natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Extraversion was not associated with any anxiety symptoms, but its subfactor high impulsivity predicted increased anxiety symptoms.
Ulospäinsuuntautuneisuuden alapiirre korkea impulsiivisuus oli yhteydessä yleistyneen ahdistuneisuushäiriön ja koulupelon oireisiin.
The associations between the variables were analyzed using regression analyzes.
Lapsen temperamenttipiirteiden sekä vanhemmuuden tyylin yhteyttä lapsen ahdistuneisuusoireisiin sekä näiden yhdysvaikutuksia arvioitiin lineaarisella regressioanalyysillä.
The control variables were age, working hours and job contract type.
Kontrollimuuttujina olivat ikä, viikkotyötunnit ja työsuhteen tyyppi.
There were 1-6 teachers who responded from each school (participation rate 4-33%).
Vastauksia saatiin 1-6 luokanopettajalta/koulu (vastausprosentti: 4-33%).
Of teachers 30% had common mental health problems.
Tulokset: Opettajista 30% koki psyykkistä oireilua.
The data consists of 76 (87% females) primary school teachers from 34 schools randomly selected to a study taking part in the capital area of Finland in 2013-14.
Menetelmät: Aineistona on pääkaupunkiseudulla 2013-14 toteutettu tutkimus, johon osallistui 76 luokanopettajaa (naisia 87 %) 34:stä satunnaisesti valitusta koulusta.
Conclusions: The primary school teachers had higher prevalence of common mental health problems, if they had low self-directedness and were over-committed to their work.
Johtopäätökset: Luokanopettajilla oli enemmän psyykkistä oireilua, jos he olivat työhönsä ylisitoutuneita mutta heillä oli matala itseohjautuvuus.
Primary school teachers are a large, homogenous occupational group that has been related to higher work stress levels and common mental health problems, although to a lesser amount of actual mental disorders.
Luokanopettajat ovat suuri, yhtenäinen ammattiryhmä, jolla on havaittu oleva runsaasti kuormitusta ja psyykkistä oireilua mutta vähän vakavampia mielenterveyden häiriöitä.
The teachers with high over-commitment in comparison with those with low over-commitment had more often psychological distress (PR=2.5, p=0.018) and cognitive anxiety (PR=2.8, p=0.004).
Korkeasti ylisitoutuneilla psyykkinen oirehdinta (PR=2.5, p=.018) ja kognitiivinen ahdistuneisuus (PR=2.8, p=.004) olivat yleisempiä kuin matalasti ylisitoutuneilla.
Character traits Self-directness, Cooperativeness, and Self-Transcendence were measured by Cloninger's TCI-questionnaire and each character was dichotomized at median to indicate a higher and lower category of the trait.
Luonteenpiirteet itseohjautuvuus, yhteistyökykyisyys ja henkisyys mitattiin Cloningerin Temperament and Character -kyselyllä (TCI), ja jaoteltiin korkeaan (>mediaani) ja matalaan (≤mediaani).
The other two character traits didn't have an independent impact on common mental health problems among the primary school teachers, but with the concurrent low self-directedness, low cooperativeness and low Self-Transcendence were related to over-commitment and increased level of cognitive anxiety.
Muilla luonteenpiirteillä ei ollut itsenäistä yhteyttä psyykkiseen oireiluun, mutta samanaikaisen matalan itseohjautuvuuden kanssa matala yhteistyö ja korkea henkisyys liittyivät korkeaan ylisitoutumiseen ja kognitiiviseen ahdistuneisuuteen sekä matala taso kummassakin näistä piirteistä psyykkiseen oirehdintaan luokanopettajilla.
Enhancing self-directedness may help in decreasing common mental health problems among overcommitted teachers.
Keinot, joilla voidaan parantaa ylisitoutuneiden luokanopettajien itseohjautuvuutta voivat vähentää psyykkistä oireilua.
Common mental health problems were measured by GHQ-12 (psychological distress) and cognitive anxiety from a state anxiety scale of EMAS (highest tertile vs. two lowest).
Psyykkinen oireilu mitattiin GHQ-12 –kyselyllä (jatkuvana ja binaarisena 3-12 vs. 0-2), joka kuvaa psyykkistä oirehdintaa, ja EMAS-kyselyn tila-ahdistuneisuuden kognitiivinen ahdistuneisuus ulottuvuudella (ylin kolmannes vs. muut).
Work stress and over-commitment (the upper tertile vs. the rest) were measured according to original Siegrist's Effort-Reward-Imbalance Questionnaire.
Ylisitoutuminen ja työkuormitus (ponnistelut/palkkiot>1) perustuivat Siegristin ERI-malliin.
The data were analyzed by means of Poisson regression (prevalence ratios, PR, and 90% confidence intervals) and relative rates.
Esiintyvyyssuhteet (prevalence ratios PR ja 90 % luottamusvälit, p-arvot) estimoitiin Poisson regressioanalyysilla, ja monimuuttujamallilla arvioitiin piirteiden merkitystä työkuormituksen ja oireilun väliseen yhteyteen.
The contribution of the character traits to the association of work stress and over-commitment with mental health problems among the primary school teachers
Luonteenpiirteiden merkitys työkuormituksen ja ylisitoutumisen sekä psyykkisen oireilun väliseen yhteyteen luokanopettajilla
Although work stress was not independently associated with common mental health problems, it was related to the increased psychological distress among those with high over-commitment.
Työkuormituksella ei ollut oireiluun tilastollisesti merkitsevää itsenäistä yhteyttä, mutta korkeasti ylisitoutuneilla se liittyi suurempaan psyykkiseen oirehdintaan.
The aim of the study is to examine the extent to which the association between work stress, over-commitment and their interaction with common mental health problems can be attributed to the character traits among primary school teachers.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää luonteenpiirteiden merkitystä työkuormituksen, ylisitoutumisen ja näiden yhdysvaikutuksen sekä psyykkisen oireilun väliseen yhteyteen luokanopettajilla.
Controlling for self-directedness attenuated the association of over-commitment with psychological distress and cognitive anxiety by 29% and 47%, respectively.
Ylisitoutuneiden psyykkisen oirehdinnan yleisyydestä 29 % ja kognitiivisen ahdistuneisuuden yleisyydestä 47 % oli liitettävissä ryhmän matalaan itseohjautuvuuden tasoon.
After all adjustments, an independent association of Self-Directness with cognitive anxiety remained (PR=0.3, p=0.024).
Osa itseohjautuvuuden vaikutuksesta psyykkiseen oireiluun välittyi ylisitoutumisen kautta, mutta tämän ja muiden tekijöiden vakiointi ei poistanut itseohjautuvuuden itsenäistä yhteyttä kognitiiviseen ahdistuneisuuteen (PR=0.3, p=.024).
In the future the associations of the trait profiles with over-commitment and mental health symptoms should be studied with the larger longitudinal data.
Jatkotutkimuksissa olisi tarpeen selvittää luonteenpiirreprofiilien merkitystä ylisitoutumisen ja psyykkisen oireilun yhteyteen.
There is a lack of knowledge concerning the contribution of the character traits to the association of work stress and over-commitment with common mental health problems.
Tausta ja tavoitteet: Luonteenpiirteiden merkitystä psykososiaalisen työkuormituksen, ylisitoutumisen ja psyykkisen oireilun väliseen yhteyteen on tutkittu vähän.
The data is collected from 2 middle schools and 161 pupils.
Aineistoa kerättiin kahdesta yläkoulusta, ja tutkimukseen osallistui yhteensä 161 nuorta ja neljä kotitalousopettajaa.
The views that the pupils had of their own consumership were very narrow, as they viewed consumership only as consumption of goods.
Nuorten käsitykset kuluttamisesta olivat suhteellisen kapeita, sillä kuluttaminen ymmärrettiin usein vain kulutushyödykkeiden ostamisena.
The teacher interview was conducted in a half-structured manner, and the interview situation was conducted in pairs.
Näiden kahden yläkoulun kotitalousopettajia haastateltiin pareittain, ja haastattelut toteutettiin puolistrukturoituna teemahaastatteluna.
Prior studies have indicated that consumership is a way to stand out and to build identity for oneself.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että kuluttamisella halutaan erottautua ja toisaalta identifioitua.
This study can give information on how to conduct consumer studies in the future.
Tämän tutkimuksen avulla voidaan löytää uusia tapoja kuluttaja-asioiden opettamiseen kotitalousopetuksessa.
Prior studies have pointed out that adolescents, teens and young adults consume in different ways and they represent different consumer profiles.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että nuoret edustavat erilaisia kuluttajatyyppejä.
The analysis of data was conducted with the types of data differences in mind.
Aineiston eri osat analysoitiin kaikki sisällönanalyysilla, mutta aineiston erityispiirteet analyysissa huomioiden.
The objective of this study is to find out what teenagers consider consumership.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, mitä yläkouluikäiset nuoret ymmärtävät kuluttamisella, ja minkälaisia he ovat kuluttajina.
Some pupils also understood the connection of consumption of goods and the environment.
Toisaalta osa nuorista käsitti, että omalla kuluttamisella ja kuluttajavalinnoilla on merkitystä esimerkiksi ympäristön kannalta.
This lead to the development of youth subcultures and the culture of differentiation with consumer behaviour.
Nuorisokulttuurin syntyessä 1950-luvulla myös kulutusyhteiskunta oli kehittymässä, ja siitä lähtivät kehittymään niin eri alakulttuurit kuin niihin liittyvä erottautuminen kuluttamisen avulla.
The combination of these methods is known as triangulation, and it is used as a way to strengthen the hypothesis.
Tässä tutkimuksessa aineiston keräämisessä käytettiin useampaa menetelmää eli triangulaatiota.
For example consumer behaviour varied notably between genders.
Aineiston perusteella oli havaittavissa eroja sukupuolten välillä.
The methods used include the method of empathy-based stories (MES) and collecting pictures of consumption from the pupils, and interviews from their teachers of home economics.
Tutkimuksessa tarkasteltiin eri tavoin nuorten omia käsityksiä siitä, mitä kuluttaminen on, sekä haastateltiin kotitalousopettajia kuluttaja-asioiden käsittelystä kotitalouden oppitunneilla.
A combination of methods was used in data collection.
Aineiston keruussa käytettiin nuorten kanssa eläytymismenetelmää sekä valokuva-aineistoa.
Work Engagement among Kindergarten Teachers : According to Job Demands and Resources
Lastentarhanopettajan työn imu : työn voimavarojen ja vaatimusten valossa
There were four research problems: 1) What are the job resources of kindergarten teachers work?
Tutkimuskysymyksiä oli neljä: 1) Mitkä ovat lastentarhanopettajan työn voimavaratekijöitä?
Tensions between the job resources and demands were caused by conflicts between experiencing one's work meaningful and the social recognition of the profession, the disproportion between the salary and job demands, lack of labor peace and blurred job as also increasing in writing and administrative work, that do not match the given resources.
Jännitteitä työn voimavarojen ja vaatimusten välillä aiheuttivat ristiriidat oman työn merkitykselliseksi kokemisen sekä ammatin yhteiskunnallisen arvostuksen välillä, palkan ja työn vaativuuden välinen epäsuhta, työrauhan puute ja perustehtävänkuvan hämärtyminen sekä lisääntyvät kirjalliset ja hallinnolliset työt, jotka eivät vastanneet työlle annettuja resursseja.
The results of the study brought out that the job resources of kindergarten teachers work were children, pedagogical skills, good working environment and working atmosphere and the superior.
Tutkimuksen tuloksista selvisi, että lastentarhanopettajan työn voimavaroja olivat lapset, pedagoginen ammattitaito, hyvä työyhteisö ja työilmapiiri sekä esimies.
This study aimed to find out which factors contribute to the work engagement of kindergarten teachers.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, mitkä tekijät edistävät lastentarhanopettajan työn imua.
International researches according teachers work engagement to date have mainly concerned school teachers, and they are not directly generalizable to kindergarten teachers due to some major differences in job descriptions.
Tähän astisista kansainvälisistäkin opettajien työn imun tutkimuksista suurin osa on kohdistunut luokanopettajiin, eikä tutkimusten tuloksia voi suoraan yleistää lastentarhanopettajiin työnkuvien eroavaisuuksien vuoksi.
The results of this study can be used developing kindergarten teachers work conditions and supporting the work of adhesion.
Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää lastentarhanopettajien työoloja kehittäessä sekä työhön kiinnittymistä tukiessa.
Demands on the other hand were the small size of the salary, increased labor challenges, large class sizes, unclear job descriptions and lack of appreciation of the industry.
Vaatimustekijöitä puolestaan olivat palkan pienuus, työn haasteiden lisääntyminen, suuret ryhmäkoot, suunnitteluajan puute, epäselvät työnkuvat sekä alan arvostuksen vähäisyys.
3) What are the tensions between the job resources and demands of kindergarten teachers work?
3) Mitkä ovat lastentarhanopettajan työn voimavara- ja vaatimustekijöiden välillä esiintyviä jännitteitä?
2) What are the job demands of kindergarten teachers work?
2) Mitkä ovat lastentarhanopettajan työn vaatimustekijöitä?
The data was analysed using Content Analysis and to support the analysis were used JD-R (Job Demands – Resources) –model.
Aineiston analyysimenetelmänä käytettiin sisällönanalyysiä ja analyysin tukena TV-TV – mallia.
Work engagement was formed working with and for the children, personal job resources, appreciation of one's work, self-challenging and adequate time for one's work.
Työn imu muodostui tulosten perusteella työskentelystä lasten kanssa ja lasten hyväksi, oman persoonan voimavaroista, työn arvostamisesta, itsensä haastamisesta sekä riittävän työrauhan saamisesta.
The subject of the study were kindergarten teachers working in the metropolitan area and the surrounding municipalities (a total of five municipalities).
Tutkimuksen kohteena olivat pääkaupunkiseudulla sekä kehyskunnissa (yhteensä viisi kuntaa) päiväkodeissa lastentarhan-opettajan tehtävissä toimivat lastentarhanopettajat.
It's been only lately since the research of early education has started to pay attention to kindergarten teachers job demands and resources or their work engagement.
Lastentarhanopettajatyön kuormittavuuteen ja työhön kiinnittäviin voimavaroihin sekä työn imuun on alettu viime aikaisessa varhaiskasvatuksen tutkimuksessa kiinnittää huomiota aiem-paa enemmän.
There were 2059 men and 2388 women.
Miehiä oli 2059 ja naisia 2388.
Two out of three Finnish men and half of the women are overweight and every fifth Finn is obese.
Kaksi kolmesta suomalaisesta miehestä ja puolet naisista on ylipainoisia sekä joka viides suomalainen on lihava.
People face nowadays numerous food choice decisions daily.
Ihmiset kohtaavat tänä päivänä lukuisia ruoanvalinta- ja syömistilanteita päivittäin.
MATERIALS AND METHODS The data examined in this study was collected in FINRISKI 2012 -population study conducted in five different areas in Finland.
AINEISTO JA MENETELMÄT Tutkielman aineistona käytettiin FINRISKI 2012 -tutkimuksessa viidellä eri alueella Suomessa kerättyjä tietoja.
The target group of this study were Finnish adults aged 25-64 years who filled in the questionnaires and attended the physical examination (n=4447).
Tämän pro gradu -tutkielman kohteena olivat suomalaiset työikäiset eli 25−64-vuotiaat FINRISKI-tutkimukseen osallistuneet, jotka täyttivät kyselylomakkeet ja osallistuivat terveystarkastukseen (n=4447 henkilöä).
BACKGROUND Obesity has increased all over the world and also in Finland, which is causing nationwide health problems.
TAUSTA Lihavuuden lisääntyminen on suuri kansanterveydellinen ongelma kaikkialla maailmassa Suomi mukaan lukien.
Also women considered the food choice motives more important than men, which might be explained by the more active role in food shopping and better knowledge about healthy food.
Naisille ruoanvalintamotiivit olivat tärkeämpiä kuin miehille, mikä saattaa selittyä naisten suuremmalla aktiivisuudella ruoanhankinnassa ja paremmalla elintarvikkeita koskevalla tietoisuudella.
The area of weight, dieting and food choice motives hasn’t been researched much in the Finnish population before.
Painoon, laihduttamiseen ja ruoanvalintamotiiveihin liittyvää aihealuetta on tutkittu vain vähän suomalaisessa väestössä.
Based on the results of this study, both the normal and over weight people as well as the obese have knowledge about healthy food choices and consider that knowledge as an important factor in the food choice situations.
Tutkimuksen perusteella sekä normaalipainoisilla että ylipainoisilla ja lihavilla on tietoa terveellisistä ruokavalinnoista ja he pitävät näitä tärkeinä tekijöinä ruoanvalintatilanteissa.
In order to be able to understand, which attitudinal factors may be risk factors for obesity, more information is needed about how people make food choices and whether body weight is associated with the importance of food choice motives.
Jotta voisimme ymmärtää, mitkä asenteelliset tekijät voivat olla lihavuuden riskitekijöitä, tarvitaan tietoa siitä, millä perusteilla ihmiset valitsevat ruokansa sekä onko paino yhteydessä näihin valintaperusteisiin.
Finnish adults with different body weights considered most of the food choice motives equally important for the most part and thus weight is not associated with the perceived importance of food choice motives.
Eripainoiset työikäiset suomalaiset kokivat siis suurimman osan ruoanvalintamotiiveista lähes yhtä merkityksellisiksi eikä paino näin ollen ollut yhteydessä ruoanvalintamotiivien tärkeyteen.
Also those who had dieted more often, current dieters and those who perceived themselves as overweight also considered low-fat foods and emotional eating important.
Myös useammin elämänsä aikana laihduttaneet, tutkimushetkellä ruokavalion avulla laihduttaneet sekä itsensä ylipainoisiksi kokeneet henkilöt pitivät vähärasvaisuutta ja lohtusyömistä tärkeinä.
The explanation for the lack of differences between body weight groups could be that overweight and obese people are overly conscious about their weight status.
Erojen puuttuminen eri painoindeksiryhmien väliltä voi johtua siitä, että ylipainoiset ovat korostuneen tietoisia ylipainostaan.
In addition, the prevalence of the factors related to weight and dieting in this population was also discussed.
Samalla tarkasteltiin painoon ja laihduttamiseen liittyviä taustatekijöitä kyseisessä väestöryhmässä.
OBJECTIVES The objective of this thesis was to study, whether there are differences in the importance of food choice motives among 25−64 years old Finns according to their body weight or dieting status.
TAVOITTEET Tutkielman tavoitteena oli tutkia, vaihteleeko ruoanvalintamotiivien tärkeys vastaajan painon ja laihdutusmuuttujien mukaan työikäisten eli 25-64 -vuotiaiden suomalaisten keskuudessa.
From food choice motives only the most relevant motives regarding weight and weight control were examined.
Ruoanvalintatekijöitä käsittelevästä kysymyspatteristosta valittiin tarkasteluun lähimmin painoon ja painonhallintaan liittyvät tekijät.
From the basic questionnaire was examined the socio-demographic factors, meal frequency, weight history and weight perception.
Peruskyselylomakkeesta hyödynnettiin sosiodemografisia taustatietokysymyksiä, pääateriarytmiä, painohistoriaa sekä omaa painokäsitystä koskevia kysymyksiä.
Overweight and obese respondents rated these food choice motives more important than normal weight respondents.
Nämä ruoanvalintamotiivit olivat tärkeämpiä ylipainoisille ja lihaville kuin normaalipainoisille.
From the follow-up questionnaire the data on dieting history, dieting status and food choice motives was utilized.
Jatkokyselylomakkeesta käytettiin laihdutushistoriaan ja tutkimushetken laihdutusstatukseen sekä ruoanvalintatekijöihin liittyviä kysymyksiä.
RESULTS AND CONCLUSION There were no major differences between different BMI groups for women or for men regarding which food choice motives the respondents rated important.
TULOKSET JA JOHTOPÄÄTÖKSET Painoindeksiluokkien välillä ei ilmennyt kummankaan sukupuolen kohdalla suuria eroja sen suhteen, mitkä ruoanvalintamotiivit koettiin tärkeiksi, mutta joitakin eroja oli kuitenkin nähtävissä vähärasvaisten elintarvikkeiden suosimisen ja lohtusyömisen kohdalla.
The perceived importance of emotional eating varies between weight groups, and that’s why the psychological factors relating to weight control and food choice should be taken into account in weight control groups and obesity interventions in order to prevent emotional eating.
Painonhallintaohjauksessa ja ylipainoon liittyvissä interventioissa tulisikin näin ollen ottaa huomioon erityisesti ruoanvalintaan ja painonhallintaan liittyvät psykologiset tekijät sekä tarjota keinoja tunteiden ja stressin hallintaan, jotta tunnesyömiseltä vältyttäisiin.
Methods used were cross-tabulation, linear regression and chi square -test (χ2-test).
Sukupuolten ja eri muuttujaryhmien välisten erojen merkitsevyyttä testattiin khiin neliö -testillä (χ2-testi).
Anyhow, some differences were detected regarding the favouring of low-fat foods and emotional eating.
Ruoanvalintamotiivien koettu tärkeys vaihtelee kuitenkin jonkin verran lohtusyömisen osalta.
The variation was 52 to 175% of the fair values of the sales items.
Vaihtelu oli 52–176 % myyntikohteiden käyvistä arvoista.
Similarly summation approach aggregate values corrections rates change was just as modest.
Samoin summa-arvomenetelmän kokonaisarvojen korjausprosenttien muutos oli yhtä vaatimaton.
From the sale ads collected data were location of the forest property, surface area, fair values by summation approach, summation approach correction of aggregate value, asking price and quantities of logs and pulpwood.
Myynti-ilmoituksista kerättyjä tietoja olivat myytävän metsätilan sijainti, pinta-ala, summa-arvion käypä arvo, kokonaisarvon korjaus, hintapyyntö sekä tukki- ja kuitupuun määrät.
From the sale ads were collected forest property sale information that was not available in the Real estate purchase price register by the National Land Survey.
Metsäkiinteistöjen myynti-ilmoituksista kerättiin tietoja, joita ei ollut saatavilla Maanmittauslaitoksen kiinteistö-jen kauppahintarekisteristä.
Near the provincial centres economic forests relative asking prices were higher than those further away from the centres, but the change was almost non-existent.
Maakuntakeskusten läheisyydessä myynnissä olleiden metsäkohteiden pyyntihinnat olivat suhteessa korkeammat kuin kauempana maakuntakeskuksista sijaitsevien talousmetsien, mutta havaittu muutos oli lähes olematon.
Forest property with a lot of mire, significantly treeless bogs and/or quagmires, was removed from the research data.
Suovaltaiset metsätilat, joissa avosoiden ja/tai rämeiden yhteinen osuus oli merkittävä, poistettiin tutkimusaineistosta.
In addition all the items for sale in the province of Lapland were removed from data too.
Lisäksi aineistosta poistettiin kaikki Lapin maakunnassa myynnissä olleet kohteet.
The basic information, forest resources and computational forestry key figures of the research data was presented as functions of the provincial centres distances.
Tutkimusaineiston perustietoja ja metsävaratunnuksia sekä laskennallisia metsätaloudellisia tunnuslukuja kuvattiin maakuntakeskusten etäisyyksien funktiona.
Fixed property transaction costs and transfer tax effect were not taken into accounts.
Kiinteähintaisia kiinteistökaupan voimaansaattamiskustannuksia ja kauppahintasidonnaisen varainsiirtoveron vaikutusta ei huomioitu.
Above mentioned data exclusions and the central research hypothesis results that in formed models were not used many simultaneous variables.
Oheisista aineistorajauksista ja keskeisestä tutkimushypoteesista johtuen tutkimuksessa ei määritetty useamman yhtäaikaisen selitettävän muuttujan vaikutusta.
Areas of the sales items increased as a function of the distances of the centres of the provinces and when areas increased asking prices per hectare decreased.
Myyntikohteiden pinta-alat kasvoivat maakuntakeskusten etäisyyksien funktiona ja pinta-alojen suuretessa hehtaarikohtaiset hintapyynnöt pienenivät.
The average asking price of the whole research data was 114 % of summation approach fair values.
Koko tutki-musaineistossa hintapyynnöt olivat keskimäärin 114 % käyvistä arvoista eli keskimäärin 14 % käypiä arvoja korkeampia.
The specified relative differences were compared with sale objects distances from the provincial centres.
Määritettyjä suhteellisia eroja verrattiin maakuntakeskusten etäisyyksiin.