natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They must consider that employees do not always follow the controls as a result of rational decision-making; instead, employees’ emotions affect how they decide to act.
Heidän on otettava huomioon, että työntekijät eivät aina noudata kontrolleja järkevän päätöksenteon seurauksena; sen sijaan työntekijöiden käsitykset ja tunteet vaikuttavat siihen, miten he päättävät toimia.
Empirical analysis is drawn from a case setting in which Nokia, a Finnish-based public company subject to SOX legislation, has designed an internal control system and introduced it to its employees globally.
Empiirinen analyysi perustuu tapaustutkimukseen, jossa Nokia Oyj, suomalainen SOX-lainsäädännön alainen julkinen yritys, on suunnitellut sisäisen valvonnan järjestelmän ja ottanut sen käyttöön maailmanlaajuisesti läpi organisaation.
There are high expectations for companies to act responsibly and provide transparent and reliable information about their operations and financial status.
Yrityksiltä odotetaan vastuullisuutta, läpinäkyvyyttä ja luotettavaa raportointia toiminnastaan ja taloudellisesta asemastaan.
Social controls have been studied in the sociological literature, with only a few studies focusing on the relationship between social and technical controls.
Sosiaalista kontrollia on tutkittu sosiologisessa kirjallisuudessa, ja vain harvat tutkimukset keskittyvät sosiaalisten ja todennettavien kontrollien väliseen suhteeseen.
Thus, emotions are tied with employee perceptions of the controls.
Siten tunteet ovat sidoksissa siihen, miten työntekijät suhtautuvat kontrolleihin.
Increased attention toward this softer aspect of controls is because, in many accounting fraud scandals, the issue has not been the lack of technical controls but the existence of toxic culture and poor tone at the top.
Lisääntynyt huomio tälle pehmeämmälle ohjaukselle johtuu siitä, että monissa yritysskandaaleissa kysymys ei ole ollut todennettavan kontrollin puutteesta, vaan myrkyllisen yrityskulttuurin erilaisista ilmentymistä.
At the same time, authorities are adding significantly more weight on company ethics and the "tone set at the top" in determining whether a compliance program is comprehensive and effective.
Samaan aikaan viranomaiset ovat lisänneet huomattavasti enemmän painoarvoa eettisesti kestävään yrityskulttuuriin ja johdon osoittamaan esimerkkiin, kun ne arvioivat, onko yrityksen compliance-ohjelma kattava ja tehokas.
Technical controls constitute written rules and procedures, whereas social controls are about the efforts to persuade people to adapt to certain values, norms, and ideas about what is good and important in terms of work.
Todennettava kontrolli muodostuu kirjallisista säännöistä ja menettelytavoista, kun taas sosiaalinen kontrolli tarkoittaa pyrkimystä saada ihmiset sisäistämään tietyt arvot, normit ja ajatukset siitä, mikä on hyvää ja tärkeää sekä yksittäisen työntekijän että organisaation edun kannalta.
This study explores the different elements of control systems and their interrelations in a rather unexplored context: focusing on the design and implementation of an internal control system under a SOX compliance program.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan ohjausjärjestelmien eri elementtejä ja niiden välisiä suhteita melko tutkimattomassa yhteydessä: tutkimus keskittyy sisäisen valvonnan rakenteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen SOX-compliance -ohjelman kontekstissa.
More specifically, the focus is on the relationship between technical and social controls.
Tarkemmin sanottuna keskitytään todennettavien ja sosiaalisten kontrollien väliseen vuorovaikutukseen.
Regulations such as the Sarbanes–Oxley Act of 2002 (SOX) have put pressure on companies to increase their technical controls and formalize their internal control and compliance systems.
Yhdysvalloissa vuonna 2002 säädetty Sarbanes–Oxley laki eli niin kutsuttu SOX-lainsäädäntö on lisännyt Yhdysvaltain pörssissä noteerattujen yritysten painetta kiinnittää huomiota sisäisen valvonnan järjestämiseen ja compliance-ohjelmien rakentamiseen.
Despite this realization, the research around management control systems has still been largely focused on technical control systems.
Tästä huolimatta johdon ohjausta koskeva tutkimus on edelleen keskittynyt suurelta osin todennettaviin ohjausjärjestelmiin.
It is a matter of how managers apply social control when designing and introducing technical controls.
Avainasemassa on se, miten esihenkilöt soveltavat sosiaalisia kontrolleja, kun he suunnittelevat ja panevat täytäntöön todennettavia kontrolleja.
For example, the most recent DOJ guidance (U.S. Department of Justice Criminal Division 2019) on evaluating corporate compliance programs does not recommend that companies adopt a specific set of policies or procedures.
Esimerkiksi viimeisimmän Yhdysvaltain oikeusministeriön (Department of Justice, DOJ) asettaman compliance-ohjelmien arviointia koskevan ohjeistuksen mukaan ei ole suositeltavaa laatia ainoastaan toimintapolitiikkoja tai menettelytapoja.
This study widens this traditional view and brings the definition of internal control closer to the concept of management control.
Tämä tutkimus laajentaa sisäisen valvonnan määritelmää ja tuo sen lähemmäksi johdon ohjauksen määritelmää.
This study suggests that these two control types should not be considered as isolated in the control design process because their continuous interplay will affect how the controls are perceived and performed.
Tutkimuksen tärkeimmät tulokset viittaavat siihen, että näitä kahta ohjaustyyppiä ei tulisi tarkastella erillään sisäisen valvonnan suunnitteluprosessissa, sillä niiden jatkuva vuorovaikutus vaikuttaa siihen, miten kontrolleihin suhtaudutaan ja miten ne lopulta suoritetaan – tai jätetään suorittamatta.
Furthermore, this study seeks to differentiate between the control design, which is a management task, and the control implementation, which is about how the controls are introduced to and adopted by the employees.
Lisäksi tässä tutkimuksessa pyritään erottamaan sisäisen valvonnan suunnittelu, joka on johdon tehtävä, ja sisäisen valvonnan käytännön toteutus, mikä liittyy siihen, miten kontrollit esitellään organisaatiolle, ja miten työntekijät ovat lopulta valmiita noudattamaan niitä.
The management control literature has previously considered internal control as primarily related to controls that are in place to safeguard assets and ensure financial reporting quality.
Aiempi kirjallisuus on liittänyt sisäisen valvonnan käsitteen vahvasti kirjanpidon luotettavuuden varmistamiseen ja yrityksen omaisuuden turvaamiseen.
This study provides managerial and legislative implications and contributes to the literature on both management control and internal control systems.
Tutkimus kontribuoi johdon ohjausta ja sisäistä valvontaa koskevaan kirjallisuuteen.
To meet the stakeholders’ expectations of acting as responsible corporate citizens, companies need both technical and social controls.
Yritykset tarvitsevat sekä todennettavaa että sosiaalista kontrollia pystyäkseen vastaamaan sidosryhmien odotuksiin toimia vastuullisina yrityskansa-laisina.
This study is about understanding the relationship between these written rules (i.e., technical control) and the culture of compliance (i.e., social control).
Tämän tutkimuksen ytimessä ovat näiden formaalien sääntöjen eli todennettavien kontrollien sekä yrityskulttuuriin pohjautuvien sosiaalisten kontrol¬lien välisen vuorovaikutuksen ymmärtäminen.
The key finding of this study is that the social controls can play a significant role in implementing technical controls.
Tämän tutkimuksen keskeinen löydös on, että sosiaalisella kontrollilla voi olla merkittävä rooli siinä, miten hyvin ja laajasti henkilöstö ottaa sisäisen valvonnan ohjeita ja sääntöjä käyttöön.
Performative Traces.
Performatiiviset jäljet.
It also offers an account of early artistic experimentation in television and on the internet.
Tutkimus käsittelee lisäksi taiteellista kokeilua televisiossa sekä internetissä.
Technical innovations attract artists as new means of expression, but art has been a means to critically scrutinise their cultural and social corollaries.
Teknisistä innovaatioista on etsitty taiteellisen ilmaisun uudenlaisia välineitä, mutta taide tarkastelee myös kriittisesti niiden kulttuurisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia.
This book analyses filmed or photographed performances by Mervi Buhl-Kytösalmi (1948–), the artist group Auki, Ilkka Sariola (1969–), Eeva-Mari Haikala (1974–) and Minna Suoniemi (1972–).
Kirjassa analysoidaan Mervi Buhl-Kytösalmen (1948–), Auki-ryhmän, Ilkka Sariolan (1969–), Eeva-Mari Haikalan (1974–) ja Minna Suoniemen (1972–) videoiksi tai valokuviksi taltioituja performansseja.
Choreographies by Riitta Vainio (1936–2015) in 1960s’ television broadcasts, online performances by Jan-Erik Andersson (1954–) and Marikki Hakola (1960–) in the 1990s and recent performances in social media delineate a variegated history of performance-based art.
Riitta Vainion (1936–2015) 1960-luvun tanssiteosten televisiosovitukset, Jan-Erik Anderssonin (1954–) ja Marikki Hakolan (1960–) 1990-luvun verkkoteokset ja 2000-luvun esitykset sosiaalisessa mediassa rakentavat kuvaa esityslähtöisen taiteen pitkästä jatkumosta.
Along with contextualizing case studies, it approaches performance-based works within the conceptual framework of phenomenological philosophy.
Kontekstualisoivien tapaustutkimusten rinnalla esityslähtöisiä teoksia analysoidaan fenomenologisesta filosofiasta käsin.
The theoretical framework is put across by the various discussions about the ways that performance remains instead of disappearing and is experienced at the moment of encountering its traces.
Sen perustana on keskustelu siitä, millaisin tavoin esitykset katoamisen sijaan kirjoittuvat jälkiinsä ja kohdataan nykyhetkestä käsin.
This research addresses an artistic expression that constantly redefines itself in its relations with new mediums.
Tutkimuksessa hahmottuu taiteellisen ilmaisun tapa, joka määrittyy jatkuvasti suhteessa eri aikojen ajankohtaisiin ilmaisuvälineisiin.
Experimental happenings and the kinetic art of the 1960s widen the discussion about uniqueness and repetition in art.
1960-luvun poikkitaiteellisia esityksiä ja sähkökineettistä taidetta tarkastelevat luvut tarkentavat keskustelua taideteoksen ainutkertaisuudesta ja toistosta.
Artwork and Record in Performance-based Media Art This dissertation traces the history of performance-based media art in Finland from the 1960s to the 2010s.
Tutkimus tarkastelee esityslähtöisen mediataiteen historiaa Suomessa 1960-luvulta 2010-luvulle.
While exploring the relationship of performance-based art with television, video and the internet, this study offers an account of a shared history of art and technology, as well as of the central role art plays in the arrival of new technologies.
Samalla se kertoo taiteen ja teknologian yhteisestä historiasta sekä taiteen merkityksestä tekniikan murroskohdissa.
It approaches the intersection of visual arts and live performance by analysing ephemeral performance mediated by records and by studying the problematic status of documentation in performance art.
Se analysoi nykytaideteoksia, jotka pohjautuvat hetkellisiin ja katoaviin esityksiin, mutta koetaan kuvien tai tekstien välittäminä.
This thesis is divided into two parts.
Tämä opinnäytetyö on jaettu kahteen osaan.
The development process of digital integrated circuits consists of several activities and phases and verification is one of them.
Digitaalisten integroitujen piirien kehitysprosessi koostuu useista aktiviteeteista ja vaiheista ja verifiointi on yksi niistä.
Verification is about ensuring that an electronic design functions correctly and meets specified demands.
Verifioinnissa on kyse varmistamisesta, että suunniteltu piiri toimii oikein ja täyttää sille määritetyt vaatimukset.
It is a broad concept which encompasses several different types of verification, such as simulation-based, functional, formal, and timing verification.
Se on laaja käsite, joka kattaa useita erilaisia verifioinnin tyyppejä, kuten simulaatiopohjaisen, funktionaalisen, formaalin verifioinnin ja ajoitusverifioinnin.
The first part presents theoretical background information about verification and the general hardware design flow.
Ensimmäinen osa esittelee teoreettista taustatietoa verifioinnista ja yleisesti laitteistosuunnitteluprosessin kulusta.
The second part is a case study about simulation-based functional verification of an ultra-wide DVFS-enabled microcontroller SoC. A special feature of the verification task of the SoC project is that the project is based on an existing microcontroller design which already has its own testbench, and this testbench is extended to add new features and test cases in the case study.
Järjestelmäpiiriprojektin verifiointitehtävän erityispiirteenä on, että projekti pohjautuu olemassaolevaan mikrokontrolleritoteutukseen jolla on jo olemassa oma testipenkkinsä, ja tätä testipenkkiä laajennetaan uusilla ominaisuuksilla ja testeillä tapaustutkimuksessa.
The primary focus of the theoretical background part is concepts that were relevant for the case study: SystemVerilog, Universal Verification Methodology, and simulation-based functional verification.
Teoreettinen taustatieto-osuus keskittyy ensisijaisesti tapaustutkimukselle oleellisiin käsitteisiin: SystemVerilogiin, UVM:ään ja simulaatiopohjaiseen funktionaaliseen verifiointiin.
The study consists of two phases.
Tutkimus koostuu kahdesta vaiheesta.
The results showed that the intervention was usable and acceptable.
Tulosten mukaan interventio oli käytettävä ja hyväksyttävä.
Data were collected from five electronic databases and analyzed narratively and statistically.
Aineisto kerätiin viidestä sähköisestä tietokannasta ja analysoitiin narratiivisesti ja tilastollisin menetelmin.
Data were analyzed statistically.
Aineisto analysoitiin tilastollisin menetelmin.
Data were collected using questionnaires and interviews, and analyzed statistically and with deductive qualitative content analyses.
Aineisto kerättiin kyselyin ja haastatteluin sekä analysoitiin tilastollisin menetelmin ja laadullisella deduktiivisella sisällön analyysilla.
The feasibility and piloting phase – a mixed-method post-test feasibility study – evaluated the usability and acceptability of the intervention from the perspective of public health nurses (n = 5) and families with a child either 1.5 or 4 years old (n = 15).
Soveltuvuuden ja pilotoinnin vaiheessa, monimenetelmäinen soveltuvuustutkimus arvioi intervention käytettävyyttä ja hyväksyttävyyttä terveydenhoitajien (n=5) sekä 1,5- ja 4-vuotiaiden lasten ja heidän perheidensä (n=15) näkökulmasta.
Data were collected in child health clinics and consisted of the assessment of child’s neurological development and preference to participate in active play.
Aineisto kerättiin lastenneuvoloissa ja se koostui lasten neurologisen kehityksen arvioinneista ja liikunnalliseen leikkiin osallistumisen arvioinneista.
The development phase – a cross-sectional correlational study explored developmental factors associated with active play behaviour of 2.5-year-old toddlers (n = 717).
Kehittämisen vaiheessa, korrelatiivinen poikkileikkaustutkimus tutki 2,5-vuotiaiden lasten (n=717) kehityksen ja liikunnallisen leikin välisiä yhteyksiä.
The results from a correlational study and systematic review, together with National Physical Activity Recommendations, contributed to the development of the intervention.
Korrelatiivisen tutkimuksen ja katsauksen tulokset sekä kansalliset lasten liikunnan suositukset toimivat intervention kehittämisen pohjana.
Suggestions for further development of the intervention consisted of simplifying the intervention, adding more gamified elements to be more attractive to children and adding more precise feedback for the parents.
Tutkittavat toivat esiin intervention parantamisehdotuksia, jotka liittyivät intervention sujuvuuden ja pelillisten elementtien lisäämiseen sekä vanhemmille osoitetun yksityiskohtaisemman palautesysteemin luomiseen.
The results showed that the gamified digital interventions are effective in enhancing the physical activity self-efficacy of children.
Tulosten mukaan peli-interventiot ovat tehokkaita lasten fyysisen aktiivisuuden minäpystyvyyden edistämisessä.
Based on these results, the intervention was modified and a cluster-randomized controlled study was planned to evaluate the effectiveness of the intervention.
Soveltuvuustutkimuksen tulosten perusteella interventiota muokattiin ja intervention vaikuttavuuden tutkimus suunniteltiin satunnaistettuna kontrolloituna tutkimuksena.
A quantitative systematic review explored previous gamified digital interventions that enhanced the physical activity self-efficacy of children.
Kvantitatiivisen systemaattisen katsauksen tarkoituksena oli tarkastella aiempia pelillisiä interventioita lasten fyysisen aktiivisuuden minäpystyvyyden edistämisen näkökulmasta.
The results showed that delayed gross motor skills, self-help skills and auditory perception were negatively associated with a child’s preference to participate in physically active play.
Tulosten mukaan motorinen kehitys, omatoimisuus ja kuullun ymmärtäminen olivat yhteydessä lapsen liikunnalliseen leikkiin osallistumiseen.
These mechanics include swimming, crawling, climbing, and hiding of objects into virtual spaces in different ways.
Kyseessä olevat mekaniikat ovat uiminen, kiipeäminen, ryömiminen, sekä objektien piilotus eri tavoin virtuaaliympäristöihin.
The final result is determined by the preferences of the testing sample.
Lopullinen tulos määräytyy testaajien mieltymysten perusteella.
According to the results, the more realistic mechanics were found to be more enjoyable by a significant margin, suggesting that they should be utilised in the future.
Tulosten mukaan realistisemmat mekaniikat olivat huomattavasti mieluisempia, mistä voidaan tehdä johtopäätös, että niitä kannattaisi käyttää tulevaisuudessa.
There are two different variations for each of the mechanics, the more and less realistic one, the main goal of the study being to discover which one is more enjoyable to use by testing them within puzzle levels designed for the mechanics.
Jokaisesta mekaniikasta on kehitetty kaksi erilaista variaatiota, enemmän ja vähemmän realistinen, ja tutkielman päätavoitteena on selvittää kumpaa mekaniikkaa on mieluisampi käyttää testaamalla mekaniikoita niitä varten kehitettyjen ongelmanratkaisutasojen avulla.
Additionally, the testing order did play a role in the enjoyment, but especially in the performance, while some of the personal skills and traits also affected the enjoyment in the mechanics related to those skills, which was a highly interesting result.
Lisäksi testausjärjestyksellä oli osansa mieluisuudessa ja etenkin suorituskyvyssä, kun taas testaajien henkilökohtaiset kyvyt liittyen tutkittuihin mekaniikkoihin myös vaikuttivat mieluisuuteen kyseisten mekaniikkojen osalta, mikä oli hyvin mielenkiintoinen tulos.
The enjoyability of the mechanics was evaluated based on four different aspects: perceived realism, personal traits and abilities of the testing sample, the testing order, and perceived difficulty.
Mekaniikkojen mieluisuutta arvioitiin neljällä eri tavalla: mielletty realistisuus, testaajien henkilökohtaiset kyvyt ja ominaisuudet, testausjärjestys, sekä mielletty vaikeustaso.
A special interest in the study is to see whether real-life skills corresponding to the studied mechanics affect the enjoyment and performance levels in the respective mechanics.
Erityisen mielenkiintoista oli nähdä, mikäli testaajien tutkittuja mekaniikkoja vastaavat tosielämän taidot vaikuttaisivat mieluisuuteen tai suorituskykyyn kyseisten mekaniikkojen kohdalla.
The testing sample consisted of 22 volunteers acquired using convenience sampling, while the evalution methods consisted of a questionnaire which utilised a Likert scale, divided into pre- and post-questionnaire parts, in addition to observations.
22:n hengen testausryhmä valittiin mukavuusotantaa käyttäen, ja arviontityökalut koostuivat etu- ja jälkikäteiskyselyistä, joiden kysymykset käyttivät Likert-asteikkoa, sekä havainnoista.
This study explores practical implementations of various custom virtual reality mechanics, developed specifically for this study, in the context of puzzle game design with an experimental approach.
Tämä tutkielma käsittelee virtuaalitodellisuusmekaniikkojen, jotka on kehitetty tätä tutkimusta varten, käytännön soveltamista ongelmanratkaisupelien suunnitteluun kokeellisesti.
Production culture has changed significantly, as the idea of audience has shifted from the passive mass audience to active and individual consumers.
Tuotantokulttuuri on muuttunut merkittävästi yleisökäsityksen vähittäin muuntuessa passiivisesta massayleisöstä aktiivisiksi yksilöllisiksi kuluttajiksi.
The key research findings of the thesis are the proposed periods of production culture: 1) The period of co-operation and programme production, 2) the period of competition and the production of MTV’s own channel, and 3) the period of branding and intermedial production.
Väitöskirjan tuloksissa esitetään keskeisten murroskohtien rajaamia kausia MTV:n toiminnassa: 1) Yhteistyön ja ohjelmatuotannon kausi 2) Kilpailun ja oman kanavan tuotannon kausi ja 3) Brändin rakentamisen ja intermediaalisen tuotannon kausi.
In addition to periods, the study emphasises the different layers of time.
Kausien määrittelyn rinnalla tutkimus painottaa ajan kerroksellisuutta.
The dissertation explores the company’s production culture in different perspectives: the corporate identity, advertising sales and the formation of target audiences, and the strategies of scheduling and programme production.
Tutkimus tarkastelee yhtiön tuotantokulttuuria eri näkökulmista: yhtiöidentiteettiä, kohderyhmien muotoutumista mainosmyynnissä, ohjelmasijoittelun ja ohjelmatuotannon strategioita.
These changes are connected to the contemporary management theories, such as improving economic efficiency in the 1980s, when MTV wanted to enhance its competitiveness while its international rivals and the new advertising mediums fiercened the competition within the media market.
Muutokset kytketään tehostamisideologian nousuun 1980-luvulla, kun yhtiö halusi parantaa kilpailukykyään mediakentän kovenevassa kilpailussa ulkomaisten toimijoiden ja uusien mainosmedioiden myötä.
By way of the aforementioned periods, the study sheds light to the cultural shift in experiencing commercialism: how the fear of commercialism and the values of public service broadcasting gave way to brand economics and economic values.
Kausien avulla tutkimus avaa kulttuurista käännettä kaupallisuuden kokemisessa: kaupallisuuden pelosta ja julkisen palvelun arvoista siirryttiin kaupallisista lähtökohdista toimivaan bränditalouteen.
The target of study is the longest-standing and leading commercial television network in Finland, MTV Oy, established in 1957.
Tapaustutkimuksena on Suomen pitkäikäisin ja edelleen johtava kaupallinen televisiotoimija MTV Oy.
Values change slower than strategic visions and technological novelties.
Katkosten ohella tuotantokulttuuria määrittävät monet jatkuvuudet arvojen muuttuessa strategisia visioita ja teknologisia uutuuksia hitaammin.
MTV and the change in the production culture of Finnish commercial television between the 1980s and the 2000s This article-based dissertation studies the change in Finnish commercial television between the 1980s and the 2000s.
Kulttuurihistorian alaan kuuluvassa artikkeliväitöskirjassa tarkastellaan suomalaisen kaupallisen television muutosta 1980-luvulta 2000-luvulle.
Methodologically, the research material is analysed from the cultural historical point of view, using qualitative content analysis.
Aineistoa analysoidaan teemoittamalla eli laadullisella sisällönanalyysilla merkitysrakenteita jäsentämällä.
The company has a special role in Finnish television history, since it has formed a duopoly together with the public service company Yleisradio.
Sen merkitys suomalaisessa televisiotoiminnassa on erityinen, yhtiö muodosti kansainvälisesti ainutlaatuisessa yhteistyöjärjestelyssä vastinparin julkisen palvelun Yleisradiolle televisiotoiminnan alkuvaiheista alkaen.