natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Increasing the use of video at school could help develop students' media literacy, support different learning styles, encourage creativity, improve school satisfaction and narrow the communication gap between students and teachers.
Liikkuvan kuvan käytön lisääminen opetuksessa auttaisi nuoria ymmärtämään mediaa, tukisi erilaisia oppijoita, kannustaisi omaan tekijyyteen, voisi parantaa kouluviihtyvyyttä ja pienentäisi opettajien ja opiskelijoiden välistä kommunikaatiokuilua.
Based on analysis of the semi-structured interview, three main categories were formed: videos in education, making of videos and teaching with videos.
Teoriaohjaavan sisällönanalyysin avulla aineisto luokiteltiin kolmeen pääluokkaan, jotka olivat videot opetuksessa, videoiden tekeminen ja videoilla opettaminen.
The theme-centred interview consists of three Finnish upper secondary school teachers, who had several years of experience in the making of instructional videos.
Haastatteluun osallistui kolme lukion aineenopettajaa, joilla kaikilla oli usean vuoden kokemus opetusvideoiden tekemisestä.
In the future, the teachers want to develop and support students to produce their own videos.
Haastatellut halusivat tulevaisuudessa kehittää opiskelijoiden omaa videoiden tuottamista.
Combining Audiovisual Media and the Flipped Classroom Method in Education
Liikkuvan kuvan ja Flipped Classroom -menetelmän hyödyntäminen opetuksessa
The theory section of this thesis consists of two chapters, which examine the use of videos in schools and the Flipped Classroom method, which is based on the idea of student-centred learning.
Tutkimuksen teoriaosuus rakentuu kahdesta luvusta, joissa käsitellään liikkuvaa kuvaa opetuksessa ja Flipped Classroom -menetelmää ja sen taustalla olevaa ajatusta opiskelijalähtöisestä opettamisesta.
Due to the exponential growth of audio-visual communication in social media and the internet, today's youth consume videos more than ever.
Internetin ja sosiaalisen median myötä audiovisuaalisen viestinnän määrä on kasvanut tällä vuosikymmenellä eksponentiaalisesti.
The production of the videos was considered time consuming, but the student feedback was positive.
Opetusvideoiden tekeminen koettiin työlääksi, mutta opiskelijat arvostivat niitä.
The main focus is on teachers who produce their own videos.
Tarkastelu keskittyy opettajiin, jotka tuottavat työnsä tueksi opetusvideoita.
Research findings on the qualities of a good instructional video are available.
Lisäksi tiedämme, mitkä tekijät määrittävät hyvää opetusvideota.
Case study as a research strategy helped to answer the main questions of why and how videos are used in schools.
Valittu tutkimusote oli tapaustutkimus, joka soveltui hyvin vastaamaan kysymyksiin miksi ja miten.
The findings can be applied by those who wish to produce their own instructional videos or try the Flipped Classroom method.
Tutkielman tuloksia voidaan hyödyntää opetusvideoiden tekemisen harjoittelussa tai Flipped Classroom -menetelmän käyttöönotossa.
Often students did not watch the videos at home, which was a problem for the teachers.
Opettajat kokivat ongelmalliseksi sen, että opiskelijat eivät aina katsoneet videoita omalla ajallaan.
This could help them to understand the students' thinking processes and replace some of the written exams.
Itse tehty video havainnollistaisi opettajalle opiskelijan ajatusprosesseja ja voisi korvata lopputentin kurssiarvosteluna.
The aim of this Master's thesis is to study the use of videos in education.
Tutkielman tavoitteena on selvittää, miksi ja millä tavoin videoilla opetetaan.
According to teachers, the Flipped Classroom method, which relies on videos as learning material, improved student and teacher satisfaction at school.
Videoihin oleellisesti liittyvä Flipped Classroom -menetelmä paransi opettajien mukaan luokkahuoneen ilmapiiriä, lisäsi työskentelyyn käytettyä aikaa ja muutti työtä opettamisesta kohti ohjaamista.
The research method chosen for this paper is one of theory-guided, qualitative content analysis.
Tutkimuksessa hyödynnettiin aiemmin kerättyä teemahaastatteluaineistoa.
In many ways schools continue to operate in the same way they have in previous decades and fail to utilize the full potential of the new medium.
Nuoret kokevat videot heille luonnolliseksi tavaksi ilmaista itseään, mutta kouluissa niiden hyödyntäminen on edelleen vähäistä.
The data were collected by e-form in the spring of 2015.
Aineisto on kerätty e-lomakkeen avulla keväällä 2015.
Ideals were examined from the perspective of values.
Ihanteita tutkittiin arvojen näkökulmasta.
The transmission of values or the identification of one's own values are not always conscious.
Arvojen välittyminen ja omien arvojen tunnistaminen ei aina ole tiedostettua.
Youth, Beauty and Health : A Study of the Ideals of Teacher Students
Nuoruus, kauneus ja terveys : Tutkimus opettajaopiskelijoiden ihmisihanteista
The study involved 22 teacher students who were either subject teachers or class teachers.
Tutkimukseen osallistui 22 opettajaopiskelijaa, jotka olivat joko aineenopettajia tai luokanopettajia.
The external values determined from the image data emphasized the importance of youth, beauty, health and slenderness.
Kuva-aineiston pohjalta analysoidut ulkoiset ihmisihanteet korostivat nuoruuden, kauneuden, terveyden sekä hoikkuuden merkitystä.
Especially the young people living in the modern media society are easily exposed to the environments information overload that contains discourses of values and ideals.
Erityisesti nykyajan mediayhteiskunnassa elävät lapset ja nuoret ovat alttiina ympäristöä hallitsevalle informaatio- ja kuvatulvalle, jotka tuottavat arvoja ja ihanteita välittäviä diskursseja.
It is important to study teachers and future teachers conceptions of values and ideals, so that we are able to have a better understanding of the transmission of values in schools.
On tärkeä tutkia nykyisten sekä tulevien opettajien arvo- ja ihannekäsityksiä, jotta pystymme paremmin ymmärtämään arvojen välittymistä koulumaailmassa.
The content analysis was based on Schwartz value theory and the pictures were analysed with the concepts of semiotic theory.
Teoriaohjaava sisällönanalyysi pohjautui Schwartzin arvotypologiaan, kuvien analyysin tukeutuessa semioottisen merkkiteorian käsitteisiin.
Respondents were asked to search for pictures in accordance with the assignment and interpret them via three questions.
Lomake koostui kolmesta kuvantulkintatehtävästä, jossa vastaajien piti etsiä tehtävänannon mukainen kuva ja tulkita sitä kolmen kysymyksen avulla.
Their internal values centered on social, aesthetic, security and self-direction values.
Opettajaopiskelijoiden sisäisistä ihmisihanteista kertovassa tekstiaineistossa painottuivat sosiaalisuus-, esteettisyys-, turvallisuus- ja itseohjautuvuusarvot.
The aim of this study is to determine the internal and external values and ideals of the teacher students.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää opettajaopiskelijoiden sisäisiä ja ulkoisia ihmisihanteita.
Influencing the value transferring contents of media is not easy but influencing the values transferred by the schools and teachers is possible.
Median arvosisältöjen rajaaminen on vaikeaa, mutta koulun ja opettajien välittämiin arvoihin ja ihanteisiin voimme vaikuttaa.
It is important to acknowledge that teachers' values and ideals differ from the Finnish national curriculum even though the values in the curriculum are meant to be the base of learning.
On tärkeää tiedostaa, että opettajien arvot ja ihanteet painottuvat eri tavalla kuin opetussuunnitelman, jonka arvopohjan on tarkoitus toimia opetuksen perustana.
The results of the study can be used when planning teaching in schools.
Tuloksien käyttöarvo onkin luultavimmin suurin peruskoulun opetusta suunniteltaessa.
It seems that the ideals and values of teacher students are similar than the values of the Finnish people in general but differ from the base values of the Finnish national curriculum.
Opettajaopiskelijoiden vastauksista nousevat arvot näyttivät jossain määrin mukailevan aiemman tutkimuksen mukaista yleistä suomalaista arvopohjaa, mutta eivät kansallisen opetussuunnitelman arvoja.
Values can be transferred trough the behaviour of the teacher and the practices of the school.
Opetuksen arvopohja rakentuu opetussuunnitelman kautta, mutta arvoja välittyy oppilaille myös opettajan oman toiminnan ja koulun käytänteiden kautta.
In our society values and ideals are transferred partly by teachers and schools.
Opettajat ja koulu ovat yhteiskunnassamme merkittävä arvoja ja ihanteita välittävä taho.
For the analysis of the data, content analysis was used.
Aineiston analyysissä käytettiin sisällönanalyysiä.
Since the study was qualitative by nature, open questions were used in the questionnaire.
Koska tutkimus oli luonteeltaan laadullinen, kyselyssä käytettiin avoimia kysymyksiä.
The data was collected by using a web-based questionnaire, to which 16 teachers working in schools in the Capital Region answered.
Tutkimuksen aineisto kerättiin verkkokyselyllä, johon vastasi 16 pääkaupunkiseudun kouluissa työskentelevää opettajaa.
In this thesis, the subject was approached by studying the views and experiences of teachers.
Tässä tutkielmassa aihetta lähestyttiin opettajien omien kokemusten ja näkemysten kautta.
Do the schools have common practices or models through which the development of the students' language skills is actively promoted, or is it dependent merely upon the teachers' interest and devotion?
Onko kouluissa yhteisiä käytänteitä ja toimintamalleja, joilla oppilaiden kielten kehitystä pyritään aktiivisesti tukemaan vai jääkö tämä kokonaan yksin opettajien mielenkiinnon ja omistautumisen varaan?
Proactive school culture aims see the language skills of the students as a resource.
Proaktiivinen toimintakulttuuri pyrkii valjastamaan oppilaiden kielelliset taidot resursseiksi.
Reactive school culture responds only to the inevitable needs regarding the language development of students.
Reaktiivinen toimintakulttuuri vastaa vain välttämättömimpiin kielen kehitykseen liittyviin tarpeisiin.
Most of the respondents worked at schools whose school culture seemed reactive.
Enemmistö tähän tutkimukseen vastanneista työskenteli reaktiivisen toimintakulttuurin kouluissa.
The means of individual teachers of promoting the language development can be categorised into three groups, which are: acknowledging and appreciating the student's language skills, utilising the student's language skills when studying, and co-operation with guardians.
Yksittäisten opettajien käytössä olevat keinot tukea kielen kehitystä voidaan jakaa kolmeen pääluokkaan, joita ovat oppilaan osaamien kielten huomioiminen ja arvostus, oppilaan osaamien kielten hyödyntäminen opiskelussa sekä huoltajayhteistyö.
And through which means the teachers themselves aim to promote the language development and learning of students from immigrant backgrounds?
Entä minkälaisin keinoin opettajat itse pyrkivät tukemaan maahanmuuttajataustaisen oppilaan kielen kehitystä ja oppimista?
The theoretical framework of this thesis consists of the theories on language development and multilingualism, of the national core curriculum on teaching multilingual students, and of previous studies on promoting the language development of students from immigrant backgrounds.
Tutkielman teoreettinen viitekehys koostuu kielen kehitykseen ja monikielisyyteen liittyvistä teorioista, perusopetuksen opetussuunnitelman perusteista monikielisten oppilaiden opetuksen osalta sekä maahanmuuttajataustaisten oppilaiden kielen kehityksen tukemiseen liittyvistä aikaisemmista tutkimuksista.
The results of this study can be utilised, when teachers and schools are planning the means in which to integrate the language skills and backgrounds of students into teaching and school culture.
Tämän tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää, kun opettajat ja koulut suunnittelevat sitä, kuinka oppilaiden kielitaito ja -taustat voidaan integroida osaksi koulun arkea ja opetusta.
The results of this study indicate that the schools can be categorised according to their school culture, which is either reactive or proactive in regard to promoting the language development of students.
Tutkimuksen tulosten perusteella koulut voidaan jakaa kahteen ryhmään sen mukaan, onko niiden toimintakulttuuri oppilaan kielen kehityksen suhteen reaktiivista vai proaktiivista.
Almost all of the respondents mentioned at least one means of promoting the language development of students from immigrant backgrounds.
Lähes jokainen vastaaja mainitsi tukevansa maahanmuuttajataustaisten oppilaiden kielen kehitystä jollain tavalla.
Promoting the language development of students from immigrant backgrounds
Maahanmuuttajataustaisen oppilaan kielen kehityksen tukeminen koulussa
This study aims to describe the means through which the language development of the students from immigrant backgrounds is being promoted, by school cultures as well as by individual teachers, in the Finnish school context.
Tutkimus pyrkii kuvaamaan sekä koulun toimintakulttuuriin liittyviä että yksittäisen opettajan käyttämiä keinoja, joilla tukea maahanmuuttajataustaisten oppilaiden kielen kehitystä kokonaisuutena suomalaisessa koulukontekstissa.
The purpose of this master's thesis was to study the ways in which the development of multilingualism of children from different linguistic backgrounds is acknowledged and promoted in Finnish comprehensive schools.
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena oli tarkastella sitä, millä tavoin suomalaisissa peruskouluissa huomioidaan erilaisista kielitaustoista tulevien lasten monikielisyyden kehitys ja millä tavoin sitä pyritään tukemaan.
The data was collected at the turn of the year 2015-2016 and analyzed with content analysis.
Aineisto kerättiin 2015–2016 vuoden vaihteessa ja analysointiin sisällönanalyysillä.
Others defined their learning objectives very actively and others were more adjusted to the possibilities offered by the organisation.
Toiset määrittivät oppimistavoitteitaan hyvin aktiivisesti ja toiset sopeutuivat enemmän organisaation tarjoamiin mahdollisuuksiin.
Thereby, the transition of power and responsibility for each employee is seen as important.
Siten vallan ja vastuun siirtyminen jokaiselle työntekijälle on nähty tärkeäksi.
Learning, however, was more individual than shared.
Oppiminen koettiin kuitenkin enemmän yksilölähtöisenä kuin yhteisenä toimintana.
In addition, the results showed a different agency in relation to professional development.
Tuloksissa esiintyi erilaista toimijuutta suhteessa ammatilliseen kehittymiseen.
As a conclusion the organization should provide a wide range of learning and influence channels, to support both individual and shared agency in learning and professional development.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että organisaation tulisi tarjota monipuolisia yhteisen oppimisen ja vaikuttamisen kanavia, jotka tukisivat sekä yksilöllistä että jaettua toimijuutta työssä oppimisessa ja ammatillisessa kehittymisessä.
These changes at work requires examining work-based learning in a new light.
Nämä muutokset työssä vaativat tarkastelemaan myös työssä oppimista uudessa valossa.
As individuals and together : learning practices and the importance of professional agency in self-directing working model
Yksilöinä ja yhdessä : Oppimiskäytännöt ja ammatillisen toimijuuden merkitys itseohjautuvassa toimintamallissa
The results showed that the working environment has a strong orientation to learning and informal learning played an important role.
Tulokset osoittivat, että työympäristö on vahvasti oppimiseen orientoiva ja informaali oppiminen oli tärkeässä roolissa.
Work has become more and more expertised and complex, leading to a situation where best knowledge of the issues is dispersed wider in the organization.
Työstä on tullut yhä asiantuntijakeskeisempää ja monimutkaistuneet toimintamallit ovat johtaneet siihen, että paras tietämys asioista on hajaantunut laajemmalle organisaatioon.
Theoretical framework examines key theoretical concepts of learning, understanding impact of changes in the work and agency's role for learning.
Teoreettisessa viitekehyksessä tarkastellaan työssä oppimisen keskeisiä teoreettisia käsitteitä, työn muutosten vaikutusta oppimisen ymmärtämiseen sekä toimijuutta.
The study was conducted using a theme interview for ten employees, who operate in hybrid expertise roles in the organization.
Tutkimus toteutettiin teemahaastatteluna kymmenelle organisaation työntekijälle, jotka toimivat monipuolisissa asiantuntijarooleissa.
The units of analysis consisted from the nature of the job, learning practices and agency in professional development.
Aineiston analyysiyksiköiksi muodostuivat työn luonne, oppimisen käytännöt sekä toimijuus ammatillisessa kehittymisessä.
In practice, change to self-directing model requires that everyone takes responsibility to de-fine the shared and individual learning needs.
Muutos itseohjautuvampaan toimintamalliin käytännössä edellyttää, että jokainen ottaa vastuuta niin jaettujen kuin henkilökohtaisten oppimistarpeiden määrittämisessä ja toteuttamisessa.
The results demonstrate the need to modify the learning environment in the way it takes into account the different individuals from the perspective of learning.
Tulokset kuvastavat tarvetta oppimisympäristön muokkaamiselle niin, että siinä huomioidaan erilaiset toimijat.
Implementation of work has changed towards more versatile, emphasazing individual's agency at work and learning.
Työn toteutus on muuttunut rihmastoisemmaksi, jolloin yksilön toimijuus työssä ja oppimisessa korostuu.
Research problem consisted of how experts learn in their work and what is the role of agency in learning.
Tutkimusongelmakseni muodostui, miten asiantuntijat oppivat työssään ja millainen merkitys yksilön toimijuudella on työssä oppimisessa.
Results will help to better understand the development of organizational knowledge processes and expert work.
Tulosten avulla voidaan ymmärtää paremmin organisaation osaamisen kehittymisen prosesseja asiantuntijatyössä ja luoda siten uuden oppimista tukeva toimintakulttuuri.
Need for this research arose from organizational change towards self-directing operating model.
Tarve tälle tutkielmalle nousi organisaation muutoksesta kohti itseohjautuvampaa toimintamallia, joka pakottaa miettimään myös yksilöiden roolia ja vastuunottoa omasta oppimisestaan ja kehittymisestään.
The interaction between both dyads was quite symmetric.
Molempien parien välinen vuorovaikutus oli melko symmetristä.
Additionally the mother and the kindergarten teacher were interviewed.
Lisäksi äitiä ja lastentarhanopettajaa haastateltiin.
As being a case study the results cannot be generalised.
Kyseessä oli tapaustutkimus, joten tutkimuksen tuloksia ei voida yleistää.
The data of the study consists of face-to-face interaction situations between Leo and his mother, and Leo and his kindergarten teacher.
Tutkimusaineisto koostui videoiduista vuorovaikutustilanteista Leon ja hänen äitinsä sekä Leon ja hänen lastentarhanopettajansa välillä.
The results revealed that Leo was an active interaction partner using various communicative functions and modes of communication.
Tutkimushavaintojen mukaan Leo oli aloitteellinen vuorovaikutuskumppani, joka käytti monia eri vuorovaikutusfunktioita sekä monipuolisesti ilmaisukeinoja.
Interaction between a child with delayed language development and his close adults : A case study
Kielenkehitykseltään viiveisen lapsen vuorovaikutus lähiaikuisten kanssa : Tapaustutkimus
The purpose of this study is to examine the interaction between a child with delayed language development and his close adults.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella kielenkehitykseltään viiveisen lapsen ja tämän lähiympäristön aikuisten välistä vuorovaikutusta.
More research is needed to examine general features as well as individual variation of the interaction between a child and their close adults.
Lisätutkimuksella voidaan selvittää, millaisia yleisiä piirteitä ja toisaalta yksilöllistä vaihtelua on lapsien ja heidän lähiaikuistensa välisessä vuorovaikutuksessa.
Within turns the communication moves, communicative functions and the communication modes were analysed.
Vuorovaikutustilanteista laskettiin kunkin vuorojen määrä sekä analysoitiin vuorojen sisältämät siirtymät, vuorovaikutusfunktiot sekä kommunikointiin käytetyt keinot.
A 2 years 7 months old child, Leo, participated this study.
Tutkitavana oli 2;7 -vuotias kielenkehitykseltään viiveinen lapsi, Leo.
There are relative few studies examining interaction of Finnish adult-child-dyads.
Suomalaista tutkimusta lapsi–aikuinen-parien vuorovaikutuksesta ei ole kovin paljon.
Leo made even a bit more initiations than his mother.
Äidin kanssa kuvatuissa vuorovaikutustilanteissa Leo oli hieman äitiä aloitteellisempi.
Adults often seem to dominate the interaction in dyads of adults and young children.
Aikuiset vaikuttavat usein pieniä lapsia hallitsevammilta vuorovaikutuksessa muun muassa vuorojen määrää ja aloitteita tarkasteltaessa.
The results of this study does not entirely support the results of previous studies in which adults were dominating the interaction in dyads of adults and young children.
Tämän tutkimuksen tulokset eivät kaikilta osin tue useissa aiemmissa tutkimuksissa esiin noussutta vuorovaikutuksen epäsymmetrisyyttä lasten ja heidän lähiaikuistensa välillä, jos lapsella on kielellisen ilmaisun pulmia.
Also the study observes the experiences of the AAC use in everyday life by a brief interview.
Lisäksi tutkimuksessa selvitetään haastattelun perusteella, millaisia kokemuksia lähiaikuisilla on AAC-keinojen käytöstä arjessa.
AAC is one way to provide children with language disorders a way to communicate more equally and thus learn a more active role in interaction.
Jos lapsen puheen kehitys on epätyypillistä, voidaan puhetta tukevilla ja korvaavilla keinoilla (AAC) tarjota lapselle keino osallistua tasavertaisemmin vuorovaikutukseen.
However, the kindergarten teacher had a bit more dominant role in the interaction, having a bit more turns and initiations than Leo.
Lastentarhanopettajan kanssa kuvatuissa vuorovaikutustilanteissa lastentarhanopettajalla oli vuorovaikutuksessa Leoa hieman aloitteellisempi rooli.
If a child's language develops atypically, the role of adults' interaction styles is even more significant.
Jos lapsella on kielellisessä kehityksessään pulmia, vuorovaikutuksen epäsymmetrisyys voi jatkua myös lapsen kasvaessa.
The environment has a significant influence on a child's language acquisition.
Lähiympäristön ihmisillä on merkittävä rooli lapsen kielenkehityksessä sekä siinä, kuinka hän pystyy osallistumaan ympäristössään.
The one-to-one interaction situations of this study supported well reciprocal communication.
Tämän tutkimuksen aineistona olleet kahdenkeskiset vuorovaikutushetket tukivat hyvin vastavuoroista vuorovaikutusta, ja aikuiset kannustivat toiminnallaan Leoa aktiiviseen osallistumiseen.
Leo had received speech therapy intervention concentrating on the AAC use.
Leo sai tutkimuksen aineiston keruun aikana puhetta tukeviin ja korvaaviin keinoihin keskittyvää puheterapiaa.
The interaction styles of the adults in a child's everyday environment influence also on a child's possibilities to have an active role in interaction.
Tämä voi edistää lapsen aktiivisen vuorovaikutusroolin omaksumista.
Aphasia-related reading deficit and its rehabilitation
Afasiaan liittyvä lukemisvaikeus ja sen kuntoutus : tapaustutkimus
No rehabilitative effect was apparent in auditive repetition or auditive memory, even though individual tasks improved.
Kuulonvaraisen äänteellisen prosessoinnin ja kuulomuistin tehtävissä ei havaittu yhtenäistä muutosta, vaikka yksittäisessä tehtävässä suoriutuminen koheni.
Results and discussion: The reading deficit reflected a more general linguistic difficulty that seemed to originate in auditive processing.
Tulokset ja johtopäätökset: Lukemisen vaikeudet heijastivat tutkittavan afasiaoirekuvaan liittyviä kielellisiä ongelmia, joiden lähtökohta oli kuulonvaraisessa äänteellisessä prosessoinnissa.
The effects of the intervention were evaluated by examining oral reading speed and accuracy of connected text and nonwords.
Harjoittelun vaikuttavuutta arvioitiin tarkastelemalla lukemisen nopeutta ja tarkkuutta sekä äänteellistä prosessointia ja kuulomuistia.