natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I maintain that their analyses of globalization processes are overtly media-centric and result in an unhistorical and uncritical understanding of social power in an era of capitalist globalization.
Väitän, että heidän näkemyksensä ovat häiritsevän mediakeskeisiä ja että ne tuottavat epähistoriallista ja -kriittistä ymmärrystä yhteiskunnallisista valtasuhteista kapitalistisen globalisoitumisen aikakautena.
I argue that we can make sense of mainstream positions on globalization by dividing them into two paradigms: on the one hand, media-technological explanations of globalization and, on the other, cultural globalization theory.
Esitän, että voimme ymmärtää valtavirran globalisaatioteoriaa jakamalla sen kahteen paradigmaan: mediateknologiseen globalisaatioteoriaan ja kulttuuriseen globalisaatioteoriaan.
At the heart of globalization theory is the claim that recent decades have witnessed massive changes in the spatio-temporal constitution of society, caused by new media and communications in particular, and that these changes necessitate the rethinking of the foundations of social theory as a whole.
Globalisaatioteorian ytimessä on ajatus siitä, että viime vuosikymmeninä yhteiskunnan tilallisessa ja ajallisessa rakentumisessa on tapahtunut valtavia muutoksia, ja että media ja viestintävälineet ovat niiden pääasiallisia aiheuttajia.
The fourth part (Chapter 7) presents a central research finding of this study, namely that the media-centrism of globalization theory can be understood in the context of the emergence of neoliberalism.
Niiden pohjalta esitän tutkimuksen keskeisen tuloksen, jonka mukaan globalisaatioteorian mediakeskeisyys voidaan ymmärtää osana neoliberalismin nousua.
I find it problematic that at the same time when capitalist dynamics have been strengthened in social and cultural life, advocates of globalization theory have directed attention to media-technological changes and their sweeping socio-cultural consequences, instead of analyzing the powerful material forces that shape the society and the culture.
Pidän ongelmallisena sitä, että samaan aikaan kun kapitalistiset tendenssit yhteiskunnassa ja kulttuurissa ovat voimistuneet, globalisaatioteorian edustajat ovat suunnanneet huomionsa mediateknologisiin muutoksiin, ensin mainittujen kustannuksella.
As the study shows, sociological and cultural globalization theorists rely heavily on arguments concerning media and communications, especially the so-called new information and communication technologies, in the construction of their frameworks.
Tutkimus osoittaa, että globalisaation teoreettista merkitystä korostavat sosiologit ja kulttuurintutkijat ovat tukeneet omia käsityksiään korostamalla median ja erityisesti niin sanottujen uusien viestintäteknologioiden aiheuttamia muutoksia yhteiskunnassa, taloudessa ja kulttuurissa.
This study offers a reconstruction and critical evaluation of globalization theory, a perspective that has been central for sociology and cultural studies in recent decades, from the viewpoint of media and communications.
Tämän väitöstyön aiheena on akateeminen keskustelu globalisaatiosta, joka on noussut keskeiseksi teemaksi sosiologiassa ja kulttuurintutkimuksessa 1990-luvulta lähtien.
Together with deepening the understanding of globalization theory, the study gives new critical knowledge of the problematic consequences that follow from such strong investment in media and communications in contemporary theory.
Väitöskirja syventää tietoa globalisaatioteoriasta ja tarjoaa kriittistä ymmärrystä niistä ongelmista, joita seuraa sen voimakkaasta media- ja viestintäkeskeisyydestä.
I further argue that this shift serves not only analytical but also utopian functions, that is, the longing for a better world in times when such longing is otherwise considered impracticable.
Väitän lopuksi, että tämä kehityskulku ei palvele niinkään analyyttisiä vaan ennen kaikkea utooppisia tarkoitusperiä: mediateknologisista muutoksista puhuminen tekee mahdolliseksi monenlaisten emansipatoristen väitteiden esittämisen aikana, jota leimaa ajatus siitä, ettei nykyiselle kapitalistiselle yhteiskuntajärjestykselle voida kuvitella vaihtoehtoja.
The next two parts offer a close reading of four theorists whose works I use as entry points into academic debates on globalization.
Seuraavissa kahdessa osassa analysoin ja arvioin yksityiskohtaisesti neljän globalisaatioteoreetikon väitteitä.
I argue that due to their rejection of the importance of nation states and the notion of cultural imperialism for cultural analysis, and their replacement with a framework of media-generated deterritorializations and flows, these theorists underplay the importance of the neoliberalization of cultures throughout the world.
Heidän lähtökohtanaan on yhtäältä se, että kansallisvaltiot ja kulttuuri-imperialismin nimellä tunnetut prosessit ovat nykyisin menettäneet merkityksensä, ja toisaalta se, että niiden sijaan tutkimuksessa pitäisi keskustella globaaleista kulttuurivirtauksista ja kulttuurin irtoamisesta kansallisista tai paikallisista yhteyksistään.
Thirteen (13) of them are researchers, four nurses, four midwives, four journalists, and ten project experts.
Ammattiryhmittäin jaoteltuna aineisto koostuu 13 tutkijan, 4 kätilön, 4 toimittajan, 4 sairaanhoitajan ja 10 projektiammattilaisen haastattelusta.
Keywords: narrative, fixed-tem employment, occupational identity, work, story model, social capital, career
Asiasanat: kerronnallisuus, kertomus, ammatti-identiteetti, työ, pätkätyö, tarinatyyppi, sosiaalinen pääoma, toimijuus, ura,
The four typical western cultural models that guide the telling are: heroic story, comedy, tragedy and satirical story (Hänninen 1999).
Ensin vertaan neljää haastattelukertomusta kulttuuriseen kerrontamalliin: sankaritarinaan, komediaan, tragediaan ja satiiriin (Hänninen 1999).
Between Hope and Fear : The working life narrative of the well-educated fixed-term employees
Pelon ja toivon välissä : Pätkätyöläisen urakerronta
Fixed-term employment also affects one’s day-to-day life by excluding her/him from the norm and by one’s difficulty in making long-term plans (Jokinen 2005).
Pätkätyö myös vaikuttaa elämään työn ulkopuolella etenkin tavallisuuden ulkopuolelle sulkemisen (Jokinen 2005) ja suunnittelemisen vaikeuden kautta.
By introducing Helmi’s narrative, I argue that this story model strengthens the trust in fairness of the society the teller and the listener share.
Vertaamalla Helmin tarinaa rikostarinaan väitän, että tarinamallin avulla vahvistetaan kertojan ja kuulijan uskoa oikeudenmukaisuuteen.
Irony also helps in building a consensus, mutual understanding, between the teller and the listener and it shows the distance the teller tells to exist between him and others.
Ironian avulla myös rakennetaan yhteisyyttä ja kerrotaan etäisyyttä itsen ja muiden välille.
In their opinion, the solidarity between people has been weakened by the short-sighted power of the economy.
He toivovat uuden solidaarisuuden rakentumista ja talouden suhteettomaksi ja lyhytnäköiseksi arvottamansa vallan väistymistä.
By studying the satiric model Rauno uses, I argue that using irony both turns the power structures to a carnival and builds free space to the teller of the story and to the listener.
Ironian avulla kertoja sekä karnevalisoi vallan rakenteita että luo kertojalle ja kuulijalle vapautta.
By introducing these models, I reveal that the fixed-term employees have different strategies to cope with their job situations and these strategies vary according to their personal motives and situations and the actual purpose of the interview.
Tarinamallikäsittelyn avulla avaan pätkätyöläisten erilaisia selviytymisstrategioita, joita he rakentavat kukin oman motiivinsa ympärille haastatteluhetkisen tilanteensa mukaisesti haastattelun tavoitteet huomioiden.
They use their personal curriculum vitae or portfolio, their position in work community and their work morals to build their professional identity.
Teemoja ovat ansioluettelo ja asema työyhteisössä, sukupuoli pätkätyössä, työsuhteiden kestot ja sisällöt sekä työmoraalin rakentaminen.
Fixed-term employment both strengthens and weakens the professional identity, social capital and the building of trust.
Pätkätyön vaikutukset sekä yksilön ammatti-identiteettiin että sosiaaliseen pääomaan hahmottuvat haastatteluista moninaisina ja monisuuntaisina: pätkätyö sekä tukee että heikentää ammatillisen identiteetin kehittymistä ja sosiaalisen pääoman ja luottamuksen rakentumista.
Main results As a result of the study I introduce six models of telling a story.
Tutkimuksen eteneminen ja tulokset Tutkimuksessa esittelen kuutta pätkätyöläisen haastattelua.
Method of the study For the empirical data I interviewed 35 persons (26 women and 9 men) in 33 interviews, one of which was conducted by e-mail and one was a group interview.
Aineiston keruu Keräsin tutkimukseni aineistoksi joulukuun 2005 ja tammikuun 2007 välisenä aikana 33 kerronnallista haastattelua, näistä kaksi oli ryhmähaastatteluja.
I analyze the many sided heroic story that Liisa tells as an example of the strength of the fear of failing or losing the job the fixed term employee feels.
Liisan kertoma kerroksellinen sankaritarina toimii esimerkkinä siitä, että pätkätyöläinen - ainakin nainen - kertoo epäonnistumisen pelon voimakkaana ja onnistumisen sattumanvaraisena.
All the interviews were electronically recorded and coded.
Lisäksi tarkistin nauhojen avulla kaikki litteroidut tekstit.
By introducing her narrative, I suggest that the purpose of the comedy, a stronger social consensus, gets deeper and darker shade by fixed-term employment: one who works as a fixed term employee has to take his/her place in his/her work community by him/herself without the support the community gives to those in permanent position.
Komediamallin mukaan etenevän Ainon tarinan esittelyssä osoitan, kuinka komedian tavoite – suurempi sosiaalinen yhteys – sävyttyy tummemmilla väreillä: pätkätyöläinen joutuu koetteille pyrkiessään työyhteisön jäsenyyteen.
Fixed-term employment contracts amongst the well-educated labour force are exceptionally common in Finland as compared to other European countries.
Tutkimuksessa tarkastelen pätkätyötä tekevien urakerrontaa ja keskustelen suomalaisen työelämän nykytilanteesta kirjallisuuden avulla: Suomessa korkeasti koulutetut tekevät eurooppalaisittain poikkeuksellisen paljon pätkätyötä.
Most of the interviewees talked about getting along in working life.
Usein haastateltavat ehdottivat uusia haastateltavia, joilla he tiesivät olevan kokemusta pätkätyöläisyydestä.
Tragedy, the failure in one’s trial to get something, is a model I introduce with the help of Vilppu’s story.
Päähenkilö-kertojan pyrkimysten kariutuminen eli tragediakerronta, jota esittelen Vilpun tarinan avulla, puolestaan saa merkityksensä uuden alun synnyttämisestä.
I summarize the hopes and fears the interviewees have concerning employers, trade unions, educational institutions and the whole society.
Kolmannessa osassa tarkastelen myös tapoja, joilla pätkätyöläiset arvostelevat työnantajia, koulutusjärjestelmää ja uraodotuksia.
In addition, announcements on the internet pages of the trade unions were used to reach other interviewees.
Etsiessäni haastateltavia käytin lumipallomenetelmää ja pyysin ammattiyhdistysliikkeen toimijoita ehdottamaan haastateltavaksi pätkätyöläisiä, lisäksi he etsivät haastateltavia ammattiliittojen Internet-sivujen avulla.
However, the story models in which the interviewees pour their experience locates the fixed term employers work career in an imagined life trajectory and reveals the meaning they give to it.
Teemoissa tulevat esiin rakennuspalikat, joiden avulla haastateltavat rakentavat ammatti-identiteettiään, joka notkeanakin tarjoaa mahdollisuuden kiinnittää jatkuva identiteettityö: se tarjoaa näkökulman, josta tarkastella sosiaalisia verkostoja ja omaa asentoaan niissä.
To emphasize the double nature of the narrative about one’s working life I analyzed the empirical data both by categorizing it according to the cultural models of storytelling (heroic story, comedy, irony and tragedy) and by studying the themes most of the interviewees talked about.
Neljännellä lukukerralla tutkin kerronnan rakennetta ja tyypittelin haastatteluja tarinatyyppien avulla (Liite 4, taulukko 1), mutta analysoin myös haastattelujen kulkua ja vuorovaikutusta (Liite 4, taulukko 4).
This way I asked them to make sure that the identity was hidden well enough and hoped to give interviewees a chance to look at their narratives, to instigate new actions and sustain the present one (Smith 2001, 721).
Lähestyn tutkimusaihettani laadullisen tutkimuksen avulla, koska kerronnallinen tutkimus on käypä tapa lähestyä ilmiöille annettuja merkityksiä (mm. Riessman 2001,706 – 707; Hänninen 1999, Löyttyniemi 2004, Hyvärinen ja Löyttyniemi 2005).
In analysing process I read the research material several times to find the turning points in the narrative the interviewees told.
Toisella kerralla muodostin käsityksen pätkätyöläisen arjesta ja tarkastelin haastattelujen sisältöjä.
Ethics of the study I chose to use narrative within qualitative interviews on the grounds that in my opinion is more ethical and more empowering than the more traditional structured interview methods.
Analyysini lähtökohta on, että narratiivisissa haastatteluissa kiinnostavaa on se, miten haastatteluissa luodaan yhteyttä menneen, nykyisen ja tulevan välille, miten niissä rakennetaan merkityksiä ja mitä haastatteluissa tapahtuu.
I do not pay much attention to the question of truth of a narrative in the sense of its correspondence with facts; rather I think a working life narrative has two tasks: On the one hand one has to tell the facts and on the other hand, he/she has to describe the meaning of these facts to herself/himself.
Sari-kertojan asennetta katson urakehityksen toisenlaisena merkityksenantona: selviytyminen riittää kertojalle, vaikka uralla on sen rinnalla muitakin tavoitteita.
I introduced Sari’s narrative as an example of this.
Monista haastatteluista esiin nousevaa selviytymisasennetta esittelen Sarin haastattelun avulla.
Regardless of the nature of the job contract, the workers themselves are experts in making the best of their sometimes less than satisfying work life and they also build their professional identity by using creatively their education, work experiences and interpersonal relations.
Kertomisen tapaa tarkastelemalla tutkija pääsee pohtimaan, mitä yleisellä tasolla kiinnostavaa haastattelussa on; tässä tutkimuksessa kerronnan tavat valottavat paitsi kertojan identiteettityötä, ennen kaikkea työelämän liittyviä odotuksia ja toiveita.
The purpose of the interviews and the research was told to the interviewees by giving them a written description of the study.
Kerroin myös tuttavilleni tutkimuksesta ja he ehdottivat haastateltavia.
It offers a viewpoint to society and a tool to measure one’s position in surrounding social nets.
Hahmotan myös, millaista muutosta he ympäröivältä yhteiskunnalta odottavat.
All the interviewees have two things in common: fixed-term employment and formal high education.
Rajasin haastateltavat pätkätyötä tehneisiin korkeasti koulutettuihin eli haastateltaville on vähintään alempi korkeakoulu- tai ammattikorkeakoulututkinto.
The impact the fixed-term employment has on one’s professional identity and social capital is a many-sided and versatile process.
Esittelen pätkätyöläisen asemaa työyhteisön ja työelämän reunalla sekä yhteiskunnallista muutosta, jonka pätkätyöläiset hahmottavat tapahtuneen.
In addition to that I paid attention to co-production of the narrative with the interviewees and analyzed the narrative as performance to be able to search for the preferred identities the interviewees perform.
Olen rakentanut teoreettista analyysimenetelmää kerättyä aineistoa ja kirjallisuutta hyväksikäyttäen siten, että kuvaan ja perustelen käytännöt ja operaatiot, joilla tuotan havaintoja aineistosta.
This narrative gets its meaning both from the sorrow of the failure in the past and the rise of something new the teller has found.
Pätkätyöläisistä tuntuu, että solidaarisuus on rakoillut talouden ylivallan edessä ja yhteiskunnassa on tapahtunut kahtiajako menestyjiin ja häviäjiin.
During the research process I carefully followed the ethical rules of a qualitative research.
Kolmannella kerralla etsin tarkemmin analysoitavaksi tiheitä kohtia.
In the research report I also introduce pieces of the stories – themes – that the interviewees use to build these survival strategies.
Tutkimus myös vahvistaa aiempien tutkimusten (mm. Lehto 2006) kanssa samansuuntaista näkemystä siitä, että pätkätyö vaikeuttaa erityisesti naisen urakehitystä.
Irony, however, demands some kind of success in one’s occupational career but also at least a minor disappointment in the progress of it. Helmi tells her story merely as a detective story.
Viidenneksi esittelen lähinnä rikostarinaa noudattelevaa kerrontaa uran yksinäisestä etenemisestä ja kuudenneksi esittelen selviytymistä urahistoria-asenteena.
Recent breakthroughs in nanotechnology have paved the way for a new era in cancer medicine.
Viimeaikaiset läpimurrot nanoteknologiassa ovat tehneet tietä syöpälääkityksen uudelle aikakaudelle.
Multifunctional Porous Silicon Based Nanocomposites for Cancer Targeting and Drug Delivery
Monitoimiset Huokoiseen Piihin Pohjautuvat Nanokomposiitit syöpään Kohdentamisessa ja Lääkkeen Kuljettamisessa
Nevertheless, the successful establishment of PSi nanoparticulate systems as effective cancer nanomedicines is challenged by several shortcomings associated with the instability in biological fluids, the poor tumour targeting efficiency and unfavourable pharmacokinetics, the limited capacity to overcome extra and intracellular biological barriers, and the ubiquitous and uncontrolled release of the therapeutic payloads.
Tästä huolimatta PSi-nanohiukkasten vakiintumista tehokkaassa syövän hoidossa rajoittavat useat puutteet, joihin kuuluu epästabiilisuus biologisissa nesteissä, heikko tehokkuus kasvaimeen kohdennetussa lääkeainekuljetuksessa, epäsuotuisa farmakokinetiikka, rajoittunut kyky läpäistä solujen sisä- ja ulkopuolisia esteitä sekä kontrolloimaton lääkeaineiden vapautuminen.
The HA-modified PSi nanoplatforms exhibited higher affinity and endocytic activity in the cells overexpressing the CD44 receptor, thus evidencing a great potential for further development as active targeted drug delivery systems to CD44-overexpressing tumours.
HA-modifioiduilla PSi-nanohiukkasilla oli suurempi affiniteetti ja endosytoosi-aktiivisuus CD44-reseptoria yliekspressoiviin soluihin, mikä osoitti PSi-nanohiukkasten jatkokehittämisen mahdollisuudet aktiivisesti kohdennettuun lääkeainekuljetukseen CD44:ää yliekspressoivissa kasvaimissa.
In addition, PSi nanoplatforms were used to engineer multifunctional PSi-based nanocomposites, envisioned for cancer therapeutic and theranostic applications.
Lisäksi PSi-nanokuljettimia käytettiin pohjana monitoiminnallisille nanokomposiiteille, joita voidaan käyttää syöpähoidollisissa ja teranostisissa sovelluksissa.
First, the biofunctionalization of PSi nanoparticles with a hyaluronic acid (HA) derivative was proven to improve the colloidal and plasma stabilities and to significantly enhance the cellular internalization of the nanosystems in breast cancer cells.
Aluksi PSi-nanohiukkasten biofunktionalisoinnin hyaluronihappo-johdannaisella (HA) osoitettiin parantavan hiukkasten kolloidi- ja plasmastabiilisuutta ja erityisesti edistävän niiden endosytoosia (soluunottoa) rintasyöpäsoluihin.
In conclusion, the developed PSi-based nanocomposites exhibited great potential for cancer targeting and drug delivery, representing an advanced contribution for the successful implementation of PSi nanomaterials as the next generation of cancer nanomedicines.
Kehitetyt PSi-pohjaiset nanokomposiitit osoittivat suurta potentiaalia syöpään kohdennettuun lääkeainekuljetukseen ja edustavat siten uutta kehitysaskelta PSi:n käytössä seuraavan sukupolven syöpälääkkeissä.
Next, a bilayered zwitterionic PSi nanocomposite was fabricated by successive conjugation of polyethyleneimine and poly(methyl vinyl ether-alt-maleic acid) polymers on the surface of PSi nanoparticles.
Seuraavaksi valmistettiin kahdesta kerroksesta koostuvia kahtaisioni-PSi nanokomposiitteja konjugoimalla järjestyksessä polyetyleeni-imiini- ja poly(metyylivinyyli-eetteri-alt-maleiinihappo)-polymeerejä PSi-nanohiukkasten pinnalle.
Moreover, this strategy contributed to increase the drug loading of methotrexate (MTX), sustain the release of the drug and potentiate the in vitro antiproliferative effect of the MTX-loaded PSi nanocarriers.
Tämä strategia myös lisäsi metotreksaatin (MTX) kapselointiastetta PSi-nanohiukkasiin, MTX:n pitkävaikutteista vapautumista nanohiukkasista sekä MTX- PSi-nanohiukkasten solujen jakautumista estävää vaikutusta (in vitro).
The potential of the fabricated multifunctional PSi-based nanocomposites stemed from the versatility to incorporate a combination of nanosystems, hydrophilic or hydrophobic drug molecules, and fluorescent dyes within a single nanostructure, and the capability to enhance the cellular interactions, endocytosis and cytoplasmic delivery of the encapsulated nanoparticles and therapeutics.
Näiden monitoiminnallisten PSi-pohjaisten nanokomposiittien käyttömahdollisuudet pohjautuvat kykyyn sisällyttää erilaisia nanosysteemejä, hydrofiilisia tai hydrofobisia lääkeaineita sekä fluoresoivia väriaineita yhteen nanorakenteeseen sekä kyvystä lisätä kapseloitujen nanopartikkelien ja terapeuttisten aineiden vuorovaikutusta solujen kanssa, lisätä soluunottoa ja parantaa kuljetusta solulimassa.
In addition to satisfactory cytocompatibility, and high colloidal and plasma stabilities, the designed polymeric surface modification was shown to enhance the non-specific cellular association and uptake, and to improve the intracellular trafficking of the PSi nanoparticles in breast cancer cells.
Täten saavutettiin tyydyttävä soluyhteensopivuus, hyvä kolloidi- ja plasmastabiilisuus, PSi-nanohiukkasten lisääntynyt epäspesifinen kiinnittyminen soluihin ja soluunotto sekä parantunut kulkeminen rintasyöpäsoluissa.
In another study, the same nanocomplexes were used to encapsulate DNA-capped PSi nanoparticles, as an innovative strategy to bioresponsively deliver hydrophilic and hydrophobic drug molecules into the cytosolic compartment of cancer cells.
Toisessa nanokomposiitissa näihin nanokomplekseihin kapseloitiin PSi-nanohiukkasia, joiden huokoset oli suljettu DNA-ketjuilla, mikä mahdollistaa hydrofilisten ja hydrofobisten lääkeaineiden kuljettamisen ja vapauttamisen syöpäsolujen solulimassa.
In one approach, both sorafenib-loaded PSi and gold nanoparticles were simultaneously encapsulated into a self-assembling polymeric nanocomplex.
Ensimmäisessä nanokomposiitissa PSi-nanohiukkasiin pakattu sorafenibi ja kultananohiukkaset kapseloitiin itsejärjestyvään polymeeriseen nanokompleksiin.
Among the myriad of nanotechnology-based systems that have been revolutionizing the field of cancer nanomedicine, porous silicon (PSi) nanoparticles have recently emerged as a promising nanoplatform, owing to advantageous physicochemical and biological properties.
Kaikkien nanoteknologiaan pohjautuvien syöpälääkitystä mullistavien lääke-ainekuljettimien joukossa huokoiseen piihin (PSi) perustuvat nanohiukkaset ovat erityisesti nousseet esille niiden hyödyllisten fysikokemiallisten ja biologisten ominaisuuksien johdosta.
This dissertation aimed at designing and developing novel strategies, including the surface modification of PSi nanoparticles with biofunctional polymers and the engineering of advanced multifunctional PSi-based nanocomposites, in order to overcome some of the aforementioned deadlocks, improving the tumour targeting and drug delivery efficiencies, and ultimately potentiating the application of PSi nanomaterials in cancer nanomedicine.
Tämän väitöstyön tavoite oli suunnitella ja kehittää uusia strategioita, joilla voidaan parantaa lääkeaineen kasvaimeen kohdentamista ja lääkeainekuljetuksen tehokkuutta, sekä ennen kaikkea mahdollistaa PSi-nanomateriaalien käyttö syöpälääketieteessä.
Effects of changes in TIA1 on stress granule formation
TIA1-muutosten vaikutus stressigranuloiden muodostumiseen