natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The letters of Finnish officers are approached as ego-documents.
Kirjeaineistoa tarkastellaan upseerien tuottamina egodokumentteina.
The doctoral thesis focuses on the Finnish officers and soldiers of the Russian Imperial Life-Guard and their participation in the suppression of the Polish November Uprising in 1830-1831.
Väitöskirja käsittelee Venäjän keisarillisessa henkikaartissa palvelleiden suomalaisten upseerien ja sotilaiden osanottoa Puolan vuosien 1830-1831 kansannousun kukistamiseen.
Finnish Officers and Soldiers of the Russian Imperial Life-Guard on the Battlefields of Poland, 1831
Venäjän keisarillisen kaartin suomalaiset upseerit ja sotilaat Puolan taistelukentillä vuonna 1831
The service of young Finnish gentlemen in the Imperial Life-Guard produced a militarized patriotism, where the national interests of the Grand-Duchy and the loyalty towards the Emperor became indistinguishable.
Suomen säätyläisnuorison palvelus keisarillisessa kaartissa tuotti sotilaallista patriotismia, jossa Suomen etu ja uskollisuus keisarille olivat yksi ja sama asia.
The contrast between the pronounced Finnish loyalism and the revolutionary Polish nationalism also became evident during the campaign.
Kontrasti uskollisena pysyneen Suomen ja kansannousuun ryhtyneen Puolan välillä tuli esille käytännön tasolla myös sotaretken aikana.
The primary encounters of combat and the exigencies of war are solidified into fully-accumulated war experience, which is further channeled to the collective historical memory by individual narratives, such as letter-writing and memoirs.
Väitöskirja purkaa sotakokemuksen käsitettä asteittain rakentuvana ilmiönä, jossa sodanaikaiset elämykset muovautuvat vakiintuneeksi kokemukseksi, joka kanavoituu julkiseen historialliseen muistiin kirjeenvaihdon kaltaisten narratiivien kautta.
As a study of military history and cultural history of warfare, the thesis focuses on the history of war experience.
Tutkimuksen lähtökohta on kokemushistoriallinen, ja väitöskirja edustaa sodan sosiaali- ja kulttuurihistoriaa.
In a separate chapter on memory politics, the thesis also discusses how and why the war was eventually forgotten during the subsequent decades, as the political sentiments were no longer favorable for commemoration of the campaign.
Muistin politiikkaa käsittelevässä osuudessaan väitöskirja tarkastelee myös sodan asteittaista unohtumista 1800-luvun aikana poliittisen ja aatteellisen ilmapiirin muuttuessa.
For the Finnish elites, the campaign in Poland was a practical demonstration of loyalty towards the Russian Emperor.
Suomen suuriruhtinaskunnan eliitille oli Puolan-sotaretki ensimmäinen Venäjän vallan aikainen tulikoe, jossa hallitseva säätyläistö todisti uskollisuutensa keisarille.
This loyalty to the sovereign as an institution was simultaneously compatible with the developing national consciousness among the ruling elites of the Grand-Duchy of Finland.
Lojaalisuus emämaalle ja keisarille instituutiona edusti samalla oman aikansa suomalaista isänmaallisuutta.
It remains unclear how such interactions should be designed, and what their user experience and true potential are.
Näin ollen on epäselvää, miten eleitä tulisi suunnitella ja mikä niiden käyttäjäkokemus sekä todellinen potentiaali on.
In particular, the unique benefit of gestures — interaction from a distance — has not been fully utilized.
Erityisesti eleiden suurinta vahvuutta – laitteiden etäältä käyttämistä – ei ole kunnolla hyödynnetty.
To achieve this, four gesture-controlled displays were developed and studied, resulting in three main contributions.
Tutkimuksen toteuttamiseksi suunniteltiin ja kehitettiin neljä eleohjattavaa informaationäyttöä, joiden tutkiminen johti kolmeen päätulokseen.
First, this work recognizes external factors that have a negative effect on interactive displays, and provides guidelines for dealing with them.
Ensiksi, väitöskirja tunnistaa ulkoisia tekijöitä, jotka vaikuttavat negatiivisesti interaktiivisiin näyttöihin, ja tarjoaa suuntaviivoja näiden tekijöiden havaitsemiseen ja hallintaan.
Second, this research shows that the usage of interactive displays can be evaluated on a large scale by employing a semi-automated log-based process.
Toiseksi, tutkimus osoittaa, että interaktiivisten näyttöjen käyttöä voidaan arvioida laajamittaisesti ja aikaa säästäen höydyntämällä puoliautomaattista, lokipohjaista arviointimenetelmää.
Mid-air gestures are a novel way of interacting with technology.
Eleohjaus, eli omalla keholla elehtiminen, on uudenlainen tapa vuorovaikuttaa teknologian kanssa.
Moreover, deploying gesture-controlled displays in real-world settings is challenging because many external forces, such as the weather, people, and other technology affect the display and its use.
Monet ulkoiset tekijät, kuten sääolosuhteet, ihmiset ja muu teknologia vaikuttavat niiden toimintakykyyn ja käyttöön.
The research goal of this dissertation is to study the design of meaningful and streamlined gestural interactions, and assess how gesture-controlled displays can be successfully deployed in public spaces, and how they can be evaluated effectively.
Tämän väitöskirjan päätavoitteena on tutkia merkityksellisen ja suoraviivaisen elevuorovaikutuksen suunnittelua sekä selvittää, miten elevuorovaikutusta hyödyntäviä järjestelmiä voidaan onnistuneesti sijoittaa ja tutkia monimuotoisissa ympäristöissä.
Most importantly, the results indicate that mid-air gestures can provide an impressive user experience in the context of cross-device interaction.
Yleisesti tulokset osoittavat, että eleohjaus voi tarjota vaikuttavan käyttäjäkokemuksen sekä suoraviivaistaa monenlaisia vuorovaikutustilanteita.
Design, Deployment, and Evaluation of Gesture-Controlled Displays in Ubiquitous Environments
Eleohjattavien näyttöjen suunnittelu, sijoitus ja arviointi
In addition, evaluating the use of interactive displays is time-consuming and demanding.
Myös, eleohjattavien järjestelmien ja niiden käytön arviointi nykyisillä tutkimusmenetelmillä on vaativaa ja aikaavievää.
Third, this dissertation provides guidelines and techniques that aid in developing easy-to-use gestural interactions.
Kolmanneksi, väitöskirja tarjoaa ohjeita sekä tekniikoita onnistuneen ja selkeän eleellisen vuorovaikutuksen suunnitteluun ja toteutukseen.
However, mid-air gestures have not been widely used in interaction with information displays, found in many public settings.
Eleohjaus ei ole kuitenkaan yleistynyt; esimerkiksi monilla julkisilla paikoilla nähtävien informaationäyttöjen käyttö eleillä on harvinaista.
The total diabetes incidence rate was reduced by 43% in the intervention group compared to the control group.
Pitkäaikaisseurannassa tyypin 2 diabeteksen ilmaantuvuus oli tehostetun ohjauksen ryhmässä 43 % pienempi kuin kontrolliryhmässä.
The aim of this work was to assess 1) the prevalence of MetS and its components, 2) the effects of a lifestyle counseling program and weight change on MetS and its components, 3) the effects of leisure-time physical activity (LTPA) on the prevention and treatment of MetS, and 4) the long-term effects of lifestyle intervention on the development of type 2 diabetes.
Tässä tutkimuksessa selvitettiin metabolisen oireyhtymän esiintymistä, tehostetun elintapa-ohjauksen, painonmuutoksen ja liikunnan vaikutusta oireyhtymän osatekijöihin sekä elintapaohjauksen pitkäaikaista vaikutusta tyypin 2 diabeteksen ilmaantumiseen siihen suuressa sairastumisvaarassa olevilla henkilöillä.
Physical activity, and resistance training more specifically, had benefits with respect to elevated plasma glucose and dyslipidemia, but improvements in abdominal obesity and blood pressure were not observed.
Liikunta, erityisesti lihasvoimaharjoittelu, korjasi kohonnutta verensokeria ja rasva-aineenvaihdunnan häiriötä, mutta vyötärölihavuudessa ja kohonneessa verenpaineessa ei tapahtunut merkittävää korjaantumista pelkästään liikunnan avulla.
By the end of the study fasting and 2-hour insulin concentration, HOMA-IR index and HDL-cholesterol were significantly improved in the intervention group compared to the control group.
Myös insuliiniresistenssiä kuvastavat veriarvot sekä hyvän HDL-kolesterolin pitoisuus olivat tehostetun ohjauksen ryhmässä paremmat.
They were randomized to an intensive, individualized lifestyle-counseling group or a standard care control group.
Tehostetun ohjauksen ryhmä sai yksilöllistä ruokavalio- ja liikuntaneuvontaa ja kontrolliryhmä yleistä ohjausta laihduttamiseen ja elintapojen muuttamiseen.
Long-term follow-up showed that the progression to type 2 diabetes diminished up to three years after the discontinuation of active intervention.
Pitkäaikaisseuranta kolme vuotta varsinaisen tutkimuksen päättymisen jälkeen osoitti, että heikentyneen sokerinsiedon eteneminen diabetekseksi oli edelleen merkittävästi vähäisempää tehostettuun ohjaukseen osallistuneilla.
The participants in the intervention group showed a resolution of MetS over two times more often.
Metabolinen oireyhtymä korjaantui tehostetun ohjauksen ryhmässä kaksi kertaa useammin.
In conclusion, a lifestyle intervention program with a comprehensive approach resulted in lifestyle changes that reduced weight and abdominal obesity and the prevalence of MetS.
Tämä tutkimuksen mukaan yksilöllinen elintapaohjaus aikaansai merkittäviä muutoksia ruokailutottumuksissa ja liikunnassa, mikä johti laihtumiseen ja metabolisen oireyhtymän muiden osatekijöiden vähentymiseen.
Increased participation in moderate-to-vigorous physical activity and regular long-term participation in resistance training increased the likelihood of MetS resolution and decreased the likelihood of MetS development in the DPS participants.
Kohtuu- tai voimakaskuormitteinen kestävyysliikunta ja lihasvoimaharjoittelu edistivät metabolisen oireyhtymän korjaantumista ja vähensivät oireyhtymän kehittymistä.
Metabolic syndrome (MetS) is characterized by insulin resistance and a clustering of risk factors for both type 2 diabetes and cardiovascular diseases (CVDs).
Metabolinen oireyhtymä - yksilöllinen elintapaohjaus tuo lisätehoa tyypin 2 diabeteksen ehkäisyyn Metabolista oireyhtymää luonnehtii alentunut insuliiniherkkyys sekä tyypin 2 diabetekselle ja sydän- ja verisuonisairauksille altistavien riskitekijöiden kasauma: vyötärön ympärysmitan kasvaminen, kohonnut verensokeri, kohonnut verenpaine ja rasva-aineenvaihdunnan häiriytyminen.
Weight loss was the most powerful predictor of MetS resolution, as was weight gain for MetS development.
Laihtuminen ennusti parhaiten oireyhtymän korjautumista ja lihominen oireyhtymän kehittymistä.
The study population consisted of middle-aged (mean age 55 years), overweight (mean BMI 31 kg/m2) men (n = 172) and women (n = 350) with impaired glucose tolerance (IGT) taking part in the Diabetes Prevention Study (DPS) in Finland.
Tutkittavina oli 522 tyypin 2 diabeteksen ehkäisytutkimukseen (DPS-tutkimus) osallistunutta henkilöä, jotka satunnaistettiin kahteen ryhmään.
The prevalence of MetS increased with age and worsening glucose metabolism; approximately 75% of those with IGT had MetS.
Tehostetun ohjauksen ryhmään osallistuneet henkilöt liikkuivat enemmän, saivat ruuastaan vähemmän rasvaa, enemmän hiilihydraatteja ja kuitua sekä laihtuivat enemmän kuin kontrolliryhmään osallistuneet.
The effectiveness and functionality of agricultural relief work are largely dependent on the various policy sectors, on the integration of various administrative levels and its functionality.
Maatalouslomituksen tehokkuus ja toimivuus riippuvat muun muassa eri politiikkasektoreiden ja hallinnon tasojen yhteensovittamisesta ja toimivuudesta.
The change in agricultural policy in Finland and the development in the occupation structure have had a decisive effect on agriculture, which has in turn affected the mental and physical coping of the farming population.
Lisäksi maatalouspolitiikan muutos ja elinkeinorakenteiden kehitys vaikuttavat maatalouteen ja maatalousammattien kuormittavuuteen.
The study addresses among other things the capability of the system of agricultural relief workers to achieve the goals set for it and also the effects achieved by the system.
Väitöskirja käsittelee maatalouslomitusjärjestelmän kykyä saavuttaa sille asetetut tavoitteet.
The study takes a policy analytical approach, as the aim is to ascertain how the planning, decision-making and administration of the system of relief workers have been implemented and what the consequences of operations and the criteria for decision-making have been, likewise to provide knowledge on the basis of which to develop them further.
Tutkimuksessa käsitellään miten poliittisia päätöksiä on syntynyt, mitkä yhteiskunnalliset olosuhteet ovat vaikuttaneet tehtyjen päätösten taustalla, mihin päätöksillä on haluttu vastata ja minkälaisia seurauksia tehdyillä päätöksillä on ajateltu olevan ja millaisia seurauksia niillä on todellisuudessa ollut.
Relief worker services for agricultural entrepreneurs: Does supply equal demand?
Maatalousyrittäjien lomituspalvelut, vastaako tarkoitustaan - vastaako tarpeita
Data collection was accomplished partly by post in the form of a questionnaire mailed to agricultural entrepreneurs in three municipalities.
Tutkimuksen empiiriset tutkimusaineistot kerättiin postikyselyllä, joka tehtiin kolmen kunnan maatalousyrittäjille, lisäksi haastateltiin poliittisia päättäjiä ja palvelun toimeenpanijoita.
The results of the postal enquiry were utilized in the assessment of the prospects of agricultural relief work and the achievement of objectives.
Tuloksia käytettiin muun muassa arvioitaessa lomituksen mahdollisuuksia ja tavoitteiden toteutumista.
The study also addresses the development stages of the system, experiences of the early days of the system, the conditions dominating in society and parallel factors prevailing at the time of the inception of the relief work system, likewise the opportunities afforded by the system of agricultural relief work to the respective occupation structures and entrepreneurship in the region.
Tutkimuksessa käsitellään myös maatalouslomituksen esimuotoja ja esivaiheita sekä maatalouden tulopolitiikkaa, kontekstia, sekä rakenteellista ja historiallista taustaa.
The purpose of the present study was to ascertain the functionality and development of the relief services available to agricultural entrepreneurs.
Suomeen on luotu maatalousyrittäjien lomitusjärjestelmä, jonka avulla voidaan parantaa tilojen kehittämisedellytyksiä ja ylläpitää edistää maatalousyrittäjien työ- ja toimintakykyä.
The study covers with three time-related periods, as learning about agricultural relief work entails sufficient research into the recent past.
Tutkimuksessa esitetään myös nykyhetkellä avautuvien vaihtoehtoisten kehityspolkujen skenaariotarkastelu maatalouslomituksen tulevaisuudesta, sekä luodaan katsaus Suomen maaseudun tulevaisuuden vaihtoehtoihin.
In addition to eliciting opinions and conceptions regarding agricultural relief work, an aim was to gain a concrete understanding of the practices of agricultural relief work in implementing corresponding services and their utilization.
Maatalouslomitus on eräs sosiaalipolitiikan laji, joka on maatalouspolitiikan tavoitteiden tukija ja tavoitteiden toteuttamisen täydentäjä.
A change detected in resources or duties triggers a need to adjust either one of the two other elements in question.
Voimavaroissa tai tehtävissä tunnistettu muutos käynnistää tarpeen sopeuttaa kahta muuta elementtiä.
Local authorities are perceived as a part of the total structure of administrative units, the characteristics of which may be measured, assessed ­ and changed.
Kuntarakenne näyttäytyy hallittavana , sen piirteitä voidaan mitata, arvioida ja muuttaa.
There seems to be a division into winning and losing local authorities.
Kunnat näyttivät jakautuvan menestyviin ja menettäviin.
Making provisions for changes in the operating environment emphasises vitality and viability.
Toimintaympäristön muutoksiin varautumisen katsottiin edellyttävän myös elinvoimaisuutta.
The discussion on local government structure is examined in contexts from the early 1990s and early 2000s.
Tutkimuksen aiheena on 1990-luvun alusta 2000-luvun puoliväliin käyty kuntarakennetta koskeva julkinen keskustelu.
There is also the question of how political power is distributed and the tensions arising from it, i.e. a struggle for political power in connection to the political parties´ differentiated position in local governments.
Muutosvaatimukset ovat kytkeytyneet myös poliittisen vallanjaon jännitteisiin eli puolueiden valtapoliittisiin asemiin kuntakentässä.
The discussion concerning local authority structures was founded upon a two-peaked strategy of adjusting, i.e. the aim was to actively further the promotion of both municipal mergers and regional cooperation.
Samalla omaksuttiin kaksi erilaista sopeutumisstrategiaa eli pyrkimys edistää sekä kuntaliitoksia että seutuyhteistyötä.
The power discourse strengthens a rationality that gives priority to restructuring local governments instead of financing or redefining duties.
Valtadiskurssissa kuntarakenteen uudistaminen asetetaan rahoituksen tai tehtävien uudelleenmäärittelyn edelle.
The strong claim for vital and viable local authorities actually means the articulation of a new kind of basis for the self-government.
Voimakas vaatimus kuntien elinvoimaisuudesta ja elinkelpoisuudesta merkitseekin itsehallintokäsityksen muuttumista.
From the beginning of the 1990 s to the mid-2000 s there is a discoursive change in the discussion on local government structures.
2000-luvun puoliväliin tultaessa kuntarakennekeskustelussa tapahtui kuitenkin diskursiivinen muutos.
In the 1990 s the emphasis was on effectivity and claims for the streamlining of the bureaucratised governance.
Vaatimus palvelujen tehokkuudesta ja byrokratisoituneen hallinnon virtaviivaistamisesta muodostui hyvin keskeiseksi.
The material of the study consists of newspaper articles on local government structure and municipal mergers.
Tutkimuksen aineisto muodostuu kuntaliitoksia käsittelevistä sanomalehtikirjoituksista.
A counterdiscourse arises as a reaction to the power discourse and its demand for adjustment to the change of operational environment through a change of local government structure.
Vastadiskurssiksi nimetty diskurssi syntyy reaktiona vaatimukselle kuntarakenteen muutoksesta.
According to my study, the debate on local government structure is in fact a defining struggle over the local authorities´ mission, resources and structure and how these are related to one another.
Tutkimuksen perusteella kuntarakennekeskustelun solmukohdassa käydään kamppailua tehtävien, voimavarojen ja kuntarakenteiden keskinäisestä suhteesta.
Local authorities are seen as unique, autonomous regional institutions where decisions on their development and services must be made as close to the local residents as possible.
Kunnan kehittämistä ja palveluja koskeva päätöksenteko halutaan säilyttää mahdollisimman lähellä kuntalaisia.
The discussion starts increasingly to circle around the change of operating environments of local authorities.
Keskeiseksi muodostuu kuntien toimintaympäristön muutos.
The financial and operating prerequisites of small and remote local authorities are considered to have weakened.
Monien kuntien edellytykset palvelujen järjestämiseen olivat merkittävästi heikentyneet.
The study shows that the discussion on local government structure is dominated by a power discourse that strongly emphasises a demand for restructuring in order to form larger municipalities.
Kuntarakennekeskustelua hallitsee puhetapa, joka on nimetty valtadiskurssiksi.
One politics of truth is replaced with another politics of truth with more explanatory power and penetrating effects than the former one.
Tapahtuneessa muutoksessa on kysymys siitä, että yksi totuuden politiikka korvautuu toisella.
The pursuit of scale benefits, concentration of resources and development measures and cutting down on services are considered risks in the change of local government structures.
Kuntaliitosten nähdään johtavan kehittämistoimenpiteiden ja palveluiden keskittymiseen eli hyvinvointivaltion paikalliseen alasajoon.
The aim to promote regionalisation and conditions influencing regionalisation was strengthened.
Kuntien taloudellinen vastuullistaminen ja vaatimus elinvoimaisuudesta korostuivat.
Governmental rationalities refer to different ways of producing truths and giving causes for social and political aims.
Kiinnostuksen kohteena on se, miten tuotetaan ne totuudet, joilla perustellaan kuntarakenteeseen kohdistuvia vaatimuksia.
The prerequisites of local governments to secure the services are getting questioned due to migration, changes in the population s age structure and regional differentiation.
Kuntien taloudellisen aseman eriytyminen kiihtyi muuttoliikkeestä ja kuntien rahoitusperusteiden muutosten seurauksena.
The answer to this question also implies how resources and duties are allocated to local authorities.
Kysymys on kuntien toimintaedellytysten ja voimavarojen vahvistamisesta.
In the 2000 s the talk focused on productivity and the demand that more should be achieved despite decreasing resources.
Julkisen talouden sopeuttamistarpeen ja kuntien palvelukustannusten kasvun myötä tehokkuuden rinnalle nousi vaatimus tuottavuuden kohottamisesta.
The positions of the traditional ruling parties, i.e. the Centre Party and the Social Democratic Party, produce opposite dispositions of how and on whose conditions the governmental models are outlined.
Kamppailu oikeista tulkinnoista, määritelmistä ja näkökulmista eli totuudesta ilmenee puhe- ja ajattelutavoissa eli diskursseissa.
Thus the counterdiscourse emphasises the local authorities´ territorial autonomy, which secures preserve the unique history and identity of the present municipalities.
Kunnat nähdään historialtaan ja identiteetiltään ainutkertaisina itsehallinnollisina yhteisöinä, joilla on alueellinen itsemääräämisoikeus.
During the time that passed between the two periods the local authorities faced a major change in economic fluctuations, migration, internationalisation, the European integration and the effects of extensive public administration reforms.
1990-luvulta 2000-luvulle tultaessa alkoi korostua seutuistuminen, kuntien keskinäinen riippuvuus ja yhteistyö elinkeinojen kehittämisessä sekä palvelujen turvaamisessa.
Securing services is the topic in the core of the discussions on local government structures.
Keskusteltaessa kuntarakenteesta keskustellaan samalla kuntien itsehallinnosta.
The definitions of local authority duties, resources and structures also contribute to the revision of local self-government.
Kunnille osoitettujen tehtävien ja voimavarojen merkitys on kansantaloudellisesti ja jakopoliittisesti keskeinen.
Regional cooperation represented a compromise between reluctance to merge and securing of industrial development needs and services.
Kaksikärkinen strategia edusti kompromissia tilanteessa, jossa kunnat eivät olleet halukkaita liitoksiin.
An important issue in my study is what kind of discourses form the framework for public discussion on local government structure?
Diskurssianalyyttinen tutkimus kuntarakennetta koskevasta julkisesta keskustelusta
In political rationalisation the promotion of productivity has become the counterpart of the securing of services.
Kuntarakenteen muutosta vaadittiin entistä voimakkaammin nimenomaan palvelujen turvaamiseksi.
In the 1990 s the interpretation that the operating environment developed towards regionalisation was characteristic for the change management.
1990-luvun alussa kuntarakenteen muutostarve kytkettiin byrokratiaan ja lamaa seuranneeseen kunnallistalouden kriisiin.
The concept of productivity welling from the background assumptions of economic science is problematic for the public sector.
Vastadiskurssin lähtökohdista käsin pyrkimys kuntarakenteen muutokseen ei ole perusteltu.
With regard to these two periods I analyse the changing historical conditions under which the discourses unfold.
Muutoksia on perusteltu eri aikoina ajankohtaisilla kuntien tehtäviin ja taloudellisiin voimavaroihin kohdistuvilla haasteilla.