natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Maarten Hajer has stressed that where policy making and politics takes place in an institutional ambiguity, we should pay attention to a double dynamic: actors not only deliberate to get to favourable solution for particular problems, but while deliberating they also negotiate new institutional rules, develop new norms of appropriate behaviour and devise new conceptions of legitimate political intervention .
Ympäristötuen toimeenpanon aikana eri toimijat eivät ainoastaan etsi parhaita sovellusmahdollisuuksia politiikkakeinoille; samanaikaisesti he myös neuvottelevat ympäristönhoidon merkityksestä ja tavoista sekä uudistavat käsityksiä oikeudenmukaisesta ympäristöpoliittisesta interventiosta.
The results highlight how, in practice, the agricultural sector has taken ownership of the General Protection Scheme (GPS), which stresses the welfare effects on a national scale; whereas the actions of the environmental sector focus on the Special Protection Scheme implemented on a plot scale.
Keskittyessään perustuen toimeenpanoon maataloushallinto vahvistaa ympäristötuen tulonjakoon ja kansalliseen tasavertaisuuteen liittyviä tavoitteita, kun taas erityistukien toimeenpano keskittää ympäristöhallinnon toimet irrallisten peltolohkojen tasolle.
If we are to understand the failures experienced within agri-environmental policy, we need a careful analysis of how doing politics as well as governing environment, are being (re)negotiated and experimented alongside policy deliberation.
Tulevaisuuden ympäristöpolitiikkaa kehitettäessä on tärkeää tunnistaa miten vallalla olevia ympäristöhallinnan toimintamalleja uudistetaan, kyseenalaistetaan tai voimistetaan osana politiikan toimeenpanoa.
Something new has arisen as a result of the implementation of the agri-environmental schemes: political action, which deliberates on commitments.
Tutkimustulosten mukaan ympäristötuen toimeenpano on synnyttänyt poliittisen tilan missä keskustellaan siitä mitä sitoutuminen ympäristönhoitoon merkitsee.
The empirical results of this study highlight that the implementation of the schemes has become a central site of politics.
Tutkimustulokset korostavat myös rutiinien merkitystä politiikan toimeenpanossa.
They promised a new approach to agri-environmental governance, suggesting that farmers should be paid for providing environmental goods and practicing environmentally sound farming.
Suomen maatalouden ympäristötuen toimeenpanosta saadut tulokset osoittavat, että maataloushallinto on ottanut vastuun perustuen toimeenpanosta, kun taas ympäristöhallinnon toimet ovat keskittyneet erityistukien toimeenpanoon.
An open and active examination of various policy phases is needed if we are to understand the institutional ambiguities posed by the resolution of agri-environmental problems.
Tämän tutkimuksen tulosten mukaan tärkeintä on uudistaa politiikkakeinoja siten, että tuotannon ja ympäristönhoidon välisestä dikotomiasta päästään eroon.
Study on the institutional ambiguities of agri-environmental policy implementation in Finland
Tämä tuli selkeästi ilmi väitöstutkimuksessani, jossa tarkastelin maatalouden ympäristötuen toimeenpanokäytäntöjen merkitystä politiikan toteutuksessa.
These commitments treat environmental management as something which builds upon the potentials available at a particular farm in a given socio-material environment.
Tällä hetkellä ympäristötuen keinot eivät tue ja motivoi viljelijöitä ympäristönhoidon tilakohtaiseen kehittämiseen.
During implementation, I detected several moments and practices which were responsive to commitments.
Ympäristötuen toimeenpanon aikana on kuitenkin syntynyt käytäntöjä, joissa ympäristönhoidon tilannekohtaisuus on pyritty huomiomaan paremmin.
Currently established political institutions lack the power to deliver the required policy results on their own; new institutions, practices and systems of meaning are needed.
Kun politiikkaa tehdään institutionaalisen epämääräisyyden tilassa, politiikan toimeenpanovaihe voi osoittautua merkitykselliseksi monessakin mielessä.
Like a mirage it moved just a little bit further with every step taken towards it. Narrated as this, the goal of politics seems to be always just a few political decisions away, but still manages to be just outside the grasp.
Yhteiskunnan kuvataan narratiivisesti jokaisen poliittisen päätöksen myötä siirtyvän aina lähemmäs politiikan lopullisen tavoitteen toteutumista, mutta samalla tarinankerronnan keinoin sitä siirretään kauemmaksi ja kauemmaksi kuten horisontissa siintävää kangastusta.
Reagan not only acted as the narrator of his extensive political storytelling, but he also narrated himself into the stories he told as a character.
Reagan toimi sekä poliittisten tarinoidensa kertojana että niiden henkilöhahmona, usein jopa sankarina.
Reagan blended religion together with politics to create a narrative version of civil religion where religious, mythical and nationalistic narratives combined together into a web of stories.
Reaganin poliittinen tyyli nojasi monipuoliseen tarinankerrontaan, joka yhdisti elementtejä uskonnosta ja politiikasta kansalaisuskonnoksi amerikkalaista unelmaa kohtaan.
The future was depicted as a causal result of the decisions made in the present.
Pienimmälläkin poliittisella päätöksellä on merkitys tulevaisuuden airueena.
Following the story logic this path will lead into a future far more glorious than the golden path narrated to have existed long ago before the people went astray.
Tarinoiden logiikan mukaisesti kaikki poliittiset päätökset kuluvassa hetkessä joko jatkaisivat synkkää nykyisyyttä tai avaisivat mahdollisuuden uuden, entisyyden kulta-aikaakin loistavamman tulevaisuuden aktualisoitumiselle.
The aim of this thesis is to establish Ronald Reagan as a political narrator and to research the way he used stories to justify his politics.
Väitöskirja luo narratiivista perustaa profeetallisen politiikan teorian käsiteelle ja samalla demonstroi miten Reagan sitä käytti.
Prophetic politics of Ronald Reagan were not about returning into the past golden age but with the inventions of technology and other advances of humanity to boldly go into a future full of promises and the fulfillment of the American Dream.
Reaganin profeetallinen politiikka nojasi menneisyyden kulta-ajan luonnosteluun lukuisin tarinoin ja nykypäivän kuvaamisen poikkeavaksi "oikeasta" tavasta elää.
Each story gives birth to a storyworld and these together form a narrative construct called a "storyverse" where storyworlds overlap and their pervasive boundaries allow for the transportation of the story recipient from one world into another without notice.
Siten väitöskirja laajentaa poliittiseen johtamiseen keskittyvää varsin suppeaa narratiivista tutkimusta ja esittelee myös uusia teoreettisia käsitteitä kuten useasta osin päällekäisestä ja toisiaan tukevien tarinoiden luomista tarinamaailmoista syntyvä "storyverse" jonka huolellinen manipulointi on keskeinen osa narratiivista poliittista johtamista.
Narrating and renarrating this vision was the essence of Reagan's political leadership and many of the policies and especially the political stories he used are still a part of the American political culture.
Reaganin presidenttikaudet jättivät leimansa presidenttiyteen instituutiona ja tämä väitöskirja kertoo miten Reaganin narratiivit ja hänen vanhoille tarinoille antamansa uudet merkitykset edelleen ohjaavat amerikkalaista politiikkaa ja identiteettiä.
While his storytelling created a narrative identity for himself he also turned the USA into a mythical America which can be assessed only as a storyworld.
Näillä keinoilla Reagan muokkasi Yhdysvalloista tarinamaailman nimeltä Amerikka, jolla oli suorastaan myyttisiä ominaisuuksia, ja joka määritelmällisesti oli amerikkalaisen unelman toteutuma.
What Reagan did with his prophetic politics was to provide the people with a vision of a glorious future which was always narrated as something intangible and unverifiable.
Muokatessaan uutta narratiivista identiteettiä johtamalleen yhteiskunnalle Reagan sivutuotteena loi myös itselleen poliittisen persoonan, kerronnallisen hahmon, joka kansalaisten silmissä korvasi historiallisen Reaganin.
At the heart of prophetic policymaking lies the purpose of emplotting history and saturating it with a higher meaning.
Amerikkalaisessa kontekstissa uskonnon ja politiikan yhteenliittyneisyys on yleisessä tiedossa, mutta profeetallisen roolin ja jeremiadin tarinamallin soveltaminen avaa uusia näkökulmia.
As a byproduct it does not allow for the opposition to question the effectiveness of politics since there is no way to verify whether the goals have been fulfilled or not.
Vain pitämällä politiikan tavoite saavuttamattomana (mutta kuvaten se saavutettavissa olevaksi) estetään poliittisen prosessin pysähtyminen.
Firstly, it will explain the way Reagan narratively created his personal version of civil religion and through that reshaped American identity politics.
Tutkimukseni tarkoituksena on ollut suunnata narratiivinen tutkmusote Ronald Reaganin presidenttikausiin ja määritellä millaisin tarinoin ja kerronnan keinoin hän muokkasi amerikkalaista kansallisuskontoa, identiteettipolitiikkaa ja laajemminkin koko politiikan suuntaa.
This elusiveness of the goal manages to keep politics away from a state of stagnation since after each decision there are more decisions to be made.
Profeetallisessa politiikassa jokainen hetki kuvataan tärkeän valinnan hetkeksi, jossa päätetään siirrytäänkö kohti valoisaa tulevaisuutta.
The data of this thesis consists of 15 interviews with professionals in the caring industry, that were conducted in the spring of 2019.
Tutkielman aineisto koostuu 15 hoitoalan ammattilaisen haastattelusta, jotka tehtiin keväällä 2019.
The interviews were conducted as semi-structured theme interviews.
Haastattelut toteutettiin puolistrukturoituina teemahaastatteluina.
The data was analysed using qualitative content analysis.
Aineistoa analysoitiin laadullista sisällönanalyysia menetelmänä käyttäen.
My thesis is a qualitative research that uses social constructionism as its broader theoretical-methodological framework.
Tutkielmani on laadullinen tutkimus, jonka laajempana teoreettis-metodologisena viitekehyksenä toimii sosiaalinen konstruktionismi.
References to four personality traits were repeated in the depictions of the interviewees: reliability, empathy, flexibility and sociability.
Haastateltavien kuvauksissa toistuivat neljä persoonallisuuden piirteisiin viittaavaa ilmausta: luotettavuus, empaattisuus, joustavuus ja sosiaalisuus.
Another interesting observation was that on one hand the interviewees used the expression of "putting their own personality into their work" but on the other hand they put emphasis on the importance of the professional role.
Kiinnostava havainto oli myös se, että yhtäältä haastateltavat käyttivät ilmaisua työn tekemisestä omalla persoonalla, mutta toisaalta korostivat ammatillisen roolin merkitystä.
The mentioned personality traits were, however, positioned in context of action and they were seen changeable, so they were not considered stable and intrinsic qualities of individual.
Mainitut persoonallisuuden piirteet kytkettiin kuitenkin useimmiten toiminnalliseen kontekstiin ja ne nähtiin muuttuvina, eli niitä ei käsitelty yksilön pysyvinä, sisäsyntyisinä ominaisuuksina.
The interviewees expressed the view that the increasing demand for efficiency in the industry has restricted their ability to utilise their skills.
Haastateltavat toivat esiin näkemyksen, jonka mukaan alan lisääntyneet vaatimukset tehokkuudesta luovat rajoitteen oman osaamisen hyödyntämiselle.
Also noticeable in the constructions of the interviewees was the idea that the expertise of the caring industry workers is generally undervalued.
Haastateltavien jäsennyksissä näkyi myös ajatus siitä, että hoitoalan työntekijöiden osaaminen on yleisesti väheksyttyä.
The second point of interest was seeing how the idea that personality traits have an impact on one’s working comes up in these depictions.
Toisena kiinnostuksen kohteena oli se, millä tavoin ajatus persoonallisuuspiirteiden vaikutuksesta työntekijyyteen ilmenee näissä kuvauksissa.
Throughout history, personal attributes and virtues have been highlighted in the public image of the workers in the caring industry, and still to this day, it seems to be a widely accepted view that the personality of the worker plays an important role.
Hoitoalan työntekijöiden julkisessa kuvassa on kautta aikojen korostettu henkilökohtaisia ominaisuuksia ja hyveitä, ja yhä edelleen näkemys työntekijän persoonallisuuden keskeisestä roolista hoitotyössä vaikuttaa varsin laajalti hyväksytyltä.
The interviewees used trait categories to describe skills, abilities, competences and actions that were required or appreciated in the work.
Haastateltavat käyttivät piirrekategorioita kuvaamaan jotakin työssä tarvittavaa tai arvostettavaa taitoa, kykyä, osaamista tai toimintaa.
Trait categories were also used to mirror one’s own personality to the requirements of the work.
Niiden kautta myös suhteutettiin omaa persoonallisuutta työn vaatimuksiin.
The first point of interest of the thesis was to hear how, and in what kind of terms, the workers of the caring industry construct themselves and their experiences as employees, as well as the valuations of the working world.
Tutkielman ensimmäisenä kiinnostuksen kohteena oli se, miten ja millaisin käsittein hoitoalan työntekijät jäsentävät itseään ja kokemuksiaan työntekijöinä sekä työelämän arvostuksia.
The goal of this master’s thesis is to find out what the workers of the caring industry talk about when they talk about their work, themselves as professionals and the valuations of the working life.
Tämän pro gradu -tutkielman tavoitteena oli selvittää, mistä hoitoalan työntekijät itse puhuvat silloin, kun he puhuvat työstään, työntekijyydestä ja työelämään liittyvistä arvostuksista.
Interactional skills, stress tolerance, the ability to care for one’s own well-being, IT skills and ethical skills came up in the interviews.
Haastateltavien kuvauksissa tulivat esille vuorovaikutusosaaminen, stressinsietokyky, kyky huolehtia omasta jaksamisesta, tietotekninen osaaminen ja eettinen osaaminen.
Interviewees talked about work, themselves as professionals and valuations of working life in terms of skills and abilities needed in the work.
Työstä, työntekijyydestä ja työhön liittyvistä arvostuksista puhuttiin työssä tarvittavan osaamisen kautta.
The significance of the different competences required in the work of the interviewees was noticeable in the way they constructed themselves and their experiences as an employee.
Haastateltavien tavoissa jäsentää itseään ja kokemuksiaan työntekijänä näkyivät erilaiset työn vaatimat kompetenssit.
Cytokines are secreted proteins or glycoproteins that are responsible for mediating cell to cell signals and orchestrating numerous biological events including the activation, proliferation and differentation of the cells of the immune system.
Sytokiinit ovat elimistömme solujen tuottamia liukoisia välittäjäaineita, jotka säätelevät monia biologisia tapahtumia kuten immuunijärjestelmän solujen jakautumista, erilaistumista ja aktiivisuutta.
Cytokine signals are mediated through specific transmembrane receptors on the surface of their target cells.
Sytokiinien vaikutukset välittyvät kohdesolujen pinnalla olevien vastaanottimien eli reseptorien kautta.
The binding of a hematopoietic cytokine to its receptor triggers the activation of receptor-associated Janus kinases (JAKs).
Sytokiinin sitoutuminen reseptoriinsa aikaansaa solun sisäisten JAK-signalointiproteiinien aktivaation.
The only known Drosophila STAT transcription factor, Stat92E, was shown to be modified with SUMO at a single lysine, K187.
SUMO:n löydettiin liittyvän Stat92E-proteiinissa lysiini 187 aminohappotähteeseen.
As a result six potential JAK/STAT pathway regulating genes were found, of which two; Eye transformer (ET) and Not4 were studied in more detail.
Seulassa löydetyistä geenituotteista kaksi, Eye transformer ja Not4, valittiin tarkempiin jatkotutkimuksiin.
ET encodes a gp130-related transmembrane protein that was found to inhibit Upd-induced Stat92E tyrosine phosphorylation, thus it functions as a negative regulator of the Drosophila JAK/STAT pathway.
ET-proteiinin osoitettiin toimivan banaanikärpäsen JAK/STAT-reitin negatiivisena säätelijänä, vaikuttaen inhiboivasti Stat92E-proteiinin tyrosiinifosforylaatioon.
This indicates that sumoylation is an evolutionary conserved regulatory mechanism of STAT-mediated signal transduction.
Tutkimus osoittaa, että sumolaatio on STAT-transkriptiotekijöiden evolutiivisesti konservoitunut säätelymekanismi, sillä aiemmin myös ihmisen STAT1-transkriptiotekijän on osoitettu olevan säädelty sumolaation välityksellä.
A genome-wide RNAi screen was conducted in Drosophila S2 cells to reveal novel JAK/STAT pathway associated genes.
Väitöskirjan kaksi muuta osatyötä pohjautuvat banaanikärpäsen S2-solulinjassa tehtyyn RNA-häirintäseulaan, jonka tarkoituksena on ollut löytää uusia JAK/STAT-reitin aktiivisuuteen vaikuttavia geenituotteita.
The JAK/STAT pathway has been conserved throughout evolution.
JAK/STAT-tiedonsiirtoreitin aktiivisuus on tarkoin säädelty reitin jokaisella tasolla.
Finally, our experiments indicated that Not4 is needed for Stat92E to properly bind to its target DNA sequence at the promoter of the stress gene TurandotM (TotM).
Jatkotutkimukset banaanikärpäsen soluissa osoittivat, että Not4 kykenee sitoutumaan Stat92E proteiiniin ja, että Not4 vaaditaan Stat92E-proteiinin sitoutumiseen tietyn TotM-kohdegeeninsä säätelyalueelle.
Mutating this SUMO conjugation site increased the Upd-induced transcriptional activity of Stat92E, suggesting that the sumoylation of Stat92E negatively regulates the Drosophila JAK/STAT pathway.
Tässä tutkimuksessa on löydetty banaanikärpäsen Stat92E-transkriptiotekijän olevan negatiivisesti säädelty sumolaation kautta, osoittaen sumolaation olevan evoluutiossa säilynyt JAK/STAT-reitin säätelymekanismi.
The Not4 mammalian homologue CNOT4 was also shown to participate in STAT1- and STAT6-mediated gene expression in human cells, indicating that Not4/CNOT4 is an evolutionary conserved regulator of JAK/STAT signaling.
Lisäksi Not4-proteiinia vastaavan ihmisproteiinin, CNOT4:n, poisto RNA-häirinnällä ihmisen HeLa-solulinjasta alensi STAT1- ja STAT6 -välitteisten kohdegeenien ilmentymistä.
RNA interference (RNAi) has been found to function exceptionally well in Drosophila cells, and also in vivo in adult flies.
JAK/STAT-tiedonsiirtoreitti on säilynyt hyvin muuttumattomana eläinten evoluutiossa ja ihmisen reittiä vastaava tiedonsiirtokaskadi toimii myös banaanikärpäsen (Drosophila melanogaster) soluissa.
Activated STATs dimerize and translocate to the nucleus, where they modulate the transcription of their target genes.
Aktivoidut JAK-proteiinit fosforyloivat STAT-transkriptiotekijöissä tietyn tyrosiini-aminohappotähteen, jonka seurauksena STAT-proteiinit pariutuvat ja siirtyvät solun tumaan, missä ne sitoutuvat niille spesifisten kohdegeenien säätelyalueille vaikuttaen kyseisten geenien luentaan.
In this thesis Drosophila melanogaster was used as a model organism to study the regulation of the JAK/STAT pathway.
Väitöskirjatyössä on pyritty selvittämään banaanikärpästä malliorganismina käyttäen uusia JAK/STAT-signalointireitin aktiivisuuteen vaikuttavia molekyylejä.
Moreover, JAKs and STATs are regulated by different post-translational modifications, like in the case of STAT1 and STAT5 through the covalent conjugation of a small ubiquitin-like modifier (SUMO).
Sumolaatio on yleinen proteiinien translaationjälkeinen muokkaus, jossa kohdeproteiiniin liitetään SUMO-niminen pieni säätelyproteiini.
The activity of this signaling cascade is under the control of regulatory proteins, such as Protein inhibitors of activated STAT (PIAS), Suppressors of cytokine signaling (SOCS) and various protein tyrosine phosphatases (PTPs).
Säätelyn häiriytyminen ja reitin virheellinen toiminta on yhteydessä moniin sairauksiin, kuten erilaisiin autoimmuunitauteihin ja syöpään.
In addition, a novel Visual-Polar coordinate space which distributes the samples according to the contrast sensitivity model of the human visual system is proposed.
Lisäksi työssä esitellään Visual-Polar koordinaattiavaruus, joka jakaa polunseurantanäytteet siten, että niiden jakauma seuraa silmän herkkyysmallia.
The fast execution is accomplished with blockwise processing and fast implementation of the regression.
Nopea suoritus saavutetaan tiileissä käsittelemällä ja nopealla sovituksen toteutuksella.
These techniques enable a working prototype of a foveated path tracing system and may work as a stepping stone towards wider commercial adoption of photo-realistic real-time path tracing.
Nämä tekniikat esittelevät toimivan prototyypin katsekeskeisestä polunseurannasta, ja saattavat toimia tienraivaajina laajamittaiselle realistisen reaaliaikaisen polunseurannan käyttöönotolle.
One possible solution for fulfilling these requirements could be foveated path tracing, wherein the rendering resolution is reduced in the periphery of the human visual system.
Yksi mahdollinen ratkaisu näiden vaatimusten täyttämiseen voisi olla katsekeskeinen polunseuranta, jossa piirron resoluutiota vähennetään katseen reunoilla.
Therefore, current real-time path tracing systems can only generate very noisy estimate of the final frame, which is then denoised with a post-processing reconstruction filter.
Siksi nykyiset reaaliaikaiset polunseurantasysteemi tuottavat erittäin kohinaisia kuvia, jotka tyypillisesti suodatetaan jälkikäsittelykohinanpoisto-suodattimilla.
This thesis proposes the first regression-based reconstruction filter for path tracing that runs in real time.
Tässä työssä esitellään ensimmäinen reaaliajassa toimiva regressionsuodatin.
However, path tracing in real time is complicated due to its high computational demand.
Reaaliaikainen polunseuranta on hankalaa polunseurannan suuren laskentavaatimuksen takia.
The filter is designed for highly noisy one sample per pixel inputs.
Suodatin on suunniteltu kohinaisille kuville, joissa on yksi polunseurantanäyte pikseliä kohden.
Photo-realistic offline rendering is currently done with path tracing, because it naturally produces many real-life light effects such as reflections, refractions and caustics.
Polunseuranta tukee luonnostaan monia muilla tekniikoilla vaikeasti saavutettavia todellisen valon ilmiöitä kuten heijastuksia ja taittumista.
The specialty of Visual-Polar space is that it reduces both path tracing and reconstruction work because both of them can be done with smaller resolution.
Visual-Polar-avaruuden etu muihin tekniikoiden nähden on että se vähentää työmäärää sekä polunseurannassa että suotimessa.
A path tracing-based rendering system capable of filling the high resolution in the low latency requirements of mixed reality devices would generate a very immersive user experience.
Erittäin immersiivisiä käyttäjäkokemuksia voitaisiin luoda polunseurannalla, joka täyttäisi laajennetun todellisuuden vaatimukset suuresta resoluutiosta riittävän matalassa vasteajassa.
The key challenge is that the foveated path tracing in the periphery is both sparse and noisy, placing high demands on the reconstruction filter.
Tämän johdosta piirron laatu on katseen reunoilla sekä harvaa että kohinaista, mikä asettaa suuren roolin lopullisen kuvan koostavalle suodattimelle.
The screening was accepted well by the participants.
Seulonta hyväksyttiin hyvin.
Conclusions: So far, whether CT screening helps to reduce lung cancer mortality is still unclear.
Yhteenveto: Vielä ei ole näyttöä siitä, vähentääkö seulonta keuhkosyöpäkuolleisuutta.
The screening procedure itself or false positive results did not cause long-lasting adverse psychological reactions.
Itse seulonta tai väärät positiiviset muutokset eivät aiheuttaneet ahdistuneisuuden lisääntymistä.
Screening is accepted well among these workers, and it does not induce adverse psychological effects that are permanent.
Tutkitut hyväksyivät seulonnan hyvin, eikä seulonta aiheuttanut haitallisia psykologisia vaikutuksia.