natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hereby, we aimed to evaluate the periodontal disease detection and prediction abilities of an active matrix metalloproteinase (aMMP)-8 PoC immunotest tested from salivary samples of pregnant women.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli arvioida, miten aMMP-8:a mittaavaa tuolinvierustestiä voidaan hyödyntää parodontaalisairauksien havaitsemisessa ja ennustamisessa raskaana olevilla naisilla.
In women with aMMP-8 PoC positivity, the observed inflammation in gingival tissues during gestation may still exist after post-partum period.
Sylkinäytteet testattiin aMMP-8:n osalta kaupallisella tuolinvierustestillä (Periosafe®, Dentognostics GmbH, Jena, Saksa), ja niiden tulokset varmennettiin aiemmin toteutetulla immunofluorometrianalyysillä.
Salivary MMP-8 concentrations were confirmed by an immunofluorometric assay.
Positiivinen tulos viittasi patologisesti kohonneeseen aMMP-8 -pitoisuuteen.
In addition to paraffin-stimulated saliva sampling, full-mouth periodontal screening was performed at each visit.
Biomarkkerituloksia verrattiin kliinisiin parodontaalimittauksiin.
This implementation is then evaluated with business experts, through semi-structured qualitative interviews.
Tämä toteutus arvioidaan liiketoiminnan asiantuntijoilla, puolistruktu-roiduilla kvalitatiivisilla haastatteluilla.
This thesis is conducted by design science research, where an artifact is created based on previous theoretical grounding, and then evaluated through business experts.
Tämä tutkielma toteutetaan design science research -menetelmällä, jossa artefakti luodaan aiempaan teoreettiseen pohjaan perustuen, ja sitten arvioidaan liiketoiminnan asiantuntijahaastatteluin.
First, the models’ theoretical bases are detailed and compared.
Ensin mallien teoreettiset pohjat käydään läpi ja niitä verrataan keskenään.
This thesis studies how dashboards can be extended with explanatory analytics.
Tämä tutkielma tutkii, kuinka mittaristoja voidaan laajentaa eksplanatiivisilla analyyseillä.
With a qualitative evaluation it was found that most business experts prefer the use of absolute difference in the measure and having a visualisation such as explanation tree to speed up the assimilation of information.
Kvalitatiivisella arvioinnilla huomattiin, että useimmat liiketoiminnan asiantuntijat pitivät enemmän absoluuttisesta erotuksesta vaikutusmittana, sekä visualisoinnista kuten puumallista, joka nopeuttaa tiedon assimilaatiota.
Then the extension is planned by the use of UML diagrams, and implemented through Python using object-oriented programming and Microsoft Power Bi as the dashboarding platform.
Tämän jälken mittariston laajennus suunnitellaan UML-kaavioiden avulla, ja toteutetaan Pythonilla olioohjelmoinnin avulla Microsoft Power Bi -ohjelmaan.
As a result, it is found that business dashboards can be extended with explanatory analytics, and that the three models share many functions, while differing in others.
Tuloksena huomataan, että liiketoiminnan mittaristoja voidaan laajentaa eksplanatii-visella analytiikalla, ja että tutkielmassa käytettyjen kolmen mallin välillä on paljon samaa, mutta kuitenkin myös eroja.
This is especially important with the advent of big data and maturing dashboard technologies.
Tämä on erityisen tärkeää tiedon määrän kasvun ja teknologioiden kehittymisen seurauksena.
Business dashboards are visual products of business intelligence and analytics, that are used to support decision-making.
Business dashboardit, vapaasti suomennettuna liiketoiminnan mittaristot, ovat liiketoiminnan analysoinnin ja hyödyntämisen (BI&A) visuaalisia tuotteita, joita käytetään liiketoiminnan päätöksien tukemiseen.
Explanatory analytics are automated diagnostics that generate probable explanations to a problem, often an exceptional value.
Eksplanatiivinen analytiikka on automatisoitua diagnostiikkaa, joka luo liiketoiminnallista arvoa tunnistamalla ongelmia aiheuttavia tekijöitä.
Explanation by intervention has no recursion, but calculates everything with a big bang method, measuring the impact by ratio, and the result is in the form of table.
Explanation by intervention -malli ei käytä rekursiota, vaan niin sanottua big bang -metodia, kun taas sen vaikutusmitta on pääasiassa muutoksen suhde, sekä lopputuloksen esitys on taulukkomuodossa.
Explanation formalism uses top-down recursion logic, with a measure of impact based on the absolute difference of actual and reference value and has a visualisation in the form of an explanation tree.
Explanation formalism -malli käyttää ylhäältä-alas- ekursiota, pääasiassa absoluuttisen eron mittaa, ja visualisoinnissa puumallia.
Informative summarization, in contrast, uses bottom-up logic, with impact measure of both magnitude and ratio, and the result is in the form of a table.
Informative summarization -malli toisaalta käyttää alhaalta-ylös-rekursiota, vaikutusmittaa, joka ottaa huomioon kummatkin, absoluuttisen eron ja muutoksen suhteen, ja visualisointi on taulukko.
Ratio as a measure of impact was seen as including insignificant explanations when solving business problems.
Muutoksensuhde vaikutusmittana nähtiin monessa tilanteessa epäkäytännöllisenä, koska se voi ottaa huomioon epätärkeitä ja pieniä syitä.
The main differences found are the recursion logic, measure of impact, and visualisation of the models.
Pääerot mallien välillä syntyvät rekursiologiikassa, vaikutusmitassa, ja visualisoinnissa.
Explanatory analytics in business dashboards : A comparison of three explanation models
Kolmea eri mallia syiden tunnistamiseen eri tutkimusaloilta verrataan keskenään.
Who is ‘you’?
Kuka sinä on?
The theoretical and methodological approach is anchored in interactional linguistics, conversation analysis, and dialogism.
Tutkimuksen teoreettis-metodologiset lähtökohdat ovat vuorovaikutuslingvistiikassa, keskustelunanalyysissa ja dialogistisessa kielitieteessä.
The study is primarily qualitative but combines that approach with quantitative methods.
Tutkimusote on ensisijaisesti laadullinen, mutta osatutkimuksissa hyödynnetään myös määrällisiä menetelmiä.
The data come from the Arkisyn corpus, a morphosyntactically annotated database of conversational Finnish that includes data from approximately 30 hours of conversation.
Tutkimuksen aineisto on peräisin Turun yliopiston "Suomenkielisten arkikeskustelujen morfosyntaktinen tietokanta Arkisyn" -hankkeen arkikeskusteluaineistosta, jonka yhteenlaskettu kesto on noin 30 tuntia.
With the help of the second person singular, the current speaker may change the participation framework of the speech situation and recruit the other conversational par ticipants to engage in the interaction in various ways.
Yksikön 2. persoonan avulla äänessäolija voi muuttaa puhetilanteen osallistumiskehikkoa ja osallistaa muita osanottajia eri tavoin.
The study reveals that, in addition to referring to and addressing the recipient, the second person singular forms can be employed to describe personal and subjective thoughts or events as well as to share potentially mutual experiences that the speaker expects to be recognizable by the other participants.
Tutkimuksessa paljastuu, että yksikön 2. persoonaa voidaan käyttää vastaanottajaan viittaamiseen ja hänen puhutteluunsa, mutta myös kuvaamaan henkilökohtaisia ja subjektiivisia tapahtumia ja ajatuksia tai jakamaan yhteiseksi oletettuja, muiden potentiaalisesti tunnistettavissa olevia kokemuksia.
Moreover, the study shows that the second person singular forms are commonly used in contexts in which the participants make their own action understandable to others in the course of the interaction.
Tutkimuksen aineistossa yksikön 2. persoonan ilmausten käyttö onkin erityisen yleistä konteksteissa, joissa osanottajat tekevät omaa toimintaansa muille ymmärrettäväksi vuorovaikutuksen kulussa.
The categorization of different usages of the second person singular forms in the data is based on contextual features, including the sequential positioning of the second person singular expression, the composition of the turn containing the expression, and the prosodic and bodily cues related to the composition as well as on the responses that follow the turn containing the expression.
Yksittäisen yksikön 2. persoonan esiintymän luokittelu käyttötavan mukaan perustuu tutkimuksessa kontekstuaalisiin tekijöihin: meneillään olevaan vuorovaikutukselliseen toimintaan ja yksikön 2. persoonan esiintymän sisältävän vuoron sijoittumiseen tähän toimintajaksoon, yksikön 2. persoonan ilmauksen sisältävän vuoron kielelliseen rakenteeseen ja rakenteen tuottamiseen liittyviin prosodisiin ja kehollisiin vihjeisiin sekä yksikön 2. persoonan ilmauksen sisältävää vuoroa seuraaviin responsseihin.
This dissertation’s central finding is that, in all its usages, the second person singular form is an index of recipiency, creating a dialogic and interactional space in its context of use.
Tutkimuksessa esitetty keskeinen havainto on, että yksikön 2. persoona kantaa kaikissa käytöissään mukanaan implikaatiota vastaanottajuudesta ja näin luo dialogisen, vuorovaikutteisen paikan eiintymisympäristöönsä.
Furthermore, the study contributes to the discussion of the dialogicality of human interaction and shows that grammatical forms play an important role in creating intersubjectivity among participants.
Lisäksi tutkimus osallistuu vuorovaikutuksen tutkimuksen parissa käytyyn keskusteluun inhimillisen toiminnan dialogisuudesta sekä kielen ja kielellisten rakenteiden roolista intersubjektiivisuuden välittäjänä.
These results regarding the variation in the use of the second person singular forms complement earlier research on personal reference in Finnish everyday conversation.
Tutkimuksen tulokset yksikön 2. persoonan käytön variaatiosta täydentävät aiempaa kuvaa persoona- ja demonstratiivimuotojen käytöstä ja henkilöön viittaamisen keinoista suomenkielisissä arkikeskusteluissa.
These forms may also be ambiguous in that, in their immediate context of use, multiple interpretations of the meaning of the second person singular form are simultaneously possible.
Toisaalta yksikön 2. persoonan ilmaus voi olla myös monitulkintainen siten, että ilmausta on mahdollista tulkita samanaikaisesti useallakin eri tavalla.
In Finnish, the second person singular can be expressed through the second person pronoun, verbal person marking, or the possessive suffix, forms that are often used to refer to the addressee.
Yksikön 2. persoonaa voidaan suomessa ilmaista verbimuodoilla, omistusliitteellä tai pronominilla sinä ja sen puhekielisillä varianteilla.
The study shows that it is crucial to take the social activity into account when distinguishing and categorizing the different usages of the second person singular forms.
Tutkimus osoittaa, että erityisesti toiminnallinen konteksti on keskeisessä asemassa eroteltaessa erityyppisiä käyttöjä toisistaan.
This dissertation shows, however, that second person singular forms can also be used in fixed expressions (e.g., tietsä ‘(do) you know’) or to create open reference, so that they do not refer exclusively to the addressee, but rather describe interpersonal or generic experiences or states of affairs.
Tutkimukseni osoittaa, että vastaanottajaan viittaavan ja häntä puhuttelevan käytön lisäksi yksikön 2. persoonaa on myös mahdollista käyttää viittaussuhteiltaan avoimesti eli siten, että sillä ei viitata ainoastaan vuorovaikutuksen välittömään toiseen osapuoleen, vaan sitä käytetään luomaan laajempi, useamman keskustelun osanottajan kattava viittaus tai kuvaamaan yleisiä asiaintiloja.
On the use of the second person singular in Finnish everyday conversations This dissertation examines the second person singular, focusing on the variation of its use in Finnish everyday conversations.
Yksikön toisen persoonan muotoja käytetään tyypillisesti viittaamaan vastaanottajaan, mutta muunlaistakin käyttöä on. Tässä väitöskirjassa huomion kohteena on se, millaisia erilaisia käyttötapoja yksikön 2. persoonan muodoilla on suomenkielisissä arkikeskusteluissa, miten käyttötavat eroavat toisistaan ja kuinka ne vaikuttavat meneillään olevaan vuorovaikutukseen.
Preterm birth of an infant has shown to be an independent risk factor for maternal postnatal depression.
Toisaalta on näyttöä siitä, että lapsen ennenaikainen syntymä on itsenäinen riskitekijä äitien synnytyksenjälkeiselle masennukselle.
The aims of this thesis were 1) to explore the effects of prenatal and postnatal depressive symptoms and marital distress on both parents’ parental representations and on postnatal breastfeeding (Study I and II) and 2) to develop a comprehensive intervention to support parenting after preterm birth and evaluate the effect of the intervention on maternal postnatal depressive symptoms (Study III and IV).
Tämän väitöskirjan tavoitteena oli: 1) Tutkia raskausaikaisten ja synnytyksen jälkeisten masennusoireiden ja parisuhdetyytymättömyyden vaikutusta molempien vanhempien raskaudenaikaisiin mielikuviin lapsesta ja suhteestaan lapseen sekä synnytyksen jälkeiseen täysimetykseen (tutkimukset I ja II).
A new intervention, the "Close Collaboration with Parents," was developed and successfully implemented.
Tutkimuksessa kehitettiin ja toteutettiin myös uusi varhaista vanhemmuutta tukeva interventio "Vanhemmat Vahvasti Mukaan" vastasyntyneiden tehohoitoon.
The mothers’ prenatal depressive symptoms predicted postnatal depressive symptoms, which were associated with shorter duration of exclusive breastfeeding.
Äitien raskaudenaikaiset masennusoireet ennustivat heidän synnytyksen jälkeisiä masennusoireitaan ja nämä puolestaan olivat yhteydessä täysimetyksen lyhyempään kestoon.
The intervention decreased the level of postnatal depressive symptoms among mothers of preterm infants.
Intervention osoitettiin vähentävän masennusoireita ennenaikaisena syntyneiden vauvojen äideillä.
The results showed that prenatal maternal depressive symptoms were associated with suboptimal quality of mothers’ prenatal representation of their unborn infant and their relationship with the infant.
Tulokset osoittivat, että äitien kohonneet raskaudenaikaiset masennusoireet olivat yhteydessä heidän mielikuviensa heikompaan laatuun niin, että mielikuvat vauvasta ja omasta vanhemmuudesta olivat todennäköisemmin vääristyneitä.
Fathers’ marital distress increased their likelihood of having suboptimal prenatal representations.
Isien raskausaikainen parisuhdetyytymättömyys lisäsi todennäköisyyttä siihen, että heillä oli heikompilaatuisia mielikuvia vauvasta ja itsestä vanhempana.
Challenges for transition into early parenthood : Prenatal depressive symptoms, marital distress, and premature birth of an infant
Varhaisen vanhemmuuden haasteet : Raskaudenaikaiset masennusoireet, parisuhdetyytymättömyys ja lapsen ennenaikainen syntymä Vanhempien masennusoireiden ja parisuhdetyytymättömyyden tiedetään lisäävän vanhemmuudessa havaittujen ongelmien riskiä lapsen syntymän jälkeen.
In conclusion, prenatal and postnatal depressive symptoms of mothers were found to be risk factors for the developing mother-infant relationship in the transition to parenthood, whereas only the marital distress had a negative impact on the fathers’ prenatal representations.
Yhteenvetona voi todeta sekä raskaudenaikaiset että synnytyksen jälkeiset masennusoireet olivat riskitekijöitä kehittyvälle äiti-lapsi-suhteelle ja äitiydelle.
Depression and marital distress are identified risks for parenting problems during the postnatal period, but less is known about how they impact parenting during the transition from the prenatal to postnatal period.
Huomattavasti vähemmän on tutkittu sitä, miten nämä tekijät vaikuttavat varhaiseen vanhemmuuteen siirtymävaiheessa, raskausajasta synnytyksen jälkeiseen aikaan.
In addition, postnatal depression symptoms among mothers of preterm infants were found to be decreased by the new comprehensive intervention.
Lisäksi uusi interventio osoittautui tehokkaaksi vähentämään ennenaikaisesti syntyneiden lasten äitien synnytyksen jälkeisiä masennusoireita.
Since the 1990s it has been known that the Universe is experiencing accelerating expansion.
1990-luvulta lähtien on ollut selvää, että maailmankaikkeus laajenee kiihtyvällä tahdilla.
Einstein's theory of general relativity is without doubt one of greatest achievements in the history of Mankind.
Einsteinin suhteellisuusteoria on epäilemättä yksi historian suurimmista saavutuksista.
Explaining this with general relativity alone is not without problems.
Tämän selittäminen yleisen suhteellisuusteorian avulla ei ole ongelmatonta.
Even so, there are some ways, in which it leaves room for improvement.
Kaikesta huolimatta se jättää hieman toivomisenvaraa.
The last one hundred years and especially the last fifteen have seen many possibilities to remedy the small cracks in general relativity.
Viimeisen sadan - ja erityisesti viimeisen viidentoista vuoden aikana - on kehitelty monia vaihtoehtoja yleisen suhteellisuusteorian parannuksiksi.
However, it is possible to construct models, which seem to fit observations even better than the highly successful general relativity with the cosmological constant.
On kuitenkin mahdollista rakentaa malleja, jotka sopivat havaintoihin jopa paremmin, kuin menestyksekäs suhteellisuusteoria kosmologisella vakiolla.
Even for these models, there might still be lurking some dynamics or other characteristics, which render them unphysical.
Jopa näissä näennäisesti toimivisssa malleissa saattaa kuitenkin piillä ongelmia dynamiikassa tai muissa piirteissä, joiden vuoksi ne ovat lopulta epäfysikaalisia.
In this thesis I develop methods to better constrain viable f(R) models and apply these methods to select models.
Tässä väitöskirjassa kehitän menetelmiä, joiden avulla voidaan entistä tehokkaammin rajata mielekkäitä f(R) malleja sekä sovellan näitä menetelmiä tiettyihin malleihin.
Many of these possible f(R) models can be ruled out as unphysical from the start.
Monet mahdollisista f(R) malleista voidaan sulkea sulkea pois epäfysikaalisina.
For this reason we need to and the viable alternatives to general relativity.
Tämän vuoksi on tärkeää etsiä vaihtoehtoja yleiselle suhteellisuusteorialle.
One path leads to f(R) theories of gravity, which let the gravitational action be a function of the Ricci curvature scalar instead of the plain linear term in general relativity.
Yksi vaihtoehdoista ovat f(R) teoriat, jotka antavat graviataatiovaikutuksen riippua Riccin kaarevuusskalaarista muutenkin kuin lineaarisena funktiona.
I use both theoretical tools to examine the mathematical background of f(R) for instabilities and link results to observational data.
Käytän matemaattisia työkaluja epästabiiliuden etsimiseen sekä testaan tuloksia havaintoaineistoon.
While general relativity is based on certain assumptions, the various alternatives discard one or more of these assumptions for greater generality.
Vaihtoehtoiset gravitaatioteoriat poistavat tai lieventävät näitä oletuksia suuremman yleisyyden saavuttamiseksi.
Thus, there is an infinite number of possible f(R) gravity models.
Näin mahdollisia f(R) malleja on ääretönmäärä.
Further constraining the class of viable f(R) theories provides us with better understanding of gravity itself and the characteristics required of a new gravitational theory.
Fysikaalisesti mielekkäiden f(R) teorioiden joukon rajaaminen tarjoaa parempaa ymmärrystä gravitaatiosta.
The four articles of this work deal with two cases.
Aihepiiriä lähestytään neljän artikkelin kautta, jotka käsittelevät kahta tapausta.
Valdes was remembered, but as a different character than among the supporters of the movement.
Valdes taasen muistettiin, mutta erilaisena hahmona kuin liikkeen kannattajien keskuudessa.
Mathilda fell into oblivion when the nascent cult faded away.
Mathilda luiskahti unohduksen puolelle orastavan kultin hiipuessa.
There were many stories about him from the early years on and they reflect interestingly both the views of the writers and the changes in the movement itself.
Perustajasta kirjoitettiin useita kertomuksia aivan liikkeen alusta lähtien ja ne heijastelevat mielenkiintoisella tavalla toisaalta kirjoittajien näkemyksiä ja toisaalta liikkeen luonteen muuttumista.
These two cases offer us a fresh view on lay religiosity in the High Middle Ages and the culture and processes of memory and oblivion.
Näiden kahden tapauksen kautta tarjoutuu uudenlainen näkökulma tarkastella sydänkeskiajan maallikkojen hengellisyyttä ja sen kulttuurisen muistamisen ja unohtamisen prosesseja.
The second case study is about a recluse living in Lappion, a village close to Laon in the northern France.
Tutkimuksen toinen tapaus on Pohjois-Ranskassa Laonin lähistöllä Lappionin kylässä asunut erakkonainen Mathilda.
In lack of sufficient support a proper cult never arose.
Ilman vankempaa tukea kulttia ei kuitenkaan päässyt muodostumaan hänen ympärilleen.
It is called Waldensianism from its founder Valdes or the Poor of Lyon (lat. pauperes de Lugduno).
Ensimmäinen näistä on Lyonin kaupungissa 1170-luvulla syntynyt maallikkoliike, jota perustajansa Valdesin mukaan kutsutaan valdesilaisuudeksi tai Lyonin köyhiksi (lat. pauperes de Lugduno).
This image was challenged by the Waldensians themselves with a counterstory of the history of the Church.
Näin muodostettua kuvaa pyrittiin liikkeen seuraajien parissa haastamaan omalla vastakertomuksella kirkon historiasta.
This process is both active and passive.
Kyseessä on valikoiva prosessi, jossa muistaminen ja unohtaminen on aktiivista ja passiivista.
As with Valdes, different contexts brought different interpretations of her identity.
Samoin kuin Valdesin tapauksessa hänestä kirjoitettiin eri konteksteissa tekstejä, jotka tulkitsivat häntä hyvin eri tavoin.
The early sources on Mathilda imply that her actions were seen through the framework of sanctity.
Varhaisimmasta Mathildaa koskevasta lähteestä on Valdesin tapauksen tavoin luettavissa, että hänen sosiaalisessa ympäristössään oli pyrkimystä nähdä hänessä ilmenevän pyhyyttä.
Attention is also paid on how the representatives of the Roman Church shaped the image of the the Waldensians as a heterodox movement.
Tutkimuksessa pyritään myös jäljittämään niitä keinoja, joilla Rooman kirkon edustajat muokkasivat käsitystä valdesilaisuudesta harhaoppisena liikkeenä.
Earlier research on her is fragmented and incomplete and this study aims to correct this.
Aikasemman tutkimuskirjallisuuden käsitys hänestä on hajainen ja epätäydellinen.
This dissertation focuses on how lay religiosity took shape in France in the High Middle Ages.
Tämä uskontotieteen artikkeliväitöskirja käsittelee maallikkohengellisyyden muotoutumista sydänkeskiajan Ranskassa.
Valdes and Mathilda are seen through the framework of memory and oblivion.
Kahden pyhyyttä tavoitelleen maallikon tarkastelu tapahtuu tässä työssä muistamisen ja unohtamisen viitekehyksestä.
This bibliography lists scientific publications by the staff of the University of Turku from the year 2009.
Bibliografia Turun yliopiston tieteellisestä julkaisutoiminnasta vuodelta 2009.
Most respiratory tract infections are caused by viruses, but co-infections with viruses and bacteria are common.
Suurin osa tavallisista hengitystieinfektioista on virusten aiheuttamia, mutta virusten ja bakteerien yhteisinfektiot ovat yleisiä.
Respiratory tract infections cause a great burden on children under 2 years of age.
Virusten ja bakteerien interaktio lasten hengitystieinfektioissa Hengitystieinfektioiden aiheuttama tautitaakka on suuri alle 2 vuoden ikäisillä lapsilla.
We followed 923 children in a prospective cohort study for respiratory tract infections during the years 2008-2012 by symptom diaries, nasal swab samples and clinical examinations.
Keräsimme vuosien 2008-2012 aikana tietoa alle 2-vuotiaiden lasten sairastetuista hengitystieinfektioista ja niiden aiheuttajista oirepäiväkirjojen sekä mikrobiologisten näytteiden avulla prospektiivisessa seurantatutkimuksessa, johon osallistui 923 lasta.