natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The contribution of this study is to suggest that the methods of conversation analysis and interactional linguistics may be applied together with the theoretical assumptions of psycholinguistics and Functional Syntax.
Työni panos tieteelliseen keskusteluun on osoittaa, että keskustelunanalyysin ja vuorovaikutuslingvistiikan metodeja voi soveltaa yhdessä psykolingvistiikasta ja funktionaalisesta lauseopista lainattujen perusoletusten kanssa.
The theoretical background for this study includes Functional Syntax.
Tutkimukseni lähtökohta on funktionaalisen lauseopin mukainen.
In my data the total number of hesitation markers and their strings is approximately 625.
Katkelmat sisältävät noin 625 epäröinnin ilmenemistapausta.
To conclude, the main findings of the study indicate that hesitating is a rather discreet action, and different markers may reveal details of the nature of the problem and the speaker’s attitude toward his own chance of solving the speech production problem or the trouble in interaction.
Tutkimuksesta käy myös ilmi, että epäröinnin osoittaminen on varsin hienovaraista toimintaa ja eri ilmaisutavoilla voidaan kertoa hyvinkin tarkasti ongelman luonteesta sekä puhujan uskosta löytää tyydyttävä ratkaisu.
This dissertation describes the different forms of the emergence of hesitation in Russian television shows.
Väitöskirjani tavoitteena on kuvata epäröinnin ilmenemisen tavat venäläisissä televisiokeskusteluissa.
Moreover, these markers typically occur in strings.
Lisäksi eri epäröintityypit ketjuuntuvat usein.
Two hesitation markers, i.e. filled pauses and prosodic markers, are located in every context in my data.
Osa tavoista (ns. tauon täyttäjät ja prosodiset merkitsimet) esiintyy jokaisessa kontekstissa, joten niitä voi kutsua yleisiksi epäröintitavoiksi.
The results show that hesitation may occur in Russian television shows in a total of seven different ways.
Tutkimustulokseni osoittavat, että epäröinti ilmenee venäläisissä televisiokeskusteluissa varsin monipuolisesti.
The framework for the analysis is provided, among others, by conversation analysis (CA) and interactional linguistics.
Analyysini nojaa metodologisesti etenkin keskustelunanalyyttiseen ja vuorovaikutuslingvistiseen tutkimussuuntaukseen.
The objectives of this thesis were to make a systematic and detailed analysis of the diversification of farm households in Bangladesh.
Tämän väitöskirjan tavoitteena on systemaattisesti ja yksityiskohtaisesti analysoida Bangladeshin maatalouden kotitalousyksiköiden monipuolistamisesta.
The thesis, based on three articles, applied data from a survey of 260 farm households in the central, northern, and southwest regions of Bangladesh.
Tutkija käytti aineistona 260 maatalouden kotitalousyksikköä käsittävää kyselyä Bangladeshin keski-, pohjois- ja lounaisosista.
Results revealed that the age of the head of the household, technical assistance, farm size, access to markets, access to credit and regional dummies are the main determinants of on-farm diversification.
Tulokset osoittivat, että perheen pään ikä, tekninen apu, maatilan koko, pääsy markkinoille, mahdollisuudet luoton saantiin ja alueita osoittavat muuttujat olivat tärkeimpiä monipuolistamista määrääviä tekijöitä.
The active participation of women in farming activities was a noteworthy determinant that was found to increase diversification in Bangladesh.
Merkillepantavaa oli, että naisten osallistuminen viljelytoimiin todettiin lisäävän viljelyn monipuolistamista Bangladeshissa.
The study found that diversification positively influences food security, especially from the food consumption diversity viewpoint.
Tulosten mukaan monipuolistaminen vaikuttaa myönteisesti ruokaturvaan, etenkin ruokavalion monipuolisuuteen.
Importantly, this suggests that special focus is required on diversified multiple crop and non-crop production and moving out of pure rice cultivation.
Tämä tulos viittaa siihen, että enemmän huomiota olisi kohdistettavaa viljelykasvien monipuolistamiseen ja siirtymisestä pois pelkästä riisinviljelystä.
The first, second and third papers highlighted on-farm diversification, income diversification and the relationship between farm and food consumption diversification respectively.
Ensimmäinen artikkeli keskittyi maatilalla tapahtuvaan monipuolistamiseen, toinen tulojen monipuolistamiseen ja kolmas maatalouden ja ruoan kulutuksen monipuolistamisen yhteyksiin.
The findings showed that the extent of the overall diversification was determined by household endowments of assets such as wealth, higher education, easy access to market, more earners, better infrastructure, and its purpose was accumulation of wealth.
Tulokset osoittivat, että kotitalouksien resurssit kuten varallisuus, korkeampi koulutus, helppo markkinoille pääsy, monta tulonsaajaa ja hyvä infrastruktuuri vaikuttivat ratkaisevasti monipuolistamisen laajuuteen.
Moreover, formulating policies that emphasize investment in infrastructure, electrification, and education to facilitate diversification and enhance household food security has been recommended.
Lisäksi viljelyn ja ruokatottumusten monipuolistamiseksi tulisi muotoilla politiikkatoimenpiteitä, jotka edistävät investointeja infrastruktuuriin, sähköistämiseen ja koulutuksen.
The first article identified the factors influencing on-farm diversification and, in doing the analysis, the paper compares farm households highly specialized in rice cultivation with more diversified farm households.
Artikkelissa verrataan riisinviljelyyn vahvasti erikoistuneita kotitalousyksiköitä monipuolisemmilla viljelykasvivalikoimalla viljeleviin kotitalouksiin.
The second article investigated the determinants and purpose of income diversification in Bangladesh.
Toinen artikkeli selvitti toisaalta tekijöitä, jotka määräävät tulojen diversifiointia, toisaalta tulojen monipuolistamisen tarkoitusta.
This study pointed out that diversification is linked to agriculture rather than being a condition of departing from it.
Monipuolistaminen ei ole kotitalouksille ehto jättää maatalouselinkeinoa.
Article 3 linked the research gap through presenting empirical evidence on the effect of diversification on household food security in the Bangladeshi context.
Kolmas artikkeli keskittyi selvittämään, kuinka kotitalouksien monipuolistaminen vaikutti niiden ruokaturvaan.
However, farm households are involuntarily pushed into off-farm wage diversification for survival, and off-farm self-employment diversification is chosen as an accumulation strategy to capture higher return opportunities.
Monipuolistamisen tarkoitus ei näille ole varallisuuden keräämistä vaan mahdollisuus päästä osalliseksi korkeimpia tuloja.
The highest reliably documented events have been 1–1.5 metres high.
Suurimmat luotettavasti dokumentoidut tapaukset ovat olleet 1–1,5 metrin korkuisia.
This work gives a detailed description of these events and their meteorological origin.
Tässä työssä kuvataan nuo tapaukset ja niiden meteorologinen tausta yksityiskohtaisesti.
The speeds of the disturbances were close to the long wave speed in the sea, which amplifies the wave.
Häiriöiden nopeus oli lähellä pitkien aaltojen nopeutta meressä, mikä kasvattaa aallon korkeutta.
After decades of no reported occurrences, three meteotsunamis were observed in Finland in the summers of 2010 and 2011.
Useiden vuosikymmenten mittaisen hiljaisen jakson jälkeen Suomessa havaittiin kolme säätsunamia kesällä 2010 ja 2011.
Meteotsunamis occur in shallow sea areas worldwide and can reach a height of several metres in extreme cases.
Säätsunameja esiintyy matalilla merialueilla ympäri maailmaa ja ne voivat saavuttaa ääritapauksissa useiden metrien korkeuden.
Projections of future sea level rise have large uncertainties, especially because the response of the Antarctic ice sheet to climatic changes is poorly known.
Merenpinnan nousuennusteissa on myös suuria epävarmuuksia erityisesti siksi, että Etelämantereen mannerjäätikön tulevaisuus muuttuvassa ilmastossa tunnetaan huonosti.
A strong connection between lightning observations (1998–2014) and meteotsunami occurrence was found: lightning numbers were over ten times higher on days when a meteotsunami was recorded compared to other summer days.
Salamahavaintojen (1998–2014) ja säätsunamien esiintymisen välillä havaittiin selvä yhteys: salamamäärät olivat yli kymmenkertaisia säätsunamien esiintymispäivinä verrattuna muihin kesäpäiviin.
In the Baltic Sea, such high, inexplicable sea waves are historically known as Seebär on the German-speaking southern coast and sjösprång in Swedish-speaking regions.
Itämeren piirissä tällaiset korkeat, selittämättömät aallot tunnetaan vanhastaan saksankielisellä nimellä Seebär ja ruotsinkielisellä nimellä sjösprång.
The results suggest that sea level rise in the Baltic Sea will be about 80% of the global mean, without including the effect of land uplift.
Tulosten perusteella merenpinnan nousu Itämerellä on noin 80 % globaalista keskiarvosta, jos ei huomioida maankohoamisen vaikutusta.
This thesis presents research on two topics related to sea level in the Baltic Sea: regional sea level rise and meteotsunamis, i.e. meteorologically generated tsunami waves.
Tässä työssä käsitellään kahta Itämeren vedenkorkeuteen liittyvää aihetta: alueellista merenpinnan nousua ja säätsunameja eli meteorologisten ilmiöiden synnyttämiä tsunamiaaltoja.
Main objectives of this work are i) to present projections of mean sea level change in Finland by 2100 as location-specific probability distributions that can be used as a basis for decision-making in coastal management, and ii) to study the occurrence of meteotsunamis on the Finnish coast and the weather conditions that create these waves.
Työn tärkeimpinä tavoitteina on i) laskea ennusteet keskimerenpinnan tason muutokselle Suomessa vuoteen 2100 saakka paikkakohtaisina todennäköisyysjakaumina, jotka sopivat käytettäväksi päätöksenteon tukena rannikkosuunnittelussa, sekä ii) tutkia säätsunamien esiintymistä Suomen rannikolla ja niihin liittyviä sääolosuhteita.
According to old literature and recent eyewitness reports, meteotsunamis can occur all around the Baltic Sea and cause mild damage.
Vanhojen kirjallisuuslähteiden ja uusien silminnäkijähavaintojen perusteella säätsunameja esiintyy kaikkialla Itämeren rannikolla ja ne voivat aiheuttaa lievää vahinkoa.
While these phenomena act on very different time scales, they are both relevant for estimates of coastal flooding risks.
Vaikka ilmiöiden aikaskaalat ovat hyvin erilaiset, ovat ne molemmat olennaisia Itämeren meritulvariskien arvioinnin kannalta.
Such resonance effects, in addition to local coastal bathymetry, are central in the formation of meteotsunamis.
Tällaiset resonanssi-ilmiöt ovat rannikon paikallisen pohjatopografian lisäksi keskeisiä säätsunamien muodostumisessa.
Dark-blue horizon : Sea level rise and meteotsunamis on the Finnish coast
Sinimusta horisontti : merenpinnan nousu ja säätsunamit Suomen rannikolla
According to the average scenario, the sea level in the Gulf of Finland is expected to rise ca. 30 cm in 2000–2100, while mean sea level decline will continue in the Gulf of Bothnia.
Keskimääräisen skenaarion mukaan merenpinta nousee Suomenlahdella noin 30 cm vuosina 2000–2100, kun taas Pohjanlahdella merenpinta edelleen laskee.
The waves were created by air pressure disturbances propagating over the sea.
Aallot syntyivät meren yllä liikkuvien ilmanpaineen häiriöiden seurauksena.
This will affect coastal life worldwide, but sea level does not rise uniformly around the globe.
Ilmaston lämpenemisen aiheuttama valtamerien pinnannousu vaikuttaa rannikkoseutujen elämään ympäri maailman, mutta merenpinta ei nouse tasaisesti kaikkialla.
In total, 121 potential events were identified in the summer months of 1922–2014, with typical wave heights of 10–30 cm at the tide gauges.
Aineistosta tunnistettiin kaikkiaan 121 potentiaalista säätsunamia kesäkuukausilta 1922–2014; aaltojen tyypillinen korkeus mareografeilla oli 10–30 cm. Säätsunamien lukumäärässä havaittiin tilastollisesti merkitsevä lisääntyvä trendi Haminassa, mutta ei Hangossa.
However, the high-end scenario projects sea level rise everywhere on the Finnish coast, ranging from 21 cm in Vaasa to 90 cm in Hamina.
Korkeimpien ennusteiden toteutuminen johtaisi kuitenkin merenpinnan nousuun kaikkialla Suomen rannikolla nousun vaihdellessa Vaasan 21 cm:stä Haminan 90 cm:iin.
To study the frequency of meteotsunami occurrence on the Finnish coast, meteotsunamis were detected in the original tide gauge charts and high-resolution sea level data from the Gulf of Finland over the past century.
Ilmiön yleisyyden tutkimiseksi säätsunameja etsittiin Suomenlahden mareografien alkuperäisiltä piirturirullilta ja korkean resoluution vedenkorkeushavainnoista lähes vuosisadan ajalta.
This makes the upper tail of the probability distribution of sea level rise hard to pin down.
Sen vuoksi merenpinnan nousun todennäköisyysjakauman yläpäätä on vaikea arvioida.
In this work, an ensemble of global sea level rise projections is adjusted regionally to form a probability distribution of regional sea level rise.
Tässä työssä käytetään alueellisen merenpinnan nousun jakauman pohjana joukkoa globaaleja ennusteita, joihin sovelletaan alueellisia korjaustekijöitä.
To obtain probability distributions of mean sea level change relative to land, the effects of postglacial land uplift and wind-induced changes in mean sea level are combined with the sea level rise distributions.
Kun merenpinnan nousujakaumiin lisätään maankohoamisen ja tuulen aiheuttamien keskimerenpinnan muutosten vaikutus, saadaan todennäköisyysjakaumat keskimerenpinnan tason muutoksesta maan suhteen.
Views and opinions described in this thesis are interpretation of the author and do not necessarily represent Posiva’s views.
Tässä työssä esitetyt näkemykset ja mielipiteet ovat kirjoittajan omia, eivätkä välttämättä edusta Posivan näkemyksiä.
The measurements are conducted both from the surface and in the study site of ONKALO tunnel network.
Mittauksia tehdään maan pinnalla, sekä tutkimusalueella ONKALO:n tunneliverkostossa.
Counterparts were found for nine fractures of total 20 studied fractures based on the listed attributes.
Vastaparit löydettiin yhteensä yhdeksälle raolle kaikista 20 tutkitusta raosta kuvattujen ominaisuuksien perusteella.
As a part of constructing the upcoming repository for spent nuclear fuel ONKALO®, Posiva Oy is investigating the hydrogeological structures of Olkiluoto bedrock.
Osana tulevan käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituslaitoksen ONKALO®:n rakentamista Posiva Oy tutkii Olkiluodon kallioperän hydrogeologisia rakenteita.
Several other equipment for groundwater flow measurement are introduced to highlight the accuracy of PFL.
Tässä työssä on esitelty myös muita pohjaveden virtauksen mittaamiseen tarkoitettuja laitteita PFL laitteiden tarkkuuden korostamiseksi.
Posiva Flow Log (PFL) drillhole measurements are an important part in characterization of bedrock’s hydraulic properties.
Kairarei’issä tehtävät Posiva-virtausmittaukset (PFL) ovat tärkeä osa kallioperän hydraulisten ominaisuuksien karakterisointia.
Three of the pilot holes (ONK-PH23, ONK-PH28 and ONK-PH29) were selected for the fracture correlation.
Lisäksi kolme pilottireikää (ONK-PH23, ONK-PH28 ja ONK-PH29) valittiin tarkempaan rakovertailuun.
Study produced new data for the possible fracture correlations and hydraulic connections were produced in the pilot hole areas.
Tutkimus tuotti uutta tietoa mahdollisista rakovastaavuuksista ja hydraulisista yhteyksistä tutkimusalueen kallioperässä.
Structure intersections with brittle fault zones were studied individually for each pilot hole.
Vyöhykeleikkaukset hauraiden vyöhykkeiden kanssa tutkittiin jokaisen pilotin osalta.
Fractures measured with PFL DIFF were 3D modelled in twelve ONKALO pilot holes (ONK-PH13-20, ONK-PH23, ONK-PH26 and ONK-PH28-29) using FracMan software suitable for fracture network modelling.
PFL laitteella havaitut raot 3D mallinnettiin kahdessatoista ONKALO:n pilottireiässä (ONK-PH13-20, ONK-PH23, ONK-PH26 ja ONK-PH28-29) FracMan-rakoverkkomallinnusohjelmalla.
100 % of ONK-PH23, 75 % of ONK-PH28 and 16,7 % of ONK-PH29 pilot hole transmissive fractures were correlated with tunnel wall water leakages in the corresponding depths.
100 % ONK-PH23-, 75 % ONK-PH28 ja 16,7 % ONK-PH29-pilottien vettä johtavista raoista pystyttiin korreloimaan seinän vettä vuotavien rakojen kanssa.
433 meters of ONKALO tunnels were included in the correlation with total 20 of pilot hole transmissive fractures and 18 tunnel wall water leaking fractures according to systematic mapping.
Vertailuun käytettiin yhteensä 433 metriä ONKALO:n tunneleita, joista havaittiin 20 pilottireikien vettä johtavaa rakoa ja 18 tunnelin seinien vettä vuotavaa rakoa.
Pilot hole transmissive fractures were connected with tunnel wall water leaking fractures located with systematic mapping and water leakage mapping.
Vertailussa pilottireikien vettä johtavat raot pyrittiin yhdistämään tunnelin seinien vettä johtaviin rakoihin, jotka oli havaittu systemaattisen kartoituksen ja vuotovesikartoituksen avulla.
3D model described the fracture locations with fracture orientation and pilot hole transmissive fracture traces projected to tunnel walls.
3D mallin avulla esitettiin vettä johtavien rakojen sijainnit ja suunnat, sekä vettä johtavien rakojen heijastukset tunnelien seinillä.
PFL equipment are capable of measuring groundwater flow originating from a single fracture which enables small scale detection of transmissive fractures in bedrock.
PFL laitteella voidaan havaita pohjaveden virtaus yksittäisten rakojen tasolla, mikä mahdollistaa kallioperän pienimittakaavaisen vettä johtavien rakojen havainnoinnin.
Results are used widely at the site from the planning of construction to the water conducting fracture characterization.
Mittausten tuloksia käytetään tutkimusalueella laajalti louhinnan suunnittelusta vettä johtavien rakojen karakterisointiin.
Criteria for connecting the fractures were fracture location, water leakage and fracture orientation.
Kriteerinä käytettiin raon sijaintia, vedenjohtavuustietoa ja raon suuntaa.
Equipment measures temperature variations in a water flow inside an isolated test section to determine the flow rate.
Laitteella mitataan lämpötilan vaihteluita muusta kairareiästä eristetyn mittavälin sisällä.
Fracture correlation was unsuccessful with 11 of the observed transmissive fractures.
Yhteensä 11 vettä johtavaa rakoa ei pystytty korreloimaan seinän rakojen kanssa.
Brittle fault zone intersection between the chosen pilot holes were also modelled.
Malli sisälsi myös pilottien vyöhykeleikkaukset hauraiden vyöhykkeiden kanssa.
The cause of this deterioration has remained unclear.
Pilaantumisen syytä ei kuitenkaan ole onnistuttu selvittämään.
Between 1906–1966, the spring was being used for municipal water supply and the water quality was good.
Vuosien 1906–1966 välillä lähde oli Pispalan asukkaiden talousvesikäytössä, ja lähdeveden laatu oli tuolloin hyvä.
The condition of Tahmelanlähde spring in city of Tampere has been under discussion for over two decades.
Tampereen Tahmelanlähteen tilannetta on yritetty tuloksetta selvittää jo yli kahden vuosikymmenen ajan.
Considering the distance of only a few hundred meters between these two lakes, the difference of 18 meters in the lake water levels is quite unusual in Finland’s geological context, especially because the lakes are separated by a major esker formation.
Lyhimmillään vain noin puolen kilometrin etäisyyttä vesistöjen välillä sekä niiden pintatasojen välistä 18 metrin eroa voidaan pitää epätavallisena Suomen geologisessa kontekstissa, etenkin kun huomioidaan niitä erottavan kannaksen saumaharjuluonne.
The study was a collaboration between the City of Tampere, Pirkanmaa Center for Economic Development, Transport and Environment (ELY Center) and University of Helsinki, Department of Geosciences and Geography.
Tämä tutkimus oli yhteistyöhanke Tampereen kapungin, Pirkanmaan ELY-keskuksen ja Helsingin yliopiston Geotieteiden ja maantieteen osaston välillä.
The aims of this study were to increase the hydrogeological knowledge of Tahmela-Pispala area in order to get a better understanding of the regional groundwater flow patterns and sources of the groundwater discharging at the artesian spring area, to assess the cause for the spring deterioration and to give suggestions to a possible rehabilitation plan.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on ollut tarkentaa kuvaa Tahmela-Pispalan hydrogeologiasta pohjaveden alueellisen virtauskuvion sekä arteesisella lähteikköalueella purkautuvan pohjaveden alkuperän selvittämiseksi, arvioida lähdeveden pilaantumisen syitä sekä pohtia tulosten pohjalta ehdotuksia mahdollista kunnostussuunnitelmaa varten.
The samples east from the spring present good-quality groundwater and show nonexistent surface water impact.
Vesinäytteet Tahmelanlähteen itä- ja eteläpuolella edustavat hyvälaatuista pohjavettä, eikä niissä ole havaittavissa pintavesivaikutusta.
23 water samples were analyzed for main ion composition, stable isotopic (δ18O / δD) composition, pH, EC and trace elements such as iron and manganese.
23 vesinäytettä analysoitiin pääionikoostumuksen, stabiilien isotooppien (δ18O / δD), pH:n, EC:n ja hivenmetallien, kuten raudan ja mangaanin osalta.
For the assessment of the hydrogeological features in the study area we had two field campaigns including ground penetrating radar (GPR) survey, thermal infrared survey using unmanned aerial vehicle (UAV-TIR), measuring of water tables as well as water sampling from springs, surface water bodies, groundwater observation wells and groundwater discharging into the Lake Pyhäjärvi.
Hydrogeologista arviointia varten suoritettiin kaksi maastotyövaihetta, joiden aikana toteutettiin maatutka- eli GPRtutkimus, terminen infrapunakuvaus miehittämättömällä lentoaluksella (UAV-TIR), pohjavesipintojen mittauksia sekä vesinäytteenottoa lähdepurkaumista, vesistöistä, pohjaveden havaintoputkista ja suoraan Pyhäjärveen purkautuvasta pohjavedestä.
The quality of discharging groundwater has since heavily deteriorated, bearing now high concentrations of iron, manganese, nitrogen, phosphorus and very low oxygen.
1990-luvun alusta lähtien lähteessä purkautuvan pohjaveden laatu on kuitenkin huomattavasti heikentynyt, ja siinä on havaittu korkeita pitoisuuksia liuennutta rautaa, mangaania, typpeä ja fosforia sekä erittäin matalia hapen konsentraatioita.
Our results reveal that most of the groundwater in the Pispalanharju area contain a variable amount of surface water component.
Tämä tutkimus osoitti, että suurimmassa osassa Pispalanharjun alaisista pohjavesistä on sekoittuneena vaihteleva määrä pintavesikomponenttia.
This and the complex sedimentology revealed by the GPR survey indicate that the regional groundwater flow patterns are not simple and there are at least two water components with different origins discharging at Tahmelanlähde spring.
Tämän ja GPR-tutkimuksessa ilmenneen erittäin kompleksisten sedimentologisten rakenteiden perusteella voidaan päätellä, että pohjaveden paikallinen virtauskuvio on hyvin monimutkainen, ja että Tahmelanlähteessä purkautuu ainakin kahta alkuperältään eroavaa vesikomponenttia.
The esker forms a longitudinal neck between Lake Näsijärvi and Lake Pyhäjärvi, rising up to 160 meters above sea level.
Harju muodostaa pitkänomaisen kannaksen kahden suuren vesistön, Näsijärven ja Pyhäjärven väliin, ja sen huippu kohoaa 160 m mpy korkeudelle, yli 80 metriä Pyhäjärven pintatason yläpuolelle.
Tahmelanlähde spring is located on a clay or silt soil under artesian circumstances, down the southern slope of Pispalanharju interlobate esker formation.
Tahmelanlähde sijaitsee savisilttimaalla arteesisen pohjaveden ympäristössä Pispalanharjun saumaharjumuodostuman jyrkän etelärinteen juurella.
14 samples were additionally analyzed for CODMn, N, P, O and microbial indicators.
Lisäksi 14 vesinäytettä analysoitiin kemiallisen hapenkulutuksen (CODMn), liuenneen typen, fosforin, hapen ja mikrobiologisten indikaattorien osalta.
Some previous studies have suggested infiltration of Lake Näsijärvi water into the esker.
Joissakin viimeaikaisissa selvityksissä on havaittu Näsijärven veden suotautumista harjumuodostumaan.