natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The studying method I used was triangulation, which is a typical approach in case studies of recent history.
Lähihistorian tapaustutkimukselle luonteenomaisesti käytin aineistotriangulaatiota.
The research was carried out at the Viikki Teacher Training School in the class 6b during autumn 2007.
Tutkimus toteutettiin Viikon Normaalikoulussa luokalla 6b syksyllä 2007.
The historical part uses the researches of VanSledright (2002), Cooper (2000) and Ashby and Lee (1987) as its main sources.
Historian osalta pääasialliset lähteet olivat VanSledrightin (2002), Cooperin(2000) ja Asbhyn sekä Leen (1987) tutkimukset.
The more background information the pupil had about the era they played, the more the pupil seemed to make decisions based on his historical empathy, aka his understanding of the era of the larp and of the people of the same era.
Mitä enemmän oppilaalla oli taustatietoja pelattavasta ajasta, sitä enemmän hän tuntui tekevän päätöksiä käyttäen omaa historiallista empatiaansa eli ymmärrystä pelattavasta ajasta sekä sen ajan ihmisistä.
Pedagogical live action role playing has three phases when teaching history: pre-game (preparations), game (live action role play) and post-game (discussion after the game and in the classroom).
Pedagogisessa liveroolipelaamisessa historian opetuksessa on kolme vaihetta: ennen peliä (valmistelut), peli (liveroolipeli) ja pelin jälkeen (pelin purku pelin jälkeen sekä luokassa).
The methods used in the interviews were thematic interview and stimulated recall -interview.
Haastattelumenetelmänä käytettiin sekä teemahaastattelua että stimulated recall -haastattelua.
The data gathered from the interviews was analyzed using content analysis.
Haastatteluaineisto analysoitiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin avulla.
In drama pedagogics the main sources are the researches of Laakso (2004) and Heikkinen (2002, 2004).
Draamakasvatuksessa päälähteinä toimivat Laakson (2004) ja Heikkisen (2002, 2004) tutkimukset.
During all phases three pupils were interviewed, and during two of the phases, also the teacher of the class was interviewed.
Tutkimusaineisto koostuu kolmivaiheisista haastatteluista, joissa kaikissa vaiheissa haastateltiin neljää oppilasta ja kahdessa myös luokan opettajaa.
The objective of this research is to present and define the concept of pedagogical live action role playing as a method of teaching history and examine its capability in teaching historical empathy.
Tutkimuksen tavoitteena on esitellä sekä määritellä käsitettä pedagoginen liveroolipelaaminen historian opetusmenetelmänä sekä tutkia sen mahdollisuuksia opettaa historiallista empatiaa.
Pedagogical live action role playing is a teaching method under development which has elements from drama pedagogics and different learning theories.
Pedagoginen liveroolipelaaminen on kehitteillä oleva opetusmenetelmä, josta löytyy elementtejä niin draamakasvatuksesta kuin myös eri oppimisen teorioista.
Pedagogical live action role playing is capable of teaching historical empathy, but according to my research this has some conditions, from which the most important is the pupil's historical knowledge before the game.
Pedagogisen liveroolipelaamisen avulla voidaan opettaa historiallista empatiaa, mutta siihen näyttäisi sisältyvän tutkimuksen mukaan tiettyjä ehtoja, joista päällimmäinen oli oppilaan tietotaso ennen peliä.
Teaching historical empathy was based on aesthetic dualition: the pupil made decisions about the actions of his character as him/herself.
Historiallisen empatian opettaminen perustui esteettiseen kahdentumiseen: oppilas teki omana itsenään päätöksiä roolin sisällä, mutta toimi koko ajan roolissa.
Pedagogic live action role playing as a method of teaching history
Pedagoginen liveroolipelaaminen historian opetusmetodina
The mistakes made in the pre-game face e.g. in writing the characters seem to cause major problems in the pupils' game experiences.
Kaikissa vaiheissa on huolellisuus sekä opettajan valppaus tärkeää, ja virheet valmisteluvaiheessa esim. hahmojen kirjoittamisessa näyttäisivät aiheuttavan oppilaiden pelissä suuria ongelmia.
In this research pedagogical live action role playing is examined as a method of teaching history.
Tutkimuksessa tarkastellaan pedagogista liveroolipelaamista historian opetusmenetelmänä.
The theoretical part of this research consists of play theories and drama pedagogical theories which are relevant to live action role playing, and also the concepts of historical empathy and historical thinking.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys esittelee liveroolipelaamista lähellä olevia teorioita leikin sekä draamapedagogiikan osalta.
The average duration of graduation at the Faculty of Theology is among the highest at the University of Helsinki.
Keskimääräinen valmistumisaika teologisessa tiedekunnassa on pisimpiä Helsingin yliopistossa.
Many studies show that evaluating study-related goals as important, easy to attain and non stressful, predict better academic achievements than evaluating them as non attainable and stressful (Salmela-Aro & Nurmi, 1997b).
Monet tutkimukset osoittavat, että opiskeluun liittyvien tavoitteiden arvioiminen tärkeinä, helposti saavutettavina ja pienesti kuormittavina ennustaa hyvää menestymistä opinnoissa (Salmela-Aro & Nurmi, 1997b).
On the other hand, it may be assumed that many theology students have spiritual goals which affect their studies.
Toisaalta voidaan olettaa että monilla teologian opiskelijoilla on opintojensa taustalla hengellisyyteen liittyviä tavoitteita.
After two years of studying the students who were in the committed group had completed on an average twenty study credits more than those who were in the non-committed group.
Sitoutuneiden ryhmään kuuluneet olivat suorittaneet kahden opiskeluvuoden jälkeen keskimäärin 20 opintoviikkoa enemmän kuin sitoutumattomien ryhmään kuuluneet opiskelijat.
Personal projects and academic achievements among theology students
Teologian opiskelijoiden henkilökohtaiset projektit ja opintomenestys
The groups were named committed, self-fulfillers and non-committed according to their evaluations of their study related projects.
Ryhmät nimettiin sitoutuneiksi, itsensä toteuttajiksi ja sitoutumattomiksi sen perusteella miten eri ryhmiin kuuluneet olivat arvioineet opiskeluun liittyvää tavoitetta.
The results indicate that goals reported at the beginning of studies predicted academic achievement later on.
Tulokset viittaavat siihen, että opintojen alussa ilmoitetut tavoitteet ennustavat tehokkaasti sitä kuinka tehokasta opiskelu on pitkällä aikavälillä.
The aim of this study was to describe motivational factors among theology students.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kuvata teologian opiskelijoiden henkilökohtaisia tavoitteita.
A methodology of personal projects (Little, 1983) was used to study what kind of personal goals theology students are engaged in during their studies.
Tavoitteita tutkittiin henkilökohtaisten projektien menetelmällä (Little, 1983), jonka pohjalta muodostettu kyselylomake lähetettiin vuosikurssin jokaiselle ensimmäisen vuoden teologian pääaineopiskelijalle.
In the first part of the questionnaire the subjects (N=133) were asked to describe important personal projects.
Kyselyn ensimmäisessä osassa vastaajia pyydettiin ilmoittamaan neljä heille tärkeää henkilökohtaista projektia.
Self-fulfillers placed in the middle of the three groups.
Itsensä toteuttajat asettuivat opintoviikkojen osalta kahden muun ryhmän väliin.
Implications for student well-being and how these results can be utilized for student counseling are discussed.
Tutkimuksessa pohditaan tulosten seurauksia myös opiskelijoiden hyvinvoinnin ja opiskelun ohjauksen kannalta.
Three subgroups were formed on a K-Means Cluster Analysis on the basis of evaluations of the study-related projects.
Opiskeluun liittyvän tavoitteen arvioiden perusteella muodostettiin kolme ryhmää K-keskiarvon ryhmittelyanalyysilla.
A special focus was paid on the different evaluations of study-related personal projects and how they are related to academic achievement.
Erityisesti tutkimuksessa keskityttiin siihen millä tavoin erilaiset arviot opiskeluun liittyvistä tavoitteista ovat yhteydessä opintomenestykseen.
In the second part the subjects were asked to rate projects concerning their studies according to 13 dimensions using a 7-point Likert-scale.
Kyselyn toisessa osassa vastaajia pyydettiin ilmoittamaan opiskeluun liittyvä projekti ja arvioimaan sitä 13 väittämän perusteella.
Committed and self-fulfiller students also reported higher levels of intrinsic reasons for striving towards study-related goals.
Sitoutuneet ja itsensä toteuttajat myös arvioivat sisäiset syyt merkittävämmäksi projektin taustalla vaikuttaviksi tekijöiksi kuin sitoutumattomat.
Personal goals are closely connected with well-being but they also relate to how people perform in different achievement domains.
Ihmisten itselleen asettamat tavoitteet ovat vahvasti yhteydessä hyvinvointiin ja suoriutumiseen esimerkiksi töissä tai opiskelussa.
Academic achievements among the different groups varied substantially.
Ryhmät erosivat toisistaan opintomenestyksen suhteen.
They form an interesting group in terms of exploring connections between motivation, spiritual goals and academic achievements.
Teologian opiskelijat muodostavat mielenkiintoisen ryhmän motivaatiotutkimuksen kannalta.
The actual data was collected in the last week of January 2010 in Dhangadhi, Nepal.
Varsinainen tutkimusaineisto kerättiin tammikuun viimeisellä viikolla vuonna 2010 Dhangadhissa, Nepalissa.
The themes and questions of the research are: 1.
Tutkimuksen teemat ja tutkimuskysymykset ovat: 1.
Sustainable development has become the most important theme in the development co-operation in the 21st century.
Kestävä kehitys on noussut 2000-luvun tärkeimmäksi teemaksi kehitysyhteistyössä.
This interface is a good baseline for environmental education.
Tämä yhtymäkohta on hyvä lähtökohta ympäristökasvatukselle.
What are the teachers actually teaching?
Millaisia asioita he käytännössä opettavat?
Ethnography was selected as a research method.
Tutkimusotteeksi valikoitui etnografia.
What kind of methods are the teachers using while teaching environmental education?
Millaisia metodeja he käyttävät opettaessaan ympäristöasioita?
The most important acts in the environment for the students were protection towards the environment.
Oppilaiden tärkeimmät arjen ympäristöteot koostuivat lähinnä ympäristöä suojelevista teoista.
Achieving the international aims for environmental education was very challenging in the research school because of the teachers' lack of information and skills to teach the subject.
Kansainvälisten ympäristökasvatuksen tavoitteiden täyttäminen tutkimuskoulussa on erittäin haasteellista, koska opettajilla ei ole riittävää tietoa ja taitoa opettaa ympäristökasvatusta.
Immediate Environment in Nepalese Everyday Life : Students and Teachers Conceptions of Their Own Possibilites to Influence the Environment
Lähiympäristö nepalilaisessa arjessa : oppilaiden ja opettajien käsityksiä omista vaikutusmahdollisuuksistaan
The aim of the pre-study was to specify the research themes and practice the cross-cultural interview as a research method.
Ennen varsinaista aineistonkeruuta toteutettiin esitutkimus, jonka tavoitteena oli tarkentaa tutkimusteemoja ja harjoitella monikulttuurista haastattelua tutkimusmenetelmänä.
Nepal and one of its rural private schools was selected as a research object.
Tutkimuskohteeksi valikoitui Nepal ja erityisesti sen maaseudun yksityiskoulu, jonka oppilaat ja opettajat olivat tutkimuksen kohteena.
Teachers' opinions, experiences and methods in environmental education: What do teachers think should be taught to the students in environmental education?
Opettajien mielipiteet, kokemukset ja metodit ympäristökasvatuksessa: Millaisia asioita opettajien mielestä tulisi opettaa oppilaille ympäristökasvatuksen puitteissa?
This research rose from the discussion about the meaning of environmental education in developing countries and especially the effect it might have in the environment and society.
Tämä tutkimus sai alkunsa ympäristökasvatuksen merkityksen pohdinnasta kehitysmaan ympäristölle ja yhteiskunnalle.
Teachers' opinions, experiences and methods in environmental education provide information on the current implementation of the environmental education.
Opettajien mielipiteet, kokemukset ja metodit ympäristökasvatuksesta kertovat nykyisestä ympäristökasvatuksen toteuttamisesta.
In the teachers' opinions and experiences of environmental education, environmental problems and the importance of teaching attitudes and values were found.
Opettajien mielipiteissä ja kokemuksissa heijastuivat ympäristöongelmat ja arvokasvatuksen merkitys.
Conceptions of the immediate environment of students and teachers: What does immediate environment mean according to the students and teachers?
Oppilaiden ja opettajien käsitykset lähiympäristöstä: Mitä tarkoittaa oppilaiden ja opettajien mielestä lähiympäristö?
Sustainable development is pursued by environmental education among other things.
Kestävään kehitykseen pyritään muun muassa ympäristökasvatuksella, jolle on luotu yleisesti hyväksytyt kansainväliset tavoitteet.
Researching the conceptions of immediate environment and acts in the environment gives information about the students' and teachers' relation with the nature in their everyday life and the baseline from which environmental education will be implemented from.
Lähiympäristö-käsitteen ja ympäristötekojen tutkiminen avaa oppilaiden ja opettajien arjen luontosuhdetta ja antaa tietoa ympäristökasvatuksen lähtökohdista.
The context where the school works was also challenging.
Myös kehitysmaa kontekstina asettaa haasteita kasvatukselle.
Students' most important acts in the environment: What kind of effect do the students think they can have on the environment in their everyday life?
Oppilaiden tärkeimmät arjen ympäristöteot: Miten oppilaat kokevat voivansa vaikuttaa lähiympäristöönsä omassa arjessaan?
Students saw the immediate environment from the scientific approach while the teachers thought it was more social conception.
Oppilaiden ja opettajien käsitykset lähiympäristöstä erosivat toisistaan niin, että oppilaat näkivät ympäristönsä luonnontieteellisenä kokonaisuutena kun opettajat pitivät lähiympäristöä enemmän yhteiskunnallisena käsitteenä.
The data included twenty-two drawings and captions from the students and one group interview with the teachers.
Aineisto koostui oppilaiden 22 piirustuksesta ja niihin liittyvistä kuvateksteistä sekä yhdestä opettajien ryhmähaastattelusta Aineisto analysoitiin suppealla määrällisellä analyysillä sekä laajemmin sisällönanalyysin menetelmin.
The students saw their possibilities to have an influence in the environment through the school.
He kokivat vaikutusmahdollisuutensa koulussa opittujen tekojen kautta ja koulu liitettiin ympäristöajatteluun vahvasti.
The interface was found in their own personal environment.
Yhtymäkohta näissä ympäristökäsityksissä oli oma elämänpiiri, joka toteutuu jokaisen omien kokemusten mukaan.
No logic thematic entities were discovered but the teachers did use different kinds of methods in their teaching.
Eheät opetuskokonaisuudet kuitenkin puuttuivat ympäristökasvatuksessa, vaikka käytössä olikin laaja kirjo erilaisia opetusmetodeja.
Six of them were interviewed.
Kuutta heistä haastateltiin.
Palestinians were sympathized.
Palestiinalaisiin liitettiin sympatioita.
These two are interrelated and are both needed in understanding and conceptualising the world.
Nämä ovat yhteydessä toisiinsa ja molempia tarvitaan maailman ymmärtämiseen ja haltuun ottamiseen.
The survey was conducted in February and interviews were made in the turn of May and June 2003.
Kyselytutkimus suoritettiin helmikuussa 2003 ja haastattelut touko-kesäkuun vaihteessa 2003.
The survey was directed at student teachers of the University of Helsinki (n = 75).
Kyselytutkimuksen aineistona olivat Helsingin yliopiston opettajaopiskelijat (n = 75).
On the basis of the research, student teachers' intercultural competence was not good enough.
Tutkimuksen perusteella opettajaopiskelijoiden kulttuurienvälinen kompetenssi ei ollut riittävä.
Attitudes towards Israelis, Palestinians and Arabs were negative to some extend and their societies were not valued very equal, open or modern.
Asenne israelilaisiin, palestiinalaisiin ja arabeihin oli jossain määrin kielteinen, eikä heidän yhteiskuntiaan pidetty kovin tasa-arvoisina, avoimina tai moderneina.
The Middle East – images, media and the conflict : Student teachers as a research subject
Lähi-itä – mielikuvat, media ja konflikti : Tutkimuskohteena opettajaopiskelijat
The research problems are 1) how student teachers understand the Middle East as a geographical and a cultural area 2) what kind of conceptions they have of the Middle East conflict and its parties; Israelis, Palestinians and Arabs and societies and religions closely connected to them and 3) how the media has influenced on these conceptions.
Tutkimusongelmat ovat 1) miten opettajaopiskelijat mieltävät Lähi-idän maantieteellisenä ja kulttuurisena alueena 2) millaisia käsityksiä heillä on Lähi-idän konfliktista ja sen osapuolista; israelilaisista, palestiinalaisista ja arabeista sekä heihin läheisesti liittyvistä yhteiskunnista ja uskonnoista ja 3) miten media on vaikuttanut näihin käsityksiin.
Some trusted strongly in the objectivity of a picture and the news.
Osa luotti vahvasti kuvaan ja uutisiin.
Also headlines of the news were analysed.
Lisäksi analysoitiin uutisotsikoita.
Media had influence on the conceptions.
Medialla oli vaikutusta tutkittavien mielikuviin.
Theoretical background of this study concerns with different mental images, their construction and meaning, stereotypes, intercultural competence, media and its influence as well as media literacy.
Tutkimuksen teoriatausta liittyy erilaisiin mielikuviin, niiden rakentumiseen ja merkitykseen, stereotypioihin, kulttuurienväliseen kompetenssiin, mediaan, median vaikutuskeinoihin sekä medialukutaitoon.
It can be argued, on the grounds of the results, that teacher education should concentrate more on themes of intercultural competence and media literacy.
Tulosten perusteella opettajankoulutuksen tulisi keskittyä enemmän kulttuurienvälisten taitojen ja medialukutaidon opettamiseen.
Stereotypes appeared especially in the negative conceptions of islam and muslims and one-sided conceptions of Arabs.
Konfliktin osapuoliin liitettiin stereotypioita, jotka näkyivät erityisesti muslimeihin ja islamiin liitetyissä kielteisissä mielikuvissa sekä arabimielikuvien yksipuolisuudessa.
The methods used in this study were survey and theme interview.
Tutkimusmenetelminä käytettiin kyselytutkimusta ja teemahaastattelua.
Also skills in critical use of media varied largely.
Tutkittavien mediakriittiset taidot vaihtelivat suuresti.
The headlines analysed dealt with the Middle East conflict in the newspaper "Helsingin Sanomat" in January, April and July 2003.
Uutisaineistona olivat Helsingin Sanomien Lähi-idän konfliktia, israelilaisia ja palestiinalaisia käsittelevät uutiset tammi-, huhti- ja heinäkuulta 2003.
This study examines Finnish student teachers' images of The Middle East conflict and its parties and medias' influence on these images.
Tutkimuksessa selvitetään, millaisia mielikuvia opettajaopiskelijoilla on Lähi-idän konfliktista ja sen osapuolista sekä miten media on vaikuttanut näihin käsityksiin.
Main results: Images of the Middle East area differed largely from respondent to another.
Tulokset: Mielikuva Lähi-idän alueesta vaihteli suuresti ja tietämys Lähi-idän konfliktista oli vähäistä.
The influence of the conflict was noticeable in conceptions related to Israelis, Israel and Palestinians.
Israelilaisten ja Israelin sekä palestiinalaisten osalta tuli esiin konfliktin vaikutus.
This results in three different kinds of groups.
Seurauksena on kolme toisistaan poikkeavaa ryhmää.
The choice between mainstream education and special education is one of the main factors affecting the development of the identity.
Osoittautui, että valinta yleisopetuksen ja erityisopetuksen välillä on yksi keskeisimmistä identiteetin kehittymiseen vaikuttavista tekijöistä.
The hard of hearing define themselves differently and take different views on being HOH, depending on their social relations, their values and on their communicative and cultural features.
Huonokuuloiset määrittelevät itsensä ja suhtautuvat huonokuuloisuuteen eri tavoin riippuen heidän sosiaalisista suhteistaan, arvoistaan sekä kommunikatiivisista ja kulttuurisista piirteistään.
The conclusion is that HOH people should be examined as different groups, not as one group, since they differ clearly from each other.
Johtopäätöksenä on, että koska huonokuuloiset poikkeavat selkeästi toisistaan, heitä tulisi tarkastella erilaisina ryhminä, ei yhtenä kokonaisuutena.
The original aim of this study was to interview HOH people in order to discover the social identities of these three groups.
Tutkielman alkuperäisenä tavoitteena oli huonokuuloisia haastattelemalla selvittää, minkälaisia näiden kolmen ryhmän sosiaaliset identiteetit ovat.
To be hard-of-hearing (HOH) isn t only a hearing-related phenomenon.
Huonokuuloisuus ei ole vain kuulokykyyn sidoksissa oleva ilmiö.
In other words, the construction of the theoretical and conceptual frame of reference became the objective of this study.
Tutkimuksen tehtäväksi tuli toisin sanoen teoreettisen ja käsitteellisen viitekehyksen rakentaminen.
It turned out, however, that there are only few studies exploring this subject.
Aihetta on kuitenkin aiemmassa kirjallisuudessa käsitelty vain hyvin vähän.
It was therefore first necessary to develop sustainable and suitable starting points for the examination of the information produced by the interviews.
Siksi haastatteluiden tuottaman tiedon tulkitsemista varten oli ensin välttämätöntä luonnostella tarkastelun kestävät ja siihen soveltuvat lähtökohdat.
It is, on one hand, the personal experiences of the researcher's mingling with different kinds of HOH people and with culturally Deaf and, on the other, the literature concerning identities that lie in the background of this study.
Tutkielman taustalla olivat yhtäällä tutkijan henkilökohtaiset kokemukset toiminnasta erilaisten huonokuuloisten ja kuurojen parissa sekä toisaalla identiteettejä koskeva kirjallisuus.
The analysis concentrated on the studies of identities in general and on the previous works dealing with the identities of the HOH people as well as on other studies with reference to HOH people.
Erittelyn kohteina olivat samaistumista yleensä koskevat tutkimukset, huonokuuloisten identiteettejä käsittelevä aiempi kirjallisuus sekä muut huonokuuloisia koskevat tutkimukset.
Yet, it became apparent that identifying with the relevant reference group (majority population, culturally Deaf or other HOH people) had an even greater influence than the school.
Koulua merkittävämpi vaikutus on silti identifioitumisen kohteena olevalla viiteryhmällä (valtaväestö, kuurot tai muut huonokuuloiset).
Some HOH people identify themselves with the majority population, where as others identify themselves with culturally Deaf or with other HOH people.
Osa huonokuuloisista identifioituu valtaväestöön, osa viittomakielisiin kuuroihin ja osa taas muihin huonokuuloisiin.
The number of Finnish pupils attending special education has increased for more than a decade (Tilastokeskus 1999, 2000, 2001, 2003, 2004, 2005a, 2006b, 2007b, 2008b, 2008e, 2009b; Virtanen ja Ratilainen 1996).
Erityisopetuksen määrällinen kasvu on jatkunut jo yli kymmenen vuoden ajan (Tilastokeskus 1999, 2000, 2001, 2003, 2004, 2005a, 2006b, 2007b, 2008b, 2008e, 2009b; Virtanen ja Ratilainen 1996).
According to the latest statistics, in the autumn of 2008 approximately 47 000 pupils have been admitted or transferred to special education and approximately 126 000 pupils received part-time special education during the 2007-2008 academic year.
Viimeisimpien tilastojen valossa erityisopetukseen oli syksyllä 2008 otettu tai siirretty noin 47 000 oppilasta ja osa-aikaista erityisopetusta sai lukuvuonna 2007/08 noin 126 000 oppilasta.
In the year 2007 nearly third of Finnish comprehensive school pupils took part in special needs education.
Vuonna 2007 erityisopetusta sen eri muodoissa sai lähes kolmasosa peruskoulun oppilaista.