natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The family's economical, social and cultural capital will determine the resources available to the individual and the family.
Perheen taloudellinen, sosiaalinen ja kulttuurinen pääoma määrittävät yksilön ja perheen käytössä olevat resurssit.
The survey was carried out by interviewing six 24-47-year old individuals who had grown up with a single mother in their childhood and had been educated against their mother's educational background.
Tutkimus toteutettiin haastattelemalla kuutta 24−47-vuotiasta henkilöä, jotka olivat kasvaneet lapsuutensa yksinhuoltajaäidin kanssa ja he ovat kouluttautuneet korkeasti vastoin heidän äitinsä koulutustaustaa.
Studies have shown that the mother's educational background has significant effect on how the child’s education path is formed.
Tutkimukset ovat osoittaneet, että äidin koulutustaustalla on suuri vaikutus lapsen koulutuspolun muodostumiseen.
When the family’s resources are scarce other factors outside the family will also have an affect to child’s life and educational path.
Perheen resurssien ollessa vähäiset, myös eri tekijät perheen ulkopuolelta vaikuttavat lapsen elämään ja kouluttautumiseen.
When educated against their parents educational background one’s own nature and goals, encouraging people outside family and a good success in school were proved to be important factors in pursuing for higher education.
Kouluttautuessa vastoin vanhempien koulutustaustaa osoittautuivat oma luonne ja päämäärät, kannustavat ihmiset perheen ulkopuolelta sekä hyvä koulumenestys merkittäviksi tekijöiksi korkeakouluttautumiselle.
The educational culture in the family and the associated values transfer from parent to child.
Perheen koulutuksellinen kulttuuri ja siihen liittyvät arvot siirtyvät vanhemmalta lapselle.
The effects of economical, social and cultural capital to the life and school path of one growing in a one parent’s family
Taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen pääoman vaikutukset yhden vanhemman perheessä kasvaneen elämään sekä koulutuspolkuun
The goal of this study was to find out which factors have had influenced to the children with higher educated than their single parent mothers and how the family form has effected to their course of life.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, mitkä tekijät ovat vaikuttaneet siihen, että matalasti kouluttautuneiden yhden vanhemman perheiden äitien lapset ovat kouluttautuneet korkeasti sekä miten perhemuoto on vaikuttanut yleisesti tutkimukseen osallistuneiden elämänkulkuun.
The material was transcribed and analysed by theme analysis.
Aineisto litterointiin ja analysoitiin Pierre Bourdieun pääomien mukaisesti teemoittelemalla.
Due to the lack if educational resources, interviewees were more interested in educating themselves than their parents.
Koulutuksellisten resurssien puutteen myötä koettiin eroa suhteessa vanhempiin muun muassa koulutukseen liittyvässä kiinnostuksessa.
13 children were participated in the observation.
Tutkimukseen osallistui 13 lasta.
The theoretical background is based on the theories of moral development and play.
Tutkimuksen teoreettinen tausta on muotoutunut moraalikehitystä ja leikkiä koskevista teorioista.
The information concerning childrens prosocial behaviour can be utilised in the early education and specially in positive pedagogy.
Tietoa lasten prososiaalisesta käyttäytymisestä voidaan hyödyntää varhaiskasvatuksessa, ja erityisesti positiivisessa pedagogiikassa.
Based on these results is possible to think that children from 3 to 4 years old already have some capacities to perspective taking and empathy.
Tulosten perusteella voidaan päätellä, että 3-4-vuotiailla lapsilla on jo valmiuksia toisen näkökulman huomioimiseen ja empatiaan.
All the children were capable to behave prosocially at least in some situations.
Kaikki tutkimukseen osallistuneet lapset kykenivät prososiaaliseen toimintaan ainakin joissakin tilanteissa.
Prosocial behaviour was more frequent during home play compared to other playing situations.
Prososiaalista käyttäytymistä esiintyi huomattavasti enemmän kotileikeissä muihin leikkitilanteisiin verrattuna.
The qualitative methods were used in this study.
Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisilla tutkimusmenetelmillä.
The data was litterated and analysed by conversation analysis.
Aineisto litteroitiin ja sitä analysoitiin keskustelunanalyysin avulla.
This subject has links with some current questions concerning the early education.
Aiheen muotoutumiseen vaikuttivat sen yhtymäkohdat varhaiskasvatuksen ajankohtaisten kysymysten kanssa.
3-4 years old childrens prosocial behavior in the playing situations of daycare
3-4-vuotiaiden lasten prososiaalinen käyttäytyminen päiväkodin leikkitilanteissa
The aim of this study was to research the prosocial behavior of children from three to four years old during their playtime at daycare.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää 3-4-vuotiaiden lasten prososiaalista käyttäytymistä päiväkodin leikkitilanteissa.
The earlier research has given different views on young childrens capability to behave prosocially.
Aiempi tutkimus on antanut erilaisia näkemyksiä siitä, missä vaiheessa lapsi kykenee prososiaaliseen toimintaan.
The latest studies have shown that some forms of prosocial behavior are possible for children during their first year of life.
Uusimmat tutkimukset ovat osoittaneet, että prososiaalisen käyttäytymisen varhaisimpia muotoja voi esiintyä jo ensimmäisen ikävuoden aikana.
In the addition of ethnographic methods also conversation analysis was used.
Tutkimusmenetelmänä oli etnografinen havainnointi, ja lisäksi käytettiin keskustelunanalyysia.
The new sub class of prosocial behaviour was composed and named as "predicting one’s desires".
Tutkimuksessa muodostettiin kokonaan uusi prososiaalisen käyttäytymisen alaluokka eli toiveiden ennakointi.
The purpose of this study is to research the forms of childrens prosocial behavior and to find out the most frequent form.
Tutkimuksessa selvitetään, millaisia prososiaalisen käyttäytymisen muotoja 3-4-vuotiailla lapsilla voidaan tunnistaa ja mikä on yleisin prososiaalisen käyttäymisen muoto.
The connections between the prosocial behavior and different plays are also considered.
Lisäksi selvitetään, millaisiin leikkeihin prososiaalinen käyttäytyminen liittyy.
The ethnographic notebook based on the observation was utilised over the analysis.
Lisäksi analyysissa hyödynnettiin havainnoinnin aikana syntynyttä etnografista päiväkirjaa.
The material was collected through ethnographic observation at a daycare center in Espoo.
Aineisto kerättiin havainnoimalla lasten leikkitilanteita espoolaisessa päiväkodissa.
Sharing turned out to be the most frequent form of prosocial behaviour among the observated children.
3-4-vuotiaiden yleisimmäksi prososiaalisen käyttäymisen muodoksi osoittautui jakaminen.
The connection between home play and prosocial behaviour can be explained partially by the nature of home play.
Prososiaalisen käyttäytymisen esiintyminen kotileikissä liittyy ainakin osittain siihen, että kotileikki on jo 3-4-vuotiailla enimmäkseen roolileikkiä.
the end of the story.
tarinan lopetuksesta.
the beginning of the story, (2.)
tarinan aloituksesta, (2.)
Results and conclusions.
Tulokset ja pohdinta.
the rise of uncertainties and anxieties, (3.)
epätietoisuuden ja pelkojen nousemisesta, (3.)
the discovery of one´s own direction and letting go of the past and (4.)
oman suunnan löytämisestä ja menneestä irti päästämisestä sekä (4.)
The stories of the interviewees built up a story of overcoming difficulties, where the journey included uncertainties and challenges, but where the result was worth of all the trouble.
Haastateltavieni tarinoista muodostui eräänlainen "vaikeuksien kautta voittoon" tarina, jossa matkalle työelämään sijoittui haparointia ja haasteita, mutta jossa lopputulos oli kuitenkin matkalle sijoittuneen vaivan arvoista.
Different time horizons were present in the story and the future was the most preeminent time horizon in all of the phases.
Toimijuuden erilaiset aikaulottuvuudet olivat tarinassa läsnä ja erityisesti tulevaisuuteen suuntautuminen oli tarinan eri vaiheissa vahvasti esillä.
To finish off with I examined the stories of the interviewees and the story I reconstructed from the perspective of human agency.
Lopuksi tarkastelin haastateltavieni tarinoita ja rakentamaani tarinaa toimijuuden näkökulmasta.
In this narrative study I review the paths of educational scientists to working life from the perspective of human agency.
Tässä kerronnallisessa tutkimuksessa tarkastelen kasvatustieteilijöiden polkuja työelämään toimijuuden näkökulmasta.
Education students create their paths to working life in an insecure and complicated environment.
Kasvatustieteen generalistit, yleiset kasvatustieteilijät rakentavat polkujaan työelämään erilaisten työelämään liittyvien epävarmuuksien ja monimutkaisuuksien keskellä.
The stories proceeded through the feelings of uncertainty and anxiety to discovering of one´s own direction, happiness and confidence.
Haastateltavieni tarinat voitiin ymmärtää eräänlaisina tarinoina kasvatustieteilijän ammatti-identiteetin rakentumisesta tai jäsentymisestä, ja ne etenivät epätietoisuuden ja pelkojen kautta oman suunnan löytämiseen, tyytyväisyyden tunteeseen ja luottamukseen tulevaan.
This study also reflected the way people construct their life paths in their stories.
Tutkimukseni tulosten voitiin katsoa osaltaan myös heijastelevan yksilöiden tapaa jäsentää elämänpolkujaan kertomuksissa.
Their journey throughout education studies involves many choices, that are significant in terms of their future career.
Heidän matkallensa opintojen halki työelämään sisältyy lukuisia valintoja, joita tehdään kasvatustieteen opintojen aikana opintojen suuntautumisalasta sivuaineeseen ja harjoittelupaikasta ensimmäiseen oman alan työpaikkaan.
Educational scientists´ paths to working life from the perspective of human agency
Toimijuus kasvatustieteilijöiden poluilla työelämään
Agency is understood in this study from a temporal perspective.
Tutkimukseni taustalla vaikuttaa tarinallinen näkökulma.
The result of this study was a story that reflects the path of educational scientist´s to working life.
Tutkimukseni teoreettinen viitekehys muodostuu toimijuuden käsitteestä, jonka ymmärrän tutkimuksessani elämänkulkutradition tapaan ajallisesti monitahoisena ilmiönä.
There were some minor differences between the governments’ decision-making, but mostly the decisions made involved savings, resource cuts and the convergence of economic life and higher education.
Hallituskausien päätöksissä oli joitakin pieniä eroja, mutta ne näyttäytyivät suurimmalta osin säästöinä, leikkauksina resursseista sekä elinkeinoelämän ja korkeakoulun lähentymisenä.
Relevant literature was used to support the analysis.
Analyysin tukena käytettiin asiaankuuluvaa kirjallisuutta.
The research methods used in this study were thematic analysis and theory-based content analysis.
Tutkimuksen menetelminä olivat teemoittelu ja teorialähtöinen sisällönanalyysi.
The neoliberal agenda also grew stronger in the 1980s and it had an impact on economic thinking and the government’s status.
Myös uusliberalistinen ideologia vahvistui 1980-luvun loppupuolella, ja sillä oli vaikutusta ta-lousajatteluun sekä valtion asemaan.
"The continuity of operations is not a value in itself" : Economic crises and the neoliberal agenda in politics of higher education
"Toimintojen jatkuvuus ei ole itseisarvoista" : Talouskriisit ja uusliberalistinen agenda korkeakoulupolitiikassa
In this study the solutions and decisions made in times of economic problems were close to the goals of neoliberal ideology.
Tutkimuksessa talousvaikeuksien tuomien ongelmien ratkaisut ja päätökset olivat lähellä uusliberalistisen ideologian tavoitteita.
Thematic analysis answered the first research question of what kind of decisions concerning higher education are made during economic crises.
Teemoittelun avulla vastattiin ensimmäisen tutkimuskysymykseen eli millaisia korkeakoulutusta koskevia päätöksiä tehdään talouskriisien aikana.
The Finnish society and education politics have been affected by economic crises such as the 1990s recession, global financial crisis and the European debt crisis between 2008 and 2018.
Suomea koskettaneet talouskriisit 1990-luvun lama, globaali rahoituskriisi ja valtioiden velka-kriisi vuosivälillä 2008-2018 ovat vaikuttaneet yhteiskunnan lisäksi korkeakoulupolitiikkaan.
This study focuses on higher education politics during economic crises and how the neoliberal ideology emerges in decision making during those times.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan, millaista korkeakoulupolitiikkaa tehdään talouskriisien aika-na ja miten uusliberalistinen ideologia tulee korkeakoulupoliittisessa päätöksenteossa ilmi.
Theory-based content analysis was used to determine how the neoliberal higher education agenda arises during economic crises, which was the second research question.
Teorialähtöisellä sisällönanalyysillä selvitettiin, miten uusliberalistisen korkeakoulupolitiikan agenda tulee esille talouskriiseissä, joka oli toinen tutkimuskysymys.
A new eleven-part neoliberal higher education politics agenda was formed during the analysis and became one of this study’s results.
Tuloksena syntyi myös uusi, yhdentoista kohdan uusliberalistisen korkeakoulupolitiikan agenda, joka muodostui aineiston analyysin kautta.
The presumption in this study was that economic crises provide a fertile ground for the actions of neoliberal higher education politics.
Tutkimuksen oletuksena oli, että uusliberalistinen korkea-koulupolitiikka saa talouskriiseistä hyvän pohjan toiminnalleen.
Swift reforms are easier to follow through by using economic excuses during these crises.
Talouskriisit tarjoavat uusliberalistille politiikalle hyvät olosuhteet, ja niiden aikana voidaan viedä helpommin läpi nopeita uudistuksia taloudellisin verukkein.
The study was able demonstrate how neoliberalism comes forth in higher education politics during economic crises, by using the neoliberal education politics agenda by Kivirauma, Rinne and Simola (1999) as a theory.
Käyttämällä teoriana Kivi-rauman, Rinteen ja Simolan (1999) uusliberalistisen koulutuspolitiikan agendaa, pystyttiin tässä tutkimuksessa havainnollistamaan, miten uusliberalismi tulee esille talouskriisien korkeakoulu-politiikassa.
Six documents concerning higher education politics were chosen as data.
Aineistoksi valikoitui kuusi korkeakoulupoliittista dokumenttia, jotka sijoittuivat jokaisen talouskriisin aikaiseen hallituskauteen.
The evaluation of nine indicators was not covered.
Yhdeksän indikaattoria jäi kattamatta.
The learning environment evaluation form (PF) covered eight indicators well and ten mostly or partly.
Kehittävän Palautteen oppimisympäristön arviointilomake kattoi 8 indikaattoria kokonaan ja kymmenen pääasiassa tai osittain.
Based on the results and sources the criteria of the evaluation form should be critically examined and developed.
Tulosten ja lähdekirjallisuuden perusteella arviointilomakkeen kriteereitä tulee tarkastella kriittisesti ja kehittää.
Data for the reliability analysis was collected form Vantaa, Kouvola and Sipoo, from groups with two teachers.
Reliabiliteettianalyysin aineisto on kerätty Vantaalta, Kouvolasta ja Sipoosta kahden varhaiskasvatuksen opettajan ryhmistä.
Relatively short answering time might have affected on poor reliability.
Reliabiliteettiin on voinut vaikuttaa myös lyhyt vastausaika.
Criteria measuring more than one thing as well as linguistically complicated criteria had more often ICC values indicating poor reliability.
Tämän lisäksi kieliasultaan haastavat sekä useampaa asiaa mittaavat kriteerit saivat usein heikkoa reliabiliteettia indikoivia ICC arvoja.
Rather than concrete matters, most of the criteria measure subjective experiences which can be difficult to assess.
Suurin osa kriteereistä mittaa subjektiivisia kokemuksia, joiden arviointi voi olla haastavaa.
The method used in the first objectives was theory-based content analysis.
Menetelmänä tutkielman ensimmäisissä tutkimustehtävissä toimi teoriajohtoinen sisällönanalyysi.
Indicators describing process-related quality in early childhood education : development and reliability of a learning environment evaluation form
Varhaiskasvatuksen prosessilaadun indikaattorit : oppimisympäristön arviointilomakkeen kehittäminen ja reliabiliteetti
The objective of this study is first to examine how well does the learning environment evaluation form cover the evaluation of the indicators of process-related quality (FINEEC).
Tämän tutkielman tarkoitus on ensin selvittää, kuinka hyvin Kehittävän Palautteen oppimisympäristön arviointilomake kattaa Karvin prosessilaadun indikaattorit.
Based on Koo & Li (2016) the ICC values of 59.6% of the criteria indicated poor reliability.
Arviointilomakkeen kriteereistä 59% sai Koon & Lin (2016) määrittelyn mukaan heikkoa reliabiliteettia indikoivia ICC-arvoja ja 40,4% kohtalaista, hyvää tai erinomaista reliabiliteettia indikoivia ICC-arvoja.
Based on this study the evaluation of process-related factors and indicators describing them with one evaluation form like this is challenging or impossible.
Indikaattoreiden arviointi yhdellä kyselylomakkeella on tämän tutkielman tulosten perusteella haastavaa, lähes mahdotonta.
In Finnish ECE, previous research has shown a noticeable variation in evaluation practices.
Aikaisemmat tutkimukset osoittavat kasvatusalan arvioinnin haasteet ja arviointikäytänteiden vaihtelun suomalaisessa varhaiskasvatuksessa.
The data consisted of the evaluations of 42 teachers, 21 pairs.
Aineisto koostuu 42 opettajan, eli 21 opettajaparin arvioinneista, joiden yhteneväisyyttä tutkittiin Intraclass correlation coefficient-testillä (ICC).
The organizers should draw up more detailed criteria for evaluation based on the indicators.
Indikaattorit eivät ole arvioinnin väline, niistä tulee johtaa arviointikriteereitä.
The factors of early childhood education (ECE) quality and indicators describing them were published by Finnish Education Evaluation Centre (FINEEC) in October 2019.
Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen (Karvin) varhaiskasvatuksen laadun indikaattorit ovat kansallisen tason tavoitteet laadukkaalle varhaiskasvatukselle.
Progressive Feedback (PF) is a method for evaluation and development of early childhood education (blogs.helsinki.fi/reunamo/).
Kehittävä Palaute – menetelmä on varhaiskasvatuksen arviointi- ja kehittämismenetelmä, jonka yksi mittari on oppimisympäristön arviointilomake.
The third objective is to assess the reliability of the developed learning environment evaluation form.
Tutkielman toinen tavoite on selvityksen perusteella täydentää Kehittävän Palautteen oppimisympäristön arviointilomaketta prosessilaadun indikaattoreiden pohjalta ja lopuksi tutkia täydennetyn arviointilomakkeen reliabiliteettia.
In addition, external support in its different forms as well as resources allocated to schools appeared important.
Koulujen saama ulkopuolinen tuki ja ohjaus sen eri muodoissa koettiin niin ikään merkityksellisiksi.
The principals also de-scribed that the gap between the school and students as well as the gap between school and the society have narrowed.
Tulokset antoivat viitteitä myös koulun ja oppilaiden sekä koulun ja yhteiskunnan välisten kuilujen kaventumisesta.
The results of this study indicated that some change in school culture has occurred but the systemic change is still in process.
Tutkimustulokset puhuivat sen puolesta, että muutosta koulun toimintakulttuurissa on tapahtunut, mutta matka kohti systeemitason muutosta on vielä kesken.
Knowledge society and school culture change : Principals' experiences regarding the school culture change and the factors improving and restricting the culture development
Tietoyhteiskunta ja koulun toimintakulttuurin muutos : Rehtoreiden kokemuksia koulun toimintakulttuurin muutoksesta sekä sen kehittymistä edistävistä ja rajoittavista tekijöistä
I grouped and thematized the interview data, coded and categorized meanings related to the themes identified, and, finally, analyzed the interdependencies between the categories and meanings.
Tutkimusmetodina toimi monivaiheinen laadullinen sisällönanalyysi, joka toteutettiin haastattelupuhetta luokittelemalla ja teemoittamalla, teemoja tukevia merkityksiä koodaamalla ja kategorisoimalla ja lopuksi näiden kategorioiden ja merkitysten vuorovaikutuksia ja riippuvuuksia analysoimalla.
Furthermore, the goal was to understand which factors related to technology-intensive schools' functions and leadership have improved the change processes and what kind of challenges the school and the management have experienced along the way.
Lisäksi tutkimuksen tarkoituksena oli ymmärtää, mitkä koulujen toimintaan ja johtamiseen liittyneet tekijät ovat edistäneet muutosta ja millaisia haasteita koulut ja niiden johto ovat muutoksessa kohdanneet.
Findings and conclusions: The findings of this study indicated that the collaboration culture in schools has evolved.
Tulokset ja johtopäätökset: Tutkimuksen tulokset osoittivat, että rehtorit ovat kokeneet yhteistyön kulttuurin kehittyneen kouluissa.
Especially the limited working hours of teachers and principals seemed to decelerate the development.
Koulun ulkopuolisista tekijöistä erityisesti opettajien ja rehtoreiden rajallisen työajan katsottiin hankaloittavan kehitystyötä.
Method: The research data for this study was gathered from 13 schools across the Helsinki capital area and it consisted of semi-structured interview material from the principals of the targeted schools.
Menetelmä: Tutkimuksen osanottajat koostuivat 13:sta pääkaupunkiseudulla toimivasta teknologiaintensiivisestä koulusta.
The most important factors supporting the cultural change were perceived to be leadership and the increasing collaboration between teachers.
Toimintakulttuurin muutosta edistävinä tekijöinä korostuivat haastatteluissa erityisesti johtaminen sekä opettajien välinen tiivis yhteistyö.
The principals described that the role of technology in school culture change is to serve as an enabler for widening and renewing the ways of working and the environments for learning.
Teknologian rooli koulun toiminnan uudistamisessa välittyi haastattelupuheessa ensisijaisesti uusia toimintatapoja ja oppimisen muotoja mahdollistavana.
Furthermore, some principals experienced the negative public discussion concerning the digitalization of schools frustrating.
Koulujen digitalisaatioon kohdistuva negatiivissävytteinen julkinen keskustelu koettiin niin ikään haastavana uudistumisen näkökulmasta.
Particular emphasis was given to the guidelines indicated by the newest national curriculum.
Erityisesti painotettiin valtakunnallisen opetussuunnitelman roolia muutoksen suunnannäyttäjänä.
The findings also revealed that the learning environments are more versatile than before and the working methods appear to be more innovative.
Myös oppimisympäristöjen monipuolistuminen sekä aiempaa innovatiivisemmat ja kokeilevammat toimintatavat nostettiin haastatteluissa esiin.
The results together with former theory constituted a model of innovative and collaborative school culture.
Tutkimustulosten ja aikaisemman teorian pohjalta luotiin yhteisöllisen ja innovatiivisen toimintakulttuurin malli, jonka avulla koulun työskentelykulttuuria voidaan kehittää vastaamaan muuttuvan maailman tarpeisiin.
Target: This study examines school culture and its change in technology-intensive schools through principals' experiences.
Tavoitteet: Tässä tutkielmassa tarkastellaan teknologiaintensiivisten koulujen rehtoreiden kokemuksia koulun toimintakulttuurin muutokseen liittyen.
On practical level, modern learning environments and learning tools were highlighted to be a pre-requisite for the development of digital school culture.
Digitaalisen toimintakulttuurin kehittymisen edellytyksenä taas nähtiin luonnollisesti se, että koulujen oppimisympäristöt ja tietotyövälineet mahdollistavat muutoksen käytännön tasolla.
The theoretical framework of this study is based on the theories of organization culture and more specifically on school culture and related concepts.
Tutkielmassa koulun muutosta tutkittiin ensisijaisesti koulun kulttuurin näkökulmasta ja se pohjasi organisaatiokulttuurin ja koulukulttuurin teoreettisiin lähtökohtiin.