natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Based on my findings, I contend that critical research should make visible alternatives to current modes of technology-related action and urgently develop ways to challenge people to creatively (re)imagine the kind of technology they want to live with.
Tutkimukseni tähdentääkin tarvetta sekä etsiä keinoja tehdä näkyväksi vaihtoehtoja nykyisille toiminnan malleille että kehittää tapoja, joilla ihmisiä voitaisiin haastaa pohtimaan, millaisen teknologian kanssa he haluavat arjessaan elää.
The methods of analysis include story narratology and discourse narratology, an adaptation of Hall’s encoding/ decoding model, and the application of Henri Lefebvre’s rhythmanalysis.
Analyysimenetelminä olen hyödyntänyt tarinanarratologiaa ja diskurssinarratologiaa, mukailtua Hallin sisäänkoodaus/uloskoodaus-mallia sekä sovellusta filosofi-sosiologi Henri Lefebvren rytmianalyysista.
In tune with Hall, I assert the importance of studying, on the one hand, how public imaginaries of agency are constructed, and, on the other hand, what imaginaries of agency ‘ordinary people’ entertain in their code-based everyday environments.
Hallin mallia mukaillen esitän, että on tärkeää tutkia yhtäältä tapoja, joilla toimijuutta koskevia julkisia kuvitelmia yhteiskunnassa rakennetaan, ja toisaalta sitä, millaisia mielikuvia ihmisillä on omasta ja muiden toimijuudesta yhä läpikotaisemmin koodivälitteisissä arkiympäristöissä.
The other two case studies shift attention to how people experience the softwarization of their daily environments and to the kinds of technology-related negotiations that occur in everyday life.
Kaksi jälkimmäistä osatutkimusta siirtävät huomion siihen, miten ihmiset kokevat päivittäisten toimintaympäristöjensä teknologiavälitteisyyden, ja millaisia neuvotteluja he arjessaan käyvät verkottuneesta mediateknologiasta.
I juxtapose the notion of imaginaries with Hall’s idea of ’maps of meaning’, by which he refers to the hegemonically constructed assemblages of meaning and how they are attached to societal practices.
Kuvitelmat rinnastuvat tutkimuksessani Hallin ajatukseen merkityskartastoista, joilla hän viittaa hegemonisesti rakentuneisiin merkitysten muodostelmiin ja tapoihin, joilla ne kiinnittyvät yhteiskunnallisiin käytäntöihin.
My results suggest that administrations, technological corporations, and mainstream media persuade people to adopt a form of agency that promotes increased consumption and economic growth.
Tulokseni osoittavat, että hallinnon, teknologiayritysten ja median tapoja puhutella ihmisiä teknologisoituneen yhteiskunnan toimijoiksi yhdistää heidän kutsumisensa rooleihin, jotka kytkeytyvät ensisijaisesti kulutukseen ja talouskasvuun.
In this media studies dissertation, I examine how understandings of human agency and the technologically mediated everyday entwine in the ‘landscapes of code’.
Mediatutkimuksen alaan kuuluvassa väitöskirjassani tutkin, kuinka ihmistoimijuutta ja mediateknologista arkea koskevat käsitykset kietoutuvat toisiinsa näissä kytköksisissä ’koodin maisemissa’.
I also connect ‘maps of meaning’ to the questions pertaining to what has been called softwarization and to the increasingly networked quality of everyday life, bringing Hall’s conception into dialogue with STS scholar Sheila Jasanoff’s notion of ‘sociotechnical imaginaries’ and with philosopher Charles Taylor’s notion of ‘social imaginaries’.
Nivon merkityskartastojen idean tutkimuksessani kysymykseen arjen teknologisoitumisesta ja verkottumisesta, ja asetan tämän käsitteistyksen dialogiin tieteen- ja teknologiantutkija Sheila Jasanoffin sosioteknisten kuvitelmien ja filosofi Charles Taylorin sosiaalisten kuvitelmien käsitteiden kanssa.
Thus, I argue that the imaginaries of the mediatechnological landscape as ruled by the tech giants contribute actively, though not necessarily consciously, to consolidating the structures of power.
Tältä pohjalta argumenttini on, että kuvitelmat mediateknologisesta maisemasta, jossa teknojätit myös tulevaisuudessa määrittelevät toiminnan ehdot, osallistuvat monella tapaa aktiivisesti vaikka eivät välttämättä ihmisten itsensä tiedostamasti teknologisoituneen yhteiskunnan valtarakenteiden ja -dynamiikan ylläpitämiseen.
A similar process can be observed in my focus group and interview data when people discuss their relationships to media technology and especially to smart devices and social media.
Vastaava häivyttyminen toistuu ja saa vahvistusta haastatteluihin ja ryhmäkeskusteluihin osallistuneiden puheessa omasta suhteestaan mediateknologiaan, erityisesti älylaitteisiin ja sosiaaliseen mediaan.
The visions that could challenge or radically alter the sociotechnical forces that currently condition agency remain in the margins.
Visiot nykytilannetta haastavista tai sitä radikaalisti muuttavista toiminnan mahdollisuuksista ja vaihtoehtoisista toimijuuden muodoista ovat silti varsin marginaalisia.
At the dawn of the 2020s, computer code organises and shapes daily life around the world in increasingly profound ways.
Elämme 2020-luvun taitteessa tietoteknisen koodin globaalisti järjestämissä ja toisiinsa nivomissa ympäristöissä.
I also look at how societal power structures and arrangements are produced, reproduced, and possibly challenged in the processes of constructing imaginaries of agency.
Kiinnostukseni kohdistuu tapoihin, joilla mielikuvat omasta ja muiden toimijuudesta tämän päivän maailmassa rakentuvat ja vakiintuvat, ja miten toimijuuden kuvitelmien rakentumisen prosesseissa samalla tuotetaan, uusinnetaan ja mahdollisesti haastetaan yhteiskunnallisia valtasuhteita ja -asetelmia.
He presented the first version of the model in 1973, and since then it has achieved canonical status in the field of media studies.
Tuon nämä tutkimuksen kentät yhteen hyödyntämällä kriittisen kulttuuritutkija Stuart Hallin ensimmäisen kerran vuonna 1973 esittämää ja kulttuurisessa mediatutkimuksessa sittemmin kanonisen aseman saanutta sisäänkoodaus/uloskoodaus-mallia, josta työstän päivityksen nykyisessä mediateknologisessa kontekstissa.
The first case study examines how agency is defined in administrative-political discourse while the second focuses on how (and what kind of) agency is constructed by discursively pre-domesticating a new technological artefact in the mainstream media.
Osatutkimuksistani kahdessa ensimmäisessä tarkastelen, millä tavoin toimijuutta määritellään yhtäältä hallinnollispoliittisissa ja toisaalta teknologiaa mediavälitteisesti kotoistavissa puhetavoissa, joissa samalla kutsutaan ihmisiä hyväksymään näihin puhetapoihin sisältyviä käsityksiä toimijuudesta.
To summarise, a key finding of my dissertation concerns the resigned sense of agency shared by people in the context of contemporary landscapes of code.
Tiivistäen tutkimukseni valottaa, että alistuneisuuden, voimattomuuden ja tyytymisen sävyttämä toimijuuden malli jäsentää vahvasti aikamme ’koodin maisemia’ ja ihmisten suhdetta niihin, olkoonkin että prosessissa voi tunnistaa myös neuvotteluja ja ristiriitoja.
Decision-making should particularly emphasize three factors: standards, the integration potential of the system and the strategic fit with the health care organization’s strategy.
Päätöksenteossa tulisi erityisesti ottaa huomioon kolme tekijää: standardit, järjestelmänintegroitavuus sekä sopivuus terveydenhuollon ja organisaation strategiaan.
In addition, the contingency theory should be future tested to provide more insight into how the independent variables interact with each other.<br/>
Lisätutkimusta tarvitaan myös testaamaan sitä, miten riippumattomat kontingenssimuuttujat ovat vuorovaikutuksessa toistensa kanssa.<br/><br/>
This is approached by answering the following two questions: 1) Which contingency factors will, with reasonable accuracy, contribute to the investment decision-making process when selecting a clinical ICT system in public health care?
Tämä saavutetaan vastaamalla kahteen kysymykseen: 1) mitkä tilannetekijät kohtuullisella tarkkuudella edistävät investointipäätösprosessia valittaessa julkisen terveydenhuolto-organisaation kliinistä tietojärjestelmää?
2) Which contextual variables will, with sufficient accuracy, enhance the performance of clinical ICT system investments in public health care?<br/>The results show that investment decision-making in a public health care organization should begin with an analysis of the alternative technologies and their operational potential (technology variable).
2) mitkä taustamuuttujat lisäävät riittävällä tarkkuudella julkisen terveydenhuollonkliinisen tietojärjestelmän investointipäätöksen tuloksellisuutta?<br/>Tämä tutkimus osoittaa, että julkisen terveydenhuolto-organisaation investointipäätösprosessi tulee aloittaa analysoimalla vaihtoehtoisia järjestelmiä ja niiden toimintaedellytyksiä (teknologiamuuttuja).
Aspects such as population aging and the ability of governments and municipalities to finance health services have challenged current ways of producing public health care services.
Ikääntyvä väestö sekä julkisen sektorin kyky tuottaa ja rahoittaa terveydenhuollon palveluita edellyttävät muutoksia nykyisiin toimintatapoihin.
The aim of this study is to systematize the investment decision-making process in order to ensure the financial performance of the investment is in line with the organization’s existing operating environment.
Tämän tutkimuksentavoitteena on systematisoida investointipäätösprosessi, jotta varmistetaan investoinninkannattavuus sekä investoinnin sopivuus organisaation toimintaympäristöön.
Legislation and the organization’s culture are variables, which should be considered before making the final decision to invest in a clinical ICT system.
Ennen kaikkea lainsäädäntö sekä organisaation kulttuuri ovat tilannetekijöitä, jotka tulisi ottaa huomioon ennen lopullista kliiniseen tietojärjestelmän investointipäätöstä.
Information and Communication Technology (ICT) has the potential to enable a significant transformation in the delivery of health care.
Tieto- ja viestintäteknologia (ICT) mahdollistaa merkittävän muutoksen terveydenhuollon toimintaan ja sen tapaan tuottaa palveluita.
The decision-making process should continue with ensuring that other important variables are taken into account.
Taloudellisten analyysien jälkeen investointipäätöksentekoprosessia tulisi jatkaa ottamalla huomioon muut merkittävät tilannetekijät.
This thesis explores the clinical ICT investment decision-making process in a public health care organization.
Tässä työssä tutkitaan kliinisen tietojärjestelmäninvestointipäätöksen tekoa julkisessa terveydenhuolto-organisaatiossa.
Health care organizations lack a framework to assist in investment decisions when investing in clinical ICT systems.
Julkisessa terveydenhuollossa on selkeä tarve löytää malli, joka auttaa tekemään investointipäätöksiä investoitaessa kliinisiin tietojärjestelmiin.
Future research will be needed in order to identify the relationship between health care organizations’ management accounting systems and investment decision-making process.
Lisää tutkimusta tarvitaan siitä, miten terveydenhuollon organisaation laskentatoimi on kytketty investointipäätöksiin.
These should form the basis of the financial analysis of the investment, which is then made using a modified capital budgeting method.
Edellä mainitut tekijät ovat perusta käytettäessä erilaisia investointilaskentamenetelmiä.
<br/>This dissertation identifies the use of the contingency theory in clinical IT investment decisions in a public health care organization from a management accounting perspective.
Nämä tekijät saattavat vaikuttaa myös teknologisiin valintoihin, joten investointilaskelmia on hyvä tarkastella vielä uudelleen, kun kaikki tilannetekijät on analysoitu.<br/>Tässä väitöskirjassa tarkastellaan kontingenssiteorian käytettävyyttä laskentatoimen näkökulmasta tehtäessä investointipäätöksiä kliinisiin tietojärjestelmiin julkisessa terveydenhuollossa ja analysoidaan investointipäätökseen vaikuttavat kontingenssimuuttujat.
The short-term safety of 20 mg of toremifene administered daily during the luteal phase was addressed.
Toremifeeni 20 mg annoksella kuukautiskierron lopulla on yksi vaihtoehto hankalan mastalgian hoitona ja sen teho samoin turvallisuus lyhytaikaisessa käytössä osoitettiin tässä väitöstutkimuksessa.
The median serum oestradiol and progesterone levels were significantly higher in the toremifene-treated cycles.
Estrogeeni, keltarauhashormoni ja prolaktiinitasojen havaittiin nousevan mastalgiasta kärsivillä naisilla.
The aim of the first study was to evaluate the potential role of toremifene in the treatment of mastalgia, and to investigate its mechanism of action in this indication.
Tässä väitöstutkimuksessa selvitettiin toremifeeni-lääkityksen tehoa hankalan loppukierron mastalgian hoidossa.
The fourth aim was to investigate the vascular and volume effects of toremifene on healthy premenopausal breasts by three dimensional (3D) ultrasound.
Oireettomilla naisilla ei todettu muutoksia, kun verrattiin rintojen verenkiertoa ja tilavuutta kolmiulotteisella (3D) ultraäänellä toremifeenin ja lumelääkkeen käytön aikana.
These findings indicate that the therapeutic effect of toremifene in alleviating premenstrual mastalgia may at least partly be mediated though diminished blood flow to the breast.
Rintojen magneettitutkimuksella osoitettiin rintojen verenkierron ja samalla turvotuksen vähenevän toremifeenin käytön aikana verrattuna lumelääkitykseen rintojen kivusta kärsivillä naisilla.
The next aim was to evaluate if there are any measurable changes in luteal phase sex hormones attributable to toremifene in women with premenstrual mastalgia.
Tutkimuksessa selvitettiin myös naisen sukuhormonitasoissa tapahtuvia muutoksia kuukautiskierron lopulla toremifeenin käytön aikana.
Forty-eight patients gave three blood samples during the luteal phase of the menstrual cycle: the first at baseline, the second during the third toremifene/placebo cycle and third during the third placebo/toremifene cycle, respectively.
Lääkettä annosteltiin kuukautiskierron lopulla hankalasta rintojen kivusta kärsiville potilaille kuukautiskierron lopulla ja sen tehoa ja sivuvaikutuksia verrattiin lumelääkkeeseen (placeboon).
The mechanism by which toremifene has a therapeutic effect in cyclic mastalgia does not seem to involve inhibition or stimulation of ovarian inhibin production.
Toremifeeni on lääkeaine, joka toimii naishormoni estrogeenin vastavaikuttajana (antiestrogeeni).
The concentrations of both inhibins were within normal range for the luteal phase and remained unchanged throughout the treatment cycles.
Koetut sivuvaikutukset olivat lieviä eivätkä ne eronneet lumelääkkeestä.
Premenstrual mastalgia may be severe enough to interfere with usual daily activities, and its effect on quality of life (QoL) is often underestimated.
Kipu voi tuntua voimakkaammalta liikuttaessa tai juostessa, jolloin oire voi varsinkin useita päiviä kestäessään haitata normaalia elämää, työntekoa ja harrastetoimintaa.
Cyclic mastalgia, by definition, occurs in premenopausal women and connotes breast pain that is clearly related to the menstrual cycle.
Rintojen arkuutta voi helpottaa käyttämällä tukevia rintaliivejä myös ruokavaliolla voi olla merkitystä.
After a washout period, the treatment was crossed over for three additional cycles.
Kolmella naisella neljästä oireen voimakkuus on kierron vaiheen mukaan vaihtuva.
Although the placebo effect was also significant, toremifene reduced the pain significantly more than placebo.
Toremifeenin teho rintojen kivussa osoittautui hyväksi, selvästi lumelääkettä paremmaksi.
Hormonally active treatments are effective for patients with cyclic mastalgia.
Esim. hormonihoidoilla oiretta voidaan joskus helpottaa.
The study of professional documentation
Tutkimus ammatillisesta kirjaamisesta
The documents one can also be used as resources of one’s own action.
Asiakirjoja käytetään myös oman toiminnan resurssina.
The documents have many tasks in the assessment.
Asiakirjoilla on useita käyttötarkoituksia arvioinnissa.
The aim of the assessment is to: a) direct and control the action of the person who is a target of the assessment and b) make conclusions about the effectiveness of the action, for instance whether the actions of the client, the professional, the service producer and the service pur-chaser have been efficient and c) draw conclusions about the quality of the action, for instance how client rehabilitation has proceeded and how the professional, the service producer and the service purchaser have acted in accordance with legislation and contracts and d) make comparisons of the action.
Niiden avulla ohjataan ja valvotaan arvioinnin kohteen toimintaa, tehdään päätelmiä toiminnan vaikuttavuudesta, kuten tilivelvollisuudesta eli siitä onko asiakkaan, ammattilaisen sekä palveluntuottajan ja -tilaajan toiminta ollut tehokasta ja vaikuttavaa, tehdään päätelmiä toiminnan laadusta, kuten siitä, millaista asiakkaan kuntoutuminen on ollut ja ovatko ammattilainen, palveluntuottaja ja tilaaja toimineet lain ja sopimusten edellyttämällä tavalla ja tehdään toiminnasta vertailtavaa.
The data has been collected from the supported housing unit and the rehabilitation course from 2007 to 2012.
Tutkimusaineisto on kerätty vuosina 2007–2012.
Documentation as assessment in mental health work.
Asiakasdokumentaatio arviointina mielenterveystyön arjessa.
The assessment information has been written in documents utilizing professional-oriented, detailed and multi-voiced language.
Asiakirjoihin arviointitietoa kirjataan työntekijälähtöisesti, yksityiskohtaisesti ja moniäänisesti.
The documents bring the client, the professional and the service producer or the service purchaser focus into the assessment.
Asiakirjat tuovat arvioinnin kohteeksi niin asiakkaan, ammattilaisen kun palveluntuottajan ja -tilaajan.
With the help of the documents the person who is a target of the assessment can direct, design and make visible his/ hers own action.
Asiakirjojen avulla arvioinnin kohteena oleva voi ohjata ja suunnitella omaa toimintaansa, tehdä sitä näkyväksi ja arvioida omaa toimintaansa.
From the documents one can locate concepts which can be used to describe, to compare and to make accounts about the person who is a target of the assessment.
Asiakirjoista on paikannettavissa käsitteitä, joiden avulla kuvataan, vertaillaan ja selitetään arviointikohdetta ja sen toimintaa.
The re-search provides new knowledge on the everyday documentation practices of professionals and the effects of the neoliberalist New Public Management, particularly the assessment culture that has had an impact on professional documentation practices.
Tutkimalla asiakirjoja ja kirjaamista voimme tulla tietoisemmiksi ammattilaisten arkisista kirjaamiskäytännöistä ja siitä, mikä asiakirjojen merkitys on heille ja heidän asiakkaalleen sekä miten uusi julkisjohtaminen, erityisesti arviointikulttuurin leviäminen on vaikuttanut teksteihin ja kirjaamiseen.
My research questions are: What are the documents that are produced in the context of the mental health work, how are they written and what are their functions in the assessment process?
Tutkimuksen tavoitteena on tuottaa tietoa siitä, millaisia asiakirjoja mielenterveysalan ammattilaiset kirjoittavat, miksi ja miten niitä kirjoitetaan sekä mikä niiden funktio on arvioinnissa.
Also, aspects of time (past and present) are used to make documents assertive.
Kirjauksissa on läsnä myös ajallisuuden aspekti: mennyt ja nykyisyys.
My research is focused on mental health work, more specifically on the practices of a mental health organization in a supported housing unit and during a rehabilitation course.
Kirsi Güntherin väitöskirja kytkeytyy mielenterveystyöhön, tarkemmin sanottuna mielenterveysjärjestön tuottamien tuetun asumisen ja kuntoutuskurssin toimintaan, joita järjestö tuottaa kunnalle tilaaja-tuottajamallin periaatteella.
In mental health practice, professionals use their own language and have their own ways of producing texts.
Mielenterveystyön arjessa ovat tietynlaiset kielenkäytön, tekstintuottamisen ja merkityksellistämisen tavat.
I approach the research data by utilizing institutional interaction research and genre studies, which provided the tools to examine the interaction between speech and text in the articles.
Tutkimuksessa tarkastellaan ammatillista kirjaamista institutionaalisen vuorovaikutuksen näkökulmasta ja hyödynnetään institutionaalisen vuorovaikutuksen tutkimuksen ja tekstilajitutkimuksen metodisia välineitä.
When reading the results from the articles together, they produce new information about what kind of assessment functions documents have and how they have been used by professionals in mental health work as an assessment tools.
Tutkimus tuottaa tietoa siitä, millaisia ovat mielenterveystyössä ammattilaisten käyttämät lomakkeet ja asiakirjat, millainen arviointifunktio niillä on sekä kuinka suunnitelmalomakkeita ja asiakirjoja käytetään arvioinnissa.
I also aim to make visible the institutional reality in which the documents are written.
Tutkimus tuo esiin myös kirjaamisen jännitteisyyden, joka on sidoksissa asiakirjojen tehtävään ja käyttöön.
The research data consist of audio recording of client planning meetings and three kinds of documents: empty client plan forms, client plans and the final statements that were written in the supported housing unit and during the rehabilitation course.
Tutkimusaineistona ovat sosiaalihuollon ammattihenkilöstön kirjoittamat tyhjät ja täytetyt (asiakas)asiakirjat, joita ammattilaiset käyttävät ja täyttävät toteuttaen ja todentaen tällä tavoin sosiaalihuollon tehtäviä.
The mental health organ-ization provides services in accordance with the principles of the so-called purchaser-provider model and is therefore a significant actor in the mental health service system.
Palveluntilaajan palveluntuottajalle lähettämät omien kriteeriensä ja intressiensä pohjalta suunnittelemat asiakirjapohjat ja ammattilaisten asiakastyön tiedontarve eivät välttämättä mielenterveystyön arjen käytännöissä kohtaa.
My dissertation is a qualitative study of professional documentation in mental health work.
Lisäksi aineistona ovat työntekijöiden ja mielenterveyskuntoutujan väliset asiakassuunnitelmapalaverinauhoitukset.
I selected the tools of analysis by considering that I need to be able to respond to the research questions in the best way possible and therefore make visible the everyday practices of documentation, and their meaning in the supported housing unit and during the rehabilitation course.
Ammattilaisia ohjeistetaan kirjaamaan asiakassuunnitelmia ja niiden avulla suunnittelemaan asiakkaan kuntoutusta ja arvioimaan asiakkaan tilannetta ja tarpeita sekä kuntoutumista.
Therefore, my research does not provide factual information on how documents are written in mental health work but rather sheds light on the institutional everyday life and the linguistic reality in which they are written.
Tutkimus ammatillisesta kirjaamisesta mielenterveystyössä Tänä päivänä on vaikea kuvitella ammatillista auttamistyötä, jossa ei kirjoitettaisi erilaisia tekstejä ja asiakirjoja.
In my view language usage, both talk and texts, is a crucial part of social reality.
Syynä kasvavaan kirjaamiseen katsotaan olevan yhteiskunnan lisääntyvät lainsäädännölliset ohjeistukset ja neuvot.
The research consists of four articles in which I examine professional documentation from the viewpoints of insti-tutional interaction research and genre studies.
Arviointitietoa tuotetaan muun muassa kirjaamalla kuvauksia asiakkaan ja ammattilaisen toiminnasta lomakkeisiin ja asiakirjoihin.
The sample contained 12 123 pages.
Otanta-ajankohtana lehdessä oli 12123 sivua.
It was used by his lawyer, Thomas Erskine.
Sitä käytti hänen puolustusasianajajansa Thomas Erskine.
At the same time an evaluation is made of Jürgen Habermas research The Structural Transformation of the Public Sphere.
Samalla arvioidaan Jürgen Habermasin tutkimusta julkisuuden rakennemuutoksesta.
An important part of the research was a content analysis of the Westminster Review 1835-­1889.
Merkittävä osa tutkimuksesta oli Millin toimittaman the Westminster Review ­lehden sisällönanalyysi 1835-1889.