natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regarding adolescents, the extent to which these control measures have reduced inequalities in smoking over the years has not been explored.
Nuorten osalta tutkimustieto tupakoinnin sosioekonomisista eroista on ollut vähäistä.
Adolescents in Ghana therefore stand at high risk of the emerging tobacco epidemic.
Samalla havaittiin, ettei ghanalaisnuorten tupakointi näytä seuraavan yhtä selvästi tunnettua tupakkaepidemian kehityskulun mallia kuin mikä on tyypillistä länsimaille.
Socioeconomic Differences in Tobacco Use among Ghanaian and Finnish Adolescents
Kolmannessa osatutkimuksessa (III) verrattiin nuorten tupakoinnin sosioekonomisia eroja Ghanassa ja Suomessa.
Also, similar to earlier studies in Western countries, the following increase the probability of tobacco use: misconception that smoking is not difficult to quit, not having been taught the harmful effects of smoking, perception that tobacco products should be sold to minors, attending a school where smoking is allowed on campus, parental smoking and male gender.
Toisaalta he altistuivat tupakkamainonnalle useammin sekä tunsivat tupakoinnin haitat ja tupakoinnin lopettamisen vaikeuden selvästi huonommin kuin suomalaiset.
Environmental and familial, as well as individual tobacco promoting and restraining factors and their association with smoking and tawa use among Ghanaian adolescents were explored.
Nuorten tupakoinnin ja sosioekonomisen aseman välistä yhteyttä tutkittiin useita eri sosioekonomisia indikaattoreita käyttäen.
On the whole, Studies III and IV conclude that multiple indicators which assess both adolescents familial SES and individual social position, particularly the latter, should be used in health inequality research among adolescents.
Toisessa osatutkimuksessa (II) käytettiin perinteisten sosioekonomista asemaa mittaavien indikaattoreiden ohella uudentyyppistä materiaalisen hyvinvoinnin mittaria.
In Western countries on the other hand, despite the reduction in smoking on population levels, socioeconomic differences still exist in smoking among the adult population in many countries.
Riippumatta siitä, millä sosioekonomisen aseman mittarilla tupakoinnin ja sosioekonomisen aseman välistä yhteyttä mitattiin, erot olivat selvät ja odotustenmukaiset molemmissa maissa.
The benefit of continuous monitoring of the SES trends in smoking among Finnish adolescents is also emphasised.
Aikuisilla erot tupakoinnin yleisyydessä eri koulutusryhmien välillä ovat merkittäviä.
It has a comprehensive tobacco control policy including mass media campaigns, measures providing support for smoking cessation among young people and health education in school curriculum.
Viimeksi mainittuihin kuuluvat etenkin ne nuoret, jotka keskeyttävät koulun tai eivät jatka koulunkäyntiä peruskoulutuksen jälkeen.
Finland is a model country in terms of tobacco control.
Tästä syystä kehittyvät maat ovat kansanterveydellisestä näkökulmasta tärkeitä.
The research material was collected through ethnographic fieldwork at four different maternity healthcare clinics over approximately three months in the course of 2006–2008.
Tutkimuksen aineisto perustuu etnografiseen kenttätyöhön neljässä äitiysneuvolassa noin kolmen kuukauden aikana vuosien 2006–2008 välillä.
The material was assembled through multiple methods of data production, including video recording, observation, interviews and documentary material.
Se koostuu videonauhoituksista, havainnoista, haastatteluista ja dokumenttiaineistosta.
Doing Pregnancy, the Unborn, and the Maternity Healthcare Institution
Raskautta, syntymätöntä ja äitiysneuvolainstituutiota tekemässä
Women are not really free to choose whatever they desire, as I have shown, and market models fit poorly to care relations.
Naiset eivät lopulta ole vapaita valitsemaan mitä tahansa ja markkinalogiikka sopii yleensä huonosti hoitosuhteisiin.
This study is concerned with the relationship between pregnant women and the unborn in the context of maternity healthcare institution in Finland.
Tutkimus käsittelee syntymätöntä ja tämän suhdetta raskaana olevaan naiseen suomalaisen äitiysneuvolan toimintakäytännöissä.
The ideal, thus, remains a committed family with two heterosexual parents who are assigned gendered tasks and responsibility: women are assigned bodily nurture and a position as mediator between the unborn and the male partner who is the biological father and who takes care of the household and is an attentive father.
Tutkimus osoittaa myös sen, että vaikka institutionaalisesti siedettyjen vanhemmuussuhteiden variaatio on laajentunut, neuvolan ideaaliperheenä näyttäisi olevan sitoutunut, yhteiskunnasta riippumaton ja kahden heteroseksuaalisen vanhemman perhe, jossa vallitsee sukupuolistettu työnjako, tehtävät ja velvollisuudet.
It may, however, also be interpreted as a demand of consumer capitalism and a managerialist response of the welfare service system to that demand.
Vaatimus valinnanvapaudesta voidaan tulkita myös kulutuskapitalismin vaatimukseksi kohdella naisia kuluttajina, jotka vapaasti valitsevat hoivapalveluja kuin tuotteita.
As a result some women’s relationships with their unborn are enacted as poorly managed because they diverge from measurable scales that coincide with the characteristics of social class divisions.
Tuloksena on se, että joidenkin naisten suhteet syntymättömiin määrittyvät huonosti hoidetuiksi.
The analysis shows that in the pregnant women’s experiences the unborn are enacted in a bodily process from an ambivalent feeling into something more concrete: a human life, a baby and, finally, one’s own particular baby, to whom are attributed at least potential personal characteristics, gender, social identity and kin relations.
Tutkija havaitsi, että neuvola tukee ja ohjaa hienovaraisesti prosessia, jossa syntymättömälle on vähitellen ennen syntymää rakennettu paikka omana persoonanaan perheen konkreettisessa kotitaloudessa, sukulaissuhteissa ja vanhempien mielikuvissa.
Pregnant women are held accountable at clinics for the choices they make when these do not fit into a scale of normality in assessments of risk factors.
Näistä velvollisuuksista poikkeaminen arvioidaan neuvolassa periaatteessa mitattavissa olevien riskitekijöiden avulla.
Maternity healthcare in Finland is mainly a nursing practice that includes social support on the side of medical screenings and a long-lasting client–professional relationship which may be seen as supportive of pregnant women’s agency and reproductive freedom, unlike the technology-driven medical professional practice that tends to undermine pregnant women’s experience-based knowledge and represent the unborn as an autonomous, separate and conscious being.
Näiden naisten riskitekijöiksi arvioidut elämäntilanteet muistuttavat vanhoista yhteiskuntaluokkaominaisuuksista, vaikka periaatetasolla neuvolajärjestelmän tulisi kohdella kaikkia tasavertaisesti samoin Tutkimuksella osallistutaan muun muassa keskusteluun hyvinvointipalveluiden muutoksesta sekä neuvolan roolista turvattaessa syntymättömän terveyttä.
The delicate negotiations involved in promoting transformations for parenthood include taking up a position as a mediator of scientific ‘facts’ about foetal damage and psychosocial risks, and not taking a strong stand on good parenting.
Tutkimuksen tuloksena on, että neuvolatyö on tulevien vanhempien tunteisiin vetoavaa työtä, joka ei kuitenkaan ota vahvaa kantaa hyvästä vanhemmuudesta.
Mastering and attuning to the assessment encounter and its therapeutic code, however, seems to imply possibilities for establishing oneself as a respectable maternal self and a change to avoid unwanted intervention and moral judgment.
Toisaalta neuvolassa käyminen, sen aktiviteetteihin ja neuvoihin sopeutuminen näyttäytyy kansalaisvelvollisuutena, naisten velvollisuuksina syntymätöntä kohtaan.
The problem with this approach is that, paradoxically, it allows control to be exercised over pregnant women despite the beautiful operating principles of empowerment and voluntary partnership.
Vaikka kauniit voimaannuttamisen ja vapaaehtoisuuden toimintaperiaatteet tuottavat hyvinvointia ja toimijuutta joillekin naisista, ne myös sallivat raskaana olevien naisten kontrolloimisen ainakin yhteisöissään ja perheissään.
The parents-to-be are encouraged to reflect and talk about their mental journeys toward becoming their parental selves with the professional objective of attuning them to family values and bonding them with a baby that has subjective characteristics.
Tyyliltään perheterapeuttisen pohdinnan ja siitä keskustelemisen, reflektion, ajatellaan johtavan yksilölliseen itseohjautuvuuteen vanhemmuudessa.
Then, informed by these associations, my study asks how, at the practical level of care work, the unborn and its relationship to the pregnant woman is enacted both temporally and topically.
Tutkimus tarkastelee tapoja, joilla nämä erilaiset olemukset muodostetaan, liitetään toisiinsa ja naiseen perheessään raskauden hoidossa ja vanhemmuudesta neuvottaessa.
In institutional ethnography the social organisation of institutional work practices is by definition explored through the people who participate in them and from their perspective.
Velvollisuudet ovat usein abstrakteja lähisuhteiden emotionaalisia ja kiintymyskäyttäytymiseen liittyviä valintoja, joiden tekemisessä kuullaan myös naisten kokemuksia ja ajatuksia.
The nurses guide at a distance and approach parenthood abstractly in terms of psychosocial knowledge.
Tutkimuksessa havaitaan, että neuvonnan ja hoidon tapa, jossa ei oteta vahvasti kantaa, elää rinnan valtiopaternalismin kanssa.
Characteristic of the work of public health nurses’ is the careful building of rapport and solidarity to manage affectively the anxieties of pregnant women and their partners about the unpredictabilities of pregnancy, and to encourage changes in lifestyle.
Tutkimuksessa terapeuttinen reflektion ja hienovaraisen tuen tulkitaan kumpuavan osin yhteiskunnallisesta vaatimuksesta lisätä yksityisyyttä, itsenäisyyttä ja valinnanvapautta palveluita käyttäville.
Multiple support groups are perceived as necessary according to the current ideology of maternal competence that claims that women need to be educated scientifically to know their unborn’s needs, ‘choices’ and demands.
Tulevien vanhempien, erityisesti raskaana olevan naisen, oletetaan sikiövaurioita ja psykososiaalisia riskejä käsittelevän tiedon valossa pohtivan valintojaan ja tuntemuksiaan syntymättömästä.
As public servants nurses do not have the authority to act as custodians to the unborn, but manage risks and establish securities through prevention methods that do not wholly determine the ways and forms of well-being.
Tässä mielessä neuvola suojelee syntymätöntä naisen kautta eikä hänestä huolimatta, kuten pakkohoitoratkaisut tekisivät, ainakin kunnes nainen ja hänen perheensä tulevat luokitelluksi riskiryhmäperheeksi.
Under the ethos of not taking a stand the power to organise social relations is also redirected to work from below.
Tutkimuksen havainto on, että poikkeaminen normaaliuden mittakaavasta, johon myös reflektion arvioitu puute voidaan lukea, johtaa naisten vastuullistamiseen, moraaliseen tuomitsemiseen ja interventioihin.
Then the question of "European standard" and international trends appear in the reasoning to give more support to the original finding.
Myös eurooppalaisen standardin olemassaolo vaikuttaa harkintaan, minkä lisäksi kansainväliset trendit voidaan nostaa lisäperusteluina mukaan tarkasteluun.
The main factors are: the nature of the right in question and at which area of the right the interference is aimed, the legitimate aim in-volved, and the severity of the interference.
Välttämättömyystestin tarkkuuteen vaikuttaa asianomaisen oikeuden luonne, mihin oikeuden osaan puuttuminen kohdistuu, puuttumiseen liittyvä hyväksyttävä peruste sekä loukkauksen vakavuus.
The study, too, endeavoured to examine the proportionality test under different provisions in order to identify the similarities and differences related to interpretation of limitation clauses and other provisions.
Tutkimuksessa on arvioitu suhteellisuustestiä ja siihen liittyviä muuttujia eri oikeuksien kohdalla.
The European Convention on Human Rights entered into force 50 years ago (on 3 Sep-tember 1953).
Tämän vuoden syyskuussa juhlittiin Euroopan ihmisoikeussopimuksen 50-vuotista voimassaoloa.
First of all it must be mentioned that there is a precondition related to the necessity and that is democ-ratic society.
Kolmas edellytys on rajoituksen välttämättömyys demokraattisessa yhteiskunnassa.
There has to be an existing pressing social need, there must be a reasonable relationship between the interference and the pursued legitimate aim and there also has to be relevant and sufficient reasons to support the interference.
Tällöin tuomioistuin tarkastelee kolmea asiaa: onko puuttumiselle painava yhteiskunnallinen tarve, ovatko puuttuminen ja tavoiteltava hyväksyttävä päämäärä oikeassa suhteessa keskenään ja onko puuttumiselle olemassa relevantit ja riittävät perusteet?
Basically there is interpreta-tion of the situation as a whole, the proportionality test and finally the assessment of rea-sons behind the interference.
Kyse on kokonaistulkinnasta, suhteellisuustestistä ja perustelujen arvioinnista.
The focus has been on the issue which has been con-stantly one of the most interesting parts of the case-law and the development of the gen-eral doctrines of human rights law, namely, the limitation clauses related to Articles 8-11 of the Convention (e.g. freedom of expression and the right to respect for private and family life).
Ihmisoikeussopimuksessa rajoituslausekkeita on mm. sananvapautta ja yksityis- ja perhe-elämän suojaa koskevien sopimusmääräysten yhteydessä.
It is an instrument covering an area with a population of some 800 million.
Kyse on yleiseurooppalaisesta ihmisoikeussopimuksesta, joka koskee 44 valtiota ja lähes 800 miljoonaa ihmistä eli melkein kaikki eurooppalaiset valtiot ovat liittyneet sopimukseen.
The second part of the limitation clause is the legitimate aim.
Rajoituksen hyväksyttävän perusteen määrittelemiseksi sopimusmääräyksessä on tyhjentävä luettelo.
The European Court of Human Rights as a Developer of the General Doctrines of Human Rights Law.
HL Jukka Viljasen väitöskirjatutkimus käsittelee Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen toimintaa Euroopan ihmisoikeussopimuksen tulkitsijana ja ihmisoikeuksien yleisten oppien kehittäjänä.
One of the most controversial ar-eas of recent case-law has been the right to respect for family and taking children into pub-lic care.
Hankalimmat ratkaisut liittyvät lasten huostaanottotilanteisiin tai ulkomaalaisten oikeuksia koskeviin tapauksiin.
There has to be a basis in domestic law for the restriction, the law has to be accessible and it must be foreseeable.
Niissä asetetaan kolme ehtoa, joiden pitää täyttyä, jotta julkisen vallan puuttuminen sopimuksen turvaamaan oikeuteen olisi sallittua: rajoituksen tulee olla lainmukainen, sillä pitää olla hyväksyttävä peruste ja rajoituksen pitää olla välttämätön demokraattisessa yhteiskunnassa.
The necessity test is the most regularly tested requirement of a limitation clause in Euro-pean jurisprudence.
edellyttävät ihmisoikeustuomioistuimelta tarkempaa rajoituksen testaamista.
The review of the European human rights system in its current mature state has been the main line of this research.
Vuonna 1995 toteutettu perusoikeusuudistus on vahvistanut tätä kehityssuuntaa.
The principle idea of the lawfulness requirement is clear and simple in every context: the quality of law is satisfactory if it safeguards an individual against abuse of power and arbi-trary actions.
Niiden tulee olla täsmällisiä ja tarkkarajaisia, jotta yksilö voi tietää toimiensa seuraukset ja toisaalta viranomaisten vallan väärinkäyttö voidaan estää.
The Court has to construe its interpretation to be in compliance with the object and purpose of the Convention as an instrument for the protection of individual hu-man beings and its application to make its safeguards practical and effective.
Sopimusta on tulkittava tämän päivän valossa ja ihmisoikeustuomioistuimen tulkinnalle on luonteenomaista dynaamisuus.
The European Court of Human Rights in Strasbourg is the main interpretative authority and responsible for supervising the human rights obligations of 44 States.
Ihmisoikeustuomioistuimen tärkein lähtökohta on Euroopan ihmisoikeussopimuksen asema yksilöiden ihmisoikeuksia suojaavana kansainvälisenä sopimuksena.
The doubts of the Court in this issue are of-ten combined with the review of the necessity requirement and the problems are only found by reading between the lines of the decisions.
Monimutkaiseksi välttämättömyyden testaamisen tekevät punnintaan liittyvät lukuisat muuttujat, joiden vaikutusta osana kokonaisharkintaa ei ole helposti määriteltävissä.
The case-law in this regard is quite clear; democracy can be seen as an in-built precondition of the whole Convention system.
Ensisijainen vastuu ihmisoikeuksien turvaamisesta on jäsenvaltioilla, mutta olennaista koko järjestelmän kannalta on, että ihmisoikeustuomioistuimen keskeinen asema sopimuksen tulkitsijana säilyy.
One solution to this development is to introduce guiding principles and so make the criteria used more transparent and thus more easily applied generally not just in the context of a particular case.
Olennaista on erilaisten tulkintaperiaatteiden määritteleminen siten, että ne takaavat sopimuksen mahdollisimman hyvän soveltamisen kansallisella tasolla.
The continuum approach makes the necessity case-law more comprehensible.
Ratkaisukäytännön ymmärtämistä auttaa tapausten hahmottaminen jatkumoina eli kontinuumeina.
The assumption that the national au-thorities have acted in good faith should not be taken for granted; it should be tested be-fore the Court.
Vaikka valtiolle myönnetään varsin laaja harkintamarginaali näissä kysymyksissä, tämä ei tarkoita, että ihmisoikeustuomioistuin ei voisi puuttua kansallisten viranomaisten arvioon käytetyistä keinoista.
The Court has itself referred to democ-racy as a fundamental feature of the European public order.
Ihmisoikeustuomioistuimesta on kehittynyt merkittävä tekijä ihmisoikeuksien turvaajana.
The case-law under the right to respect for family life (Article 8) raises the fundamental problems related to a casuistic approach to the surface.
Strasbourgin tuomioistuimen toimintaa leimaa toisaalta toimiminen auktoritatiivisena tulkitsijana ja toisaalta pyrkimys varovaiseen ratkaisutoimintaan ja subsidiaariseen rooliin suhteessa kansallisiin toimijoihin.
In general three main parts of the general doctrines related to lawfulness requirement and the precision of legislation could be identified.
Lainmukaisuus asettaa laadullisia kriteereitä säädöksille.
There should be a definition of the people who are influenced by the measure impugned.
Niiden on pyrittävä korjaamaan tuomiossa todettu loukkaus, joskin valtio voi valita korjaamisen keinot.
These continuums are either related to the substantive issue or the specific interpretative principle.
Tulkintaratkaisujen sovellettavuuteen ja yleistettävyyteen liittyy ongelmia.
The study has endeavoured to find answers to questions related to the developer side of the Court.
Ihmisoikeussopimuksen tulkinta on luonteeltaan dynaamista Tutkimuksessa arvioidaan ihmisoikeustuomioistuimen roolia nykyisessä kehitysvaiheessa.
A human being´s capacity of action consists of ethical, moral, physical, psychological and social factors.
Ihmisen toimintakyky koostuu eettisistä, moraalisista, fyysisistä, psyykkisistä ja sosiaalisista osatekijöistä.
These issues are considered strange, inappropriate in a school context, or simply hard to understand.
Asiat koetaan vieraiksi, koulukontekstiin sopimattomiksi tai vaikeiksi ymmärtää.
The social processes, i.e. the teacher students´ relation to themselves as individuals capable of action among fellow individuals, are mainly connected with life and work in classrooms in the practice school, but also with work in other parts of the teacher education programme together with other actors.
Sosiaaliset prosessit eli suhde itseen toimintakykyisenä yksilönä muiden joukossa liittyvät pääsääntöisesti harjoittelukoulussa olemiseen ja toimimiseen luokassa, mutta myös työskentelyyn muissa opettajaopinnoissa yhdessä muiden toimijoiden kanssa.
The research draws attention to the fact that a teacher student´s personal memories of the school years do not suffice to provide an extensive picture of the teaching profession.
Tutkimuksesta käy ilmi, että omat koulumuistot eivät vielä riitä antamaan kattavaa kuvaa opettajan työstä.
The research is a qualitative, hermeneutical and heuristic study of the bricolage type, made up of four separate materials: a learning narrative, a supervision narrative, videotaped observation of teaching practice in a classroom with a subsequent interview carried out using the simulated recall method.
Tutkimus on kvalitatiivinen, hermeneuttinen ja heuristinen bricolage-tutkimus, joka koostuu neljästä erillisestä aineistosta: oppimistarina, ohjaustarina, harjoitustunnin observointi ja tuntia pitäneen opiskelijan haastattelu observoinnin jälkeen.
Some of these factors arise from the upbringing people receive, with a direct relation to the relevant autobiographical processes, while others can be influenced by education.
Osa näistä on kasvatuksen tulosta ja liittyy autobiografisiin prosesseihin, osaan taas koulutuksella on mahdollista vaikuttaa.
In conclusion, this research project presents both theoretical conceptions and practical tools for improving pre-service and in-service teacher education.
Tutkimus antaa praktisia ja teoreettisia työkaluja opettajan perus- ja täydennyskoulutuksen kehittämiseen.
The shift from a student to a teacher is, however, not a straightforward one, nor does it exclude actual pain.
Opettajaopintojen aikana position vaihtuminen opiskelijasta opettajaksi ei ole kivuton ja suoraviivainen prosessi.
More attention should be paid to interaction between teacher students, supervising teachers and pupils, not to the mastery of the subject matter and performance.
Hallinnan ja suoriutumisen sijaan vuorovaikutukseen opettajaopiskelijoiden, ohjaavien opettajien ja oppilaiden välillä tulisi kiinnittää huomiota.
A total of 121 prospective teachers took part in this research project during three academic years 2005 through 2008.
Tutkimukseen osallistui Tampereen yliopiston opettajankoulutuslaitoksella aineenopettajan pedagogisia opintoja matemaattisissa aineissa tekevät opiskelijat kolmelta lukuvuodelta (vuosina 2005-2008).
Obviously, there is no proper experience of participation in the school and education community, and uncertainty about one´s personal aptitude and, indeed, willingness to continue in the teaching profession arises.
Osallisuuden kokemus osana koulu- ja kasvatusyhteisöä jää puolitiehen, ja epävarmuus omasta soveltuvuudesta ja halusta jäädä opettajaksi herää, jos opettajaopinnot jäävät suorittamisen tasolle ja niiden syvempi merkitys ei avaudu.
This research project examines and describes the subject teacher student´s action and learning processes in the teacher education programme.
Tutkimus on ainedidaktinen opettajakoulutustutkimus, jossa kuvataan ja tarkastellaan aineenopettajaopiskelijan (matemaattiset aineet) toimintaa ja oppimisprosesseja opettajaopintojen aikana.
The research is a qualitative one.
Opettajan ammatti on eettinen ammatti.
Throughout the teacher education programme, reflective practices (e.g. work on portfolios) ensure that the autobiographical processes are included.
Reflektiiviset käytänteet (esim. portfoliotyöskentely), joiden tarkoitus on tukea autobiografisia prosesseja, ovat hyvin läsnä opintojen aikana, mutta ilman ohjausta ne ovat suoritus muiden joukossa.
A great many students do not engage in in-depth examination of cultural and societal processes, which results in a failure in gaining an awareness of - and conducting an analysis of - the more extensive role of education in society as well as the teacher´s role as a supporter of individual pupils´ learning processes.
Tämä näkyy siten, että koulutuksen laajempaa merkitystä yhteiskunnassa ja opettajan roolia yksittäisten oppilaiden oppimisprosessin tukijana ei ehditä jäsentää.