natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some strong interpretations between the music of regular- and fighting situations could be made: these two situations seem to use musical expressions that are the opposite extremes, such as long notes – short notes, fast tempo – slow tempo.
Pelin sijaintikohtaisten musiikkien ja taistelutilanteiden musiikkien välillä pystyttiin tekemään vahvoja päätelmiä siitä, että näiden kahden eri pelitilanteen musiikeissa käytetään ensisijaisesti vastakkaisia ilmaisullisia äärirajoja, kuten esimerkiksi pitkät nuotit – terävät nuotit, hidas tempo – nopea tempo.
Analysis was limited to a certain big zone in the game that is important to the game's main plot, and to two different gaming situations, with which I divided the musics in to "regular situations" and "fighting situations".
Analyysi oli rajattu erääseen pelin juonen kannalta tärkeään, suureen pelialueeseen ja kahteen eri pelitilanteeseen, joiden avulla jaottelin musiikit sijaintikohtaisiin musiikkeihin ja taistelumusiikkeihin.
As the units of analysis I used different musical terms that are used to portray articulations, dynamics and speed in music, as well as different types of musical transitions that are used in digital games.
Analyysiyksikköinä käytin erilaisia musiikin teorian mukaisia esitystapoihin, artikulaatioihin, dynamiikkaan ja esitysnopeuteen liittyviä termejä sekä erilaisia digitaalisten pelien musiikin siirtymä- ja vaihtelevuusluokkia.
With these it can be explained, why the music raises emotions, and why different game situations have the kind of music that they have, and why they fit to them so well.
Näiden avulla musiikin eri elementit voitiin rinnastaa elämisen ja kehon toimintoihin, mikä osaltaan selittää musiikin luomat tunnemerkitykset ja sen, miksi eri pelitilanteisiin on tehty tietynlaista musiikkia, ja miksi ne sopivat niihin niin hyvin.
The musical emotional meanings, appropriate for different game events, seem to form only when many types of musical expressions, which can all be connected to one particular vitality affect, are used simultaneously in a music track.
Eri pelitilanteisiin sopivat tunnemerkitykset näyttäisivät syntyvän musiikeissa vasta silloin, kun musiikissa yhdistyy samanaikaisesti useampi ilmaisutapa, jotka voidaan rinnastaa yhteen ja samaan vitaaliaffektin laatuun.
The interviews were conducted twice; first in 2012 and then again in 2014.
Haastattelut tehtiin kahteen otteeseen vuosien 2012 ja 2014 aikana.
The current educational choices for them are limited and insufficient.
Nykyinen koulutustarjonta on kapea ja riittämätön.
Three main research questions were set for the study.
Tutkimukselle asetettiin kolme pääkysymystä.
First of all, the location was important: the school should be nearby so that they could attend school from home.
Tärkeää oli sijainti: koulun tulisi olla lähellä niin, että opiskelu onnistuisi kotoa käsin.
These opportunities also reflect on their well-being and quality of life.
Toimintamahdollisuudet heijastuvat myös hyvinvointiin ja elämänlaatuun.
The differences vary locally at different education levels and fields of education.
Erot näkyvät paikkakuntakohtaisesti eri koulutusasteilla ja koulutusaloille pääsyssä.
The methodological approach was the narrative research approach.
Tutkimuksen metodologisena lähestymistapana oli narratiivinen tutkimusote.
It was specified through three sub questions: (1) What is the connection between basic education and the following vocational education?
Sille asetettiin kolme alakysymystä: 1) Miten peruskouluaika on yhteydessä jatko-opintoihin?
Therefore, their attitudes toward studying were mainly positive.
Siten kehitysvammaisten nuorten suhtautuminen opiskeluun oli pääosin myönteistä.
It contributes to the discussion about participation, educational equality, and equality in general.
Tutkimus nivoutuu keskusteluun osallisuudesta, koulutuksellisesta tasa-arvosta ja yhdenvertaisuudesta.
Plain languages was used in the interviews.
Nuorten haastattelujen tukena käytettiin selkokieltä.
The study showed how important it is to develop education, that can be adjusted according to individual students’ needs, and that aims at actual employment or at providing meaningful doing to the youth, whose primary goals and strengths are not in academic skills.
Tutkimus osoitti, kuinka tärkeää on kehittää sellaista yksilöllisten tarpeiden mukaan muuntuvaa koulutusta, jonka tavoitteena on nuorten, joiden ensisijaiset tavoitteet ja vahvuudet eivät ole akateemisen tiedon hankinnassa, joko todellinen työllistyminen tai mielekäs tekeminen.
The study showed the need for critically analyzing the current state of vocational education and vocational special education.
Tutkimus haastaa tarkastelemaan ammatillisen koulutuksen ja ammatillisen erityisopetuksen nykytilaa.
The study represents disabilities research as a part of research in the science of education and social sciences.
Tutkimus kuuluu vammaistutkimukseen osana kasvatustieteellistä ja yhteiskuntatieteellistä tutkimusta.
It introduced actual possibilities how to raise and strengthen the active citizenship and societal participation of the youth with mental disabilities.
Se tuo esiin todellisia mahdollisuuksia kasvattaa ja vahvistaa erityisesti kehitysvammaisia nuoria kansalaisuuteen ja yhteiskunnalliseen osallisuuteen.
In Finland, every young person has the right to vocational education after compulsory education.
Suomessa kaikilla perusopetuksensa päättävillä nuorilla on oikeus toisen asteen koulutukseen.
The narrative analysis produced three different study paths: a fluent study path, a winding study path, and an interrupted study path.
Narratiivisen analyysin perusteella tuloksista jäsentyi kolme erilaista koulutuspolkua: sujuva, mutkainen ja keskeytynyt koulupolku.
The main theory applied in this study was Martha Nussbaum’s capabilities approach theory that supports the qualifications and abilities to develop and learn in people with mental disabilities.
Ydinteoriaksi valittiin Martha Nussbaumin toimintamahdollisuusteoria (capabilities approach), joka kuvaa kehitysvammaisten edellytyksiä ja kykyä kehittyä ja oppia.
The research participants were 14 youngsters with diagnosed mental disabilities and their parents.
Tutkimushenkilöinä oli 14 kehitysvammaiseksi diagnosoitua nuorta ja heidän huoltajansa.
Adjustment problems and fear of the forthcoming studies were also mentioned.
Sopeutumisen haasteet ja pelko tulevasta olivat myös osa kehitysvammaisten tuntemuksia.
The theoretical framework of the study introduced disability research and the multidimensional nature of the concepts of disabilities and mental disabilities.
Tutkimuksen teoreettisena taustana selvitettiin vammaistutkimusta sekä vammaisuuden ja kehitysvammaisuuden käsitteen moniulotteisuutta.
and (3) How do they proceed with their vocational studies?
ja 3) Miten jatko-opinnoissa edetään?
Some of the youth perceived the transition to vocational education threatening and scary, as they doubted their coping.
Joillekin jatko-opintoihin siirtyminen näyttäytyi uhkaavana ja pelottavana, ja omaa selviytymistä epäiltiin.
For many of these youngsters, the transition to the vocational education appeared as a turning point that required also social skills and various practical life skills.
Siirtyminen toiselle asteelle näyttäytyi usean mielissä taitekohtana, jossa tarvitaan tiedon lisäksi myös sosiaalisia ja käytännön taitoja.
Another main theoretical viewpoint in this study was the phenomenon of transition between basic education and upper secondary education especially among students with mental disabilities and considering the support, they need during the transition.
Toisena teoreettisena alueena tarkasteltiin siirtymävaihetta keskittyen erityisesti kehitysvammaisten siirtymää toisen asteen koulutukseen sekä sen edellyttämää tukea.
A good study place was described as a combination of many features.
Hyvä jatko-opiskelupaikka muodostui nuorten mielestä monista tekijöistä.
This study focused on vocational education after compulsory education, among the youth with mental disabilities in North-Finland.
Tämä tutkimus käsitteli kehitysvammaisten nuorten perusopetuksen jälkeisiä jatko-opintoja Pohjois-Suomessa.
In addition, the youth with mental disabilities appreciated the company of peers with similar disabilities, their teachers’ support, and versatile learning in general.
Edelleen he arvostivat samanlaisten ikätovereiden seuraa, tukea antavia opettajia sekä ylipäänsä monipuolista oppimista.
, (2) How do the youth apply for the vocational education?
2) Miten jatko-opintoihin hakeudutaan?
The first research question focused on the youth’s study paths after compulsory education as described by themselves and their parents.
Ensimmäisessä tutkimuskysymyksessä selvitettiin sitä, miten ammatillinen jatko-opintopolku rakentuu kehitysvammaisten nuorten ja heidän vanhempiensa kertomana.
However compared to their peers, the youth with mental disabilities do not have equal opportunities to attend vocational education.
Kehitysvammaisten nuorten pääsy perusopetuksen jälkeiseen koulutukseen ei kuitenkaan toteudu kaikilta osin yhdenvertaisesti muihin ikätovereihin verrattuna.
The narratives showed that time in basic education had been mainly pleasant among the youth.
Tutkimustuloksina ja kehitysvammaisten narratiiveissa tuli ilmi, kuinka peruskouluaika oli jäänyt monelle mukavaksi muistoksi.
The data were collected by personally interviewing the youth and by collecting their parents’ written descriptions about their children’s study paths.
Tiedonhankintatapoina olivat nuorten yksilöhaastattelut sekä heidän huoltajiensa kertomukset nuoren koulutuspoluista.
For some of the research participants, support and guidance were crucial, as well as the opportunity to meet new people.
Osa nuorista koki saamansa valmennuksen ja tuen ratkaisevana.
The second research question focused on the meaning of vocational education in the lives of the youth with mental disabilities.
Toisena tutkimuskysymyksenä tarkasteltiin, millaisia merkityksiä jatko-opinnoilla on nuorten kertomana.
The third research question asked the features of a good vocational education institution as described by the youth with mental disabilities.
Kolmanneksi kysyttiin, mistä tekijöistä nuorten mielestä muodostuu hyvä jatko-opiskelupaikka.
Results of this research projects indicate that glass is perceived as breakable but valuable material.
Käyttäjätestin tuloksina saatiin mm., että lasi koettiin särkyvänä, mutta arvokkaana materiaalina.
Material of this Master’s these are part of Naked Approach research project that are funded by Tekes.
Pro gradussa saatuja tuloksia hyödynnetään Naked Approach tutkimusprojektissa, jonka rahoittajana toimii Tekes.
The thesis introduces an alternative material for traditional user interface and user experience design, glass, which could be used as part of the interaction design with a physical user interface.
Tutkielmassa esitellään vaihtoehtoinen materiaali ja kartoitetaan käyttäjäkokemusta materiaalin, lasin, käyttämisestä vuorovaikutussuunnittelussa ja fyysisissä käyttöliittymissä.
This Master’s thesis is qualitative research case where main goal is to explore the user experience when interacting with a tangible material.
Tämä Pro gradu -tutkielma on laadullinen tapaustutkimus, jossa pyritään selvittämään käyttäjän kokemus materiaalista.
Observation and inquiries were used as means for studying what people thought of the materials and their potential use as alternatives for tangible user interface design.
Käyttäjätestin aikana suoritetun observoinnin ja kyselyjen avulla tutkittiin, millaisen kuvan erilaisen materiaalin tunnusta periteisen käyttöliittymän maailmassa käyttäjä sai.
During the user test, participants tried the interaction with glass objects in different tasks.
Käyttäjätestissä osallistujat kokeilivat vuorovaikutusta lasiesineiden kanssa ja arvioivat käyttäjäkokemusta.
Glass gives the interaction new but still familiar materiality, and challenges the uses and meanings associated with conventional interaction design.
Haastavana materiaalina lasi antaa oman leimansa vuorovaikutukselle, mutta tuo omat vaikeutensa vuorovaikutussuunnitteluun.
In this thesis, glass prototypes were made by traditional glass techniques, and 3D printed plastic versions of those were created for user testing.
Lisäksi valmistetaan 3D -printtaamalla kappaleita, joita käytetään vertailussa mukana.
These probes were used as comparative materials when investigating the user experience.
Materiaalin tuntu vuorovaikutuksessa – tapaustutkimus lasin luomasta käyttäjäkokemuksesta
This case study is implemented with qualitative research method by using content analysis.
Tutkielma on tehty tapaustutkimuksena kvalitatiivisella tutkimusmenetelmällä sisällönanalyysiä apuna käyttäen.
This research concentrates especially on the utilization of sociocultural principles.
Näistä periaatteista tutkielmassa on käyty läpi etenkin sosiokulttuuristen periaatteiden hyödynnettävyyttä.
The results of this study show that especially with help of sociocultural principles, it is easier to focus on customers in product development processes.
Kävi ilmi, että erityisesti sosiokulttuuristen periaatteiden avulla tuotekehityksessä on helpompi keskittyä asiakkaisiin.
These benefits can be seen as higher profits, better image, improved competitive advantage and increased co-operation volumes between businesses.
Toisaalta hyötyjä voidaan saada tuotekehityksessä lisääntyvän kaupankäynnin, paremman imagon sekä kilpailuedun ja enenevän yritysyhteistyön kautta.
The findings of this research also indicate that these principles can be utilized in product development by hiring better educated guides and by improving the measurements of services according to the demand and destination.
Näitä periaatteita voidaan hyödyntää tuotekehityksessä mm. paremmin tehtäväänsä koulutettujen oppaiden avulla sekä mitoittamalla paremmin palveluja kysynnän ja kohteen mukaan.
The data of this thesis is based on these ten interviews made anonymously.
Anonyymeja haastateltavia oli tutkielmassa mukana kymmenen.
Other aim is to find out how tourism products can be produced in more sustainable and quality driven manner with the help of these principles particularly in nature tourism companies in Pyhä−Luosto area.
Tutkielmassa on tarkoitus selvittää miten matkailutuotteita voi tuottaa kestävimmiksi ja laadukkaammiksi lähinnä luontomatkailuyrityksissä Pyhä−Luoston alueella Metsähallituksen kestävän luontomatkailun periaatteiden avulla.
Due to the benefits of implementation of these principles, the quality of a tourism product can be improved through product development.
Metsähallituksen kestävän luontomatkailun periaatteet voivat kohentaa matkailutuotteen laatua tuotekehityksessä siitä saatujen hyötyjen vuoksi.
Sociocultural principles for sustainable nature tourism in protected areas administrated by Metsähallitus were utilized in quite comprehensive manner in product development processes of these Pyhä−Luosto area actors.
Pyhä−Luoston alueen toimijat hyödynsivät Metsähallituksen kestävän luontomatkailun sosiokulttuurisia periaatteita melko kattavasti tuotekehityksessä.
The target of this theory guided content analysis was a semistructured interview to nature tourism entrepreneurs and other actors in Pyhä−Luosto area.
Sisällönanalyysin kohteena on ollut Pyhä−Luoston alueen luontomatkailuyrittäjille ja muille toimijoille tehty teemahaastattelu, josta tutkielmani aineisto koostuu.
As a result of this research it can be argued that Pyhä−Luosto area entrepreneurs and other actors can achieve benefits for the sake of nature conversation and protection when implementing these principles during product development processes.
Tutkielman tuloksena oli, että periaatteista saadaan hyötyä alueen toimijoiden tuotekehityksessä luonnonsuojelun ja varjelun kannalta.
Sustainable Nature Tourism Directions in Product Development: a Case Study of Actors in Pyhä−Luosto Area This thesis focuses on how general principles for sustainable nature tourism in protected areas administrated by Metsähallitus can be utilized in product development processes of actors in Pyhä−Luosto area.
Tutkin Pro gradu -tutkielmassani Metsähallituksen kestävän luontomatkailun periaatteiden hyödynnettävyyttä Pyhä−Luoston alueen toimijoiden tuotekehityksessä.
The research method is qualitative and arts-based.
Tutkimusmenetelmä on laadullinen ja taideperustainen.
How is picture knowledge in the context of research?
Miten kuva on tietoa tutkimuksen kontekstissa?
This thesis includes an artistic part, Of this hybrid form -exhibit, that has been publicly on display in the gallery Hämärä at the Faculty of Arts and Design of University of Lapland between 4.10.2016 and 20.10.2016.
Tutkielmaan kuuluu taiteellinen osio, Of this hybrid form -näyttely, joka on ollut julkisesti esillä Lapin yliopiston Taiteiden tiedekunnan galleria Hämärässä ajalla 4.10.-20.10.2016.
The research questions are as follows: In what kind of representative and argumentative ways does picture produce and construe knowledge?
Tutkielman tutkimuskysymykset ovat seuraavat: Millaisin representatiivisin ja argumentoivin keinoin kuva tuottaa ja jäsentää tietoa?
Picture can however be considered through surrealism accented thinking that doesn’t chain picture to the boundaries of our known reality even in the context of research.
Kuvaa voi kuitenkin pyrkiä surrealismin sävyttämän ajattelun kautta lähestymään tavalla, joka ei kahlitse kuvaa tutkimuksenkaan kontekstissa tuntemiimme todellisuuden rajoihin.
The research material consists of two doctoral dissertations: Mervi Autti’s Etsimessä neitikulttuuri.
Aineistona tutkielmassa toimivat kaksi väitöskirjaa: Mervi Auttin Etsimessä neitikulttuuri.
The purpose of this Master’s Thesis is to reflect on the role of picture in research.
Tämän tutkielman tarkoituksena on tarkastella kuvan roolia tutkimuksessa.
The research material is analysed through representation analysis.
Aineistoteosten analyysimallina toimii representaatioanalyysi.
How does the knowledge of picture represent?
Miten kuvan tieto representoituu?
The artistic part functions also as an analysis of the research material by the means of art. Based on this thesis, picture and it’s role in research is controlled by different kinds of traditions of scientific positivism, that are not easily questioned.
Tutkielman perusteella kuvaa ja sen roolia tutkimuksessa hallitsevat monenlaiset tieteellisen positivismin perinteet, joita ei ole yksinkertaista kyseenalaistaa.
The visual and textual content of the research material are interpreted in this study, although picture’s role in forming knowledge remains as the centre of attention.
Tutkielmassa tulkitaan aineistoteosten kuvallista ja ja sanallista sisältöä kokonaisuuksina, mutta keskittyen erityisesti kuvan merkitykseen tiedon muodostumisessa.
Our experience of what we can and can’t consider true is condensed in picture and representation.
Kuvassa ja representaatiossa tiivistyy pitkälti se, mitä koemme ja mitä emme koe voivamme pitää totena
Thirty-five student teachers and 14 supervisors participated in the study.
35 luokanopettajaopiskelijaa ja 14 ohjaajaa osallistuivat tutkimukseen.
Video usage required student-centeredness, which challenged the supervisors to consider their own role from a new angle.
Video edellytti opiskelijalähtöisyyttä mikä haastoi ohjaajat tarkastelemaan omaa rooliaan uudesta näkökulmasta.
It is against this backdrop that we can realistically bear testimony to research-based teacher education that promotes the integration of theory, practice and research in student teachers’ professional development process.
Näin voimme puhua aidosti tutkimusperustaisesta opettajankoulutuksesta, joka tukee teorian, käytännön ja tutkimuksen integroitumista opiskelijoiden ammatillisen kehittymisen prosessissa.
The data from the sub-studies were analysed using qualitative thematic analysis methods, with Sub-studies II and III also employing phenomenographic analysis methods.
Hyödynsin tutkimusaineiston analyysissa laadullisia temaattisen analyysin menetelmiä, toisessa ja kolmannessa osatutkimuksessa lisäksi fenomenografisia menetelmiä.
The data were collected by analysing the pedagogical portfolios of 13 student teachers.
Aineistona käytin 13 opiskelijan pedagogisia portfolioita.
The results of the study showed that the process of developing and applying VEO to the context of the primary school teacher education programme was complex and time-consuming.
Tutkimustulosten mukaan prosessi, jossa VEO-videosovelluksen käyttöä kehitetään ja sovelletaan luokanopettajakoulutuksen kontekstiin, on monitahoinen ja aikaa vievä.
The holistic model of learning and guiding reflection developed in this study widens the theoretical basis of teacher education and can work as a practical reflection guide for student teachers and supervisors.
Tutkimuksen tuloksena kehitetty holistinen reflektion oppimisen ja ohjauksen malli laajentaa opettajankoulutuksen teoreettista perustaa ja voi toimia yhtenä ohjaavana reflektiotyökaluna opiskelijoille ja ohjaajille.
Reflection through VEO benefited the student teachers in their ability to reflect on their teaching, both on their own and with their peer students.
Reflektointi videosovelluksen avulla edisti opiskelijoiden kykyä reflektoida omaa opetustaan yksin ja yhdessä vertaisopiskelijoiden kanssa.
The data consisted of individual or focus group interviews with eight student teachers and nine supervisors and supervisory discussions with seven student teachers and four supervisors.
Aineistona käytin kymmenen luokanopettajaopiskelijan ja yhdeksän ohjaajan ryhmä/yksilöhaastatteluja sekä seitsemän opiskelijan ja neljän ohjaajan ohjauskeskusteluja.
Negative attitudes were affected by a lack of prior experience with video technologies and the disciplinary changes that video usage implied for the aims of supervision and the roles of the supervisor and student teachers.
Negatiivista asennetta selitti osaltaan vähäinen aikaisempi kokemus videoteknologioiden käytöstä sekä muutokset, joita videon hyödyntäminen aiheutti ohjauksen tavoitteille ja opiskelijoiden ja ohjaajien rooleille.
In the third sub-study, I explored how meaning-oriented reflection could be enhanced through video by using the video-enhanced reflection procedure during one practicum period.
Kolmannessa osatutkimuksessa selvitin, miten merkitysorientoitunutta reflektiota voidaan edistää videon avulla hyödyntämällä videointiin perustuvaa reflektiomallia.
The aim of this study was to investigate the ways in which the video application VEO (video enhanced observation) could be used as part of reflective practice in the primary school teacher education programme at the University of Lapland.
Tutkimukseni tarkoituksena oli selvittää, miten VEO-videosovellusta (video enhanced observation) voidaan käyttää osana luokanopettajakoulutuksen reflektiivistä käytäntöä.
In the second sub-study, I investigated how the student teachers used the VEO app for their professional development during one practicum period, the applicability of the VEO app for supervision and the student teachers’ and supervisors’ thoughts about the use of the VEO app as part of future reflective practice.
Toisessa osatutkimuksessa selvitin, miten luokanopettajaopiskelijat käyttivät VEO-videosovellusta ammatillisessa kehittymisessään yhden harjoittelujakson aikana, miten sovellus toimi harjoittelun ohjauksessa sekä opiskelijoiden ja ohjaajien näkemyksiä sovelluksen käytöstä osana reflektiivistä käytäntöä.
This sub-study formed the basis of the two remaining substudies in the dissertation.
Ensimmäinen osatutkimus, joka kuului tutkimuksen kontekstiin, muodosti perustan kahdelle muulle osatutkimukselle.
The data consisted of individual or focus group interviews with 11 student teachers and nine supervisors, video diaries from three student teachers and a piece f reflective writing from one student teacher.
Aineisto muodostui 12 luokanopettajaopiskelijan ja yhdeksän ohjaajan ryhmä/yksilöhaastatteluista, kolmen luokanopettajaopiskelijan videopäiväkirjoista ja yhden opiskelijan kirjoitelmasta.
There is a need to pay closer attention to the ways of promoting student teachers’ critical reflection skills through video.
Tulokset osoittavat, että jatkossa on tarpeen kiinnittää enemmän huomiota opiskelijoiden kriittisten reflektiotaitojen tukemiseen videon avulla.