natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This study is a qualitative case study, which uses the survey conducted in the Toimiva Muurola -project and the visualizations created for the project report excluding photographs.
Tutkimus on laadullinen tapaustutkimus, jonka aineistona olivat Toimiva Muurola - projektissa toteutettu kysely sekä projektiraporttiin itse luotu kuvamateriaali poislukien valokuvat.
For the first objective, the conducted survey was analysed as a whole and contrasted against the theory also the success of the survey was reflected.
Ensimmäistä tavoitetta varten projektissa toteutettu kysely analysoitiin kokonaisuutena teoriaan peilaten, onnistumista pohtien sekä vastausanalyysin kautta.
The third objective was met by applying the developed method on the visualized information in the project report.
Kolmas tavoite saavutettiin soveltamalla luotua mittaristoa projektiraportin kuvamateriaaliin.
This thesis discusses the usage of survey as a tool in service design and the visual quality of information in a project report.
Pro gradu -tutkielman kohteena oli kyselyn käyttö palvelumuotoilussa sekä raporttiin tuotetun informaation visuaalinen laatu.
The visualizations created for the Toimiva Muurola -project report proved to be quite good.
Projektiraporttiin luotu visualisointi osoittautui mittariston avulla analysoituna kokonaisuutena melko hyväksi.
Most used social media channels among Upper Secondary School students are Snapchat, Instagram and YouTube.
Tutkielman perusteella lukiolaisten eniten käyttämiä sosiaalisen median muotoja ovat Snapchat, Instagram ja YouTube.
Interviews deepen the information gotten from the questionnaire.
Haastatteluaineistot syventävät kyselylomakevastauksista saatuja määrällisiä tuloksia.
This is a qualitative research which also uses quantitative research methods.
Kyseessä on laadullinen tutkielma, joka hyödyntää etnografista lähestymistapaa.
In most often students view visual material that others have produced but they also produce material themselves.
Toiminnassa korostuu toisten tuottaman materiaalin tarkastelu, mutta myös materiaalin tuottaminen on yleistä.
The data consists of 40 answers from a semi-structured questionnaire, three pair interviews of the students and photos that the students had produced for social media.
Kolmiosainen tutkimusaineistoni koostuu lukiolaisilta kerätyistä neljästäkymmenestä kyselylomakevastauksesta, kolmesta parihaastattelusta sekä haastateltujen lukiolaisten sosiaaliseen mediaan tuottamasta kuvamateriaalista.
Students produce usually photos and they play big role in the students’ life.
Sosiaaliseen mediaan tuotetaan kuvia ja niiden merkitys on lukiolaisille suuri.
This thesis brings up young people’s own visual culture, the connection between art education and media education and the three sites for visual culture pedagogy.
Lisäksi se hahmottelee mediakasvatuksen ja kuvataidekasvatuksen yhteyttä sekä taidekasvatuksen kolmen tilan käsitteitä.
Photos in social media work as identity builders, descriptions of life in visual form, part of communication and they are often built up in a social context.
Sosiaalisen median käytön ominaispiirteiksi nousivat kuvat osana taiteistumisen ilmiötä, toiminnan kokonaisvaltaisuus, kuvat merkityksenantajina, sosiaalisesti rakentuvat kuvat ja kuvat identiteetin muodostajina sekä kuvat osana viestintää.
Photos are selfpotraits, photos with friends or details of their everyday life.
Sosiaaliseen mediaan tuotetut kuvat olivat useimmiten omakuvia, kaverikuvia, kuvia arjen yksityiskohdista tai visuaalisesti mielenkiintoisista hetkistä.
This thesis brings up the most used social media channels among the students, their role as a visual material producers and observers and the characteristics of their use of social media.
Tutkielmani tuo esiin nuorten omaa visuaalista kulttuuria ja avaa heidän rooliaan visuaalisen materiaalin tuottajina ja tarkastelijoina sosiaalisessa mediassa.
In my pro gradu thesis I studied Upper Secondary School students as visual material producers and observers of social media.
Tutkielmani tarkastelee lukiolaisten sosiaalisen median käyttöä visuaalisen materiaalin tuottajina ja toisten tuottaman materiaalin tarkastelijoina.
However, the final content and success of Article 25 remains to be seen in the Court decisions.
Artiklan 25 lopullisen sisällön ja onnistumisen tulemme kuitenkin näkemään vasta oikeuskäytännössä.
In my opinion the one and only solution for this is an appropriate, active and consistent guidance from authorities, together with providing necessary more accurate guidelines as soon as possible.
Mielestäni ainoa oikea ratkaisu näihin haasteisiin on asianmukainen, aktiivinen ja johdonmukainen opastus viranomaistaholta, sekä tarpeellisten tarkempien suuntaviivojen laatiminen mahdollisimman pian.
Rather than stick approach, focus should be put on carrot, and besides clarifying the regulations the certification and varying cachets should be brought into use quickly.
Kepin sijasta tulisikin keskittyä porkkanaan, ja määräysten selkeyttämisen lisäksi sertifioinnit ja erilaiset laatumerkit tulisi saada nopeasti käyttöön.
It is essential that corporates would understand the economic benefits of implementing the principles of Privacy by Design and default, which would also promote digital internal markets.
Olisi tärkeää saada yritykset ymmärtämään toimintaperiaatteiden toteuttamisen taloudelliset hyödyt, mikä samalla edistäisi digitaalisia sisämarkkinoita.
From the commercial perspective, when applying in practice the most secure manner to fulfil the requirements under the Article 25 is to adapt general principles as part of processing of personal data from the planning throughout the whole process.
Yrityksien näkökulmasta käytännön soveltamisessa toistaiseksi varmin keino täyttää artiklan 25 asettamat vaatimukset on juurikin näiden yleisten periaatteiden tuominen osaksi henkilötietojen käsittelyä aina suunnittelusta koko prosessin loppuun asti.
Secondly, despite the need for change in regulation, the division of liability between one or more controller and data processor’s in regards of processing of personal data have remained regrettably unclear.
Toisekseen, huolimatta sääntelyn nykytilan muutostarpeesta, rekisterinpitäjien sekä henkilötietojen käsittelijöiden keskinäisten vastuiden ja roolien jakautuminen on jäänyt myös tietosuojaasetuksessa harmillisen epäselviksi.
The conclusion is firstly the circumstance that the GDPR’s provisions in question may prove to be too vague or generous, and hence sufficient application and assessment in practice of their provisions may cause confusion, especially to data controllers and processors of personal data.
Tutkielman huomattavimpana johtopäätöksenä on, että edellä mainitut uuden tietosuoja-asetuksen määräykset voivat todennäköisesti osoittautua liian epäselviksi tai suurpiirteisiksi, jolloin niiden soveltaminen käytännön toiminnassa sekä niihin liittyvien vaikutusten arvioiminen asianmukaisella tavalla voi osoittautua haasteelliseksi etenkin rekisterinpitäjille sekä henkilötietojen käsittelijöille.
The purpose of this study is to examine the content of Data Protection by Design and Data Protection by Default principles under Article 25 and related provisions of the EU’s new General Data Protection Regulation, and their concrete effects occurring to data controllers and data processors.
Tutkielman tarkoituksena on selventää EU:n uuden tietosuoja-asetuksen artiklan 25 mukaisten Data Protection by Design ja Data Protection by Default - toimintaperiaatteiden ja niihin liittyvien muiden määräysten sisältöä, sekä selventää millaisia konkreettisia vaikutuksia nämä uudet säännökset tuovat rekisterinpitäjille ja henkilötietojen käsittelijöille.
Thirdly it should be however noted that, despite the other inadequacies, the general principles of the GDPR promote completeness, and are very workable tool also for interpretation of the Article 25.
Kolmanneksi, on hyvä huomata, että tietosuojaasetuksen yleiset periaatteet kuitenkin ehentävät sääntelykokonaisuutta huomattavasti ja ovat oikein käyttökelpoisia työkaluja artiklan 25 käytännön soveltamiseen kokonaissääntelyn vajavaisuuksista huolimatta.
Appropriate application of the Article 25 and implementing its provisions as automatic part of corporates’ operations is paramount crucial, taking into account rights of an individual and requirements of digital market economy.
Ottaen huomioon yksilön oikeudet ja digitaalisen markkinatalouden asettamat vaatimukset on Artiklan 25 asianmukainen soveltaminen ja automaattinen sisällyttäminen osaksi etenkin yritysten toimintaa ensiarvoisen tärkeää.
Background information was gathered from interviews and a writing competition conducted from 2005-2009.
Tausta-aineistona toimivat muun muassa vuosien 2005–2009 aikana toteutetut haastattelut.
The production of a forest as a suitable environment for commercial nature tourism is based on the dynamics between guides’ actions, tourists’ motivations and the restrictions and possibilities afforded by the forest.
Metsä tuottaminen kaupalliseen luontomatkailutoimintaan soveltuvaksi perustuu oppaan toiminnan, matkailijoiden motiivien ja metsän tarjoamien rajoitusten ja mahdollisuuksien väliseen dynamiikkaan.
The use of a forest in commercial nature tourism requires, firstly, preparation and anticipation including knowledge related to material entities such as natural circumstances and technical gear.
Metsän käyttö kaupallisessa luontomatkailutoiminnassa edellyttää ensinnä valmisteluita ja ennakointia, joihin liittyy erilaisten materiaalisten järjestysten kuten luonnon olosuhteiden ja teknisten apuvälineiden tuntemista.
The analysis of guides’ practices points out that weather and safety should be considered along with forest aesthetics when planning the use of natural resources since these factors bring out collective ways of action related to the forest.
Oppaiden käytäntöjen analyysi osoittaa, että sää ja turvallisuus voidaan nostaa metsän estetiikan ohella luonnonvarasuunnittelussa huomioitaviksi tekijöiksi, sillä ne tuovat esille metsän käyttöön liittyviä kollektiivisia toimintamalleja.
The analysis of the social, routinized and material dimensions of practices is based on practice theory and thus contributes to the conceptual development of nature-based tourism research.
Käytäntöjen sosiaalisia, rutiininomaisia ja materiaalisia ulottuvuuksia tutkimalla osallistun luontomatkailututkimuksen käsitteelliseen kehittämiseen.
By describing in detail the three-phased reflexive research process I have aimed to promote the application of ethnographic methodology within the field of nature-based tourism research.
Painottamalla kolmitasoisen refleksiivisen tutkimusprosessin tarkkaa kuvausta, tarkoitukseni on ollut edistää metodologian sovellettavuutta luontomatkailututkimuksessa.
Secondly, action while in the forest presumes mastery of the use of infrastructure and gear in changing circumstances.
Toiseksi toiminta metsässä vaatii infrastruktuurin ja apuvälineiden käyttöön liittyvien taitojen hallintaa muuttuvissa olosuhteissa.
In commercial nature tourism more attention should be paid to the tacit knowledge attached to acting in local forest environments and on how experience-based knowledge can be transformed into learned knowledge and skills.
Kaupallisessa luontomatkailutoiminnassa metsässä toimimiseen liittyvään hiljaiseen tietoon tulisi kiinnittää enemmän huomiota ja siihen, miten kokemusperäinen tieto voi olla muutettavissa opetettaviksi tiedoiksi ja taidoiksi.
Thirdly, one needs to be able to take advantage of the variation of natural circumstances brought about by weather when, for example, fitting together a forest’s atmosphere, tourists’ motivations and the intense feelings produced in the process.
Kolmanneksi esimerkiksi sään metsän olosuhteisiin tuomia vaihteluita tulee osata hyödyntää sovitettaessa tunnelmia matkailijoiden motiiveihin ja luotaessa tunteisiin perustuvaa intensiivisyyttä metsässä tapahtuvaan toimintaan.
By engaging in the writing process while in the field, during data analysis and in devising research reports, I have constructed narratives based on thick description from field notes, photographs, and different kinds of reports.
Toteuttamalla kirjoitustyötä sekä tutkimuskentällä, aineiston käsittelyvaiheessa että tutkimusraportteja laatiessani olen työstänyt kenttäpäiväkirjoista, raporteista, valokuvista ja videosta koostuvasta aineistosta tiheää kerrontaa sisältäviä kertomuksia tutkimuksen lukijakuntaa varten.
Additionally, the significance of weather and safety point to the importance of recognizing the inexperience of foreign tourists and seasonal guides.
Lisäksi ne osoittavat esimerkiksi ulkomaalaisten matkailijoiden ja sesonkioppaiden kokemattomuuden tunnistamisen tärkeyden.
In dealing with the reconciliation of forms of land use, research findings looking at nature tourism from within the field and, in particular, research findings foregrounding the perspectives of guides have been slighted.
Maankäyttömuotojen yhteensovittamista käsiteltäessä ovat kaupallista luontomatkailutoimintaa sisältäpäin tarkasteleva ja erityisesti oppaiden näkökulmaa esille tuova tutkimustieto olleet sivuroolissa.
As international tourism in Lapland continues to grow, the role of Lappish forests is reaching beyond traditional forestry to a source for extraordinary nature experiences.
Kansainvälisten matkailijamäärien lisäännyttyä Lapissa on metsän keskeinen puutuotannollinen rooli saanut rinnalleen toisen roolin: lappilainen metsä toimii yhä useammin myös ainutlaatuisten luontokokemusten lähteenä.
My dissertation focuses on the special features of commercial nature tourism and on the practices of guides leading foreign tourism groups in nature.
Väitöskirjatutkimuksessani tarkastelukohteena ovat lappilaisen metsän matkailukäyttöön liittyvät kaupallisen luontomatkailun erityispiirteet ja ulkomaalaisten matkailijoiden kanssa luonnossa toimivien oppaiden käytännöt.
The study uses ethnographic methodology in which the researcher’s participation in the field is an integral component of the research.
Metodologisesti tutkimukseni edustaa etnografista tutkimusperinnettä, jossa keskeistä on tutkijan osallistuminen tutkittavaan ilmiöön.
The research data was produced by myself from 2006-2009 while working as a guide and while participating in a nature experience instructors’ course in Lapland’s nature tourism areas.
Tutkimusaineisto on tuotettu osallistuvalla havainnoinnilla Lapin luontomatkailualueilla vuosien 2006–2009 aikana, jolloin olen työskennellyt oppaana ja osallistunut luonto- ja elämysohjaaja koulutukseen.
By using an ethnographic methodology in which research has been conducted from inside the tourism field and which analyzes the actions of guides while in the forest, I study how the Lappish forest is produced through common action as an environment suitable for tourism use.
Analysoimalla oppaiden metsään liittyviä toimintatapoja tarkastelen sitä, kuinka lappilaisesta metsästä tuotetaan matkailukäyttöön soveltuva ympäristö yhteisen toiminnan kautta.
This study asks how commercial forests can be adapted to be an environment in which commercial nature tourism services can be provided.
Miten talouskäytössä oleva metsä taipuu kaupallisten luontomatkailupalveluiden toteuttamisympäristöksi?
Clearly, the production of nature experiences in Lappish forests is very much dependent on global tourism practices and on the work conducted at tourism locations by guides.
Kuitenkin on pitkälti matkailun globaaleista toimintatavoista ja oppaiden paikallisesti tekemästä työstä kiinni, minkälaisia luontokokemuksia lappilaisessa metsässä tuotetaan.
Clothing design gives the context and perspective to the subject.
Vaatetussuunnittelu antaa kontekstin ja näkökulman aiheeseen.
The main research question is: How could designers know already today what should be inside the future wardrobe and make decisions that would lead us towards the preferable future of clothing?
Päätutkimuskysymys on: Miten suunnittelijat voisivat tietää jo nyt mitä tulevaisuuden vaatekaapin sisällä tulisi olla ja tehdä päätöksiä, jotka johtaisivat ihanteelliseen tulevaisuuden vaatetukseen?
Futures studies works as a theoretical and methodological framework for the research.
Tulevaisuudentutkimus toimii tutkimuksen teoreettisena ja metodologisena viitekehyksenä.
The main question is too broad to be fully answered in this research, therefore one method, future workshop, is on focus.
Pääkysymys on liian laaja, jotta siihen voitaisiin täydellisesti vastata tässä tutkimuksessa, joten valittu menetelmä, tulevaisuustyöpaja, on tutkimuksen keskiössä.
The results show that general images of the future wardrobe can be created in future workshops but for more detailed scenarios additional methods should be used.
Tutkimustulokset osoittavat, että yleisiä tulevaisuudenkuvia tulevaisuuden vaatekaapista voidaan luoda tulevaisuustyöpajoissa, mutta yksityiskohtaisempia skenaarioita luodessa lisämenetelmiä tulisi käyttää.
Summarizing content analysis model by Philipp Mayring is used as a method to analyse the data.
Aineistonanalyysimenetelmänä toimii sisällönanalyysi Philipp Mayringin mallia soveltaen.
A group of clothing design students, clothing designers of the future, participated the Future Wardrobe Workshop that was organized to collect the research data.
Ryhmä vaatetussuunnittelun opiskelijoita, tulevaisuuden vaatetussuunnittelijoita, osallistui Future Wardrobe Workshop – työpajaan, joka järjestettiin tutkimusaineiston keräämistä varten.
The method is approached from a clothing design point of view and used as a tool to create images of the future wardrobe.
Menetelmää lähestytään vaatetussuunnittelun näkökulmasta ja käytetään tulevaisuuden vaatekaapin tulevaisuudenkuvien luomisen välineenä.
This research is a qualitative, multi-disciplinary study about designing clothing for the future with future workshop method.
Tutkielma on laadullinen, monialainen tutkimus tulevaisuuden vaatetuksen suunnittelusta käyttäen tulevaisuustyöpajamenetelmää.
The workshop participants’ view is that there is potential in collaboration between futures studies and clothing design, and that studying the future wardrobe is important.
Työpajan osallistujien näkemyksen mukaan tulevaisuudentutkimuksen ja vaatetussuunnittelun yhteistyöllä on potentiaalia, ja tulevaisuuden vaatekaapin tutkiminen on tärkeää.
The data consists of questionnaires which the participants of the Future Wardrobe Workshop answered afterwards, supported with video and photo material from the workshop.
Tutkimusaineisto koostuu kyselyvastauksista, jotka kerättiin työpajan osallistujilta työpajan jälkeen, sekä työpajan aikana tallennetusta video- ja kuvamateriaalista.
Data has been collected during spring 2020.
Aineisto on kerätty keväällä 2020.
The most of Pentik’s customers are female.
Suurin osa Pentikin asiakkaista on naisia.
The study has been made in collaboration with Pentik Oy.
Tutkimus on tehty yhteistyössä Pentik Oy:n kanssa.
The study is a qualitative user study.
Tutkimus on laadullinen eli kvalitatiivinen käyttäjätutkimus.
Ceramic dishes are used mostly with familiar company.
Keramiikka-astioita käytetään useimmiten tutussa seurassa.
Ceramic displays at stores are an inspiration for customers to make similar displays at home.
Keramiikka-astioiden esillepanot myymälöissä inspiroivat asiakkaita tekemään samanlaisia esillepanoja kotona.
The study reveals many things about using and buying ceramic dishes.
Tutkimuksesta käy ilmi monia asioita keramiikka-astioiden käytöstä ja ostamisesta.
The analysis method used in thesis is classifying.
Aineiston analyysimenetelmänä on käytetty tyypittelyä.
For example, the study reveals that the looks, design, being Finnish, quality, durability and practicality of ceramic dishes by Pentik matter a great deal for customers when they use or buy the products.
Tutkimuksessa selviää esimerkiksi, että Pentikin keramiikka-astioiden ulkonäöllä, designilla, suomalaisuudella, laadulla, kestävyydellä ja käytännöllisyydellä on suuri merkitys Pentikin asiakkaille tuotteiden käyttöä ja ostamista ajatellen.
For example, price and offers are things that matter in the process of buying ceramic dishes.
Muun muassa hinnalla ja tarjouksilla on väliä keramiikka-astioiden ostotilanteessa.
Both qualitative and quantitative methods have been used as collection methods; questionnaire to Pentik’s regular customers and interviews with the customers at Pentik Rovaniemi store.
Aineistonkeruumenetelminä on käytetty laadullisen eli kvalitatiivisen ja määrällisen eli kvantitatiivisen tutkimuksen menetelmiä; kyselyä Pentikin kanta-asiakkaille internetissä ja haastatteluja asiakkaille Pentikin Rovaniemen myymälässä.
Analysed results gave me a perception about the things that need to be considered in the process of making displays for ceramic dishes.
Analysoitujen vastausten perusteella muodostan käsityksen siitä, mitä asioita keramiikka-astioiden esillepanoja tehdessä tulee ottaa huomioon.
The subject of this master’s thesis is about how Pentik Oy’s regular customers (Pentik Friends) and customers at their Rovaniemi store use and buy Pentik’s ceramic dishes.
Tässä pro gradu -tutkielmassa tutkitaan, miten Pentikin kanta-asiakkaat eli Ystäväklubilaiset ja Pentikin Rovaniemen myymälän asiakkaat käyttävät ja ostavat Pentikin keramiikka-astioita.
The thesis’ data about using, buying and displaying ceramic dishes at the stores can be used by Pentik Oy in the processes of design and marketing.
Pentik Oy voi hyödyntää tutkimuksesta saatuja tuloksia keramiikka-astioiden käytöstä, ostosta sekä esillepanosta suunnittelussa ja markkinoinnissa.
Analysed data is used to give instructions for the display of the ceramic dishes at Pentik stores.
Näiden tietojen pohjalta annetaan ohjeita, kuinka saatujen tietojen tulisi vaikuttaa myymälöissä keramiikka-astioiden esillepanoon.
The interviewees did not express a wish of changing the current existing dynamics between the students and the teacher.
Haastateltavat eivät kuitenkaan kaivanneet muutosta nykyiseen dynamiikkaan oppilaiden ja opettajan välillä.
There was a significant difference in the gender distribution among students: the vast ma-jority of respondents were female.
Sukupuolten välinen ero oli huomattava: suurin osa vastanneista oli naispuolisia.
A-category and C-category were made of practisers of traditional art and non-practicers of art respec-tively.
A- ja C-kategorioista ensimmäiseen kuului perinteisen taiteen harrastajat ja jälkimmäiseen taidetta harrastamattomat.
A general sense of insecurity was observed while analyzing the answers concerning shar-ing your preferred visual cultures and works within the classroom and outside of it.
Yleinen turvattomuuden tunne tuli esille, kun kyselyssä selvitettiin omien kuvakulttuurien ja tuotosten jakamista luokkahuoneessa ja sen ulkopuolella.
The dissertation follows the principles of qualitative research, and phenomenological hermeneutic loop served as the method.
Tutkimus kuuluu kvalitatiivisen eli laadullisen tutkimuksen piiriin ja menetelmänä tutkimuksessa toimi fenomenologis-hermeneuttinen kehä.
The objective for this dissertation was to find out how art education in schools meets the recreational visual culture practiced among adolescent boys and girls.
Tutkielman tarkoituksena oli ottaa selville, miten koulujen kuvataideopetus kohtaa tyttöjen ja poikien vapaa-ajan kuvakulttuurit.
The result contradicts a part of the current curriculum where visu-al cultures are brought up: A change is needed within the art education of Finnish school system, but it is challenging to create a positive, secure atmosphere within a classroom.
Tulos on ristiriidassa opetussuunnitelman perusteiden omat kuvakulttuurit -osion osalta: Muutosta peruskoulun kuvataiteeseen tarvitaan, mutta positiivisen luokkailmapiirin toteuttaminen on vaikeaa.
The data revealed three different categories of pupils, of which the B-category (media inspired recreational artists) formed the most essential group in terms of our research.
Ai-neistosta löytyi teemoittelun avulla kolme erilaista oppilaskategoriaa, joista B-kategoriasta, mediavaikutteisista harrastelijataiteilijoista määrittyi tutkimukselle oleellisin oppilasryhmä.
Both half-structured and open questionnaires were used to collect data in the field.
Aineistonkeruu toteutui sekä puolistrukturoidulla että avoimella kyselylomakkeella.