natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The methodological section examines the National Defence College as the research environment, officers' training, the concept of relational knowledge, hermeneutics and phenomenography.
Metodologisessa osiossa käsitellään tutkimuksen relationaalista käsitystä tiedosta, hermeneuttista lähestymistapaa sekä fenomenografista käsitysten tarkastelua.
It presents a survey into the change that has taken place in the concept of war and battle, and an introduction to the action competence and training skills of an officer.
Tutkimuksen maailmassa tarkastellaan toimintakykyisiä upseereita ajan haasteissa ja luodaan katsaus sodan ja taistelun kuvan muutokseen, upseerin toimintakykyyn ja koulutustaitoon.
The change has been possible because of the integration of practice and theory.
Erityisesti tutkimuksen yhteydessä toteutunut käytännön ja teorian integrointi on mahdollistanut muutoksen.
On the basis of these essays and the knowledge produced by them a picture emerged which outlines the communicative relationship between a good trainer and his trainees.
Näiden kirjoitelmien pohjalta hahmottui kuva, jossa välittyy tiivistetysti tuosta aineistosta muotoutunut tieto hyvän kouluttajan ja koulutettavien välisestä vuorovaikutussuhteesta, jonka tavoitteena on oppiminen ja sitä kautta toimintakyvyn kehittyminen.
Interventions Teaching and Learning I, II and III show clearly that a change for the better has already begun.
Didaktiikan kurssin interventioiden osalta on selkeästi havaittavissa, että muutosta parempaan on syntymässä.
Understanding provides both the point of departure and the goal of the research and it is processed further in the discussion and dialogue.
Tutkimuksessa pyritään syventämään ymmärrystä kyseisestä ilmiöstä ja ymmärrys on yhtä aikaa sekä tutkimuksen lähtökohta että päämäärä.
They were written by the cadets and they opened up in a very rich and multidimensional way new perspectives into the practice of the military trainer and the knowledge emerging from that practice.
Asiantuntijuuden maailman tärkein tutkimuksellinen anti löytyi kadettien 'Hyvä kouluttaja' -kirjoitelmista, jotka hyvin rikkaalla ja moniulotteisella tavalla avasivat näkökulmia hyvän sotilaskouluttajan käytännön toimintaan ja siitä nousevaan tietoon.
In the reporting of interventions, the phenomenon under study was approached qualitatively.
Interventioiden raportoinnissa avattiin tutkittavaa ilmiötä laadullisella tavalla sekä pyrittiin luomaan samalla uutta tietoa yhdessä toimijoiden kanssa.
The concept of the self and self-evaluation, both essential in terms of training skills, have been brought up by means of action and the data.
Lisäksi koulutustaitoon keskeisesti liittyvä itsetietoisuus ja oman toiminnan arviointi on saatu toiminnan ja aineistojen välityksellä nostettua esiin, mikä edistää kadettien pedagogista ammatillista kasvua.
The action research supported, encouraged and promoted the change which was achieved according to the goal that had been set.
Tätä muutosta, joka on osa kouluttajan pedagogisen asiantuntijuuden kasvuprosessia ja joka edistää toimintakyvyn kehittymistä, pyrittiin toimintatutkimuksen keinoin tukemaan, kannustamaan ja edistämään, mikä tavoitteisiin nähden myös toteutui.
The purpose of the study was to enhance the pedagogical expertise of cadets.
Kadettien pedagoginen asiantuntijuus, Hermeneuttinen toimintatutkimus
Digitalization is a global phenomenon which changes the way society works and also changes service business.
Digitalisaatio on maailmanlaajuinen ilmiö, joka muuttaa yhteiskuntaa, myös palveluliiketoimintaa.
There also seemed to be a small section of the patient population who didn’t find digital contact personal enough for them to find motivation to the treatment.
Lisäksi ilmeni, että pieni osuus potilaista ei koe digitaalista hoitokontaktia tarpeeksi persoonalliseksi, jotta he voisivat motivoitua hoitoonsa.
The findings are in line with prior research, but the impact of context is important to note in every research.
Löydökset ovat linjassa aiempaan kirjallisuuteen, mutta löydösten kontekstispesifiys on tärkeää huomioida.
The digital care pathway of gestational diabetes is a digital communication platform between patient and a health care professional where the patients can for example send messages, enter their blood sugar levels and answer queries.
Tässä työssä tarkasteltava raskausdiabeteksen digihoitopolku on potilaan ja terveydenhuollon ammattilaisen välinen kommunikointialusta, jossa potilas voi muun muassa lähettää viestejä, kirjata verensokeriarvoja ja vastata kyselyihin.
Service productivity can be seen as a function of internal efficiency, external efficiency and capacity efficiency.
Palveluiden tuottavuus voidaan jakaa kolmeen osa-alueeseen, sisäiseen tehokkuuteen, ulkoiseen tehokkuuteen ja kapasiteettitehokkuuteen.
The interviews provided information directly about personnel’s opinions and indirectly about customers’ opinions of the digital care pathway of gestational diabetes.
Henkilökunnan haastattelussa ilmenivät suoraan henkilökunnan mielipiteet ja epäsuorasti myös asiakkaiden mielipiteet raskausdiabeteksen digihoitopolusta.
The doctors can open and check the patient’s blood sugar levels even before the patient has arrived at the doctor’s office.
Lääkärit puolestaan voivat tarkistaa potilaan verensokeriarvot digihoitopolulta jo ennen potilaan paikalla oloa.
Customer satisfaction survey provided information about customers’ opinions about the digital care pathway.
Asiakastyytyväisyyskyselyn avulla kerättiin tietoa asiakkaiden mielipiteistä digihoitopolusta.
Nonetheless the customers were dissatisfied with technical problems and the extra work they had to do to enter the blood sugar levels both to the digital system and to the notebook.
Potilaiden tyytyväisyyttä heikensivät kuitenkin digihoitopolkuun liittyvät tekniset ongelmat ja se, että heille koitui lisää työtä verensokeriarvojen kirjaamisesta sekä sähköisesti että paperille.
By using digital care pathway the patients got a service that was accessible, fitted easily on their schedules and was of uniform quality.
Potilaat saavat digihoitopolun avulla tasalaatuista, helposti saavutettavaa ja potilaan omiin aikatauluihin sopivaa hoitopalvelua.
Both register research and customer satisfaction survey provided information about external efficiency.
Rekisteritutkimuksesta ja asiakastyytyväisyyskyselystä saatiin tietoa digihoitopolun ulkoisesta tehokkuudesta.
Digitalization has affected health care in many ways but research about the effects is limited mostly due to high variance between different countries and health care units.
Digitalisaatio on tullut vahvasti myös terveydenhuoltoon, mutta sen vaikutuksista löytyy rajoitetusti tietoa, ja tieto on osin hyvin kontekstispesifiä.
The aim of this Master of Science Thesis is to identify how digital care pathway is shown in the price of care, in customer satisfaction and in health care professionals’ opinions.
Työn tavoite on tunnistaa, miten digihoitopolun käyttö ilmenee potilaan hoidon hinnassa, asiakastyytyväisyydessä ja henkilökunnan mielipiteissä.
It’s crucial to improve the technical issues and find ways to motivate and engage patients in their care to maximize the benefits of digital care pathway.
Digihoitopolusta saatavien hyötyjen maksimoimiseksi erityisen tärkeää on tulevaisuudessa kehittää polun teknistä toimintaa ja niitä keinoja, joilla kaikki potilaat saadaan sitoutumaan ja motivoitumaan hoitoonsa.
Especially with highly motivated patients using digital care pathway has made nurses work more effortless which improves internal efficiency.
Sisäisen tehokkuuden osalta ilmeni, että erityisesti hoitoonsa motivoituneen potilaan kohdalla hyvin täytetty digihoitopolku sujuvoitti ja helpotti erityisesti hoitajien työtä.
Digital care seems to have positive impact on capacity efficiency.
Kapasiteettitehokkuuden osalta digihoitopolulla oli positiivisia vaikutuksia henkilökunnan ajankäyttöön.
Register research was a way to investigate the appearance of the use of digital care pathways in the price of treating gestational diabetes.
Rekisteritutkimuksessa kartoitettiin, miten digihoitopolun käyttö ilmenee raskausdiabeteksen hoidon hinnassa potilaan kotikunnalle.
The nurses can work with digital care at any point of time while phone calls and visits must be done within certain time frame.
Hoitajat voivat työskennellä digihoitopolulla ajankohdasta riippumatta.
Three different research methods were used to investigate the advantages and productivity of the digital care pathway of gestational diabetes.
Raskausdiabeteksen digihoitopolun hyötyjä ja tuottavuutta tarkasteltiin kolmen eri tutkimusmenetelmän kautta.
On one hand the use of digital care pathway appeared to have a slightly negative impact on the price of the treatment but on the other hand the customers were mostly satisfied with the service.
Ulkoisessa tehokkuudessa digihoitopolku ilmeni lievästi negatiivisina taloudellisina vaikutuksina ja asiakkaiden pääasiallisena tyytyväisyytenä.
This Master of Science Thesis mainly focuses on assessing the external efficiency of digital care pathways in the treatment of gestational diabetes.
Diplomityössä tarkasteltiin raskausdiabeetikoille suunnatun digihoitopolun ilmenemistä erityisesti ulkoisessa tehokkuudessa, eli siinä, miten asiakas kokee saamansa palvelun laadun.
Internal efficiency describes how effectively input resources are transformed to outputs in service process.
Myös sisäistä tehokkuutta, eli palvelun tuottamiseksi tarvittavien panosten ja siitä saatavien tuotosten suhdetta, ja kapasiteettitehokkuutta, eli palvelun tuottamiseksi tarvittavan kapasiteetin käyttöastetta, sivuttiin työssä.
Still digital care also reduces internal efficiency while technical issues make the professionals’ work slower.
Kuitenkin sekä hoitaja- että lääkärivastaajat kertoivat digihoitopolkuun liittyvien teknisten ongelmien hidastavan työskentelyään.
The thesis managed to identify the appearance of digital care pathway in the price of care and customer value.
Työ onnistui tavoitteessaan kartoittaa raskausdiabeteksen digihoitopolun ilmenemistä hoidon hinnassa ja asiakasarvossa, mutta erityisesti kustannuksiin liittyvää tietoa jäi tämän tutkimuksen puitteissa saamatta.
Both statistical and qualitative methods were used in analysis.
Analyysissa on käytetty sekä tilastollisia että laadullisia menetelmiä.
Design research offers a good and practical but disciplined method for this.
Design-tutkimus tarjoaa tähän hyvän käytännönläheisen, mutta kurinalaisen menetelmän.
When integrating technology into teaching it is essential to select the right application to each situation.
Integroitaessa teknologiaa opetukseen, olennaiseksi muodostuu oikean sovelluksen valinta kuhunkin tilanteeseen.
Users ob-serve affordances in relation to their current needs.
Käyttäjät havaitsevat tarjoumia suhteessa omiin sen hetkisiin käyttötarpeisiinsa.
Future employees’ ability to contribute to the trend can be strengthened by applying information and communication technology in a variety of ways in professional education.
Tulevien työntekijöiden kykyä myötävaikuttaa tähän kehityssuuntaan voidaan vahvistaa sillä, että tieto- ja viestintäteknologiaa sovelletaan monin tavoin ammattiin johtavassa koulutuksessa.
Learning modifies the individual’s cognitive schemes to new environments and thus people develop as learners as well as users of technology.
Oppiessa yksilön kognitiiviset skeemat mukautuvat uusiin ympäristöihin, joten ihminen kehittyy niin oppijana kuin teknologian käyttäjänäkin.
The empirical research results were published in four publication volumes.
Empiiristen tapaustutkimusten tulokset on julkaistu neljässä osajulkaisussa.
In the digitalising society, working environments become more and more technological and many services move into the web environment.
Digitalisoituvassa yhteiskunnassa työympäristöt teknologisoituvat ja monet palvelut sähköistyvät.
The idea of design research was applied in the research with the aim of finding out if the tested learning environment produces desired results.
Tutkimuksessa sovellettiin design-tutkimuksen ideaa ja pyrittiin selvittämään tuottaako testattava oppimisympäristö toivotun suuntaisia tuloksia.
We used a learning model with the following phases: attention, perception, interpretation, storage, and use of information.
Tätä tarkasteltiin oppimista kuvaavalla mallilla, joka muodostui seuraavista vaiheista: tarkkavaisuus, havaitseminen, tulkinta, tallennus ja tiedon hyödyntäminen.
The pedagogical ideas of the piloted four artefacts were different.
Pilotoidut neljä artefaktia ovat pedagogiselta idealtaan erilaisia.
The artefact’s learning-related features can be called affordances.
Artefaktiin suunniteltuja oppimista tukevia ominaisuuksia voidaan kutsua tarjoumiksi eli affordansseiksi.
In design research, development and/or introduction of technological artefacts and production of scientific information are implemented in practical operational environments as a process with repeated cycles of assessment data collection and development after the first trials.
Design-tutkimuksessa teknologian artefaktien kehittäminen ja/tai käyttöönotto ja tieteellisen tiedon tuottaminen toteutuvat käytännön toimintaympäristössä prosessinomaisesti, jolloin ensimmäisten kokeilujen jälkeen toteutetaan toistuvia arviointitiedonkeruu- ja kehittämissyklejä.
The research scheme was to establish 1) What kind of relation is there between use of ICT applications and nursing students’ self-assessed theoretical learning, for example in pharmacotherapy and asepsis, 2) What kind of relation is there between use of ICT applications and nursing students’ learning and competence reflection during clinical training, and 3) What kind of relation is there between individual differences, application affordances, and nursing students’ learning in the context of the studied artefacts.
Tutkimustehtävinä oli selvittää 1) Millainen yhteys tieto- ja viestintäteknologian sovellusten käyttämisellä on hoitotyön opiskelijoiden itsearvioituun teoreettiseen oppimiseen, esimerkkeinä lääkehoito ja aseptiikka, 2) Millainen yhteys tieto- ja viestintäteknologian sovellusten käyttämisellä on hoitotyön opiskelijoiden harjoittelun aikaiseen oppimiseen ja oman osaamisen reflektioon sekä 3) Millainen yhteys yksilöllisillä eroilla ja teknologian sovellusten tarjoumilla eli affordansseilla on opiskelijoiden oppimiseen tutkittujen artefaktien kontekstissa.
The relation between the studied artefacts and learning was analysed closer by examining their possibilities in supporting students’ learning.
Tutkittujen artefaktien yhteyttä oppimiseen analysoitiin tarkemmin tarkastelemalla niiden mahdollisuuksia tukea opiskelijan oppimiseen johtavaa työskentelyä.
In order to increase digitalisation of education, teachers need to test a variety of new applications.
Jotta koulutuksen digitalisaatio lisääntyisi, tarvitaan monenlaisia opettajalähtöisiä kokeiluja opetusmenetelmien monipuolistamiseksi.
The independently completed web-based pharmacotherapy course developed students’ self-assessed pharmacotherapy competence in all the studied fields (article 2).
Itsenäisesti suoritettu lääkehoidon verkkokurssi kehitti opiskelijoiden itsearvioitua lääkehoidon osaamista kaikilla tutkituilla osa-alueilla (osajulkaisu 2).
The users’ ability to ob-serve affordances varies depending on for example their history.
Käyttäjien kyky havaita tarjoumia vaihtelee ja siihen on yhteydessä muun muassa toimijahistoria.
ICT artefacts in nursing studies : Case studies on educational use of artefacts in pharmacotherapy, asepsis and clinical training supervision
Tieto- ja viestintäteknologian artefaktit hoitotyön opiskelussa : Tapaustutkimukset lääkehoidon, aseptiikan ja harjoittelun ohjauksen artefaktien opetuskäytöstä
The virtual hospital as a game-like and illustrative environment supported learning of asepsis work according to the student data (article 4).
Todellisuutta simuloiva virtuaalisairaala pelillisenä ja havainnollistavana ympäristönä tuki aseptisen työskentelyn oppimista opiskelijoilta kerätyn aineiston perusteella (osajulkaisu 4).
The assessment and feedback tool eTaitava supported students in constructing their clinical training objectives, directed their daily work, and supported self-assessment according to the data collected from both students and teachers (article 3).
Arviointi- ja palautetyökalu eTaitava tuki opiskelijoita harjoittelun aikaisten tavoitteiden laadinnassa, ohjasi päivittäisiä toimia harjoittelussa ja tuki itsearviointia sekä opiskelijoilta että opettajilta kerätyn aineiston perusteella (osajulkaisu 3).
The research data was collected from Tampere University of Applied Sciences’ nursing students and teachers in 2006-2014 through surveys, interviews, essays, and online discussion forums.
Tutkimusaineisto muodostui Tampereen ammattikorkeakoulun hoitotyön opiskelijoilta ja opettajilta kerätystä aineistosta vuosina 2006-2014.
The discussion forum allows students to share their clinical training experiences and reflect on the learnt with peer students, and the teacher to observe professional competence development (article 1).
Verkkokeskustelun avulla opiskelijat voivat jakaa harjoittelun aikaisia kokemuksiaan, reflektoida oppimaansa vertaisten kesken ja opettaja saattoi havaita ammatillisen osaamisen kehittymisen keskustelualueen viestien perusteella (osajulkaisu 1).
It describes the relations between the learner, studied contents and technological artefact factors and the different phases of the learning process.
Tutkimuksen yhteenvetona laadittiin Teknologiatuettuun oppimisprosessiin yhteydessä olevien tekijöiden malli, jossa kuvataan oppijasta, opiskeltavasta sisällöstä ja teknisestä artefaktista johtuvien tekijöiden yhteyttä oppimisprosessin eri vaiheisiin.
The results showed that use of artefacts can support students’ learning.
Kunkin tapaustutkimuksen tulokset osoittivat, että artefaktin käytöllä osana muuta oppimisympäristöä voidaan tukea opiskelijan oppimista.
During the research process, four ICT-based applications, artefacts, were introduced in nursing education.
Tämän tutkimusprosessin aikana hoitotyön koulutuksessa käyttöönotettiin neljä tieto- ja viestintäteknologiaan pohjautuvaa sovellusta, artefaktia, ja samalla tutkittiin niiden käyttöönottoprosessia ja sovellusten yhteydessä mahdollistuvaa opiskelua ja oppimista.
Safe, reliable and efficient earthing measurement is a difficult task that requires a lot of expertise.
Turvallinen, luotettava ja tehokas maadoitusmittaaminen on ammattitaitoa vaativa tehtävä.
The aim of this work was to improve the earthing measurement process in Eltel Networks Oy.
Työn tavoitteena oli kehittää maadoitusmittausprosessia Eltel Networks Oy:ssä.
The results were mainly in line with the presented theory and there was theoretical base for bad performance of certain methods for certain types of earthings.
Vertailun tulokset tukivat pääosin esiteltyä teoriaa, ja tiettyjen menetelmien huonolle luotettavuudelle tietyntyyppisten maadoitusten mittauksissa löytyi teoreettista perustaa.
Earthing measurements are a part of an overhead transmission line’s life cycle in its every phase.
Maadoitusmittaukset ovat mukana voimajohdon elinkaaren jokaisessa vaiheessa.
Additionally, it was discovered that some methods are clearly unreliable in the earth resistance measurement of certain earthing types.
Lisäksi joidenkin mittausmenetelmien havaittiin olevan selkeästi epäluotettavia tietyntyyppisten maadoitusten mittaamisessa.
To ensure the safety and proper function of a line, the condition of its earthings must be checked periodically.
Henkilöturvallisuuden ja voimajohdon häiriöttömän toiminnan varmistamiseksi, sen maadoitusten kunto tulee tarkastaa määrävälein.
The work began by getting to know the theory behind earthing and earthing measurements and the current practices.
Työ alkoi tutustumalla maadoittamisen ja maadoitusmittauksiin liittyvään tutkimuskirjallisuuteen sekä nykyisiin käytäntöihin.
According to the statistical analysis, the dispersion between measurement results and the average measurement error was generally very considerable.
Tilastollisen vertailun perusteella maadoitusresistanssimittausten tuloksissa on suurta hajontaa, ja mittausvirhe on keskimäärin suuri.
The main objective was to find ways to improve the reliability of earth resistance measurements in general.
Päätavoite oli löytää keinoja parantaa maadoitusresistanssimittausten luotettavuutta keskimäärin.
Guides and education given to the personnel carrying out earth resistance measurements should include more in-depth instructions on how to evaluate the effect of different error sources to the measurement results and highlight the importance of using the right method for each measurement.
Maadoitusmittauksia suorittaville henkilöille annettavassa ohjeistuksessa ja perehdytyksessä tullaan jatkossa tuomaan selkeämmin esiin virhetekijöiden vaikutusta mittaustulokseen ja korostamaan menetelmien soveltuvuuden tärkeyttä.
In addition to the theoretical study, a statistical analysis comparing different earth resistance measurement methods was done.
Teoriatutkimuksen lisäksi tehtiin tilastollista vertailua erityyppisten pylväiden ja maadoitusten maadoitusresistanssimittauksista.
The complexity of the theory and vast number of variables included in earth resistance measurements also highlighted the importance of proficiency of the person carrying out the earth resistance measurements.
Maadoittamisen ja maadoitusmittaamisen teorian moniulotteisuus nosti esiin myös mittausta suorittavien henkilöiden ammattitaidon merkityksen maadoitusmittausprosessissa.
Secondary objective was to find ways to make the process and the usage of the data acquired by the measurements more efficient.
Työssä etsittiin myös muita keinoja tehostaa maadoitusmittausprosessia ja mittauksilla saadun tiedon hyödyntämistä.
Additionally, overhead transmission lines have some special features that make earthing and earthing measurements even more challenging.
Suomessa maadoitusolosuhteet ovat verrattain haasteelliset, minkä lisäksi voimajohdoilla on erityispiirteitä, jotka monimutkaistavat maadoittamista ja mittaamista entisestään.
The data acquired by soil resistivity measurements is the basis of the earthing system design of an overhead transmission line.
Maan resistiivisyysmittauksilla saatu tieto maaperän ominaisuuksista on maadoitussuunnittelun perusta.
Ways to improve the reliability of earth resistance measurements were presented.
Työssä esitetään keinoja, joilla luotettavuutta maadoitusresistanssimittauksissa voidaan parantaa.
It was also proposed that a reference value corresponding to a two-layer soil model could be used to evaluate the earth resistance measurement results.
Lisäksi suositellaan kaksikerrosmaaperämallin käyttöönottoa voimajohtojen maadoitusten suunnittelussa ja maadoitusresistanssimittausten vertailuarvona.
The material that was used in the statistical analysis consisted of results obtained by earthing measurements done as part of maintenance work of overhead transmission lines.
Vertailussa käytetty aineisto koostui voimajohtojen kunnossapidon osana tehdyistä maadoitusresistanssimittauksista laadituista pöytäkirjoista.
The error was caused by unrealistic soil model that has likely been used in the design of the earthing system.
Selkein virheen aiheuttaja oli vertailun perusteella useimmissa tapauksissa epärealistiseen maaperämalliin perustuvan vertailuarvon käyttö.
Measurements were divided into groups by the features of the earthings that were measured.
Mittaustulokset ryhmiteltiin näiden tekijöiden perusteella ja menetelmien luotettavuutta vertailtiin ryhmittäin.
Most of the research and literature that form the theoretical background of this work is not done in Finland and most of it is not from the point of view of overhead line earthings.
Aihetta käsittelevä tutkimuskirjallisuus on pääosin ulkomaista ja useimmiten myös melko vanhaa.
Applying the background theory to Finland’s earthing conditions and the special features of overhead transmission lines was a challenge that was encountered in this work.
Haasteena olikin taustateorian sovittaminen Suomen maadoitusolosuhteisiin ja voimajohtojen erityispiirteisiin.