natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The respective twentieth century ideologies of the Early Music Revival, the organ culture, and church music may possibly have actually limited general interest in, and expertise of music prior to the 18th century.
Kysymykseksi asettuukin, ovatko vanhan musiikin liikkeen, urkutaiteen ja kirkkomusiikin 1900-luvulla muotoutuneet ideologiset päämäärät itse asiassa rajoittaneet yleistä kiinnostusta ja sen myötä myös osaamista erityisesti 1700-lukua vanhempaa musiikkia kohtaan.
But first and foremost, my perspective on thorough bass as a musical phenomenon is broader than the historical, stylistic and theoretical meanings with which it is usually associated.
Ennen muuta kuitenkin tarkastelen kenraalibassoa sen historiallisia, tyylillisiä ja teoreettisia merkityksiä laajempana musiikillisena ilmiönä.
In this thesis singing opera is discussed as emotional labor, or a profession in which expression of certain given emotions is part of the work.
Tunnetyöllä tarkoitetaan ammattia tai työtehtävää, johon liittyy jonkin tunteen ilmaiseminen joko työnantajan eksplisiittisesti antamana määräyksenä tai osana ammatillista eetosta.
In contrast with these much researched professions, the expression of emotions required from an opera singer differs on the range of the emotions (in addition to positive emotions, an opera singer is expected to also express hatred, rage, terror and similar extreme emotions) and on the intensity and grandiloquence of expression caused by the requirements of the stage.In this thesis the effects of the emotional labor on the singer are studied, considering the singer both as a private person and as a professional.
Tunnetyön tutkimus yhdistää omien, henkilökohtaisten tunteiden ja ammatin vaatimien tunteiden ristiriidan eli tunnedissonanssin stressiin, työuupumukseen ja loppuunpalamiseen sekä osoittaa joitakin keinoja, joita tunnetyötä tekevät käyttävät hallitakseen tunnedissonanssin aiheuttamaa stressiä, kuten huumorin, työryhmän keskinäisen tuen ja joissain ammateissa myös työnantajan tarjoaman ammattiavun eli työnohjauksen Myös oopperalaulaja ilmaisee partituurin ja libreton määräämiä tunteita osana työtehtäviään.
This thesis places itself in the genre of artistic research, where the artist-researcher's introspection and knowledge through acquaintance arising from the experience of art-making.
Tutkielmani sijoittuu taiteellisen tutkimuksen alaan, kyseessä on eräänlainen taiteilija-tutkijan kokemuspohjaisesta introspektiosta ammentava case study, johon ei ole mieltä rajata tiukasti yhtä ainoaa teoriaa tai lähestymistapaa, mistä syystä käytän tutkielmassani teorioita ja metodeja usealta tieteenalalta.
In research literature emotional labor of nurses, salespersons and similar professions has been subject of considerable research: in this literature, emotional labor is connected with stress and burn?out because of the conflict between private, personal emotions and those emotions required by the occupation.
Esimerkkinä ensimmäisestä, joissakin palveluammateissa, esimerkiksi kaupoissa tai ravintola-alalla työntekijöiltä edellytetään hymyilemistä, ja esimerkkinä jälkimmäisestä, sairaanhoitajan ammattiin kuuluu empaattinen toiveikkuus ja rauhallisuus, riippumatta potilaasta tai tämän todellisesta tilanteesta.
The dynamics of emotional interaction between the singer and his/her character, the singer and the singers in opposite roles, the singer and the characters played by the opposites, and the singer and the audience are studied, and the effects the emotions have on the singer and his/her voice are discussed.
Näin ollen laulaja ei voi esiintyessään tuntea niitä tunteita joista laulaa - toisin sanoen, laulaja ei voi täysin heittäytyä rooliinsa, vaan hänen on kontrolloitava omaa tunnekokemustaan voidakseen esittää hahmonsa tunteita.
Oskar Merikanto's national ideals : Merikanto's music festival activities, the Pohjan neiti (Maiden of the North) opera and choral music in the song and instrumental music festival programmes during the Era of Russification.
Oskar Merikannon kansalliset aatteet : Merikannon musiikkijuhlatoiminta sekä ooppera Pohjan neiti ja kuorolaulut venäläistämiskauden laulu- ja soittojuhlien ohjelmissa
The artistic component of my doctoral degree included solo concerts Hauras (2008), Äänikertoja (2009) and Pirunkeuhko (2009), music to the play Mies Maailman Huipulla – Peer Gynt (Seinäjoki City Theatre 2013), as well as solo albums Breathbox (SibaRecords 2010) and Meluta (Rockadillo Records 2014).
Tohtorintutkintoni taiteellisen kokonaisuuden muodostivat soolokonsertit Hauras (2008), Äänikertoja (2009) ja Pirunkeuhko (2009), musiikki teatteriteoksessa Mies Maailman Huipulla – Peer Gynt (Seinäjoen Kaupunginteatteri 2013) sekä sooloalbumit Breathbox (SibaRecords 2010) ja Meluta (Rockadillo Records 2014).
This written work is a part of my artistic doctoral degree at the Sibelius Academy.
Tämä kirjallinen työ on osa musiikin tohtorintutkintoani Sibelius-Akatemiassa.
In this written work, I examine the music that I composed from the viewpoint of instrumentality.
Kirjallisessa työssä tarkastelen säveltämääni musiikkia soittimellisuuden näkökulmasta.
All of the materials I composed during my doctoral studies are available for viewing and listening through the attached sound and video files.
Jatko-opintojen aikana säveltämäni materiaali on kokonaisuudessaan kuunneltavissa ja katsottavissa työhön liitetyistä ääni- ja videotiedostoista.
This perspective led me to one of the aims of my artistic process: to endeavour to bring the accordion closer to today's dance music and to unearth ways of accordion expression that can produce the kind of strength of sound that appeals to the listening habits of modern popular music audiences.
Tästä näkökulmasta nousi esiin yksi taiteellisen prosessini tavoite, jossa haitari on pyrittävä tuomaan lähemmäksi nykyistä tanssimusiikkia ja soittimesta on kaivettava ilmaisullisesti esiin nykyisiin populaarimusiikin kuuntelutottumuksiin vetoavaa soinnillista voimaa.
Reflecting my artistic work from the viewpoint of instrumentality provided new perspectives into my composition work and helped me to discover the central aspect of my playing style, bellows rhythmics, which has gradually formed the basis for my composition work.
Taiteellisen työni reflektointi soittimellisuuden näkökulmasta toi uusia näkökulmia säveltämiseen ja auttoi minua löytämään soittotyylini keskeisen piirteen, paljerytmiikan, josta on muodostunut samalla sävellystyöni perusta.
The accordion has been a popular dance music instrument throughout the times.
Haitari on ollut monessa ajassa suosittu tanssimusiikin soitin.
The aim of my artistic research was to utilise the accordion's instrument-specific qualities, especially the bisonoric operating principle, in my composition work.
Taiteellisessa työssä päämääränäni oli haitarin soittimellisten erityispiirteiden, eritoten vaihtoäänisen toimintaperiaatteen, hyödyntäminen sävellystyössä.
With this instrument, I developed new bellows techniques, which were based on a rhythmic way of using the bellows.
Kehitin soittimen avulla uusia paljetekniikoita, jotka perustuivat rytmiseen palkeen käsittelyyn.
The central focus of the research was my new, three-row bisonoric accordion which I purchased specifically for my doctoral studies, and for which I devised my own keyboard layout.
Keskeisenä tutkimuskohteena oli jatko-opintoja varten hankkimani uusi kolmirivinen vaihtoääninen haitari, johon suunnittelin oman näppäinjärjestelmän.
The subject of my artistic research was the process of composing new music on the bisonoric accordion.
Taiteellisen työni aiheena oli uuden musiikin säveltäminen vaihtoäänisellä haitarilla.
This written work introduces these compositions and their birth, structure and playing techniques through videos and notations illustrating bellows rhythmics.
Valikoin säveltämästäni materiaalista paljerytmiikkaan perustuvia teoksia, joiden syntyä, rakennetta ja soittotekniikoita esittelen tässä kirjallisessa työssä videoiden sekä paljerytmiikkaa havainnollistavien nuotinnosten avulla.
My artistic research has enabled me to devise new playing techniques and to develop my own musical language and my means of expression.
Taiteellinen tutkimus on omalla kohdallani tarkoittanut uusien soittotekniikoiden sekä oman sävelkielen ja ilmaisukeinojen kehittämistä, johon liittyi oleellisena osana soittimen äänentoistotekninen kehitystyö.
I have named these playing techniques "bellows rhythmics".
Näille soittotekniikoille olen antanut yhteisen nimikkeen paljerytmiikka.
Schumann's Sonata op. 11 is connected with many kinds of symbolism, in regard to his personal life as well as in regard to his professional aspirations.
Schumannin Sonaattiin op. 11 liittyy monenlaista symboliikkaa niin säveltäjän yksityiselämästä kuin hänen ammatillisista pyrkimyksistäänkin.
The formation of a pianist's interpretation of Robert Schumann's Sonata op. 11 is the topic of this thesis.
Pianistin tulkinnan muodostuminen Robert Schumannin Sonaatista op. 11
In this thesis I compare the influence of differing analytical findings to the actual playing of the piece.
Tutkielmassani vertailen erilaisten analyysin tuomien vaihtoehtojen vaikutusta soittotapahtumaan.
At the beginning of my practicing process with Schumann's Sonata op. 11 on an modern instrument I was perplexed by some problems regarding sonority and sound, and my confusion led me to try the piece on a fortepiano.
Schumannin Sonaatin op. 11 parissa tekemäni harjoitusprosessin alussa törmäsin soinnillisiin ongelmiin soittaessani sitä modernilla flyygelillä, mikä johti minut tutkimaan teoksen soittamista fortepianolla.
The piece offers many challenges also in relation to harmonic and formal analysis.
Teos on myös harmonia- ja muotoanalyysin kannalta haasteellinen, sillä varsinkin sen muotoa analysoitaessa on vaikea löytää yksiselitteisiä ratkaisuja.
Thirdly, the experiences with a fortepiano changed my perception of the ideal sound image when playing the piece also when I played it on a modern grand piano.
Teoksen soittaminen fortepianolla johti erilaisen sointikuvaihanteen tavoitteluun myös soittaessani sitä modernilla flyygelillä.
I approached the piece from different points of view during my practicing process and while writing this paper.
Lähestyin teosta harjoitusprosessini ja tutkielmani kirjoittamisen aikana erilaisista näkökulmista, joista ensimmäinen oli teoksen taustojen kartoitus lähdekirjallisuuteen nojaten.
The final conclusions of my work are as follows: After analysing the harmonies and musical form of Sonata op. 11 my interpretation of it turned out different from my initial and intuitive way of playing it. Secondly, there are notable differences, especially in the choice of tempi and the use of pedals, between the two kinds of instruments.
Loppupäätelminä tutkimuksessani ovat seuraavat seikat: Harmonia- ja muotonanalyysi toi eriasteisia muutoksia intuitiiviseen tapaani soittaa Schumannin Sonaattia op. 11.
The comparison of both the sound image and the physical playing is a part of my thesis.
Vertailen tutkielmassani sointikuvan ja soittotapahtuman eroavaisuuksia erilaisten soittimien parissa.
In which ways do cultural stories give a model in recognizing and telling about experiences?
Millaisia malleja kulttuuriset tarinat antavat kokemusten tunnistamiseen ja kertomiseen?
In what ways could it be possible to enrich the reserve of cultural stories?
Miten voitaisiin rikastuttaa kulttuuristen tarinoiden varantoa?
The data includes biographical interviews of thirteen female piano teachers which 1 conducted in years 2000-2001.
Tutkimusaineistona ovat kolmentoista naispianonsoitonopettajan elämäkerralliset haastattelut, jotka tein vuosina 2000-2001.
The process is prolonged partly because the education primarily gives the qualification of performers and pianists.
Prosessin pitkäkestoisuus johtuu osittain siitä, että koulutus valmistaa opiskelijoita ensisijaisesti esittäjiksi, pianisteiksi.
1 examine the experiences of this transition from a narrative to another.
Kyseistä siirtymää ja siihen liittyviä kokemuksia tarkastelen siirtymisenä narratiivista toiseen.
In the analysis of the data 1 use the analysis of narratives and the narrative analysis.
Lähestymistapani on narratiivis-elämäkerrallinen, ja aineiston analyysissa toteutan narratiivien sekä narratiivista analyysia.
The interviewed have lived and worked surrounded by the culture of Finnish music professionals.
Tämän tutkimuksen yhteydessä haastatellut soitonopettajanaiset ovat eläneet suomalaisessa musiikkiammattilaisten kulttuurissa.
For this reason 1 have also examined the education which qualifies professional musicians as well as the cultural ways of telling prevailing in that context.
Tästä syystä olen myös tarkastellut musiikkiammattiin johtavaa koulutusta ja siihen liittyviä kulttuurisia kertomisen tapoja.
After that they have faced the task of getting socialized as instrumental teachers and starting to build the identity of a teacher.
Haastatellut ovat ensivaiheessa sosiaalistuneet soittajiksi ja omaksuneet pianistin identiteetin, minkä jälkeen on ollut vuoro sosiaalistua opettajan rooliin ja ryhtyä rakentamaan opettajan identiteettiä.
In this investigation becoming a piano teacher appears as an experience of ending up.
Soitonopettajaksi tuleminen näyttäytyi tutkimuksessa opettajaksi joutumisen kokemuksena.
One central aim in this investigation is to enlarge the reserve of the cultural stories about professional musicians by giving more visibility to the experiences of piano teachers.
Eräänä tutkimuksen tavoitteena onkin laajentaa soitonopettajuudesta kertovien kulttuuristen tarinoiden varantoa.
Becoming a piano teacher is not viewed as attractive because of the low estimation of teaching children with more or less fluctuating motivation.
Keskeistä soitonopettajaksi tulemisen vähäisessä kiinnostavuudessa on harrastajien parissa tehtävän opetustyön arvostuksen puute sekä opettajuutta käsittelevien kulttuuristen tarinoiden puuttuminen.
My presupposition is that the meaning of an individual experience is dependant on the personal meaning making structures that have been adopted during the whole life course of each individual.
Tarkastelen kokemuksen muotoutumista sekä kokemuksesta kertomista elämänkulkua vasten ja pidän lähtökohtana sitä, että kokemus merkityksellistyy kertojan koko elämän kontekstissa omaksuttujen merkitysrakenteiden kautta.
The object of this study consists of the experiences of those women who, after having been educated as pianists, have become piano teachers.
Tämän tutkimuksen kohteena ovat pianistiksi koulutettujen naisten kokemukset soitonopettajaksi tulemisestaan.
The surroundong culture with characteristic ways of telling about experiences have a big effect on the formation of personal meaning making structures.
Kyseisten rakenteiden syntyyn vaikuttavat ratkaisevasti ympäröivä kulttuuri ja sille ominaiset tavat kertoa kokemuksista.
1 ask the following questions: What kinds of meanings do these women give to the experiences of their becoming piano teachers?
ymmärtää pianistin koulutuksen saaneiden naisten soitonopettajaksi tulemisen kokemuksia seuraavien kysymysten pohjalta: Millaisia merkityksiä naiset liittävät soitonopettajaksi tulemisensa kokemuksiin?
Two of the children had been sexually abused and four were suspected of having been abused.
Kahta lasta oli käytetty seksuaalisesti hyväksi, ja neljän lapsen epäiltiin joutuneen hyväksikäytetyksi.
Children with the smallest number of symptoms were found among those who had never lived with their biological parents.
Vähiten oireilevat lapset löytyivät niiden lasten joukosta, jotka eivät olleet koskaan eläneet biologisten vanhempiensa kanssa.
In biological families there had been neglect, violence, mental health problems, crime and unemployment, and many parents were already dead.
Biologisissa perheissä lapset olivat kokeneet hoidon laiminlyöntiä, väkivaltaisuutta, mielenterveysongelmia, rikollisuutta, työttömyyttä, ja monet vanhemmista olivat jo kuolleet.
The relationship with their biological parents after placement also played a role.
Vaikutusta oli myös suhteella biologisiin vanhempiin sijoituksen jälkeen.
Most of the children exposed to drugs had been exposed to either amphetamines or cannabis, and a smaller number to heroin.
Suurin osa huumeille altistuneista lapsista oli altistunut joko amfetamiinille tai kannabikselle ja pieni osa heroiinille.
Placement in a foster family enhanced the children's development, but did not solve the problems.
Perhehoito edisti lasten kehitystä, mutta ei poistanut ongelmia.
Only one child had been placed into long-term foster care in a family immediately after leaving the maternity hospital.
Vain yksi lapsi oli sijoitettu heti syntymänsä jälkeen pitkäaikaiseen perhehoitoon.
Key words: FASD, FAS, FAE, alcohol exposure, drugs exposure, illegal drugs, early interaction, child development, attachment
Asiasanat: FASD, FAS, FAE, sikiöaikainen alkoholialtistus, sikiöaikainen huumealtistus, alkoholi, huumeet, lasten kehitys, kiintymyssuhde, varhainen vuorovaikutus
Over half of the children exposed to alcohol were diagnosed with foetal alcohol syndrome (FAS), one quarter was diagnosed with foetal alcohol effects (FAE), and one fifth had no diagnosis.
Alkoholille altistuneista lapsista yli puolella oli FAS-diagnoosi, neljänneksellä FAE-diagnoosi ja viidennes oli diagnosoimattomia.
Children with symptoms were found in all diagnosis categories and types of exposure.
Oireilevia lapsia oli yhtä lailla kaikissa diagnoosi- ja altistustyyppiluokissa.
The rights of children prescribed in the child protection law are not fulfilled in practice.
Pitkäaikaisen huostaanoton kynnys on Suomessa korkea, eivätkä lastensuojelulaissa määritetyt lasten oikeudet toteudu käytännössä.
Some of the children exposed to alcohol were mentally handicapped or intellectually impaired.
Osa alkoholille altistuneista lapsista oli kehitysvammaisia tai heikkolahjaisia.
Language and speech problems and attention, concentration and social interaction problems were typical among both the children exposed to alcohol and those exposed to drugs.
Huumeille altistuneet lapset olivat lievemmin vammautuneita, mutta kielen, puheen, tarkkaavuuden, keskittymiskyvyn ja sosiaalisen kanssakäymisen ongelmat olivat tyypillisiä sekä alkoholille että huumeille altistuneille lapsille.
Attachment theory was used as a background theory in the study.
Tutkimuksen taustateoriana oli kiintymyssuhdeteoria.
The most conspicuous feature among those with the most severe symptoms was their disorganized behaviour.
Silmiinpistävä piirre vaikeimmin oireilevilla lapsilla oli yleinen käyttäytymisen jäsentymättömyys.
The study was carried out using questionnaires, written life stories and interviews.
Tiedot lapsista saatiin sosiaalityöntekijöiltä ja lasten kasvattajilta kyselylomakkeilla, lasten elämäkertatiedoista ja haastatteluilla.
Life of children exposed to alcohol or drugs in utero This study focused on the growth environment, physical development and socio-emotional development of children, aged 16 and under, who had been exposed to alcohol (n=78) or drugs (n=15) in utero.
Tutkimuksessa kartoitettiin kvantitatiivisilla ja kvalitatiivisilla tutkimusmenetelmillä sikiöaikana alkoholille (n=78) tai huumeille (n=15) altistuneiden lasten fyysistä ja sosioemotionaalista kehitystä, kasvuympäristöä ja sen merkitystä lasten kehitykselle.
From the point of view of the children's development, the three most critical issues were 1) the range of illnesses and handicaps that had impaired their functional capacity as a result of their prenatal exposure to alcohol, 2) child's age at the time of placement on a long-term basis, and 3) the number of their traumatic experiences.
Ratkaisevinta alkoholille altistuneiden lasten kehityksen kannalta oli se, miten paljon toimintakykyä haittaavia sairauksia ja vammoja sikiöaikainen alkoholialtistus oli aiheuttanut, miten varhain lapset oli sijoitettu pitkäaikaisesti pois biologisesta perheestään ja miten paljon vaikeita elämänkokemuksia heillä oli.
Almost all children were exhibiting strong symptoms at the time of placement in foster care.
Lähes kaikki alkoholille altistuneet lapset oireilivat voimakkaasti perhehoitoon tullessaan.
Life of children exposed to alcohol or drugs in utero
Sikiöaikana päihteille altistuneiden lasten kasvuympäristö ja kehitys
In most cases, they were behaving in a disorderly manner towards others, but some children were withdrawn.
Useimmilla lapsilla oireet ilmenivät ulospäin suuntautuvina ja pienemmällä osalla sisäänpäin suuntautuvina käytösongelmina.
However, six textbooks differentiated themselves from the rest by their approach.
Aineistosta nousi kuitenkin esiin kuusi kirjaa muista poikkeavan lähentymistapansa ansiosta.
The approach is textbook-oriented, consisting of an analysis of an international selection of 41 textbooks on music reading and aural training for adult choral singers, published between 1980 and 2007.
Lähestyin kuorosäveltapailua oppikirjojen näkökulmasta analysoimalla 41 kansainvälistä aikuiselle kuorolaulajalle suunnattua nuotinluvun ja säveltapailun oppikirjaa vuosilta 1980–2007.
The findings of the study may be applied more broadly to the development of all singing-oriented music teaching and its learning materials.
Tutkimustulokset ovat laajemmin sovellettavissa myös laulupainotteisen musiikinopetuksen ja sen oppimateriaalin kehittämiseksi.
What teaching methods were selected for choral aural training textbooks?
Millaisia opetusmenetelmällisiä valintoja kuorosäveltapailukirjoissa on käytetty?
The case study textbooks yielded what are here described as six 'pathways' to choral aural training: (1) the diversity pathway, (2) the contemporary music pathway, (3) the overtone series pathway, (4) the solfège method pathway, (5) the traditional pathway, and (6) the musical element pathway.
Tapausesimerkkikirjojen avulla nimesin kuusi polkua kuorosäveltapailuun: (1) Monipuolisuuden polku, (2) Uuden musiikin polku, (3) Yläsävelsarjan viitoittama polku, (4) Säveltapailumetodin polku, (5) Perinteiden viitoittama polku sekä (6) Musiikin elementin viitoittama polku.
The data-driven research process was governed by two descriptive questions: Which basic concepts in the theory of music are featured in choral aural training textbooks?
Asetin tutkimusaineistolle aluksi kaksi kuvailevaa kysymystä: Mitä musiikinteoreettisia peruskäsitteitä kuorosäveltapailukirjoissa otetaan esiin?
The study also involved an exploration of how well the textbooks studied are suited to practical choral aural training.
Tarkastelin tutkimuksessani myös tutkimusaineiston oppikirjojen soveltuvuutta käytännön kuorosäveltapailutyöhön.
There is very little consideration of adult learners and adult education in the study material.
Tutkimusaineiston perusteella voin todeta, että aikuisuuden ja aikuiskasvatuksen erityispiirteiden käsittely oppikirjoissa on jäänyt erittäin vähiin.
The content analysis is backed up by a review of Finnish aural training literature and extracts from older choral aural training literature.
Sisällönanalyysin taustamateriaalina toimivat suomalaisen säveltapailukirjallisuuden katsaus sekä otekokoelma vanhaa kuorosäveltapailukirjallisuutta.
The study incorporates a discussion of how exactly the music literacy and aural training skills of adult choral singers may be considered to improve through each of these pathways.
Pohdin myös, millaiseksi aikuisen kuorolaulajan nuotinluku- ja säveltapailutaidon voidaan nähdä muokkautuvan kunkin polun avulla.