natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Low math achievement predicted higher math anxiety, but in the end mathematical self-concept turned out to be a stronger predictor for math-anxiety.
Matematiikassa heikosti menestyminen ennusti voimakkaasti matematiikka-ahdistusta, mutta matemaattinen minäkäsitys osoittautui osaamista tärkeämmäksi tekijäksi matematiikka-ahdistuksen ennustajana.
Objectives: Mathematical skills are important in the age of rapid technological development.
Tavoitteet: Matemaattiset taidot ovat kiistatta tärkeitä teknistyneessä yhteiskunnassa, mutta matemaattisten tehtävien kohtaaminen arjessa tai koulutuksessa aiheuttaa monille ahdistuneisuutta.
Students with positive mathematical self- concept experienced anxiety as well if the parents considered math to be valuable and important, but not as strongly as their more negative peers.
Ne oppilaat, joilla oli negatiivinen matemaattinen minäkäsitys, kokivat voimakkaampaa matematiikka-ahdistusta vanhempien matematiikan arvostuksen myötä verrattuna niihin oppilaisiin, joilla oli positiivisempi käsitys omasta matemaattisesta kyvykkyydestään.
Perceived parental attitudes, mathematical self-concept and math anxiety were assessed by self-report questionnaire including several items concerning each variable.
Matemaattista osaamista mitattiin soveltavia taitoja vaativilla tehtävillä, vanhempien arvostus, matemaattinen minäkäsitys ja matematiikka-ahdistus selvitettiin oppilaiden itsearviolla erilaisten väittämäkysymysten avulla.
In February 2016 alltogether 148 people answered to this questionnare, 88 of them were male, 58 of them were female.
Helmikuussa 2016 kyselyyn vastasi 148 Mensan jäsentä, joista 58 oli naisia ja 88 miehiä.
The data for this study was collected by digital questionnare, on Finland’s Mensa’s official Facebook-page and on their own web site.
Tutkimukseni toteutettiin sähköisellä kyselylomakkeella, joka julkaistiin Suomen Mensa ry:n virallisella Facebook-sivulla sekä yhdistyksen aktiivisella keskustelusivustolla.
Contrary to my hypothesis, women believed more strongly that knowledge is complex and women were more critical of knowledge’s reliance of authority.
Vastoin hypoteesiani naiset uskoivat miehiä vahvemmin tiedon kompleksisuuteen ja auktoriteetista riippumattomuuteen.
The youngest ones of my target group had more naive beliefs about the simplicity of knowledge, than older answerers had.
Nuorin vastaajaryhmä osoitti myös naiivimpia uskomuksia tiedon yksiselitteisyydestä, kuin vanhemmat vastaajat.
Mensa Finland ry members epistemological beliefs about learning
Suomen Mensa ry:n jäsenten oppimiseen liittyvät epistemologiset uskomukset
Previous studies have shown, that these sophisticated beliefs about learning correlate with school achievements and higher level thinking.
Aikaisempien tutkimustulosten valossa kasvunajattelumallin mukaiset epistemologiset uskomukset oppimisesta ovat yhteydessä koulumenestykseen sekä korkeamman tason mukaiseen ajatteluun.
I’m also investigating does person’s sex, educational backround, age or the time they’ve been Mensa’s members affect these epistemological beliefs about learning.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin myös, vaikuttivatko vastaajan ikä, koulutustaso, sukupuoli, Mensan jäsenyyden kesto tai kandidaatin tutkielmassani esille nousseet saman kohderyhmän älykkyyteen liittyvät uskomukset näihin oppimiseen liittyvien epistemologisten uskomusten tasoon.
They believed especially in taking effort in learning, which has correlated in previous studies with school achievements.
Etenkin oppimisen eteen nähtävään vaivaan ja käytettävään aikaan uskottiin vahvasti, mikä on aiemmissa tutkimuksissa ollut yhteydessä koulumenestykseen ja korkeamman tason mukaiseen ajatteluun ja päättelyyn.
Sophisticated beliefs about learning have an important role in school achievements but also in exceptional intelligence, and therefore it’s important that teachers and educators recognize and endorse their students epistemological beliefs.
Kasvunajattelumallin mukaiset epistemologiset uskomukset oppimisesta ovat koulumenestyksen lisäksi yhteydessä poikkeukselliseen älykkyyteen, eikä niiden roolia ja kehityksen tukemisen tärkeyttä koulupolun aikana voida vähätellä.
This study’s target group, the highly intelligence persons, were all official members of Finland’s Mensa and so their intelligence quotient must be over 130.
Tutkimukseni kohderyhmä, älyllisesti erittäin lahjakkaat ihmiset, muodostui Suomen Mensa ry:n virallisista jäsenistä.
The results of this study indicate that Mensa’s members represent usually growth model and have sophisticated beliefs about learning.
Tulokset osoittivat, että Mensan jäsenillä oli hypoteesini mukaiset, kasvunajattelumallia edustavat epistemologiset uskomukset liittyen oppimiseen.
I wanted to find out, if people with exceptionally high intelligence quotient represent so called sophisticated epistemological beliefs when it comes to learning and knowledge.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, millaisia oppimiseen liittyviä epistemologisia uskomuksia poikkeuksellisen älykkäillä ihmisillä, eli Suomen Mensa ry:n jäsenillä on. Tarkoituksena oli siis tarkastella, onko erittäin korkean älykkyysosamäärän omaavilla vastaajilla nähtävissä oppimista tukevia, kasvunajattelumallin mukaisia, "hienostuneita" uskomuksia oppimisen ja tiedon luonteesta.
The main goal of this study was to investigate what kinds of epistemological beliefs about learning Mensa’s members have.
Tutkimushypoteesini oli, että Mensan jäsenillä olisi nähtävissä kasvunajattelumallin mukaisia epistemologisia uskomuksia oppimisesta, eikä valituilla taustamuuttujilla olisi näihin vaikutusta.
The journal data were collected from Helsingin Sanomat between 1.1.2010-31.12.2016.
Lehtikirjoitukset keräsin Helsingin Sanomista aikaväliltä 1.1.2010-31.1.2016.
· How eating together is seen in Finland in the 2010s?
· Miten yhdessä syöminen nähdään 2010-luvun Suomessa?
Family ate together because it was practical.
Heidän lapsuudessaan yhdessä syötiin, koska se oli käytännöllistä.
· What kind of experiences older people have about eating together?
· Minkälaisia kokemuksia ikääntyneillä suomalaisilla on yhdessä syömisestä?
Eating together in the centenarian Finland
Yhdessä syöminen 100-vuotiaassa Suomessa
Research questions are: · What kind of eating together is has been in Finland´s 100 years of independence?
Tutkielman tutkimuskysymykset ovat: · Millaista yhdessä syöminen on ollut itsenäisen Suomen historian aikana?
The both datasets, the inter- views and written journal data, were analyzed with the qualitative content analysis.
Molempia aineistoja analysoitiin sisällönanalyysin avulla.
The discussion about disappearing includes also a longing for the past.
Sen katoamisesta ollaan huolissaan ja huoleen sisältyy kaipaus menneeseen.
The phenomenon of eating together has strong meaning nowadays: it was one of the main themes while Finland was celebrating 100 years in 2017.
Ilmiön merkit- tävyydestä kertoo se, että yhdessä syöminen oli yksi Suomen 100-vuotis juhlan teemoista vuonna 2017.
Results and conclusions: Interviewees had only a few memories about eating together in their childhood.
Haastateltavilla oli vain vähän muistoja lapsuuden yhdessä syö- misestä.
The main aim of this study is to find out, how of eating together is changed from the past to nowa- days and how it is seen in present day.
Tämän tutkielman tavoitteena on selvittää millaista yhdessä syöminen on Suomessa ollut ja miten yhdessä syöminen nähdään tänä päivänä.
Besides the wor- ries, there are new viewpoints, such as relaxing and getting people together to share the common meals.
Huolesta kuitenkin kumpuaa uusia näkökulmia yhdessä syömiseen, kuten rentous ja uudet tavat syödä yhdessä.
The data from newspaper articles reveals that eating together is comprehended as important, but endangered.
Lehtikirjoitukset paljastavat, että yhdessä syömistä pidetään tämän päivän Suomessa tär- keänä, mutta uhanalaisena.
There are only few previous studies about the history of eating together in Finland.
Vaikka yhdessä syömisestä puhutaan nykyään paljon, on tutkimustietoa suomalaisen yh- dessä syömisen historiasta varsin vähän.
However, work and hobbies challenged the possibilities of eating together.
Uudenlainen elämänrytmi, työt ja harrastukset, kuitenkin haastoi mahdolli- suuksia syödä yhdessä perheen kanssa.
When interviewers lived family life with their own children they were appreciated family meals and tried to eat together with family.
Perheellisinä haastateltavat olivat arvostaneet yhdessä syömistä, pitivät sitä tavoittelemisen arvoisena ja pyrkivät siihen.
Methods: The first dataset was collected through qualitative group interviews from six pen- sioners and the second dataset was collected from newspaper articles.
Tutkimusaineisto kerättiin ryhmähaastatteluilla ja lehtikirjoituksista.
Objectives: Eating together, commensalism, has lately been a common subject in a public conversation.
Yhdessä syöminen on ollut paljon esillä viimeaikaisessa julkisessa keskustelussa.
There are concerns about the disappearance of the habit of eating together.
Näkökulmaa leimaa huoli yhdessä syömisen vähenemisestä ja sen seurauksista.
Nowa- days, in older age, interviewees long for eating together.
Nyt ikääntyneinä yhdessä syömistä kaivattiin.
Data consists of field notes, interviews (n=23) and educational policy documents.
Aineisto koostuu kenttämuistiinpanojen lisäksi haastatteluista (n=23) sekä koulutuspoliittisista asiakirjoista.
This study is educational ethnography contextualized to the current educational policies (Troman, Jeffrey & Beach 2006).
Tutkimus on koulutuspoliittisesti kontekstualisoitua etnografista tutkimusta (Troman, Jeffrey & Beach 2006).
Also in spite of academic orientation young people with immigrant backgrounds have been guided to vocational schools instead of general schools - especially girls with immigrant back-grounds (e.g. Kurki 2008a & 2008b, Souto 2016, Kurki & Brunila 2014).
Aiemmissa tutkimuksissa on havaittu erityisesti maahanmuuttajataustaisten tyttöjen ohjaamista lähihoitajakoulutukseen lukiotoiveen sijaan (mm. Kurki 2008a & 2008b, Souto 2016, Kurki & Brunila 2014).
The study is part of EMED-research project.
Tutkimus on osa Helsingin yliopiston TYKE-tutkimushanketta.
In reality educational educational transitions constructs in relation to given counselling, Finnish language proficiency and in relation to structures of the school system and what seems realistic.
Todellisuudessa nuorten siirtymät rakentuivat suhteessa saatuun ohjaukseen, suomen kielen taitoon ja koulutusjärjestelmän rakenteiden asettamiin realiteetteihin.
The structure of Finnish school system, support practices and study counselling were important factors that affected student’s educational choice making.
Koulutusjärjestelmän rakenne, tarjolla oleva tuki sekä ohjaus olivat tärkeitä tekijöitä, jotka muovasi-vat sitä, mikä opiskelijalle näyttäytyi hänen koulutuspolullaan mahdolliselta.
The data for this study has been produced in one general upper secondary school and in one group of preparatory programme for general upper secondary education in the spring term of 2017.
Tutkimuksen aineisto on tuotettu pääkaupunkiseudulla sijaitsevassa lukiossa sekä lukioon valmentavassa koulutuksessa kevätlukukaudella 2017.
This study aims at producing fresh data and findings from the field about support practices and education of girls with immigrant backgrounds in the upper secondary school.
Tutkimuksen tavoitteena on tuottaa uutta tietoa toisen asteen tuen käytänteistä ja maahanmuuttajataustaisten tyttöjen opiskelusta akateemisesti orientoituneissa toisen asteen koulutuksissa.
Experiences of given counselling, need of support and language proficiency varied.
Nuorten tuen tarve, oh-jauskokemukset ja suomen kielen osaaminen vaihtelivat.
The current educational policy discourse highlights freedom of choice and possibilities.
Tämän päivän koulutuspolitiikka korostaa yksilön oman valinnan mahdollisuutta, joka kuului myös nuorten puheessa.
Ethnographic research on educational experiences of girls with immigrant background in general upper secondary education and in preparatory program for general upper secondary education
Etnografinen tutkimus maahanmuuttajataustaisten tyttöjen koulutuskokemuksista lukiossa ja lukioon valmentavassa koulutuksessa
The analytical interest is in the structural factors defining general upper secondary schools as well as in the everyday life and how people make sense of it.
Analyyttinen mielenkiinto kohdistui koulutusta määritteleviin rakenteellisiin tekijöihin sekä koulun arjessa muotoutuviin käytäntöihin ja kentän toimijoiden yksilöllisiin näkökulmiin ja ker-tomuksiin.
This master’s thesis focuses on the experiences of girls with immigrant background in general upper secondary school and preparatory programme for general upper secondary school focusing on foreign languages, support practices and study counselling.
Tämä pro gradu -tutkimus kohdistuu tarkastelemaan maahanmuuttajataustaisten tyttöjen koulutusko-kemuksia lukiossa ja lukioon valmentavassa koulutuksessa keskittyen vieraskielisyyteen, tukee sekä ohjaukseen.
Previous research suggest that students with im-migrant background apply for upper secondary schools with lower grades and have a higher probability of dropping out of education than the majority (eg.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet maahanmuuttajataustaisten nuorten hakeutuvan toiselle asteelle keskimääräistä heikommilla arvosanoilla ja keskeyttävän koulutuksen tai jäävän il-man toisen asteen opiskelupaikkaa kantaväestöä useammin (mm. Kilpi-Jakonen 2011, Valtiontalou-den tarkastusvirasto 2015).
Finnish education system and the current educational policy discourses creates the frame of reference for this study.
Taustoitan tutkimustani suomalai-sen koulutusjärjestelmän ja 2010-luvun koulutuspolitiikan kuvauksella.
A total of 157 kindergarten teachers and 136 nursery nurses responded to the survey.
Kyselyyn vastasi yhteensä 157 lastentarhanopettajaa ja 136 lastenhoitajaa.
Uncertainty is also caused by the historical roots of the day care.
Epävarmuutta aiheuttavat myös päivähoidon historialliset juuret ja niiden vaikutus tähän päivään.
The challenges of the teamwork were everyone does everything -working culture, lack of appreciation, lack of understanding, invisible expertise, and changes that come outside of the day-care centres.
Päiväkodin tiimityöskentelyyn liittyviä haasteita olivat kaikki tekevät kaikkea -työkulttuuri, arvostuksen puute, ymmärryksen puute, näkymätön osaaminen sekä päiväkodin ulkopuolelta tulevat muutokset.
In this study, I tried to clarify the present state of multi-professional teamwork in day-care centres through three research problems.
Tässä tutkimuksessa pyrin selventämään päiväkotien moniammatillisen tiimityöskentelyn nykytilaa kolmen tutkimuskysymyksen avulla.
In particular, the division of the work assignments created disagreements between the occupational groups.
Erityisesti työtehtävien jakaminen aiheuttavat ammattiryhmien välille erimielisyyksiä.
The research problems are: (1) How do the work assignments of the different occupational groups differ from each other in a multi-professional team?
Tutkimuskysymykset ovat: (1) Miten eri ammattiryhmien työtehtävät eroavat toisistaan moniammatillisessa tiimissä?
The data was collected through an open internet survey.
Tutkimuksen aineisto kerättiin avoimella internetkyselyllä.
Theory directed content analysis was used to clarify the meanings of the open questionnaire replies and to classify the content of the survey in the themes that summarize the research results.
Teoriaohjaavan sisällönanalyysin avulla selvitettiin kyselyaineiston avoimien vastausten merkityksiä ja teemoiteltiin niiden sisältöä tutkimustuloksia selkeyttäviin pääteemoihin.
The personnel's perceptions about the team's functionality were influenced by the division of the work assignments, the personal characteristics of the team members, the appreciation of others and the actions of the director.
Henkilöstön käsityksiin tiimin toimivuudesta olivat yhteydessä työtehtävien jakaminen, tiimin jäsenten persoonalliset piirteet, toisten arvostaminen sekä johtajan toiminta.
As a result, different educational backgrounds of the staff are sometimes seen, instead of enriching the work, as causing uncertainty about the skills of the professional groups and appropriate work tasks for them.
Tämän seurauksena henkilöstön erilaiset koulutukset ja ammattinimikkeet näkyvät päiväkodeissa toisinaan työn rikastamisen sijaan epävarmuutena eri ammattiryhmien osaamisesta ja heille sopivista työtehtävistä.
The analysis was carried out by the methods of content analysis.
Aineisto analysoitiin laadullisen sisällönanalyysin keinoin.
According to this study, the field of early childhood education is undergoing a form of a struggle where occupational groups fight each other with strategies of social closure over capitals and positions.
Tutkimuksen perusteella varhaiskasvatuksen kentällä on käynnissä eräänlainen asemataistelu, jossa ammattiryhmät taistelevat toistensa kanssa valta-asemista ja niihin liittyvistä työtehtävistä.
And (3) Which factors are linked with the personnel's perceptions about the functionality of the multi-professional teamwork?
Ja (3) Mitkä tekijät ovat yhteydessä varhaiskasvatushenkilöstön käsityksiin moniammatillisen tiimityöskentelyn toimivuudesta?
However, earlier studies have shown that many day-care centres don't make use of the multi-professional expertise produced by these different professions.
Tutkimukset ovat kuitenkin antaneet viitteitä siitä, ettei päiväkodeissa juurikaan hyödynnetä eri ammattien tuottamaa moniammatillista osaamista.
These occupational groups have different qualifications and educational backgrounds.
Näillä ammattiryhmillä on erilaiset pätevyysvaatimukset ja koulutustaustat, joten ne tuottavat kentälle erilaista osaamista.
In these centres work assignments are often shared according to the work shifts, regardless of the educational background of the workers.
Näissä päiväkodeissa kaikki työtehtävät jaetaan työvuorojen mukaan tasan koulutustaustasta riippumatta.
(2) What are the challenges for multi-professional teamwork in early childhood education?
(2) Mitä haasteita moniammatilliseen tiimityöskentelyyn päiväkodissa liittyy?
However, this is not the case in every day-care centre because there is a lot of day-care centres where work assignments are not shared at all according to the educational backgrounds, but only by the work shifts.
Näin ei kuitenkaan ole kaikissa päiväkodeissa, sillä tutkimukseen osallistui myös monia sellaisia työntekijöitä, joiden tiimissä työtehtävät jaetaan kaikkien sen jäsenten kesken tasan.
According to this study, kindergarten teachers' and nurses' work assignments differ from each other at least in part of the day-care centres.
Lastentarhanopettajien ja lastenhoitajien kuvaukset omista työtehtävistään tiimissä erosivat pääosin toisistaan.
In Finnish day-care centres kindergarten teachers and nursery nurses work together in multi-professional teams.
Päiväkodeissa tehdään työtä moniammatillisissa tiimeissä, jotka koostuvat pääasiassa lastentarhanopettajista ja lastenhoitajista.
Studying in small groups was experienced as a good resource and it enabled the option of individual support.
Pienryhmässä opiskelu koettiin hyväksi resurssiksi ja se mahdollisti yksilöllisen tuen tarjoamisen.
The goal is to also to evaluate how the teachers experience their own culture-sensitive evaluation- and behavioral patterns.
Tavoitteena on arvioida myös sitä millaiseksi opettajat kokevat omat kulttuurisensitiiviset arviointi ja käyttäytymismallinsa.
The research also strengthened the idea that the students with immigrant backgrounds need special positive treatment, which for instance means differentiation and individual targeting of support.
Tutkimus vahvisti myös ajatusta siitä, että maahanmuuttajataustaiset oppilaat tarvitsevat positiivista erityiskohtelua, joka tarkoittaa esimerkiksi eriyttämistä ja tuen yksilöllistä kohdentamista.
Also, the motivation of an individual student played a significant role in terms of the success of the support.
Myös oppilaan omalla motivaatiolla oli merkitystä tuen onnistumisen kannalta.
The teacher’s experiences in their own multicultural skills varied and those teachers that felt that their skills and knowledge we good, saw that their skills came from their own personal lives rather than from their training.
Opettajien oma kokemus monikulttuurisesta osaamisestaan vaihteli ja ne opettajat, jotka kokivat osaamisensa hyväksi, näkivät osaamisen kumpuavan pikemminkin omasta henkikohtaisesta elämästä ja kokemuksista kuin koulutuksesta.
The material for the research was collected by theme interviewing five special class teachers that work in the metropolitan area and the content was analyzed using content analysis.
Tutkimusaineisto kerättiin teemahaastattelemalla viittä pääkaupunkiseudulla työskentelevää erityisluokanopettajaa ja analysoitiin sisällönanalyysin keinoin.
The results indicate that the reasons for studying in the special- or basic flexible education class didn’t lie only in language but that there were always other problems involved, such as problems regarding learning.
Tulokset osoittivat, etteivät erityis- tai joustavan perusopetuksen luokalla opiskelun taustalla vaikuttaneet vain kielelliset syyt, vaan mukana oli aina myös muita, kuten oppimiseen liittyviä pulmia.
Studying in special- or in the flexible basic education class might limit the student’s possibilities in second-degree postgraduate studies, as the students that study in special or JOPO-class usually continue attending a vocational school after primary school.
Opiskelu erityis- tai joustavan perusopetuksen luokalla saattaa kuitenkin rajata oppilaan mahdollisuuksia toisen asteen jatko-opinnoissa, sillä erityis- tai JOPO-luokalla opiskelevat oppilaat jatkavat peruskoulun jälkeen useimmiten ammattikouluun.
The statistics indicate that students that speak foreign languages end up getting special support more often than the students that are native speakers.
Tilastot osoittavat, että vieraskieliset oppilaat saavat useammin erityistä tukea kuin kotimaisia kieliä puhuvat.
This is especially significant, as the students with immigrant backgrounds that need special support represent a double minority, in which case their risk of exclusion is higher than in the case of the native Finns.
Tämä on huomionarvoista sillä erityistä tukea tarvitsevat maahanmuuttajaoppilaat edustavat kaksoisvähemmistöä, jolloin heidän syrjäytymisensä riski on suurempi kuin kantasuomalaisten.
The aim of this study is to find out what factors lie behind a student with immigrant background resulting in studying in the special class or in the flexible basic education, what is the support like and how the teachers feel in regards to its effectiveness.
Tässä tutkimuksessa pyrin selvittämään, millaiset taustatekijät johtavat siihen, että maahanmuuttajataustainen oppilas opiskelee erityisluokalla tai joustavassa perusopetuksessa, millaista tuki on ja millaiseksi opettajat kokevat tuen vaikuttavuuden.
The focus of this research is to study the experiences that special class teachers have with students with immigrant backgrounds.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää erityisluokanopettajien kokemuksia maahanmuuttajataustaisista oppilaista.
Special class teachers experiences of students with immigrant backgrounds
Maahanmuuttajaoppilaat yläkoulussa : erityisluokanopettajien kokemuksia
In a role of a teacher, researcher also saw these things come true in practice.
Opettajan roolissa tutkija näki nämä myös toteutuvan käytännössä.
Children also describe their feelings and refer to practical situations in their stories.
Lapset myös kuvailevat tunteitaan ja viittaavat käytännön tilanteisiin kertomuksissaan.
The study covered 10 five-year-old children of this group.
Tutkimuksen kohteena oli 10 viisivuotiasta lasta kyseisestä ryhmästä.
This was explained through the sub-questions and asked: 1A) How did children's stories about brain and behavior change during the intervention?
Tätä selvitettiin alakysymysten kautta ja niissä kysytään 1A) Millä tavoin lasten kertomukset aivoista ja käyttäytymisestä muuttuivat intervention aikana?