natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The reason to interview non-heterosexual young people was my interest in their experiences, and the assumption that non-heterosexual youth have more memories of heteronormativity.
Haastattelin ei-heteroseksuaalisia nuoria, koska ajattelin heillä olevan muistoja ja kokemuksia heteronormatiivisuudesta ja sen kyseenalaistamisesta, ja koska olin kiinnostunut kokemuksistaan.
I analysed their stories, and, on the basis of the interviews, reconstructed school practices and studied ways of challenging and maintaining heteronormativity.
Analysoin heidän kertomuksiaan rekonstruoiden haastattelutekstien pohjalta koulukäytäntöjä.
I study the relationships between young people, abusive words and bullying based on gender or sexuality, as well as the stories dealing with sexuality told.
Tutkin nuorten välisiä suhteita, sukupuoleen ja seksuaalisuuteen liittyvää nimittelyä ja kiusaamista sekä nuorten seksuaalisuuteen liittyviä tarinoita ja ei-heteroseksuaalisuuden ilmenemistä koulussa.
I analyse the ways in which heteronormativity becomes intertwined in these practices.
Keskityn heteronormatiivisuuden ylläpidon ja kyseenalaistamisen analysointiin.
I look at the use of space and embodiment.
Tutkin koulutilojen käyttöä ja nuorten ruumiillisuutta.
Data that was used in the research, include administrative documents, Finnish and EU policy papers, evaluation reports, discussion papers, national and community legislation, official communication between the State of Finland and the United Nations and Council of Europe, press releases, newspaper articles and existing research literature.
Tutkimuksen aineistoina käytettiin asiakirja-aineistoa, kansallisia ja Euroopan unionin toimielinten poliittisia linjauksia, arviointiraportteja, keskustelupapereita, kansallista ja yhteisölainsäädäntöä, Yhdistyneiden kansakuntien, Euroopan neuvoston ja Suomen valtion välistä virallista kommunikaatiota, hallinnollisia ja järjestöjen tiedotteita, lehtiartikkeleita sekä aiempaa tutkimuskirjallisuutta.
Research methods include argumentation analysis and analysis of policy implementation (outspoken goals / evaluation of effects).
Tutkimusmenetelminä käytettiin argumentaationanalyysia ja politiikan toimeenpanon evaluaatiota (asetetut tavoitteet / arvio seuranneista vaikutuksista).
A separate debate about asylum seekers' protection of law has been going on for several years in the public media, as well as between the State of Finland and the United Nations.
Myös turvapaikanhakijoiden oikeusturvasta on käyty debattia usean vuoden ajan niin julkisuudessa kuin Suomen ja mm. Yhdistyneiden kansakuntien välillä.
The time period was fruitful for such research, since during this time the first steps toward common European migration policy were taken, implementation of national integration legislation begun, and discrimination legislation was reformed.
Aika oli tämäntyyppiselle tarkastelulle otollinen, sillä sen kuluessa otettiin ensi askelet kohti Euroopan unionin yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa, aloitettiin kotouttamislain toimeenpano ja uudistettiin syrjintälainsäädäntöä.
Theoretical context was social constructionism and so-called new rhetoric.
Taustateoriana käytettiin sosiaalista konstruktionismia ja nk. uutta retoriikkaa.
Object of the research is immigration political rhetoric and policy implementation in Finland between 1998 and 2004.
Tutkimuskohteena on maahanmuuttopoliittinen retoriikka ja maahanmuuttopolitiikan toimeenpano Suomessa vuosina 1998-2004.
At the same time begun a public and administrative discussion about ageing of the population and need for both 'replacement migration' as well as skilled labour from EU member states and third countries.
Samaan aikaan alkoi julkinen ja hallinnollinen keskustelu väestön ikääntymisestä, elinkeinoelämän työvoimatarpeista ja näistä syistä seuraavista tarpeista varautua lisääntyvään työvoiman maahanmuuttoon sekä unionin jäsenmaista, että kolmansista maista.
Reactivity is connected to nation-state-based administration, in which immigration as such is seen as a threat since its definitions are connected to security discourses and to a Westfalenian judicial tradition (reflexive policy).
Reaktiivisuus on kytköksissä kansallisperusteiseen hallintoon, jossa maahanmuutto koetaan uhkatekijänä koska sen määrittely on sidoksissa ensisijaisesti turvallisuusdiskursseihin sekä westfalenilaisesta valtiojärjestelmästä periytyvään juridiseen traditioon (refleksiivisyys).
Proactivity seeks to prepare in advance to changes that happen in the object of policy and is connected to trans-national approach to international migration and to comprehensive management of immigration (reflective policy).
Proaktiivisuus pyrkii varautumaan kohdeilmiössä tapahtuviin muutoksiin ennalta ja kytkeytyy kansainvälisen muuttoliikkeen transnationaaliin käsitteellistämiseen ja kokonaisvaltaiseen hallinnointiin (reflektiivisyys).
The results include a Finnish language definition of the concept of proactive immigration policy, and a contradictory concept called reactive immigration policy.
Tutkimuksen tuloksina voidaan esittää proaktiivisen maahanmuuttopolitiikan suomenkielinen määritelmä sekä sille konstruoitu vastakäsite, reaktiivinen maahanmuuttopolitiikka.
The aim of the study is to evaluate the concept of 'proactive' immigration policy, represented by the outlines of common EU immigration policy, and evaluate how the developments in Finnish immigration policy between 19982004 corresponded to the objectives of 'proactive' premises.
Tutkimuksen tarkoituksena on arvioida Euroopan unionin yhteisen, nk. proaktiivisen maahanmuuttopolitiikan käsitettä ja sitä, kuinka Suomen maahanmuuttopolitiikan muotoutuminen tarkasteluajanjaksona vastasi Euroopan unionin yhteisen maahanmuuttopolitiikan tavoitteita.
Secondly the CHE method is analysed to see how it produces human development.
Toiseksi, CHE menetelmää analysoidaan, jotta voitaisiin nähdä, kuinka se aiheuttaa ihmiskeskeistä kehitystä.
Religion (Christianity) has played an important role in this development project, as the villagers do not often even differentiate between what has been caused by religion and what has been the result of the development work alone.
Uskonnolla (kristinuskolla) on ollut merkittävä rooli tässä kehitysyhteistyöprojektissa, sillä kyläläiset eivät usein edes erottele asioita, jotka ovat muuttuneet uskonnon tai puhtaasti kehitysyhteistyön takia.
Also the aspect of religion in the development work in Na Poo is dealt with briefly.
Myös uskonnollinen ulottuvuus Na Poon kehitysyhteistyössä käsitellään lyhyesti.
Some of the most important sources of the research are Manfred Max-Neef's Development and Human Needs in the book Real-Life Economics: Understanding Wealth Creation (Ekins, P. & Max-Neef, M. [ed.] 1992), John Friedmann's book Empowerment: The Politics of Alternative Development (1992) and lastly Stan Rowland's book Multiplying Light & Truth through Community Health Evangelism (2001, revised version).
Joitain tutkimuksen tärkeimmistä lähteistä ovat Manfred Max-Neefin Development and Human Needs kirjassa Real-Life Economics: Understanding Wealth Creation (Ekins, P. & Max-Neef, M. [toim.] 1992), John Friedmannin kirja Empowerment: The Politics of Alternative Development (1992) ja kolmanneksi Stan Rowlandin kirja Multiplying Light & Truth through Community Health Evangelism (2001).
For example, an area included in all the four theories is freedom of choice and this has clearly been improved by the project.
Esimerkiksi valinnanvapauden alue, joka on sisällytetty jokaiseen näistä neljästä ihmiskeskeisen kehityksen teoriasta, on selkeästi parantunut projektin kautta.
The theoretical part of the thesis first examines a number of concepts of human nature briefly.
Pro gradu –tutkielman teoreettisessa osiossa esitellään ensin lyhyesti muutama erilainen ihmiskäsitys.
It then focuses on four different theories of human development: Manfred Max-Neef's human scale development, John Friedmann's empowerment theory, the human development of the United Nations and the empowerment theory of the World Bank.
Tämän jälkeen pureudutaan neljään eri ihmiskeskeisen kehityksen teoriaan, jotka ovat Manfred Max-Neefin human scale development, John Friedmannin empowerment teoria, ihmiskeskeinen kehitys Yhdistyneissä Kansakunnissa ja Maailman Pankin empowerment teoria.
The topic of this thesis is human development in a Community Health Evangelism (CHE) project in Northern Thailand.
Tämän pro gradu –tutkielman aiheena on ihmiskeskeinen kehitys Community Health Evangelism (CHE) projektissa Pohjois-Thaimaassa.
The main methods of the work, besides analysing the CHE project through the human development theories, are interviews and PRA –type group exercises done by some of Na Poo's residents.
Sen lisäksi, että ihmiskeskeisen kehityksen teorioita käytetään peilinä kehitystä tutkittaessa, päätutkimusmetodeja ovat haastattelut ja PRA –tyyppiset ryhmätyöt, joita jotkut Na Poon asukkaat ovat tehneet.
The thesis seeks to determine how human development has resulted through the CHE project of Fida International in the village of Na Poo by mirroring the development to the four human development theories mentioned above.
Tässä pro gradu –tutkielmassa pyritään selvittämään, kuinka ihmiskeskeinen kehitys on tapahtunut Fida Internationalin CHE projektin kautta Na Poon kylässä peilaamalla tapahtunutta kehitystä yllä mainittuihin neljään ihmiskeskeisen kehityksen teoriaan.
The main result of the research is that Fida International's CHE project in Na Poo, Northern Thailand, has brought about human development to an extent in the village.
Tutkimuksen tärkein tulos on se, että ihmiskeskeistä kehitystä on jossain määrin tapahtunut Fida Internationalin CHE projektissa Na Poon kylässä Pohjois-Thaimaassa.
The theory that has the most resemblances with the ideals of CHE is John Friedmann's theory of empowerment with its focus on the household level.
John Friedmannin empowerment teoria, joka keskittyy kotitalouden tasolle, sopii parhaiten yhteen CHE:n ihanteiden kanssa.
Its starting point was South Africa's rapidly deteriorating security situation.
Lähtökohtana oli Etelä-Afrikan nopeasti heikkenevä turvallisuustilanne.
The transition to democracy in South Africa had begun in 1990 and culminated in the country's first democratic elections in 1994.
Etelä-Afrikan demokratisoitumisprosessi oli käynnistynyt vuonna 1990, ja se kulminoitui maan ensimmäisiin demokraattisiin vaaleihin vuonna 1994.
Strategic culture refers to a relatively enduring consensus about values, beliefs and beliefs concerning the use of force.
Strateginen kulttuuri tarkoittaa suhteellisen pysyvää konsensusta, joka koskee voimankäyttöä koskevia arvoja, uskomuksia ja tottumuksia.
The 1996 White Paper aims at the demilitarization of security policies.
Vuoden 1996 puolustuspoliittinen ohjelma pyrkii turvallisuuspolitiikan demilitarisoimiseen.
This study is investigates changes in strategic culture in South Africa.
Tutkimuksen aiheena ovat strategisen kulttuurin muutokset Etelä-Afrikassa.
Membership in the national strategic community was restricted on ethnic, racial and political grounds.
Kansallinen strateginen yhteisö rajautui etnisin, rodullisin ja poliittisin perustein.
The basic premise of defence planning was that the country was not faced with any military threat in the foreseeable future.
Puolustussuunnittelun lähtökohtana oli se, että Etelä-Afrikkaan ei kohdistu sotilaallista uhkaa lähitulevaisuudessa.
Internal and external pressure directed at South Africa's policy of separate development or apartheid was interpreted as a 'total onslaught' by Soviet Union and its allies, with the aim of establishing majority rule sympathetic to the Soviet Union.
Etelä-Afrikan rotuerottelupolitiikkaan kohdistuva sisäinen ja ulkoinen paine tulkittiin Neuvostoliiton ja sen liittolaisten ohjaamaksi totaaliseksi kampanjaksi joka tähtäsi Neuvostoliitolle myötämielisen enemmistövallan toteuttamiseen Etelä-Afrikassa.
Defence doctrine relied on total strategy and counter-revolutionary warfare.
Puolustusdoktriini nojautui totaalistrategiaan ja vastavallankumoukselliseen sodankäyntiin.
The 1977 White Paper introduces the doctrine of total strategy that defined South Africa's defence policy until the late 1980s.
Vuoden 1977 puolustuspoliittinen ohjelma sisältää totaalistrategiaan doktriinin perustuvan puolustusdoktriinin, joka määritti maan puolustuspolitiikan sisällön 1980-luvun loppuun asti.
Strategic culture is studied here with a specific focus on national strategic communities, defence doctrines and civil-military relations.
Strategista kulttuuria tarkastellaan erityisesti kansallisen strategisen yhteisön, puolustuspoliittisten doktriinien ja siviili-sotilassuhteiden näkökulmasta.
A national strategy community consists of people who guide and lead defence policy, and who share a common strategic culture.
Kansallinen strateginen yhteisö koostuu puolustuspolitiikka ohjaavista ja johtavista henkilöistä, joita yhdistää strateginen kulttuuri.
The national strategic community was defined on normative grounds: the Department of Defence sought the cooperation of civil society actors who, in the main, had a background in critical security studies.
Kansallinen strateginen yhteisö rajautui normatiivisin perustein: puolustushallinto haki kumppaneita kriittistä turvallisuustutkimusta harjoittavista kansalaisyhteiskunnan toimijoista.
In light of the government's objectives of social-economic development the resources consumed by the defence sector were a serious problem.
Hallitukselle keskeisten sosiaalis-taloudellisen kehityksen tavoitteiden kannalta puolustusvoimien sitomat resurssit olivat huomattava ongelma.
Security policies were informed by strategic scholarship that was developed in a closed environment, mainly within the defence establishment and Afrikaans-language universities.
Turvallisuuspolitiikkaa ohjaava strategian tutkimus tapahtui suljetussa ympäristössä, lähinnä puolustushallinnossa ja afrikaansinkielisissä yliopistoissa.
Regarding civil-military relations the White Paper stresses civil supremacy over armed forces, and the role of the Parliament in directing defence policy.
Siviili-sotilassuhteiden osalta puolustuspoliittinen ohjelma painottaa puolustushallinnon siviilijohtoisuutta ja parlamentin merkitystä puolustuspolitiikan ohjaajana.
Civil-military relations were characterized by a process of rapid militarization.
Siviili-sotilassuhteita luonnehtii maan voimakas ja nopea militarisoituminen.
Defence doctrine is based on the concepts of human security and common security - both reflect a broad security agenda.
Puolustusdoktriini nojautuu yhteisen turvallisuuden ja inhimillisen turvallisuuden periaatteisiin, joille on leimallista laaja turvallisuuskäsitys.
To counter this threat a 'total strategy' that included military means was devised.
Uhkan torjumiseksi pyrittiin kehittämään sotilaallisen keinovalikoiman sisältävä totaalistrategia.
The focus is on two White Papers on Defence, of 1977 and 1996.
Tutkimus keskittyy vuosien 1977 ja 1996 puolustuspoliittisiin ohjelmiin (White Paper on Defence 1977 ja White Paper on Defence 1996).
The country had, however, inherited from the former government an oversized defence force and an equally immense defence industry.
Etelä-Afrikalla oli kuitenkin rotuerotteluhallinnon perintönä valtavan kokoiset puolustusvoimat ja huomattava puolustusteollisuus, joiden purkaminen tai supistaminen oli välttämätöntä.
A strategic culture –based approach is employed.
Tutkimus hyödyntää strateginen kulttuuri – viitekehystä.
The delivery option will be modelled in the fixed interest rate environment (Hemler 1990) and under stochastic term structure (Lin and Paxson 1995).
Toimitusoptio mallinnetaan sekä kiinteässä (Hemler 1990) että stokastisessa korkoympäristössä (Lin ja Paxson 1995).
Also, the effectiveness of the widely used conversion factor hedging method is questioned in the stochastic interest rate environment.
Futuurisuojauksissa laajasti käytetyn konversiofaktoriin perustuvan suojausmenetelmän tehokkuus kyseenalaistetaan stokastisessa korkoympäristössä.
The stochastic term structure of interest rates will be represented with a term structure model by Heath, Jarrow and Morton (1992), although only the intuition of the HJM -model will be presented.
Tutkittavan Euro-Bund futuurisopimuksen pohjana oleva stokastinen korkorakenne kuvataan Heath, Jarrow ja Mortonin (1992) korkorakenneteoriaa käyttäen, mutta korkorakenneteorian esittelyssä pysytään intuition tasolla.
To the extent this delivery option has value it should be reflected in a reduced futures price, because the buyer of futures must be compensated for the freedom of choice the seller has in choosing the asset to be delivered.
Toimitusoption arvon tulee heijastua futuurin teoreettisessa tasapainohinnassa, koska futuurin ostajalle on kompensoitava myyjän valinnan vapaus toimitettavan kohde-etuuden suhteen.
This formula was first introduced by Margrabe (1978) and is an extension of the Black-Scholes solution (1973) to option pricing problem.
Toimitusoption mallittamisen pohjana on vaihto-option arvon määräävä yhtälö, jonka Margrabe (1978) on ensimmäisenä johtanut Black-Scholes-metodologiaa (1973) käyttäen.
In this thesis, the delivery option arises from the futures seller's right to choose which bond, among several deliverable bonds, will be delivered at the delivery date.
Toimitusoptio määritellään tutkielmassa futuurin myyjän oikeudeksi valita futuurin kohde-etuutena oleva obligaatio usean toimituskelpoisen obligaation muodostamasta toimituskorista.
Secondly, there were no evidence that the delivery option would significantly harm the hedging effectiveness of the Euro-Bund futures contract.
Toisena johtopäätöksenä todettiin, ettei empiria vahvista toimitusoption oleellisesti vaikuttavan futuurisopimuksen suojauksen tehokkuuteen.
Theoretical drawbacks of the conversion factor hedging method appeared only, when hedging short-term bonds with the 10-year Bund futures contract.
Konversiofaktoriin perustuvan suojausmenetelmän teoreettiset ongelmat realisoituivat, kun suojauskohteena oli maturiteetiltaan lyhyemmät (2 – 5-vuotta) Saksan valtion obligaatiot ja suojaavana futuurisopimuksena käytettiin Bund-futuuria, joka vastaa korkoriskiltään keskimäärin kymmenen vuoden maturiteettia.
This thesis analyzes the implicit delivery option in a bond futures contract and its effect on the contract's hedging effectiveness.
Työssä tutkitaan valtionobligaatioiden hintasuojauksessa laajasti käytetyn obligaatiofutuurin toimitusoptiota ja sen vaikutusta futuurisuojauksen tehokkuuteen.
Secondly, this paper studies whether the delivery option harms or helps the hedging effectiveness of the futures contract.
Toiseksi, tutkitaan onko toimitusoptiolla vaikutusta futuurisopimuksen avulla muodostetun suojauksen tehokkuuteen joko heikentävästi tai parantavasti.
The result of this paper is that the delivery option has to be included to the futures pricing formula and the theoretical equilibrium price of the futures contract with the delivery option can be obtained on a theoretically consistent basis.
Osoitettiin, että toimitusoption sisältävän futuurisopimuksen teoreettinen hinta voidaan määrätä teoreettisesti johdonmukaisella tavalla.
In particular, the difference in valuing the option under constant interest rate and under stochastic term structure will be emphasized.
Tutkimuksen tarkoituksena on hinnoitella toimitusoptio teoreettisesti johdonmukaisella tavalla sekä vakioidun korkotason että stokastisen korkorakenteen mukaisessa ympäristössä.
First of all, the thesis suggests that the good and the social are identified in a problematic way in the durkheimian theory of religion.
Ensinnäkin tutkimuksessa osoitetaan, että yhteisöllisyys ja hyvä samastuvat ongelmallisella tavalla Émile Durkheimin uskontoteoriassa.
Second, it shows how the sacred, interpreted solely as a positive force, is identified with the social in Marcel Mauss's essays of the magic, the religious sacrifice and the primitive gift-exchange.
Edelleen osoitetaan, kuinka yksinomaan positiiviseksi voimaksi tulkittu pyhä ja sosiaalinen identifioituvat toisiinsa Marcel Maussin magiaa, uhritoimitusta ja primitiivistä lahjanvaihtoa koskevissa esseissä.
The connection between the sacred and the evil is studied in the selected writings of four French social theorists: Émile Durkheim, Marcel Mauss, Georges Bataille and Jean Baudrillard.
Pyhän ja pahan yhteen nivoutumista tutkitaan neljän ranskalaisen yhteiskuntateoreetikon, Émile Durkheimin, Marcel Maussin, Georges Bataillen ja Jean Baudrillardin kirjoituksissa.
Furthermore the thesis comprises a case study in which the theories concerning the sacred and the accursed (notably those of Roger Caillois and Georges Bataille) have been used in the analysis of the drinking habits of the French existentialists in Paris during the 1940s.
Lisäksi väitöskirja sisältää tapaustutkimuksen, jossa pyhän ja kirotun suhdetta koskevaa teoretisointia on käytetty tutkittaessa ranskalaisten eksistentialistien alkoholinkäyttöä Pariisissa 1940-luvulla.
The problem of the evil in the French social theory - the sacred and the accursed in the writings of Émile Durkheim, Marcel Mauss, Georges Bataille and Jean Baudrillard
Pahan ongelma ranskalaisessa yhteiskuntateoriassa - pyhä ja kirottu Durkheimin, Maussin, Bataillen ja Baudrillardin kirjoituksissa
The aim of the thesis is to sketch a theoretical history of evil in sociology by concentrating on the profound interrelatedness of the sacred and the accursed, a problem, which has lately resurfaced in French sociology.
Siinä pyritään luonnostelemaan 'pahan sosiologista teoriahistoriaa pureutumalla pyhän ja kirotun syvällisen liittolaisuuden tematiikkaan, joka on viime aikoina noussut esiin erityisesti ranskalaisessa sosiologisessa keskustelussa.
Third, in treating two subsequent French social theorists, Georges Bataille and Jean Baudrillard, the thesis shows how, in spite of the fact that their theories can be connected to the durkheimian tradition, they represent none the less a completely different manner of determining the relationship between the sacred and the social. For each of them the basis of sociality is an 'accursed part' (for Bataille an existential lack constituting the foundation of the social in general, for Baudrillard an ironic defectiveness produced by the functioning of the modern society), an ineffaceable 'Other', which cannot be reduced to the social seen as a positive 'force' or a 'collective representation' as Durkheim and Mauss would have had it.
Tämän jälkeen käsitellään kahta myöhempää ranskalaisteoreetikkoa, Georges Bataillea ja Jean Baudrillardia, jotka edustavat kokonaan toisenlaista tapaa asettaa yhteisöllisyyden ja pyhän välinen suhde: heidän teorioissaan yhteisöllisyyden perustana toimii sosiaalisen positiiviseen totaliteettiin palautumaton 'kirottu osa'.
On the level of history of ideas the thesis attempts to determine, on one hand, the historical place of the 'accursed' in the sociological discourse by studying the French theoretical tradition beginning from Durkheim.
Tutkimuksen oppihistoriallisena tavoitteena on yhtäältä osoittaa pahan tai 'kirotun' historiallinen paikka sosiologisessa diskurssissa tarkastelemalla Durkheimista lähtevää ranskalaista teoriaperinnettä sekä toisaalta peilata sen kautta kirotun pyhän ongelmaa suhteessa sosiologian klassiseen peruskysymykseen eli kysymykseen yhteisöllisyyden luonteesta.
However, the results concerning the association between physical activity and hostility have remained ambiguous.
Kuitenkin tutkimustulokset koskien fyysisen aktiivisuuden ja vihamielisyyden välistä yhteyttä ovat edelleen epäselviä.
Cynical distrust was associated inversely with leisure time physical activity (Beta = -0.107, p< 0 .001 in men, and Beta = -0.130, p< 0.001 in women).
Tutkimuksen tulos osoitti, että kyynisellä epäluottamuksella oli käänteinen yhteys vapaa-ajan fyysiseen aktiivisuuteen (Beta = -0.107, p< 0 .001miehillä, ja Beta= -0.130, p< 0.001 naisilla).
Hostility and its' cognitive component, cynical distrust, have been found to associate inversely with several health behaviours.
Vihamielisyydellä ja sen kognitiivisella komponentilla, kyynisellä epäluottamuksella, on todettu olevan negatiivisia yhteyksiä eri terveyskäyttäytymisiin.