natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to accomplish this, three different characteristic efficiencies are defined; traditional, total, and regeneration efficiency.
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi, kolme ominaista hyötysuhdelukua määritetään: perinteinen, kokonais- ja talteenottohyötysuhde.
The total efficiency exceeded 63%, which is remarkably higher than that of traditional systems.
Kokonaishyötysuhteeksi saatiin yli 63%, joka on merkittävästi parempi kuin perinteisten järjestelmien.
The traditional efficiency represents a comparable figure to that in traditional hydraulic systems.
Perinteinen hyötysuhde antaa vertailukelpoisen luvun perinteisten hydraulijärjestelmien kanssa.
The efficiency figures are determined based on experimental measurement results.
Hyötysuhdeluvut määritetään kokeellisten mittaustulosten avulla.
Furthermore, the regeneration efficiency describes how efficiently load-mass potential energy can be restored to the system.
Talteenottohyötysuhde puolestaan kuvaa, kuinka tehokkaasti massan nostoon sidottu potentiaalienergia voidaan ottaa takaisin järjestelmään.
However, it does not consider energy regeneration, and thus, does not reflect the true efficiency of the DHMPA.
Se ei kuitenkaan ota huomioon talteenotettua energiaa, eikä siten kuvasta järjestelmän todellista hyötysuhdetta.
Measurements are done with a separate data acquisition system and the data acquired is analysed in MATLAB.
Mittausdata kerätään erillisellä tiedonkeruujärjestelmällä ja se analysoidaan MATLAB-ohjelmistolla.
Furthermore, the potential energy from the load-mass could be regenerated with efficiency of 80%.
Massan potentiaalienergia kyettiin ottamaan talteen 80% hyötysuhteella.
The test setup consists of pump unit, load-lifting test rig and the DHMPA.
Testijärjestelmä koostuu hydraulikoneikosta, massaa nostavasta testipenkistä sekä DHMPA-yksiköstä.
Therefore, the total efficiency considering the regeneration, is defined.
Tämän vuoksi määritetään kokonaishyötysuhde, joka huomioi energian talteenoton.
In addition, novel digital hydraulic technologies are reviewed and the operation of the DHMPA unit is studied.
Lisäksi esitellään muita uusia digitaalihydrauliikan sovelluksia sekä perehdytään tarkemmin DHMPA:n toimintaan.
However, some unexpected errors occurred in the positioning of the load-mass.
Testiajon aikana esiintyi kuitenkin odottamattomia asemavirheitä.
However, in order to optimize the system performance and efficiency, a further study will be needed.
Lisätutkimusta kuitenkin tarvitaan suorituskyvyn ja hyötysuhteen optimoimiseksi.
Although the system performance requires further investigation, the energy-efficiency is highly competitive to that of conventional hydraulic systems.
Vaikka tämä vaatiikin lisätutkimusta, voidaan todeta, että DHMPA:n hyötysuhde on hyvin kilpailukykyinen perinteisiin järjestelmiin verrattuna.
Therefore, this study showed that the DHMPA has a significant energy-saving potential in load-lifting applications.
Tutkimuksen avulla osoitettiin, että DHMPA voi tarjota huomattavan energiansäästöpotentiaalin massaa nostaviin järjestelmiin.
Energy efficiency of a digital hydraulic multi-pressure actuator for use in load-lifting applications
Digitaalihydraulisen monipainejärjestelmän hyötysuhteen määrittäminen kuormaa nostaviin sovelluksiin
The purpose of this thesis is to determine the energy efficiency of the digital hydraulic multi-pressure actuator (DHMPA) for use in load-lifting applications.
Tämän diplomityön tarkoituksena on määrittää digitaalihydraulisen monipainejärjestelmän (DHMPA) hyötysuhde kuormaa nostavia sovelluksia varten.
The results show that the DHMPA is feasible for use in load-lifting applications.
Tulokset näyttävät, että DHMPA-yksikköä voidaan soveltaa kuormaa nostavissa sovelluksissa.
In addition, the system performance is evaluated based on this data.
Lisäksi näiden tietojen avulla voidaan arvioida järjestelmän toimintaa ja suorituskykyä.
Nevertheless, the performance can be improved by careful tuning and dimensioning of the DHMPA components.
Näitä virheitä voidaan minimoida virittämällä ja mitoittamalla järjestelmä huolellisesti.
The collected data is used for calculating the energy balance of the system, which can then be used for determining the three characteristic efficiencies of the system.
Näiden tietojen avulla määritetään järjestelmän energiatase, josta puolestaan voidaan johtaa halutut hyötysuhdeluvut.
The investigated buildings are equipped with mechanical cooling.
Tutkitut rakennukset on varustettu koneellisella jäähdytyksellä.
The information on the building's energy consumption given to the user is important when searching for solutions of rationalization of the electric energy.
Käyttäjälle annettava informaatio rakennuksen energiankulutuksesta on tärkeää kun etsitään ratkaisuja sähköenergian käytön tehostamiseen.
In the Lintulahdenkatu estate, the portion of the cooling was 18 % of the total annual consumption.
Lintulahdenkadun kiinteistössä jäähdytyksen osuus vuotuisesta kokonaiskulutuksesta oli 18 %.
Increasing the Efficient Use of Electric Energy in Buildings
Sähköenergian käytön tehostaminen kiinteistötoimialalla
In this study, attention was paid to the use of the cooling system in winter time.
Työssä kiinnitettiin huomiota jäähdytysjärjestelmän talviaikaiseen käyttöön.
It came up in the study that office machines and lighting are remained on outside of the usual office hour times.
Työssä tuli esille se, että toimistolaitteita ja valoja on päällä työaikojen ulkopuolella.
The ventilation and cooling should be equipped with post-measurement devices which could make it possible to follow the consumption of the real estate electric energy.
Ilmastointi ja jäähdytys tulisi varustaa jälkimittauksella, jolloin olisi mahdollista seurata kiinteistösähkön kulutusta.
In the targets of the Helsinki University of Technology, the electric consumption and its division were studied with the help of reports of energy consumption and by analyzing the measurements made in the field.
Teknillisen korkeakoulun kohteissa sähkönkulutusta ja sen jakautumista tutkittiin energiaseurantaraporteista ja kentällä suoritettuja mittaustuloksia analysoimalla.
In this section a survey was made of the new energy regulations coming into force and on the services of energy management.
Kirjallisuusosassa luotiin katsaus uusiin energiamääräyksiin ja energianhallintapalveluihin.
The potential for energy savings can be markedly found by rationalizing the use of electric energy outside working hours.
Energiansäästöpotentiaalia voi löytyä merkittävästikin työajan ulkopuolista sähkönkäyttöä tehostamalla.
By means of the literature survey it was found out how the technical systems and the HVAC processes of the building must be designed and constructed in a reasonable way that the building could maintain happen using energy effectively.
Kirjallisuusosassa selvitettiin sitä, miten rakennuksen talotekniset järjestelmät ja prosessit tulee suunnitella ja rakentaa niin, että rakennuksen käyttö voidaan hoitaa energiatehokkaasti.
The clarification of the base load is challenging because usually there is only one total measurement made of the electric energy in the buildings.
Pohjakuorman koostumuksen selvittäminen on haasteellista johtuen siitä, että rakennuksessa on yleensä vain sähköenergian päämittaus.
The real estate owner has no direct possibility of influencing the part of the electric energy of the users.
Käyttäjäsähkön kulutusosuuteen ei kiinteistön omistajalla ole suoraa vaikutusmahdollisuutta.
The part of the electric energy used for ventilation and cooling was over 50 % of the total electric consumption of the buildings.
Kiinteistösähkön kulutusosuus oli rakennusten sähkön kokonaiskulutuksesta yli 50 %.
During the study it was proven that the major part of electric energy consumption comprises of the all-the-time-active electric power: i.e. base load in the office and school buildings.
Työn aikana tuli osoitetuksi se, että toimisto- ja opetusrakennuksen sähköenergian kulutuksesta valtaosan muodostaa jatkuvasti päällä oleva sähköteho eli pohjakuorma.
The part of the consumption of cooling pumps was 8-10 % of the total capacity in the targets of the Helsinki University of Technology.
Teknillisen korkeakoulun kohteissa jäähdytysjärjestelmän pumppujen kulutusosuus oli 8-10 % rakennuksen talviaikana suoritettujen mittausten aikaisesta rakennusten kokonaistehosta.
In the fieldwork section of this thesis the energy consumption realized and especially its allocation on different systems was studied.
Kenttätyön osuudessa tutkittiin kolmessa ominaiskulutuksen perusteella valitussa kohteessa toteutunutta sähkönkulutusta ja erityisesti sen jakautumista kulutuskohteittain.
This diploma thesis focuses on potential methods to increase the efficient use of electric energy in buildings.
Diplomityössä tutkittiin sähköenergiankäytön tehokkuutta ja tehostamisen mahdollisuuksia kiinteistötoimialalla.
It was possible to study the electric energy consumption in the case of the Lintulahdenkatu precisely due to the measuring system installed in the building already during the construction.
Tutkittujen kohteiden pinta-ala on yhteensä 35 000 m2. Lintulahdenkadun kohteen osalta sähkönkäyttöä oli mahdollista tutkia tarkasti kiinteistöön rakennusvaiheessa asennetun mittausjärjestelmän avulla.
Market value of the vacation sites as an application of neurocomputing
Lomakiinteistön kauppa-arvo neuraalilaskennan sovelluksena
Parametric robot programming
Robottien parametrinen ohjelmointi
The Power Generation Unit in a Ship's Modular Engine Room
Voimalaitosyksikkö laivan modulaarisessa konehuoneessa
Sixteen persons were interviewed from selected parts of VTT for our study between summer and late autumn 2010.
Tutkimusta varten haastateltiin kesän ja loppusyksyn 2010 välisenä aikana kuuttatoista VTT:läistä organisaation eri osista.
Information systems and competence management in expert organizations - visions and reality
Tietojärjestelmät asiantuntijaorganisaation osaamisen johtamisessa - visiot ja käytäntö
This effort is nowadays largely supported by the use of information systems for which high expectations are often placed.
Tässä käytetään nykyään usein tukena tietojärjestelmiä, joihin kohdistetaan varsin voimakkaitakin odotuksia.
Information systems can serve as valuable managerial tool if the information provided by them is interpreted carefully.
Tietojärjestelmä voi toimia osaamisen johtamisen apuvälineenä, kunhan sen tuottamaa tietoa tulkitaan huolella.
In the best case the numbers can support this dialog, and they should not be seen as replacement for the mundane interaction between different organizational levels.
Numerot toimivat parhaimmillaan organisaation sisäisen keskustelun tukena, eikä niiden tarkaste1ulla pidä pyrkiä korvaamaan organisaatiotasojen välistä vuorovaikutusta.
However, our study revealed serious challenges in the visions and use of the system.
Tämä tutkimus osoitti kuitenkin osaamistietojärjestelmän visioihin ja käyttöön liittyvän vakavia haasteita.
Empirical case in this study is the information system for competence management introduced at VTT.
Käytännön casena tarkastellaan VTT:llä käyttöön otettua osaamisen johtamisen tietojärjestelmää.
Information system based competence management easily emphasizes the control of knowledge and ignores the more practical side of competence management: leadership of people and facilitation oftheir learning.
Osaamisen johtaminen tietojärjestelmien avulla onkin helposti yksipuolista management-johtamista, joka korostaa tiedonhal1intaa ja unohtaa osaamisen kehittämisen olevan käytännön työtä, jossa oleellista on ihmisten johtaminen.
In our study we focus on the usability of information systems for competence management, based both on visions behind them and user experience.
Tutkimuksessa tarkastellaan osaamistietojärjestelmän toimivuutta nähin kohdistettujen visioiden ja käyttäjien kokemusten pohjalta.
Knowledge is generally seen as the crucial asset of expert organizations, and thus the tendency towards managing and developing it in a systematic way is a natural goal.
Osaaminen nähdään asiantuntijaorganisaatioissa yleisesti keskeisimmäksi voimavaraksi, jota pyritään johtamaan ja kehittämään suunnitelmallisesti.
Organization's internal dialog - both horizontal and vertical - is of fundamental importance.
Järjestelmän ohella on tärkeää huomioida myös puhuttu tieto organisaation eri tahoilta - dialogisuus on tärkeää organisaatiossa sekä horisontaalisessa että vertikaalisessa suunnassa.
When the system was taken into use, knowledge became a central topic of discussions throughout the organization.
Järjestelmän eduksi nähtiin se, että osaaminen nousi sen käyttöönoton myötä keskeiseksi keskustelunaiheeksi kautta organisaation ja että se toi keskusteluun hyödyllistä systematiikkaa.
Previous literature on the subject is still surprisingly scarce and focuses mainly on the planning and development of the systems but not on genuine user experience.
Vastaavanlaista tutkimusta on toistaiseksi julkaistu yllättävän vähän: aihetta käsittelevässä kirjallisuudessa on keskitytty pääosin tietojärjestelmien rakentamiseen ja toimeenpanoon.
The same holds also for the criteria used in various assessments; e.g. organization's key competences can as well be based on individual competences as on the innovativeness of synergic teams formed by "lower level" experts.
Samoin organisaation osaamistason arviointi huippuosaajia korostaen voi antaa vääristyneen kuvan, sillä huipputason osaaminen voi koostua myös sopivasta tiimistä alemman tason osaajia.
Correspondingly, its comparability and reliability should be seen relative, especially if the information forms a basis for internal comparisons and ranking.
Esimerkiksi subjektiivisiin arviointeihin perustuvan järjestelmätiedon vertailukelpoisuuteen tulee suhtautua varovaisesti, erityisesti kun yksittäisten henkilöiden arvioista tehdään organisaationlaajuisia yhteenvetoja.
These challenges are emphasized when using competence management systems as strategic tools.
Osaamistietojärjestelmien käyttö strategisena työvälineenä ei ole niin suoraviivaista kuin sitä visioidessa sen ajatellaan olevan.
Managing via information systems should not lead to managing the information systems themselves.
Vaarana on, että osaamisen sijasta johdetaankin osaamistietojärjestelmää.
Possibilities of increasing of the role of renewable energies in district heating of small and medium size communities in Hungary
Mahdollisuuksia lisätä uusiutuvien energioiden osuutta Unkarin energian tuotannossa pienien ja keskisuurien yhteisöjen kaukolämmön tuotannolla
N400 event-related potential at single-subject level: Implications for consciousness studies
Aivojen N400-herätevaste yksilötasolla: sovellusmahdollisuudet tietoisuuden tutkimuksessa
Development Study on Beam-to-Column Connection of the Rigilock Framing System
Rigilock-runkojärjestelmän liitoksen kehitystutkimus
The development of a gantry robot based on light crane components
Piennosturijärjestelmään perustuvan portaalirobotin kehittäminen
In order to find the currently known benefits and deficits, a literature review is conducted.
Nykyisin tiedossa olevien etujen ja haittojen selvittämiseksi suoritetaan kirjallisuustutkimus.
Newly graduated landscape architects take their skills with them to offices and can suggest new software and work methods.
Vastavalmistuneet maisema-arkkitehdit vievät osaamisensa mukanaan toimistoihin ja voivat ehdottaa uusia ohjelmistoja ja työskentelymenetelmiä.
This information can be useful for landscape architects and offices, who are beginning to include 3D modeling in their work process, and are wondering which software would best suit their needs.
Tämä tieto voi olla hyödyksi maisema-arkkitehdeille ja toimistoille, jotka alkavat sisällyttää 3D-mallintamista työprosessiinsa ja miettivät, mikä ohjelmisto sopisi tällä hetkellä parhaiten heidän tarpeisiinsa.
Especially older landscape architects do not have personal experience in doing 3D modeling, which is why the 3D modeling process, including the benefits and limitations, is not fully understood.
Varsinkaan vanhemmilla maisema-arkkitehdeillä ei ole henkilökohtaista kokemusta 3D-mallintamisesta, minkä vuoksi 3D-mallinnuksen prosessia, etuja ja haittoja ei täysin ymmärretä.
The literature review outlines the knowledge gap, which helps to narrow down the research questions.
Kirjallisuustutkimus auttaa artikuloimaan tutkimustiedosta puuttuvan aukon, minkä perusteella tutkimuskysymyksiä tarkennetaan.
The benefits of 3D modeling are also studied, because another way to develop 3D modeling is to increase the benefits.
Myös 3D-mallinnuksen tuomat edut ovat yhtenä tutkimuksen kohteena, sillä toinen tapa kehittää 3D-mallinnusta on lisätä sen tuomia etuja.
In the long term productivity would be increased by a BIM software developed for landscape architecture that could produce construction drawings and make better use of inital data.
Pitkällä tähtäimellä työskentelyä tehostaisi maisema-arkkitehtuurin tarpeisiin kehitetty BIM-ohjelmisto, joka pystyy tuottamaan rakennepiirroksia ja hyödyntämään lähtötietoja nykyistä tehokkaammin.
As the only university to teach landscape architecture in Finland, Aalto University has a high influence on which software future landscape architects use, so the university should check periodically if 3D modeling software that are best suited for landscape architecture are installed and included in teaching.
Ainoana maisema-arkkitehtuuria opettavana yliopistona Suomessa Aalto-yliopiston opetuksella on suuri vaikutus käytettäviin ohjelmiin, joten yliopiston tulisi tarkistaa säännöllisesti, onko maisema-arkkitehtuurin 3D-mallinnukseen parhaiten soveltuvia ohjelmistoja asennettuna ja sisällytettynä opetukseen.
Some research has already been done of the benefits and limitations of landscape architecture, but more research is needed on how these benefits and deficits apply to different 3D modeling software.
Joitain tutkimuksia on jo tehty maisema-arkkitehtuurin 3D-mallinnuksen eduista ja haitoista, mutta lisätutkimusta tarvitaan siitä, miten nämä todetut edut ja haitat pätevät eri 3D-mallinnusohjelmistoihin.
Answers to the research questions are researched with a survey conducted with Finnish landscape architects and comparing 5 commonly used 3D modeling software in Finland in practice.
Näihin tutkimuskysymyksiin etsitään vastauksia suorittamalla tutkimuskysely suomalaisille maisema-arkkitehdeille ja tekemällä käytännön vertailu viidestä Suomessa yleisesti käytössä olevasta 3D-mallinnusohjelmasta.
The goal of this Master’s thesis is to investigate how 3D modeling is done in Finland and how 3D modeling could better be used to benefit the needs of landscape architecture.
Tämän diplomityön tavoite on tutkia, miten 3D-mallinnusta käytetään Suomessa ja millä keinoilla 3D-mallien hyödyntämistä voisi parantaa maisema-arkkitehtuurin tarpeita ajatellen.
In Finland clients are increasingly demanding 3D models that are to be used in "combination models" during construction of infrastructure projects, which has led to a need for landscape architecture offices to acquire 3D modeling software.
Suomessa asiakkaat haluavat enenevässä määrin maisema-arkkitehtitoimistoilta 3D-malleja infrastruktuurihankkeissa käytettäviä yhdistelmätietomalleja varten, mikä on johtanut siihen, että maisema-arkkitehtitoimistojen täytyy ottaa 3D-mallinnusohjelmistoja käyttöönsä.
The development of 3D modeling requires software developers to acknowledge landscape architecture as one of the target audiences, for which plug-ins are one possible short-term solution.
3D-mallinnuksen kehitys vaatii, että ohjelmistokehittäjät huomioivat maisema-arkkitehtuurin kohderyhmänä, mihin nykyisiin ohjelmistoihin kehitetyt lisäosat ovat yksi lyhyen tähtäimen ratkaisu.
In the conclusions the differences between these 5 software are outlined, and it is determined that the differences between 3D modeling software are largely explained by the target audience for those software.
Johtopäätöksissä esitellään vertailtujen mallinnusohjelmien erot, ja todetaan ohjelmien välisten erojen selittyvän pitkälti 3D-mallinnusohjelmien kohderyhmien perusteella.
In order to develop 3D modeling, the deficits of 3D modeling must first be found.
3D-mallinnuksen kehittämiseksi tulee ensin selvittää, mitä ongelmia 3D-mallinnuksessa on. Vasta sitten voi harkita, miten ongelmia voisi parantaa.
Safety of steam boiler safety interlocks
Höyrykattilan suojausjärjestelmän turvallisuus
The application of information technology systems of production to the manufacturing of punching tools
Tuotannon tietoteknisten järjestelmien soveltaminen meistotyökalujen valmistukseen
Energy strategies for electric mobility in urban areas
Sähköajoneuvojen latausstrategioista kaupunkiympäristössä
With too low and too high capacities, the strategies are redundant.
Liian pienillä ja liian suurilla kapasiteeteilla strategiat ovat tarpeettomia.
The effectiveness of any strategy is linked to the battery capacity.
Minkä tahansa strategian vaikutus riippuu akkukapasiteetista.
It was shown that with traffic electrification of 39 % and under certain simplifying assumptions, the yearly standard deviation of power consumption could be reduced by 6.3 % while reducing the daily standard deviation by 61 % on average.
Näytämme, että liikenteen sähköistämisprosentin ollessa 39 ja tiettyjen yksinkertaistavien oletusten voimassa ollessa voidaan vuosittaista sähkönkulutuksen keskihajontaa pienentää 6.3 % päivittäisen keskihajonnan pienentyessä keskimäärin 61 %.
It is possible to safeguard against inaccurate predictions by using a linear combination of the prediction and the observed average.
Huonoja ennusteita vastaan voidaan suojautua käyttämällä ennusteen ja havaitun keskiarvon yhdistelmää.
Due to global environmental concerns, plug-in hybrid electric vehicles (PHEVs) are expected to become more prevalent.
Maailmanlaajuisten ympäristöongelmien uhan vuoksi on odotettavissa, että plug-in hybridisähköajoneuvojen (PHEV) määrä tulee lisääntymään.
All results were obtained in a simulated environment, using Helsinki as a case.
Kaikki tuloksemme saavutettiin simuloidussa ympäristössä Helsinkiä edustavassa noodiverkostossa.
The results indicate that it is usually a good strategy to allocate more charging power for vehicles that have low state of charge (SOC) and low battery capacity.
Tuloksemme viittaavat siihen, että on tavallisesti hyvä strategia antaa enemmän lataustehoa niille ajoneuvoille, joiden normalisoitu lataustaso (SOC) ja kapasiteetti ovat matalia.
Obtaining an accurate prediction for the amount of time a PHEV will stay at its current location provides more electric kilometres than an accurate prediction for the amount of kilometres the PHEV will travel before reconnecting with the grid.
Tarkan ennusteen saaminen sille ajalle, minkä ajoneuvo viettää nykyisessä sijainnissaan tuottaa enemmän sähkökilometrejä kuin tarkka ennuste sille matkalle, minkä ajoneuvo kulkee ennen liittymistään takaisin sähköverkkoon.
When there is a sufficient correlation between travelled distance and battery capacity, the effectiveness of our strategies diminishes, rendering them almost redundant.
Kun kuljetun matkan ja akkukapasiteetin välillä on riittävä korrelaatio, käyttämiemme strategioiden vaikutus pieneni tehden niistä lähes tarpeettomia.
In order to avoid overloading the power supply system and to use PHEV recharging to reduce power fluctuations, smart charging strategies could be very useful.
Välttääksemme sähköjärjestelmämme ylikuormittamisen ja jopa hyötyäksemme sähköajoneuvojen latauskuormasta pienentämällä tehonkulutuksen vaihtelua älykkäät latausstrategiat voivat osoittautua hyödyllisiksi.
This thesis also introduces a method for generating nearly arbitrary charging load profiles for night-time home recharging, the weighted random recharging (WRR).
Tämä diplomityö esittelee myös menetelmän lähes mielivaltaisten latauskuormaprofiilien muodostamiselle, painotetun satunnaislatauksen (WRR).
To obtain insight on the problem of power allocation, the form and parameters of the charging function were modified and the effect on the electric kilometres (objective function to be maximized) was checked.
Yritimme ymmärtää tehon jakamisen ongelmaa kokeilemalla erilaisia muotoja tälle funktiolle ja selvittämällä, miten ajettujen sähkökilometrien määrä, maksimoitavan kohdefunktiomme arvo, muuttui.