elintarvikemainoksiin, joista oli muun muassa havaittavissa ravitsemustieteen niin sanottu vitamiiniopin kausi sekä voin ja margariinin välinen vastakkainasettelu.
A total of 510 advertisements of foodstuffs from every other year were chosen as a representation of the total material base.
Aineistoa edustamaan valittiin joka toisen vuosikerran mainokset ja aineistonvalinnan jälkeen aineisto sisälsi 510 elintarvikemainosta.
The contents of the advertisements were categorized according to a predetermined set of variables as per the advertisements' references to the product group, persons appearing in the advertisements, and the claims to nutritional qualities and other attributes.
Aineistosta luokiteltiin etukäteen muodostettujen muuttujatekijöiden pohjalta mainostettavan tuotteen elintarvikeryhmä, mainoksessa esiintyvät henkilöhahmot sekä elintarvikkeen ravitsemukselliseen laatuun ja muihin ominaisuuksiin liittyvät viittaukset.
History of eating in Finland and the nutrition challenges faced during the set time period were also examined in the study.
Tutkielmassa tarkasteltiin myös suomalaisen syömisen historiaa ja tutkimuksen tarkasteluajankohtana ilmenneitä ravitsemusongelmia.
The healthiness of the product was argued to be associated to its vitamin content.
Terveellisyyttä perusteltiin tyypillisesti elintarvikkeen vitamiinipitoisuudella.
Common fresh products were not represented in the material.
Arkiset tuoretuotteet kuten liha, kala ja kasvikset eivät juuri esiintyneet aineiston mainoksissa.
The materials in the study were advertisements in Pirkka magazines that were published between the years 1954-1964.
Tutkimuksen aineistona käytettiin vuosina 1954–1964 julkaistujen Pirkka-lehtien elintarvikemainoksia, jotka kerättiin sekä mikrofilmeiltä että alkuperäisistä lehdistä.
There are no previous studies done of this subject.
Aiempia tutkimuksia aiheesta ei ole tehty.
In addition to the teachers, I interviewed two human rights specialists from two different organizations.
Luokanopettajien lisäksi haastattelin kahta ihmisoikeusasiantuntijaa kahdesta eri järjestöstä.
Two of the schools were comprehensive schools.
Kaksi kouluista oli yhtenäiskouluja.
The research is done by using the interview method.
Tutkimus on tehty haastattelumenetelmällä.
However, they thought that with the current elementary school curriculum (in 2016), human rights education will become more familiar and its meaning will become more important.
Kuitenkin tulevan perusopetuksen opetussuunnitelman (2016) kautta ihmisoikeuskasvatus koettiin tulevan tunnetummaksi ja sen merkitystä aletaan ymmärtää.
The interview material is analyzed by using content analysis.
Haastatteluaineisto on analysoitu sisällönanalyysi menetelmällä.
I interviewed six elementary school teachers form four different schools and 3 different municipalities.
Haastattelin kuutta alakoulun luokanopettajaa neljästä eri koulusta ja kolmesta eri kunnasta.
Teacher's role in Finnish schools is still very autonomous, and that it's up to individual teachers how human rights education fits in with the everyday school life.
Opettajan rooli on edelleen suomalaisessa koulussa kovin autonominen ja näin ollen on yksittäisestä opettajasta kiinni, miten ihmisoikeuskasvatus sulautuu koulun arkeen.
My hypothesis is that human rights education exists in elementary schools but it is not well-known.
Hypoteesini mukaan ihmisoikeuskasvatusta alakouluissa on, mutta sitä ei kuitenkaan tunneta.
Human rights education was seen as being a part of current subject contents, such as religion, ethics and history.
Ihmisoikeuskasvatus ymmärrettiin tiettyjen oppiaineiden sisältöihin liittyvänä, kuten uskonto, elämänkatsomustieto ja historia.
Its presence was seen in class rooms, but there is room for improvement in within the school culture, especially when it comes to getting people involved.
Osallisuus näkyi luokissa, mutta parantamisen varaa koettiin olevan koko koulun toimintakulttuurissa osallistamisen suhteen.
Closest is Mia Matilainen's doctoral dissertation from 2011, where she examines human rights education in high schools.
Lähimpänä on Mia Matilaisen väitöskirja tutkimus vuodelta 2011, jossa hän tarkastelee ihmisoikeuskasvatusta lukio kontekstissa.
What do teachers know about human rights education and how it's tied to the elementary school and teachers' professionalism?
Mitä luokanopettajat tietävät ihmisoikeuskasvatuksesta ja miten se liittyy heidän mielestään peruskouluun ja ammattiosaamiseen.
Handling every day issues such as conflicts and bullying were seen as part of human rights education also.
Kuitenkin arjen tilanteiden selvittely, kuten ristiriidat ja kiusaaminen koettiin myös osaksi ihmisoikeuskasvatusta.
The purpose of this thesis is to find out how human rights education is present in Finnish elementary schools.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, miten ihmisoikeuskasvatus näkyy suomalaisessa alakoulussa.
The this thesis includes several direct quotes to give it a more down to earth feel, and also to stay in touch with the interview method used.
Käytän tutkimuksessani paljon suoria lainauksia, jotta tutkimus olisi elämänläheisempi ja kosketus haastattelumenetelmään säilyy läpi tutkimukseni.
Human rights education was a foreign concept to the teachers I interviewed.
Ihmisoikeuskasvatus käsitteenä oli vieras luokanopettajille.
Through the teacher's eyes : Human rights education in elementary school
Ihmisoikeuskasvatus alakoulussa luokanopettajan silmin
This means that human rights education and taking part in it varies within schools.
Näin ollen sekä osallisuus että ihmisoikeuskasvatuksen kuuluminen lasten kouluarkeen on hyvin kirjavaa.
Teacher's own values were seen as a key element in human rights education.
Ihmisoikeuskasvatus koettiin olevan myös opettajan henkilökohtaisista arvoista kiinni.
All the interviewees worked while studying and most of them studied in generalistic fields.
Kaikki haastateltavat kävivät töissä opintojen ohella ja suurin osa opiskeli generalistisilla aloilla.
The data is a part of a dissertation research of Tarja Tuononen (University of Helsinki) and it was collected in the spring of 2013.
Tutkimusaineisto on osa Tarja Tuonosen (HY) väitöskirjatutkimusta, ja se on kerätty keväällä 2013.
Top categories were created based on theory because full detachment from previous knowledge would have been difficult.
Yläkategoriat luotiin aiemman teorian pohjalta, sillä täysi irrottautuminen aiemmasta tiedosta olisi ollut haastava toteuttaa.
Top category skills were knowledge processing, reflection, organization skills, thinking skills, argumentation and social skills.
Taitoja ovat tiedonprosessointitaidot, reflektointi, organisointikyky, ajattelutaidot, argumentointi sekä sosiaaliset taidot.
The study sought to answer three questions: 1.
Tutkimuskysymyksinä ovat: 1.
First two research questions were conducted with theory-bound content analyses.
Kahden ensimmäisen tutkimuskysymyksen analyysi on toteutettu teoriaohjaavan sisällönanalyysin menetelmin.
Some of the students felt like they had not learnt any generic skills when asked directly but as the interview progressed, some generic skills appeared.
Osa opiskelijoista koki, etteivät he olleet oppineet ollenkaan geneerisiä taitoja asiasta suoraan kysyttäessä, mutta haastattelun edetessä taitoja kuitenkin ilmeni.
What kinds of generic skills students feel they learned during their university studies?
Millaisia geneerisiä taitoja opiskelijat kokevat oppineensa korkeakouluopintojen aikana?
It can be said on the basis of the analyses that generic skills and approaches to learning have some similarities but this topic needs to be further researched qualitatively underlining individual profiles.
Analyysin perusteella voidaan sanoa, että geneeriset taidot ja oppimisen lähestymistavat sisältävät yhtäläisiä piirteitä, mutta aihe vaatii lisää erityisesti kvalitatiivista tutkimusta, jossa kohteena on yksilölliset profiilit.
Additionally, the descriptions of thinking skills and the descriptions of deep approach included many similarities.
Lisäksi ajattelutaitojen kuvaukset ja syväsuuntautuneen lähestymistavan kuvaukset sisältävät runsaasti yhtäläisyyksiä.
It can be said based on this research that for example organization skill is nearly identical with organized studying, when examining students' descriptions on both dimensions.
Tutkimuksen perusteella voidaan todeta, että esimerkiksi geneerisistä taidoista organisointikyky on lähes identtinen suunnitelmallisen lähestymistavan kanssa, kun tarkastellaan opiskelijoiden kuvauksia kummastakin ulottuvuudesta.
The third research question was conducted on the basis of the results from two previous research questions.
Kolmas tutkimuskysymys toteutettiin puhtaasti kahden aiemman tutkimuskysymyksen tulosten pohjalta ja näin alkuperäiseen aineistoon ei enää palattu.
The data consist of 10 interviews from students who have already graduated.
Aineistona on 10 maisteriksi valmistuneen haastattelua.
Generic skills and approaches to learning of master graduates
Geneeriset taidot ja oppimisen lähestymistavat maisteriksi valmistuneilla
Similarities have only been studied in quantitative researches so there is a need for qualitative analysis.
Geneeristen taitojen ja oppimisen lähestymistapojen yhtäläisyyksiä on tutkittu aiemmin ainoastaan kvantitatiivisissa tutkimuksissa, joten kvalitatiiviselle analyysille oli selkeä tarve.
What kinds of approaches to learning can be found from the graduates' studying descriptions?
Millaisia oppimisen lähestymistapoja voidaan havaita opiskelijoiden opiskeluprosessien kuvauksista?