natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The appearance of these moves seemed to be connected to reciprocity of interaction and equal relationships between participants in the group.
Niiden ilmeneminen vaikutti olevan yhteydessä vuorovaikutuksen vastavuoroisuuteen ja ryhmän jäsenten tasavertaisiin keskinäisiin suhteisiin.
Reciprocity of parallel leadership moves seemed to advance collaboration and the construction of shared meaning.
Rinnakkain ilmenneiden johtajuustekojen keskinäinen vastavuoroisuus näytti edistävän yhteistoimintaa ja jaetun ymmärryksen rakentamista.
The research questions are: What kinds of leadership moves appear in children's work?
Tutkimusta ohjaavat seuraavat tutkimuskysymykset: Mitä johtajuustekoja lasten keskinäisessä työskentelyssä ilmenee?
In some groups, more than one leader emerged.
Osassa ryhmistä rakentui useampia rinnakkain toimivia johtajia.
Successful regulation of relational space seemed to advance success in problem solving content space.
Onnistuminen relationaalisen tilan hallinnassa näytti edistävän sisällöllistä onnistumista ongelmanratkaisutehtävässä.
The results indicate that most of the observed leadership moves concerned planning and organizing the group's work.
Tulosten perusteella suurin osa työskentelyssä ilmenneistä johtajuusteoista liittyi työn suunnitteluun ja organisointiin.
Carefully considered teacher interventions should be used to provide support for children's leadership.
Tuen antamisessa on syytä hyödyntää huolella harkittuja opettajainterventioita.
The analysis consisted of five collaborative groups working on a problem solving task.
Tutkimuksessa analysoitiin viiden oppilasryhmän työskentelyä.
The way in which these leadership moves were presented either advanced or inhibited the regulation of problem solving relational space.
Se, millä tavoin nämä johtajuusteot ilmaistiin, vaikutti yhteistoiminnan relationaalisen tilan hallintaan joko edistävästi tai sitä estävästi.
These leadership moves advanced the development of problem solving content space.
Ne edistivät ongelmanratkaisun kehittymistä sisällön ulottuvuuden näkökulmasta.
Data was gathered by videotaping children's work in a new collaborative learning environment.
-luokkalaisten lasten työskentelyä uudessa yhteistoiminnallisessa oppimisympäristössä.
Leadership was analyzed by identifying leadership moves in the children's work.
Johtajuutta tutkittiin nostamalla esiin työskentelyssä ilmenneitä johtajuustekoja.
Previous studies have shown that leadership pivotally affects the group process and its outcomes; however, the study of children's leadership has been limited.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että johtajuus vaikuttaa keskeisesti ongelmanratkaisun prosesseihin ja lopputulemiin.
Additionally, leadership moves that concerned the control and development of ideas could be detected in the children's work.
Ryhmien toiminnassa ilmeni lisäksi ideoiden hallintaan ja kehittelyyn liittyviä johtajuustekoja.
The aim of this study is to investigate emerging leadership in children's collaborative group work.
Tämä pro gradu -tutkielma tarkastelee johtajuuden rakentumista lasten yhteistoiminnassa.
The interviews were conducted as individual interviews.
Haastattelut suoritettiin yksilöhaastatteluina.
Internet was also found to be a source of information for some.
Osalle myös internet oli toiminut tiedonlähteenä.
For the study, 14 individuals were interviewed from three different units of a particular organization.
Tutkimusta varten haastateltiin 14 työntekijää erään organisaation kolmesta eri yksiköstä.
The analysis of the data was done using theoretically directed content analysis.
Aineiston analyysi tehtiin käyttäen teoriaohjaavaa sisällönanalyysia.
All the interviewees had had to learn new work tasks during organizational change.
Kaikki olivat joutuneet oppimaan uusia työtehtäviä organisaatiomuutoksen yhteydessä.
Employees hoped for more guidance training, especially targeted training was hoped for and both time and investment were desired for learning new work tasks.
Työntekijät toivoivat enemmän ohjattua koulutusta, ennen kaikkea kohdennettua koulutusta toivottiin sekä aikaa ja panostusta uusien työtehtävien oppimiseen.
In the data collection a theme interview was used with a semi-structured structure.
Aineistonkeruussa käytettiin teemahaastattelua, jossa oli puolistrukturoitu rakenne.
The aim of this Master's thesis is to describe and analyze the processes supporting learning new work tasks and to study employees wishes of how to support their learning.
Tutkielman tavoitteena on kuvata ja analysoida uusien työtehtävien oppimista tukevia prosesseja sekä työntekijöiden toiveita oppimisen tukemisesta.
The research is located in the context of organizational change and studies the importance of social learning, communities of practice and legitimate peripheral participation in learning new work tasks.
Tutkimus sijoittuu organisaatiomuutoksen kontekstiin, ja siinä tarkastellaan sosiaalisen oppimisen, käytäntöyhteisön sekä oikeutetun reuna-alueen osallistumisen merkitystä uusien työtehtävien oppimisessa.
Also, the results showed that learning in guidance training and training programs organized by sales representatives had supported learning, along with learning through practice.
Lisäksi tulokset kertovat, että ohjatuissa koulutuksissa oppiminen, sekä edustajien järjestämät koulutukset olivat tukeneet oppimista, samoin tekemisen kautta oppiminen.
Working with a more experienced colleague and learning through practice support the underlying assumptions and theories used in this study.
Kokeneemman kollegan kanssa työskentely ja tekemisen kautta oppiminen tukevat tutkimuksen taustaolettamuksia ja -teorioita.
The results of the research were classified into these key categories: help gained from a more experienced person, asking from a more experienced person, learning by working with a more experienced person and learner's own influence on learning.
Tutkimustuloksissa keskeisiksi kategorioiksi luokittelussa muodostuivat: kokeneemmalta osapuolelta saatu apu, itse kysynyt kokeneemmalta henkilöltä, kokeneemman henkilön kanssa tekeminen ja sen myötä oppiminen sekö oppijan oma vaikutus oppimiseen.
The research is based on the assumption that more experienced colleagues and work practice will support learning new work tasks.
Tutkimus lähtee oletuksesta, että kokeneemmat kollegat ja käytännössä tekeminen tukevat uusien työtehtävien oppimista.
Meaning of communities of practice and legitimate peripheral participation in learning new work tasks
Käytäntöyhteisön ja oikeutetun reuna-alueen osallistumisen merkitys uusien työtehtävien oppimisessa
The communities of practice theory has been utilized to study learning of new work tasks in previous studies as well.
Myös aiemmissa tutkimuksissa käytäntöyhteisö-teoriaa on hyödynnetty tarkasteltaessa uusien työtehtävien oppimista.
Based on the results of the research, organizations could benefit from employees working with a more experienced colleague and by arranging different kind of training programs.
Tutkimustulosten perusteella työpaikoilla voitaisiin hyödyntää kokeneemman kollegan kanssa työskentelyä ja erilaisten koulutusten järjestämistä.
The research questions of this thesis were: 1.
Tutkimuksen tutkimuskysymykset olivat: 1.
The data collection method was online survey and data analysis method used was phenomenographical analysis.
Aineiston analyysimenetelmänä käytettiin fenomenografista aineiston analyysiä ja sisällönanalyysiä.
Based on categories B and C teachers found gender sensitive education a meaningful part of early childhood education.
Kategorioiden B ja C käsitysten perusteella lastentarhanopettajat vaikuttivat näkevän sukupuolisensitiivisen kasvatuksen merkittävänä osana varhaiskasvatusta.
The conceptions were shown in phenomenographical categories of description, which were A) conception that opposed gender sensitive education, B) conception that saw gender sensitive education through gender binary and C) conception that understood gender sensitive education through gender diversity.
Lastentarhanopettajien käsityksiä sukupuolisensitiivisestä kasvatuksesta kuvaavat kuvauskategoriat olivat A) Sukupuolisensitiivistä kasvatusta vastustava käsitys, B) sukupuolen binäärisyyttä painottava käsitys sukupuolisensitiivisestä kasvatuksesta ja C) sukupuolen moninaisuuden huomioiva käsitys sukupuolisensitiivisestä kasvatuksesta.
My own observations and previous research show that the everyday practices of early childhood education are gendered.
Omat havaintoni ja aikaisemmat tutkimukset ovat todistaneet varhaiskasvatuksen sisältävän sukupuolistavaa toimintaa ja käytäntöjä.
The purpose of this research was to describe the conceptions of 34 kindergarten teachers' of gender diversity and gender sensitive education.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kuvata 34 lastentarhanopettajan käsityksiä sukupuolen moninaisuudesta ja sukupuolisensitiivisestä kasvatuksesta.
Kindergarten teachers' conceptions of gender diversity and gender sensitive education
Lastentarhanopettajien käsityksiä sukupuolen moninaisuudesta ja sukupuolisensitiivisestä kasvatuksesta
Another purpose of this research was to increase the general knowledge of gender diversity and gender sensitive education and to help making early childhood education more equal for all children.
Tutkimuksen yhtenä tavoitteena oli antaa varhaiskasvatuksen ammattilaisille uutta tietoa sukupuoleen ja sen moninaisuuteen liittyvissä kysymyksissä sekä kehittää varhaiskasvatusta tasa-arvoisempaan suuntaan.
What kind of conceptions do kindergarten teachers have of gender diversity?
Mitä lastentarhanopettajat ajattelevat sukupuolen moninaisuuden olevan?
The new National Core Curriculum for Early Childhood Education and Care (2016) defines early childhood education as gender sensitive education, which is why the subject is topical in the field of education right now.
Aihe on varhaiskasvatuksessa ajankohtainen, koska syksyllä 2017 käyttöön otettu uusi Varhaiskasvatussuunnitelman perusteet (2016) mainitsee varhaiskasvatuksen olevan sukupuolisensitiivistä.
What kind of conceptions do kindergarten teachers have of gender sensitive education?
Mitä lastentarhanopettajat ajattelevat sukupuolisensitiivisen kasvatuksen olevan?
The main result of the research suggested that the interviewed kindergarten teachers held two different conceptions of gender diversity which seemed to affect their conceptions of gender sensitive education.
Tutkimuksen päätulos oli, että lastentarhanopettajilla oli kahdenlaisia käsityksiä sukupuolen moninaisuudesta ja kolmenlaisia käsityksiä sukupuolisensitiivisestä kasvatuksesta.
The research was a qualitative study based on the written answers collected from 34 kindergarten teachers.
Tutkimukseen osallistui 34 lastentarhanopettajaa.
The attitude surveys were analyzed by independent samples t-test and the interviews were analyzed by the content analysis.
Kyseiset oppilaat haastateltiin teemahaastattelulla ja haastattelumateriaali analysoitiin sisällönanalyysiä apuna käyttäen.
The differences between overall average with girls' and boys' mathematical attitude were not statistical significance.
Tyttöjen ja poikien kokonaisasenteessa matematiikkaa kohtaan ei ollut tilastollisesti merkitsevää eroa.
Differences in attitudes towards mathematics between boys and girls and girls experiences of a positive attitude towards mathematics
Tyttöjen ja poikien väliset erot matematiikka-asenteessa sekä matematiikkaan positiivisesti suhtautuvien tyttöjen kokemuksia asenteeseen vaikuttaneista tekijöistä
Previous research studies have shown that girls' attitudes towards mathematics are starting to deteriorate since elementary school despite of the fact that both boys' and girls' are managing mathematics just as well.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että vaikka pojat ja tytöt menestyvät matematiikassa yhtä hyvin, tyttöjen asenne heikentyy alakoulusta alkaen poikien asennetta enemmän.
The findings indicate that boys' like mathematics more but girls think mathematics are more useful for them.
Pojat pitivät matematiikasta tyttöjä enemmän ja tytöt puolestaan kokivat matematiikan hyödyllisemmäksi kuin pojat.
After taking the attitude survey three girls were selected for interview.
Haastateltaviksi valikoitui kolme erityisen positiivisen asenteen matematiikkaa kohtaan omaavaa tyttöä.
Girls who had a positive attitude towards mathematics explain their attitudes for having parents, especially dad who have helped them and because they have had lots of positive experiences about mathematics during the years.
Haastatteluaineistosta analysoidut tutkimustulokset puolestaan osoittivat, että erityisesti positiivisilla matematiikkakokemuksilla, vanhempien ja opettajien positiivisella suhtautumisella ja tuella matematiikassa oli keskeinen merkitys positiivisen asenteen muodostumiselle ja säilymiselle.
The aim of this study was to research girls' and boys' attitudes towards mathematics and compare the results with each other.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää millaisia eroja tyttöjen ja poikien matematiikka-asenteissa ilmenee, sekä minkä tekijöiden matematiikkaan positiivisesti suhtautuvat tytöt kokevat selittävän heidän positiivisen asenteensa kehittymistä.
This study had a mixed methods approach, so it contains both qualitative and quantitative methods for the data analyses.
Tutkimuksessa toteutettiin ensin kahdelle 6. luokalle asennekartoitus, jonka tuloksia verrattiin myös aiempiin samalla asennekartoituksella tehtyihin tutkimuksiin.
The data was collected in the spring of 2016.
Tutkimusaineisto kerättiin keväällä 2016.
In addition the investigator observed one areameeting.
Lisäksi tutkija havainnoi yhden aluekokouksen.
and 2) What kind of leadership practices are recognized in leadership of the local district manager?
ja 2) Millaisia johtamiskäytäntöjä varhaiskasvatusalueen päällikön johtamisessa on tunnistettavissa?
Quantitative data was analysed statistically with basic statistics.
Määrällinen kyselylomakeaineisto analysoitiin määrittämällä tilastolliset perustunnusluvut.
All the participants were themeinterviewed and the heads of daycare units answered to the work engagement scale, UWES Utrecht work engagement scale.
Kaikki tutkittavat henkilöt teemahaastateltiin ja yksikköesimiehet vastasivat työn imu kyselylomakkeeseen, UWES Utrecht work engagement scale.
Empowering and developing people seemed to make providing direction possible.
Voimaannuttaminen ja yksilöiden kehittäminen näytti toimivan vastuuttamisen mahdollistajana.
The local district manager allowed a lot of freedom to work to the heads of daycare units and she was there for them when in need.
Päällikkö antoi yksikköesimiehille paljon vapautta tehdä työtään, mutta oli yksikköesimiesten tukena tarvittaessa.
The most typical experiences were feelings that their job is significant.
Tyypillisimpiä olivat kokemukset työn merkityksellisyydestä.
Well-being at work from viewpoints of work engagement and leadership practices : Case study about early childhood education area in Helsinki
Työhyvinvointi työn imun ja johtamiskäytäntöjen näkökulmasta : Tapaustutkimus helsinkiläisestä varhaiskasvatusalueesta
It is possibile to experience work engagement when the leader acts like a servant leader (Hakanen, 2011).
On todettu, että työnimua on mahdollista kokea, kun esimiestyössä toimitaan palvelevan johtamisen tavoin (Hakanen, 2011).
The survey asks: 1) In what ways work engagement is a part of the heads of daycare units well-being at work?
Tutkimuksessa etsittiin vastauksia kysymyksiin: 1) Millä tavoin työn imu on osa yksikköesimiesten työhyvinvointia?
In the early childhood education area, there were mutual trust between heads of daycare units and the local district manager.
Varhaiskasvatusalueen päällikön ja yksikköesimiesten välillä vallitsi molemminpuolinen luottamus.
The starting points for making the thesis were the work engagement model (Schaufeli & Bakker, 2004) and model for servant leadership (Van Dierendonck, 2011).
Lähtökohtana tutkimukselle olivat Schaufelin ja Bakkerin (2004) työn imun malli sekä Van Dierendonckin (2011) palvelevan johtamisen malli.
The qualitative research data analysis were applied theory based content analysis approach (work engagement) and theory guided content analysis approach (leadership practices).
Aineiston analyysi tehtiin laadullisella sisällönanalyysilla, teorialähtöisesti (työn imu) ja teoriaohjaavasti (johtamiskäytännöt).
The aim of this study was to find out about the heads of daycare units (n = 11) well-being at work in Helsinki early childhood education area from the viewpoints of work engagement and leadership practices of the local district manager (n = 1).
Tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella varhaiskasvatuksen yksikköesimiesten (n = 11) työhyvinvointia työn imun ja varhaiskasvatusalueen päällikön (n = 1) johtamiskäytäntöjen näkökulmasta Helsingin varhaiskasvatusalueella.
Experiences of vigor, dedication and absorption are characteristic for work engagement.
Työn imulle ominaista ovat tarmokkuuden, omistautumisen ja uppoutumisen kokemukset.
For absorption it was challenging that work seemed to be interrupted often and that priority of the duties had to be organized often once more.
Uppoutumiselle asetti haasteita työn jatkuva keskeytyminen ja työtehtävien uudelleen priorisointi.
They experienced vigor about once or twice a week and the right amount of challenge in work supported it. Work experience was a positive resource in challenging situations.
Tarmokuutta koettiin keskimäärin muutaman kerran viikossa ja sitä tuki sopivan haasteellinen työ.
The leadership of the local district manager included providing direction, empowering and developing people and interpersonal acceptance, as in the model of Van Dierendonck (2011).
Päällikön johtamiskäytännöissä oli löydettävissä Van Dierendonckin (2011) mallin mukaista vastuuttamista, voimaannuttamista ja yksilöiden kehittämistä sekä myötäelämistä.
According to the results the heads of daycare units experience dedication the most.
Tulosten perusteella yksikköesimiehet kokivat työn imun ulottuvuuksista useimmin omistautumista.
In this research, I study only a limited part of the company.
Tässä tutkimuksessa tarkastelin vain rajattua osaa yhtiön toiminnasta.
Development of working practices, knowledge creating, and learning were integrated as a natural part of their daily work.
Toiminnan kehittäminen, tiedon rakentaminen ja oppiminen olivat integroituneet osaksi heidän päivittäistä työtään.
Collective Learning in Networked and Agile Working Culture
Yhteisöllinen oppiminen verkostomaisessa ja ketterässä työkulttuurissa
Many interviewees stated that their competence had increased alongside the development of their industry, through variable working roles over the years.
Useat haastateltavat totesivat osaamisen kasvaneen alan kehityksen mukana vaihtelevien työtehtävien kautta.
The results of both target groups indicated that work itself was the best way to learn in working life, which supports the results of earlier studies.
Molempien tutkimusjoukkojen osalta voidaan todeta, että työtä itsessään pidettiin parhaimpana työssä oppimisen tapana, mikä tukee aiempien tutkimusten tuloksia.
In addition, the empirical material included field notes and material given by the client.
Lisäksi aineistoon kuului kenttämuistiinpanoja ja toimeksiantajalta saatua materiaalia.
In addition, I studied how agency and motivation support learning.
Lisäksi tutkin, miten toimijuus ja motivaatio tukevat työssä oppimista.
The empirical data included 13 theme interviews and 14 event observations.
Aineisto koostui 13 teemahaastattelusta ja 14 tilaisuuden havainnointimateriaaleista.
According to this study it can be concluded that it is possible to support collective learning at the workplace by developing meeting practices that support learning, providing common rooms for professionals, creating common goals, promoting a job rotation culture, and providing coaching networks to support learning paths.
Tutkimuksen pohjalta voidaan todeta, että oppimista on mahdollista tukea työyhteisössä muun muassa kehittämällä oppimista tukevia palaverikäytäntöjä, mahdollistamalla yhteinen tila samaa työtä tekeville, luomalla yhteiset tavoitteet, rakentamalla työnkiertokulttuuria sekä tarjoamalla sparrausverkostoja tueksi asiantuntijuuden oppimispoluille.
According to the results of the study Labra used different kinds of pedagogical practices in these learning events, such as group discussions, artefacts, stories, coaching and user testing, the purpose of which was to build the participants' capability to plan multimedia projects and develop their expertise.
Tutkimustulosten mukaan Labin tilaisuuksissa hyödynnettiin onnistuneesti erilaisia pedagogisia käytäntöjä kuten ryhmäkeskusteluja, ajattelua ohjaavia artefakteja, tarinoita, sparrausta ja käyttäjätestausta, jotka antoivat osallistujille valmiuksia suunnitella monimediahankkeita ja työkaluja kehittää asiantuntemustaan.
In this research, I studied learning from a multidimensional point of view considering individuals, community, networks and working context as well as the impact of practices and artefacts on learning.
Tässä tutkimuksessa tarkastelin oppimisen ilmiöitä moniulotteisesti huomioiden yksilön, yhteisön, verkostojen ja toimintaympäristön sekä erilaisten toimintaa ohjaavien käytäntöjen vaikutuksen oppimiseen.
In addition, the purpose was to consider how to spread good learning practices widely in the organization.
Lisäksi tarkoituksena oli pohtia, miten hyviä yhteisöllisen oppimisen tapoja voisi levittää laajemmin yhtiöön.
The target group of the study consisted of two parts: a networked learning model Yle Lab and agile teams.
Tutkimusjoukko koostui kahdesta osasta: Yle Labin verkostomaisesta oppimisen mallista ja ketteriä toimintatapoja hyödyntävistä tiimeistä.
I analyzed transcribed interviews and field notes using theory-driven content analysis.
Aineiston analysoinnissa sovelsin teoriaohjaavaa sisällönanalyysiä.
The empirical data indicated features of progressive problem solving processes, which is a typical learning model for experts.
Molemmissa aineistoissa oli havaittavissa asiantuntijoille tyypillistä progressiivisen ongelmanratkaisun kaltaista oppimista.
The purpose of the present study was to analyze collective learning in selected teams in Yleisradio Ltd., the Finnish broadcasting company.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli analysoida yhteisöllisen ja työssä oppimisen tapoja valituissa toiminnoissa ja tiimeissä Yleisradio Oy:ssä.
In addition, this study yielded some thoughts on how collective learning can be supported in the organization.
Tutkimus toi tietoa toimeksiantajalle tutkimusjoukon yhteisöllisen oppimisen tavoista sekä pohdintoja siihen, miten yhteisöllistä oppimista voisi tukea laajemmin yhtiössä.
The practises and artefacts of the agile teams together constructed the epistemic culture and knowledge construction system of the domain.
Ketterien tiimien osalta tutkimustulokset osoittivat, että tiimien toimintatavat, palaverikäytännöt ja viestintävälineet muodostivat yhdessä tiimien episteemisen kulttuurin ja tiedon luomisen koneiston.
Interviewees had strong professional agency and they were motivated.
Aineistoissa tuli esille vahva toimijuus ja motivaatio työssä oppimisen tukijoina.
Thus, a broader study would be necessary in order to have a more extensive view of an organization's collective learning practices.
Jos haluttaisiin saada kattavampi kuva yhtiön työssä oppimisen tavoista, jatkotutkimuksena voisi tarkastella useampia yksiköitä.
Yle Lab organizes different kinds of collective learning activities annually.
Yle Lab järjestää vuosittain yhteisöllisen oppimisen tilaisuuksia, joiden tarkoituksena on edistää monimediaisen ja käyttäjäkeskeisen työtavan oppimista yhtiössä.
However, the qualitative part of the study found four different dimensions inside the positive attitude which were general level, school level, teacher level and personal level.
Tutkimuksen laadullisessa osiossa positiivisesta asenteesta löydettiin kuitenkin neljä eritasoista ulottuvuutta, jotka olivat yleinen taso, koulun taso, luokanopettajan taso sekä henkilökohtainen taso.