natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mutations are frequently seen in BKPVAN-associated BKPyV strains as well, but their association with the pathogenesis of BKPVAN remains elusive.
Mutaatioita tapahtuu myös BK-polyoomaviruksen perimässä, mutta niiden merkitystä BK-polyoomavirusnefropatian kehittymisessä ei tiedetä.
These viruses are established human pathogens causing clinical manifestations almost exclusively in immunosuppressed patients.
Nämä virukset aiheuttavat vakavia kroonisia tauteja lähes yksinomaan immuunipuutteisilla potilailla, joilla immuunipuolustuksen heikkeneminen mahdollistaa elimistössä piilevien virusten reaktivaation ja lyyttisen virusinfektion.
Lytic BKPyV infection in the kidneys may result in the development of BKPyV-associated nephropathy (BKPVAN).
Lyyttinen BK-polyoomavirusinfektio munuaisissa aiheuttaa BK-polyoomavirusnefropatiaa munuaisensiirtopotilailla.
In this thesis, the role of genetic variation of human JC and BK polyomaviruses (JCPyV, BKPyV) in the development of severe polyomavirus-associated diseases was investigated by characterizing JCPyV and BKPyV strains present in urine, plasma, and cerebrospinal fluid samples using next-generation sequencing.
Väitöskirjan tarkoituksena oli tutkia ihmisen JC- ja BK-polyoomavirusten geneettisen muuntelun merkitystä PML-taudissa ja polyoomavirusnefropatiassa sekvensoimalla ja karakterisoimalla viruskantoja potilasnäytteistä.
Immunosuppression allows lytic JCPyV infection in the brain, which is a hallmark of severe brain disease, progressive multifocal leukoencephalopathy (PML).
Progressiivinen multifokaalinen leukoenkefalopatia (PML) on seurausta JC-polyoomavirusinfektiosta aivojen gliasoluissa.
No treatment is currently available leaving reduction of immunosuppression as the only therapy option.
Polyoomavirus-spesifiä lääkehoitoa ei ole, ja ainoastaan immuunipuolustuksen normalisointi parantaa tautien ennustetta.
We identified three distinct neurotropic JCPyV strains from cerebrospinal fluid of one PML patient.
Ensimmäisessä osajulkaisussa karakterisoitiin kaikki JC-polyoomaviruskannat kolmen PML-potilaan selkäydinnesteestä.
Although PML is always associated with mutated neurotropic JCPyV strains, the exact content of mutations, as well as where, when, and how neurotropic strains develop is unknown.
Ei tiedetä missä, milloin, tai miten neurotrooppiset kannat kehittyvät, tai millaisia mutaatioita vaaditaan PML-taudin kehittymiseen.
Second, we were the first to show the predominance of archetype JCPyV in the urine of twenty stable kidney transplant patients and one patient with extremely rare JCPVAN.
Toisessa osajulkaisussa tunnistettiin muuntumattomia, arkkityyppisiä JC-polyoomaviruskantoja kahdenkymmenen oireettoman munuaisensiirtopotilaan ja yhden JC-polyoomavirusnefropatiapotilaan virtsasta.
Rare cases of nephropathy associated with JCPyV (JCPVAN) have been reported as well.
Nefropatia voi harvinaisissa tapauksissa olla myös JC-polyoomavirusinfektion aiheuttama.
Similar to JCPVAN, archetype strains may be sufficient for the development of BKPVAN, but even low amounts of mutated strains may affect pathogenicity of BKPyV by regulating the expression of viral microRNAs.
Pienetkin muuntuneiden viruskantojen määrät voisivat siis vaikuttaa BK-viruksen taudinaiheuttamiskykyyn säätelemällä esimerkiksi viruksen mikro-RNA-ekspressiota.
Archetype BKPyV predominated in all but one patient but also very small populations of mutated BKPyV strains were detected.
Kaikkien paitsi yhden tutkitun munuaisensiirtopotilaan plasmassa ja virtsassa arkkityyppiset viruskannat olivat vallitsevia.
Mutations within the viral genome affect pathogenicity of JCPyV, and the same has been suggested for BKPyV.
Mutaatiot JC-polyoomaviruksen ja mahdollisesti myös BK-polyoomaviruksen perimässä vaikuttavat virusten taudinaiheuttamiskykyyn.
In the third and fourth studies, we characterized BKPyV regulatory regions from the plasma and urine samples of kidney transplant patients with or without histologically confirmed BKPVAN.
Kolmannessa ja neljännessä osajulkaisussa osoitettiin, että myös BK- polyoomavirusnefropatian kehittymiseen voisi liittyä arkkityyppinen virus.
First, we performed single-molecule real-time sequencing of complete JCPyV genomes from three PML patients and characterized all mutations within the viral regulatory region and the major capsid protein of each individual virus strain.
Työssä osoitettiin, että PML-tautiin voi liittyä samanaikaisesti useita, viruksen geenisäätelyalueen ja kapsidiproteiinigeenin osalta muuntuneita neurotrooppisia kantoja.
Empirically this research is based on policy document analyses of the key guiding policy documents of higher education, and interviews with the rectors of the universities and other actors from the field of higher education.
Empiirisesti tämä tutkimus perustuu Kirgisian korkeakoulutuksen keskeisten ohjauspoliittisten asiakirjojen analyyseihin sekä yliopistoiden rehtoreiden ja muiden korkeakoulupoliittisten toimijoiden haastatteluihin.
Actors in the field utilize these discourses to justify or resist travelling reforms by referring to cultural, social, economical and historical considerations of the country.
Korkeakoulutuksen toimijat hyödyntävät näitä diskursseja liikkuvien koulutusreformien hyväksymisessä tai vastustamisessa yhdistämällä perustelut kulttuurisiin, sosiaalisiin, taloudellisiin ja historiallisiin seikkoihin.
The research method applied in this dissertation is the discursive analysis method.
Tutkimusaineisto on luettu hyödyntäen diskurssianalyyttista tutkimusmenetelmää.
In Bourdieu’s framework, fields such as higher education have their own doxa, fundamental beliefs that are shared by actors.
Bourdieun viitekehyksen mukaan kentillä, kuten korkeakoulutuksen kentällä, on oma ’doxa’, yhteisesti jaettu tietoisuus, joka määrittelee kentällä mahdollisia diskursseja.
This study argues that the recent higher education reforms in Kyrgyzstan are nationally domesticated constructs of globally travelling reforms.
Tässä tutkimuksessa väitän, että viimeaikaiset Kirgisian korkeakouluuudistukset ovat paikallisesti domestikoituja käsityksiä globaaleista liikkuvista reformeista.
The findings of this study show that the actors in the field of higher education integrate national features into these travelling reforms.
Tutkimustulokset osoittavat, että korkeakoulutuksen toimijat yhdistävät kansallisia piirteitä liikkuviin reformeihin.
Following what various scholars have already shown, I argue that post-socialist educational transformation is a contingent and complex process that is not possible to interpret through a western neoliberal education framework and by examining the process as a linear development.
Tutkimuksen lähtökohtana on, että post-sosialistinen koulutusmuutos on monimuotoinen prosessi, jota ei voida tulkita ainoastaan länsimaisen neoli-beraalisen käsitteistön avulla.
The analyses of the post-socialist transformation visualize that this domestication takes place through discourses of quality, modernization and internationalization.
Analyysi post-sosialistisesta koulutusmuutoksesta osoittaa, että globaalien koulutusuudistusten domestikaatio tapahtuu kolmen eri diskurssin kautta, jotka ovat laadun, modernisaation sekä kansainvälisyyden diskurssi.
In Kyrgyzstan those travelling reforms are such as the Bologna Process, quality assurance and evaluation systems, and reform of independent accreditation.
Liikkuvilla reformeilla puolestaan viittaan muutosprosesseihin, jotka tavalla tai toisella ovat nähtävissä yhä useimmissa maissa, kuten Bolognan prosessiin, laadunvarmistus- ja arviointimekanismien käyttöönottoo korkeakouluissa ja akkreditointiprosessin yksityistämiseen.
In referring to national and cultural aspects of society, actors make travelling reforms seem more adoptable for the society of Kyrgyzstan.
Viittaamalla yhteiskunnan kansallisiin ja kulttuurisiin piirteisiin, toimijat yhdistävät reformit paikallisiin olosuhteisiin.
Theoretically this study contributes to the wider discussion in comparative education on adopting travelling reforms in the post-socialist space and practically, it provides information to international educational organizations and local policymakers on the challenges and opportunities that affect the localization of global reforms.
Kun taas käytännön tasolla tämä tutkimus antaa lisätietoa kansainvälisille organisaatioille ja paikallisille poliittisille päättäjille niistä mahdollista haasteista sekä mahdollisuuksia, jotka vaikuttavat globaalien koulutusreformien paikallistumiseen.
Domestication of travelling reforms takes place through three discourses: the discourse on quality, the discourse on modernization, and the discourse on internationalization.
Nämä diskurssit ovat: laadun, modernisaation sekä kansainvälistymisen diskurssi.
Theoretically these findings have been analyzed by using Bourdieu’s social field theory and notions of discursive space of social reality to understand the discursive construction of domestication of travelling reforms.
Analysoin tutkimustulokset hyödyntämällä Bourdieun viitekehystä ‘diskurssiivisen tilan sosiaalinen todellisuus’, jonka avulla on mahdollista eksplisiittisesti analysoida paikallistumisen dynaamista prosessia.
The doxa is challenged by opposing heterodoxical discourse, which simultaneously unveils the current doxa but also changes the dynamics of the doxa.
Doxa tulee näkyväksi niissä tilanteissa, joissa se haastetaan ulkopuolelta tulevilla ajatuksilla, heterodoksisella diskurssilla.
I have used two recent concepts – ’domestication’ and ’travelling reforms’ – to analyse the post-socialist transformation in the context of Kyrgyzstan’s higher education.
Domestikaation ja liikkuvien reformien käsitteiden avulla havainnollistan sitä miten viimeaikaiset muutokset Kirgisian korkeakoulusektorilla ovat kansallisesti konstruoituja käsityksiä globaaleista koulutusmuutoksista.
Thus, the theoretical approach applied in this dissertation is closely related to the studies of post-soviet education transformation and studies of domestication, in which I employ the concept of ‘domestic field battle’ to examine the localization of educational reforms (Alasuutari & Qadir 2014).
Tutkimuksessa hyödynnän kahta vertailevassa koulutustutkimuksessa käytettyä käsitettä: ’domestikaatio’ sekä ’liikkuvat reformit’.
I argue that the post-socialist education transformation is simultaneous process with global and local influences, in which travelling reforms evoke local actors consider their national beliefs, practices and identities.
Täten post-sosialistinen koulutuksen muutos on sekä globaalien että paikallisten vaikutteiden ylläpitämä prosessi.
Therefore, future research could be directed to re-assess the productivity norms used especially in service organizations so as to avoid unexpected outcomes.
Sen vuoksi tulevaa tutkimusta voitaisiin suunnata myös työn tuottavuusvaatimusten uudelleen arviointiin erityisesti palvelualan organisaatioissa odottamattomien seurausten välttämiseksi.
The field study was conducted at five hotels from same hotel chain.
Kenttätutkimukseen osallistui viisi saman hotelliketjun hotellia.
Changes in working conditions and technology were identified 17 years afterwards by interviewing cleaning managers at those the hotels that still had an in-house cleaning organization.
Työolosuhteissa ja teknologiassa 17 vuoden aikana tapahtuneita muutoksia kartoitettiin jälkeenpäin haastattelemalla siivouspäälliköitä niissä kolmessa tutkimukseen osallistuneista hotelleista, joissa oli edelleen oma siivousorganisaationsa.
Room temperature exceeded the recommended limits for physical cleaning work.
Työympäristön lämpötila ylitti fyysiselle siivoustyölle asetetut suositukset.
During guest room cleaning cycles, estimated oxygen consumption was approximately 35.5% VO2max and energy expenditure approximately over 270 W. In terms of heart rate response, over half of the whole work shift was moderate work and over one third heavy work for the women participating this study (age ≤ 45 years).
Arvioidun hapenkulutuksen avulla määritelty työkuorman taso huonesiivouksen työsykleissä oli keskimäärin 35,5 % VO2max, ja vastaava energiankulutus keskimäärin noin 290 W. Sykkeen avulla arvioituna koko työvuoron kuormituksesta yli puolet oli kuormitustasoltaan keskiraskasta ja yli kolmasosa raskaaksi luokiteltavaa työtä tähän tutkimukseen osallistuneilla naisilla (ikä ≤ 45 vuotta).
Approximately 23.4 (SD ±4.3) rooms were cleaned per work shift.
Työvuorossa siivottiin keskimäärin 23,4 (SD ±4,3) huonetta.
There were no objectively measured data available about the amount of the physical workload.
Kerroshoitotyön työkuorman määrästä ei kuitenkaan ole ollut saatavilla objektiivisesti mitattua tietoa.
Rating of perceived exertion (RPE) at the end of the workshift was almost at the same level as it was at the end of the submaximal cycle ergometer test (heavy work).
Koettu kuormitus nousi työvuoron kuluessa keskimäärin lähes samalle tasolle kuin submaksimaalisen polkupyöräergometritestin lopussa (raskas työ).
Time spent on guest room cleaning cycles covered approximately 76.3% of an entire work shift.
Huonesiivouksen työsyklien osuus koko työvuorosta oli keskimäärin 76,3 %.
Space and interior planning has a major impact on creating possibilities for accessible cleaning and accessible housing, both at hotels and other companies or public institutions providing accommodation.
Tila- ja sisustussuunnittelulla on suuri vaikutus esteettömään siivoukseen ja siten myös esteettömään asumiseen hotelleissa ja muissa majoitusalan yrityksissä tai laitoksissa.
Room attendants’ tasks at hotels consist of daily cleaning of the hotel guest rooms, making beds, handling materials, taking care of guest room facilities, and maintenance of the working areas.
Hotellien majoituskerroksessa kerroshoitajien työ koostuu pääasiassa vierashuoneiden päivittäisestä siivouksesta, vuoteiden sijauksesta, materiaalien käsittelystä sekä huoneiden tarvikkeista ja työalueen tilojen kunnosta huolehtimisesta.
However, lightening the work-load also increases both the speed of the work and the risk of work overload, especially in team work.
Työn keventyessä työn suoritusnopeus kasvaa, jolloin ylikuormituksen riski kasvaa nykyisestä varsinkin tiimityössä.
The second objective of the study was to discover the key features impacting on the room attendants’ physical work load.
Toisena tavoitteena oli selvittää keskeiset kerroshoitotyössä fyysistä kuormitusta aiheuttavat tekijät.
The main objective of this case study research was to quantify the level of energetic workload in guest room cleaning.
Tämän case-tutkimuksen päätavoitteena oli määrittää fyysisen ja dynaamisen kerroshoitotyön energeettinen kuormitustaso.
Functionality of the tools sometimes mismatched with the working environment.
Työvälineiden funktio ei aina vastannut tarkoitustaan kyseisissä olosuhteissa.
Load factors of the work system and working environment were discovered through group interviews.
Työjärjestelmässä ja työympäristössä esiintyviä kuormitustekijöitä selvitettiin kerroshoitajien ryhmähaastatteluilla ja työalueilla tehdyillä olosuhteita kartoittavilla mittauksilla.
Perceived workload was assessed in these actual work situations on the Borg scale RPE (6–20).
Koettu kuormitus (RPE) arvioitiin Borgin asteikolla RPE (6–20, jossa 6 on alhaisin kuormitus).
Notwithstanding its limitations, this study suggests that the results can be used to improve both the job design of hotel guest room cleaning and the space and interior design of hotel rooms, in order to decrease the physical workload and whole body work performed under time pressure.
Tehdyn case-tutkimuksen rajoituksista huolimatta tutkimustulokset ovat sovellettavissa sekä kerroshoitotyön työn muotoilussa että hotellihuoneiden tila- ja sisustussuunnittelussa työssä esiintyvän fyysisen kuormituksen vähentämiseksi tässä aikaan sidotussa kokovartalotyössä.
The WHO (World Health Organization) has accepted the classification of work by its demand for energy (W·kg-1).
WHO:n (World Health Organization) hyväksymän työn energeettisen kuormittavuuden luokittelun mukaan kerroshoitotyö on työn vaatiman energiankulutuksen (W·kg-1) mukaan arvioiden keskiraskasta työtä 20–45-vuotiaille naisille.
Heavy hotel trolleys, heavy textiles, lack of space to do the cleaning work, and furnishings and fittings of the guest rooms caused additional effort during the cleaning work.
Painavat hotellivaunut, painavat tekstiilit, tilanpuute siivoustyössä ja hotellihuoneiden kalustus ja varustus aiheuttivat työssä fyysistä ponnistelua.
Development in information technology, redesigned work procedures and the furnishings and fittings of the guest rooms have on the one hand lightened room attendants’ workload, but on the other hand the demand for output (rooms/hour) has increased.
Täydennyshaastattelutulosten mukaan informaatioteknologian sovellusten käyttöönotto, työn muotoilu, hotellihuoneiden sisustuksessa ja kalustuksessa tehdyt muutokset sekä alan käsityövälineissä tapahtunut kehitys ovat toisaalta keventäneet kerroshoitotyötä, mutta toisaalta työn tuotoksen tavoite työvuorossa on vastaavasti kasvanut.
Work pace (rooms/hour) increased towards the end of the work shift.
Työn tuotos (huonetta/tunti) oli suurempi iltapäivällä.
Surveys conducted (interviews and questionnaires) on hotel guestroom cleaning have shown that room attendants’ tasks involve a high amount of physical work, they work under time pressure and experience discomfort in different parts of the body.
Kerroshoitajia koskevissa kansainvälisissä haastattelu- ja kyselytutkimuksissa korostuvat suuri fyysinen työmäärä, nopea työtahti ja kehon eri osien kuormittuminen.
Also physical conditions (°C, % RH) and number of steps taken were measured during the work operations.
Työvuoron työsuoritukset videoitiin ja samalla tallennettiin työsuorituksen aikainen sydämen syke (HR), työssä otetut askeleet ja olosuhteet työnteon aikana (°C, % RH).
Aerobic capacity of the room attendants was assessed with a submaximal cycle ergometer test. Work operations throughout the work shift were video-taped with direct measuring of the heart rate (HR).
Tutkimukseen osallistuneiden kerroshoitajien aerobinen suorituskyky määritettiin submaksimaalisella polkupyöräergometritestillä.
It focuses on the years 2016-2019, when the discussion on the reconstruction has been the most prominent.
Tutkielma keskittyy vuosiin 2016-2019, jolloin jälleenrakennuskeskustelu on ollut keskeisessä osassa.
The official European Union stance on the reconstruction is that the EU will participate in the reconstruction of Syria only when a credible and meaningful political process, based on the United Nations Security Council Resolution 2254 and the Geneva Communique, and negotiated by the Syrian parties, is firmly underway.
EU:n virallinen kanta jälleenrakennukseen on, että EU osallistuu Syyrian jälleenrakennukseen vain kun luotettava ja merkityksellinen poliittinen prosessi, joka perustuu YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 2254, ja joka on syyrialaisten osapuolten neuvottelema, on käynnissä.
This thesis studies the European Union’s approach to the reconstruction of Syria.
Tämä tutkielma tutkii Euroopan Unionin lähestymistapaa Syyrian jälleenrakennukseen.
The thesis analyses this stance in-depth defines the key elements of the approach and explores dilemmas that arise from the clash between the approach and conflict context.
Tutkielma analysoi tätä kantaa yksityiskohtaisesti ja tutkii dilemmoja, joita EU:n lähestymistavan ja konfliktikontekstin välisestä yhteentörmäyksestä syntyy.
The analyses were conducted in two phases.
Analyysi suoritettiin kaksivaiheisesti.
Households account for a significant proportion of final energy consumption in Europe.
Kotitaloudet kuluttavat huomattavan määrän loppuenergiasta Euroopassa.
The data included 306 households from eight European countries: Switzerland, Germany, Denmark, the Netherlands, Finland, Hungary, Ireland and the UK.
Aineistossa oli mukana 306 kotitaloutta kahdeksasta maasta: Sveitsistä, Saksasta, Tanskasta, Hollannista, Suomesta, Unkarista, Irlannista ja Iso-Britanniasta.
In the second phase, multiple regression models were built based on the results from the first phase.
Toisessa vaiheessa rakennettiin usean selittäjän lineaariset regressiomallit perustuen ensimmäisen vaiheen tuloksiin.
Building type, contact person education level and contact person employment status are not connected to the intervention outcomes.
Rakennuksen tyyppi, kontaktihenkilön koulutustaso ja kontaktihenkilön ammattiasema eivät ole yhteydessä interventioiden tuloksiin.
Temperatures are reduced the most in Switzerland, Germany and the Netherlands, and laundry cycles are reduced more in Denmark than in other countries during the interventions.
Interventioiden aikana lämpötiloja alennetaan eniten Sveitsissä, Saksassa ja Hollannissa, ja pyykinpesua vähennetään enemmän Tanskassa kuin muissa maissa.
Families with five or more persons reduce the room temperatures and laundry cycles less than smaller families.
Perheet, joissa on viisi tai enemmän henkilöä vähentävät lämpötiloja ja pyykinpesua vähemmän kuin pienet perheet.
The aim of the thesis is to study the effects of geographical and cultural, material and institutional, and socioeconomic and demographic contexts on the outcomes of household energy use interventions.
Tämän tutkielman tarkoituksena on tarkastella maantieteellisen ja kulttuurisen, materiaalisen ja institutionaalisen ja sosioekonomisen ja demografisen kontekstin yhteyttä interventioiden tuloksiin.
Household energy consumption has been researched intensively and intervention studies aiming at changing energy behaviour have been popular.
Kotitalouksien energian kulutusta on tutkittu intensiivisesti ja käyttäytymisen muutokseen tähtäävät interventiot ovat olleet suosittuja.
The data was analysed using the following methods: one-way ANOVA, independent samples t-test, Pearson’s correlation, and multiple linear regression.
Aineiston analysoinnissa käytettiin seuraavia metodeja: yksisuuntainen ANOVA, riippumattomien otosten t-testi, Pearsonin korrelaatiokerroin ja lineaarinen regressio.
Previous intervention studies have mainly been concentrating on individual behaviour, and research analysing the role of contextual factors has been very limited.
Aikaisemmat interventiotutkimukset ovat suurelta osin keskittyneet yksilön käyttäytymiseen ja kontekstuaalisten tekijöiden roolia tarkastelevia tutkimuksia on tehty vain vähän.
The data used in this thesis was collected in a European research project "ENERGISE", in which interventions on two energy intensive household practices, space heating and laundry washing, were carried out.
Tutkielmassa käytetty data kerättiin eurooppalaisessa ENERGISE-tutkimushankkeessa, jossa toteutettiin interventiot kahdessa energiaintensiivisessä kotitalouskäytännössä, lämmityksessä ja pyykinpesussa.
In the first phase, the main effects of the independent variables were tested.
Ensimmäisessä vaiheessa tarkasteltiin kunkin riippumattomat muuttujan päävaikutuksia riippuviin muuttujiin.
The thesis shows that conducting cross-national comparative research is challenging and it requires careful planning throughout the research process.
Tutkielma osoittaa lisäksi, että maavertailujen tekeminen on haastavaa ja vaatii huolellista suunnittelua kaikissa tutkimuksen vaiheissa.
The results also suggest that different energy practices are likely to be affected by different sets of contextual factors.
Tulokset myös osoittavat, että erilaiset tekijät voivat olla yhteydessä eri energiakäytäntöihin.
The following independent variables were tested: country, building type, baseline consumption levels, education level, employment status, family size, and age.
Selittävinä muuttujina käytettiin maata, rakennustyyppiä, seurantajakson kulutusta, koulutusta, ammattiasemaa, perhekokoa ja ikää.
The results confirm observations from previous studies, that context may significantly affect the successfulness of energy behaviour interventions and therefore it should be carefully considered in planning interventions.
Tutkielman tulokset vahvistavat aiemmassa tutkimuksessa tehtyjä havaintoja siitä, että kontekstuaaliset tekijät vaikuttavat interventiotutkimusten tuloksiin, ja siksi niihin pitäisi kiinnittää erityistä huomiota interventioiden suunnittelussa.