natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The older the pupils were, the less help that was needed, and the interviews had more and more conversational features.
Mitä vanhemmaksi oppilaat tulivat, sitä vähemmän haastattelijan apua he tarvitsivat, ja haastattelut muuttuivat yhä enemmän keskustelun kaltaisiksi.
Keywords: communicative language use, communication strategies, language functions, interviewer's strategies, Content and Language Integrated Learning (CLIL)
Avainsanat: viestinnällinen kielenkäyttö, viestintästrategiat, kielen funktiot, haastattelijan strategiat, sisältöpainotteinen kielenopetus (CLIL)
The interviewer's role in helping pupils to cope in interviews was particularly important in grades 1 - 2 when, with the help of the interviewer, the pupils managed to communicate successfully.
Haastattelijan tehtävä auttaa oppilaita selviytymään haastatteluissa oli erityisen tärkeä luokilla 1 - 2, jolloin haastattelijan avustuksella oppilaat onnistuivat viestinnässään.
The data also demonstrated that pupils with a multicultural background were good at communicative language use overall and that some of them were able to use several foreign languages.
Aineisto osoitti myös, että oppilaat, joilla on monikulttuurinen tausta, olivat hyviä viestinnällisessä kielenkäytössä yleisesti ja jotkut heistä pystyivät käyttämään useita vieraita kieliä.
Some of the pupils were strongly using achievement strategies and others avoiding.
Jotkut oppilaat käyttivät saavutusstrategioita ja toiset taas välttelystrategioita.
The data was analysed through qualitative content analysis methods.
Tutkimusaineisto analysoitiin kvalitatiivisin sisällönanalyysimenetelmin.
Both the communication strategies and language functions used by the pupils were concentrated in a few common categories in grades 4 - 6.
Oppilaisen käyttämät viestintästrategiat ja kielen funktiot keskittyivät muutamiin tiettyihin kategorioihin luokilla 4 - 6.
The aim of this study was to describe, analyse and interpret Finnish pupils communicative language use of English in interviews in basic education grades 1 - 6.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata, analysoida ja tulkita suomalaisten oppilaiden viestinnällistä englannin kielenkäyttöä haastatteluissa perusopetuksessa luokilla 1 - 6.
The pupils communicative language use of English was studied through the analysis of communication strategies and language functions.
Oppilaiden viestinnällistä englannin kielenkäyttöä tutkittiin viestintästrategioiden ja kielen funktioiden analyysin kautta.
Finnish Pupils' Communicative Language Use of English in Interviews in Basic Education Grades 1 - 6
Suomalaisten oppilaiden viestinnällinen englannin kielen käyttö haastatteluissa perusopetuksen luokilla 1 - 6
--------- The study indicated that oral practice of English over time in small group sessions with a teacher who speaks English as his native language creates a good context in which to practise the communicative language use of English with functional aims.
Tutkimus antoi viitteitä siitä, että englannin kielen suullinen harjoittelu pienryhmissä englantia äidinkielenään puhuvan opettajan kanssa luo hyvän ympäristön harjoitella viestinnällistä englannin kielenkäyttöä tavoitteellisin päämäärin.
The interviewer used many strategies to support the pupils coping in English in the interviews.
Haastattelija käytti monia strategioita tukeakseen oppilaiden selviytymistä haastatteluissa englannin kielellä.
The main research finding was that the pupils were able to communicate in English by using various communication strategies and language functions from grade 1 onwards.
Päätutkimustulos oli se, että oppilaat kykenivät viestimään englannin kielellä käyttämällä useita viestintästrategioita ja kielen funktioita ensimmäiseltä luokalta lähtien.
What language functions do the Finnish pupils use when being interviewed in English?
Mitä kielen funktioita suomalaiset oppilaat käyttävät puhuessaan englantia?
The language functions were usually informative in character, but the older pupils used more argumentative features.
Kielen funktiot olivat yleensä luonteeltaan informatiivisia, mutta mitä vanhemmaksi oppilaat tulivat, sitä enemmän perustelufunktioita havaittiin.
What communication strategies do Finnish pupils use to cope with the interviewer's questions in interviews?
Mitä viestintästrategioita suomalaiset oppilaat käyttävät selvitäkseen haastattelijan kysymyksistä haastatteluissa?, 2.
He was able to change his strategies according to the pupils needs to maximise the pupils communicative language use of English as the interviewer knew the pupils beforehand.
Hän onnistui vaihtelemaan strategioitaan oppilaiden tarpeiden mukaan mahdollistaakseen heidän viestinnällisen englannin kielen käytön, koska haastattelija tunsi oppilaat entuudestaan.
In the early grades, more avoiding was identified, but with the help of the interviewer, the communication was successful.
Alimmilla luokilla havaittiin enemmän välttelystrategioita, mutta haastattelijan avulla viestinnän epäonnistumiset vältettiin.
In what ways does an English-language interviewer support the pupils coping with English?
Millä tavoin englanninkielinen haastattelija tukee oppilaiden selviytymistä englannin kielellä?
There were differences in using communication strategies between pupils and grades.
Viestintästrategioiden käyttö vaihteli oppilaittain ja luokkatasoittain.
The data consisted of pupils in basic education grades 1 - 6 who were in Content and Language Integrated Learning (CLIL) classes and studied partly in English.
Aineisto koostui oppilaista, jotka opiskelivat CLIL -luokilla osittain englanniksi.
The evaluation was done by an evaluation panel that consisted of communications professionals.
Arvioinnin suoritti arvioijapaneeli, joka koottiin viestinnän ammattilaisista.
Argumentation and content skills were seen as more persuasive than speech structure and articulacy skills.
Argumentoinnin ja sisällön taitojen nähtiin olevan esiintymisessä vakuuttavampia kuin puheen rakentamisen ja ilmaisutaidot.
The other measurement weighted the impressions of the performance by seventeen statements.
Toisella mittarilla mitattiin esiintymisen pohjalta syntyneitä vaikutelmia seitsemällätoista väittämällä.
The theories and studies were chosen to fit with the context and persuasiveness.
Tutkielmassa tarkasteltiin niitä esiintymisen teorioita ja tutkimuksia, jotka sopivat tutkittavaan kontekstiin ja vakuuttavuuteen.
Persuasive Performance in the News Videos on Online Television
Vakuuttava esiintyminen verkkotelevision uutisvideoissa
The results indicate that certain features in online television context influence the persuasiveness.
Tulokset osoittavat, että verkkotelevision kontekstissa tietyt ominaiset esiintymisen piirteet vaikuttavat vakuuttavuuteen.
Based on the results a conclusion can be made that the persuasive performance in online television can be studied by comparing the level of persuasiveness compared to the impressions of performance.
Tulosten perusteella voidaan todeta, että verkkotelevisiossa esiintymisen vakuuttavuutta on perusteltua tutkia vertaamalla vakuuttavuuden tasoa esiintymisestä syntyneisiin vaikutelmiin.
The results of this study contribute to enhancing the persuasive performance in online television shows.
Työn tulokset auttavat tehostamaan esiintymisen vakuuttavuutta verkkotelevisio ohjelmissa.
The first measurement measured persuasive performance in the online videos by thirteen statements which were divided in to four performance skill areas.
Ensimmäisellä mittarilla mitattiin uutisvideoilla esiintymisen vakuuttavuutta kolmellatoista väittämällä, jotka jaettiin neljään esiintymistaitoalueeseen.
The aim of the study was to describe persuasive performance and its impressions in Communications Agency Deskis 'Oma Puheenvuoro' concept's news videos.
Tutkielman tavoitteena oli kuvailla vakuuttavaa esiintymistä ja sen pohjalta syntyneitä vaikutelmia viestintätoimisto Deskin 'Oma puheenvuoro' -konseptin uutisvideoissa.
Relevance, credibility and consistency were evaluated as persuasive impressions of performance where as compelling, pleasant or interesting impressions were not seen as persuasive.
Sen sijaan mukaansa tempaavaa, miellyttävää tai kiinnostavaa vaikutelmaa ei nähty vakuuttavuuden kannalta oleellisina.
Persuasive performance and its implications were evaluated based on six Communications Agency Deski's news videos.
Vakuuttavaa esiintymistä ja sen pohjalta syntyneitä vaikutelmia arvioitiin kuuden viestintätoimisto Deskin uutisvideon pohjalta.
The purpose was to find out how persuasive performance is in online videos and what kinds of impressions does persuasive performance create.
Tarkoituksena oli selvittää, miten vakuuttavaa esiintyminen tutkimukseen valituissa uutisvideoissa on ja millaisia vaikutelma vakuuttavasta esiintymisestä syntyy.
Persuasive performance was explored in a new context from the fields of television and internet media studies.
Tutkielmassa vakuuttavaa esiintymistä tarkasteltiin verkkomedian ja -television tutkimuksen teorian pohjalta luodussa uudessa kontekstissa, verkkotelevisiossa.
The evaluation panel evaluated the performances persuasive and the impressions of the performance positive.
Arvioijapaneeli arvioi esiintymistä vakuuttavaksi ja esiintymisen pohjalta syntyneitä vaikutelmia myönteisiksi.
Two evaluation measurements were created for the study.
Tutkielman aineiston keruulle loin kaksi mittaria.
Both measurements had open commentary options with the purpose of deepening the study results.
Lisäksi arvioijat vastasivat avoimiin kysymyksiin.
Nevertheless, the use of justifications based on efficiency was notable.
Tehokkuuteen vetoavien oikeutusten käyttö oli silti huomattavaa.
Both rural and urban candidates often related to political issues as to be decided upon with calculations of expected consequences.
Sekä maalais- että kaupunkilaisehdokkaat usein suhtautuivat poliittisiin kysymyksiin siten, että oikea ratkaisu tulee valita suorittamalla laskelmoitu arvio kunkin mahdollisen valinnan odotetuista seurauksista.
The mainstream of rural and urban candidates was more of a left-populist nature.
Niin maalais- kuin kaupunkilaisehdokkaidenkin valtavirta oli enemmänkin vasemmistopopulistista.
The radical right candidates are a minority even within the urban candidates.
Laitaoikeistolaiset ehdokkaat olivat vähemmistössä kaupunkilaistenkin ehdokkaiden joukossa.
This hypothesis indeed holds true, according to the results of this study, but with some critical corrections.
Tutkimuksen tulosten mukaan hypoteesi pitää paikkansa mutta vain tietyin tärkein korjauksin.
Third, while there were differences between the rural and urban candidates in their usage of justifications, this varied with the question and was not as consistent as hypothesized.
Kolmanneksi, maalais- ja kaupunkilaisehdokkaiden oikeuttamistavoissa oli eroja, mutta tämä vaihteli kysymyskohtaisesti eivätkä erot olleet niin yksinkertaisia kuin hypoteesi antoi olettaa.
Is the PS geographically divided to a rural part with SMP rural populist roots and an urban part in line with the contemporary European populist radical right?
Onko puolue maantieteellisesti jakautunut maalaiseen SMP:läisen populismin alueeseen ja kaupunkilaiseen eurooppalaisen laitaoikeistopopulismin määrittämään alueeseen?
This Master’s thesis focuses on the arguments and justifications of Finns Party (Perussuomalaiset, PS) candidates before the Finnish parliamentary elections of 2011, where the populist party succeeded tremendously, over quadrupling its share of votes.
Tämä pro gradu -tutkielma keskittyy Perussuomalaisten eduskuntavaaliehdokkaiden argumentteihin ja oikeutuksiin vuoden 2011 eduskuntavaaleissa, joissa puolue saavutti huomattavaa menestystä ja lähes viisinkertaisti ääniosuutensa.
First, the rural/urban division is not as clear-cut as hypothesized.
Ensinnäkin maaseudun ja kaupungin jako ei ollut odotetun selkeä.
Second, while a gender aspect was missing from the hypothesis, gender was indeed to be considered, since the radical right candidates were even more overwhelmingly male than they were urban.
Toiseksi, vaikka hypoteesi ei ottanut huomioon sukupuoliasetelmaa, se osoittautui tärkeäksi, sillä kaupunkilaisvoittoisuuttakin huomattavampaa oli laitaoikeistolaisten ehdokkaiden miesvoittoisuus.
However, a study of political sociology on the Finns Party candidates’ argumentation can shed light on the cultural specificity the nationalist populist phenomenon takes on in the Finnish case.
Puolueen ehdokkaiden argumentaation tutkiminen poliittisen sosiologian keinoin voi kuitenkin antaa uutta tietoa siitä, miten populismi-ilmiö toteutuu Perussuomalaisissa erityisen suomalaisella tavalla.
This is something that is typical of Finnish political culture, and in this study, it is found to be typical of Finnish populism as well.
Tällainen harkintaan ja laskelmointiin perustuva politiikkakäsitys on tyypillinen suomalaiselle poliittiselle kulttuurille ja tämän tutkimuksen tulosten perusteella myös suomalaisen populismin ominaispiirre.
It was hypothesized that rural PS populism is more left-wing in nature and stresses rural poverty, whereas urban PS populism sees immigration issues as more salient and is more right-wing in its economic policy.
Tutkimuksessa oletettiin, että maalainen perussuomalaisuus on vasemmistolaisempaa ja painottaa maalaista köyhyyttä sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen vedoten, kun taas kaupunkilaiset perussuomalaiset ovat oikeistolaisempia, maahanmuuttopolitiikka on heille tärkeämpää ja he oikeuttavat mielipiteitään vedoten taloudelliseen tehokkuuteen.
Other studies have theoretically and empirically provided some explanations for this dynamic both elsewhere and in Finland.
Kansallismieliset populistipuolueet ovat nousussa muuallakin Pohjoismaissa ja Euroopassa, ja tätä kehitystä on tutkittu niin teoreettisesti kuin empiirisestikin Suomessa ja kansainvälisesti.
By a content analysis informed by the justification theory of Luc Boltanski and Laurent Thévenot, the study answers the following questions: How is Finnish political culture and history visible in the way the European populist phenomenon takes its shape in the PS?
Menetelmänä käytetään sisällönanalyysia jonka luokitukset perustuvat Luc Boltanskin ja Laurent Thévenot’n oikeuttamisteoriaan.
Low copy number amplification of NAV3 was found in 25% of MSS samples.
Alhaisen tason NAV3 amplifikaatioita löydettiin 25%:ssa MSS näytteitä.
Post transfection RNA samples from several time points were analyzed with Agilent 44K microarray.
Vaimennuksen jälkeisiä RNA näytteitä useasta aikapisteestä analysoitiin Agilentin 44K mikrosirujen avulla.
Log rank analysis also linked NAV3 deletion to a poor prognosis in gliomas.
Log rank analyysi yhdisti myös NAV3 deletion huonoon ja NAV3 amplifikaation hyvään ennusteeseen glioomissa.
NAV3 is a novel cancer-associated gene at 12q21.
-------- NAV3 on uusi syöpään liitetty geeni kromosomissa 12q21.
In colorectal carcinomas NAV3 deletion and chromosome 12 polysomy were detected in 30% and 70% of MSS carcinomas, and in 12.5% and 50% of MSI carcinomas, but also in 23% and 30% of adenomas, respectively.
Paskusuolen syövässä NAV3 deletioita havaittiin 30%:ssa ja kromosomi 12 polysomiaa 70%:ssa MSS tapauksia, ja vastaavasti 12.5%:ssa ja 50%:ssa MSI tapauksia, mutta myös 23%:ssa ja 30%:ssa adenoomia.
The upregulation of the selected genes were confirmed by quantitative PCR.
Nämä ilmentymistason nousut varmennettiin myös kvantitatiivisen PCRn avulla.
NAV3 aberrations were independent of the known chromosome 6 amplification in BCC.
Nämä muutokset olivat riippumattomia BCC:n tunnetusta kromosomi 6:n amplifikaatiosta.
In the nodular/superficial BCC subgroup, also low-level NAV3 amplification was found.
BCCn nodulaarisessa/pinnallisessa alamuodossa löydettiin myös NAV3 amplifikaatioita.
The three Navigator genes, NAV1, NAV2 and NAV3 share homology among themselves and among different species.
Kolme Navigator geeniä, NAV1, NAV2 ja NAV3 ovat homologisia sekä keskenään että eri lajien kanssa, mikä antaa viitteitä proteiinien tärkeistä toiminnoista solubiologiassa.
Taken together the results of this thesis support the previously suggested role of NAV3 as a novel cancer associated gene, and we suggest that NAV3 affects the malignant potential of a given tumour through multiple pathways.
Tiivistäen tämän väitöskirjan tulokset vahvistavat jo aikaisemmin ehdotettua NAV3:n roolia syöpään liittyvänä geeninä, ja ehdotamme että NAV3 vaikuttaa syöpäsolujen kasvuun usean eri signalointireitin kautta.
In primary keratinocytes, NAV3 silencing led to consistent upregulation of 22 annotated genes, and several Wnt/HH pathway genes were slightly overexpressed too.
Primäärisissä keratinosyyteissä NAV3 vaimennus johti 22 geenin ilmentymistason nousuun, ja useat Wnt ja HH signalointireittien geenit olivat myös hiukan yli-ilmentyneitä.
The FISH result was also supported by aCGH analysis, which showed results matching the FISH analysis for tumour samples with NAV3 amplification and deletion.
Myös aCGH analyysi tuki FISH tuloksia sekä amplifikaatioiden että deletioiden osalta.
119 patient samples representing different central and peripheral nervous system tumours were studied for NAV3 copy number changes.
119 näytettä eri keskushermoston syövistä tutkittiin NAV3 kopiolukumuutosten varalta.
Neuronally differentiated tumours (neuroblastomas and medulloblastomas) entailed more NAV3 aberrations than the glial tumours.
Neuronaalisesti erilaistuneista syövistä (neuroblastoomat ja medulloblastoomat) löytyi enemmän NAV3 kopiolukumuutoksia kuin glioomista.
In Basal cell carcinomas (BCC) and Squamous cell carcinomas (SCC) we found NAV3 copy number loss and corresponding absence of protein in 21% of the BCC and in 25% of the SCC tumours.
Tyvisolusyövissä (BCC) ja okasolusyövissä (SCC) NAV3 deletio ja siihen liittyvä NAV3 proteiinitason lasku löydettiin 21%:ssa BCC ja 25%:ssa SCC tapauksia.
This thesis is based on the original observation of an allelic deletion of the recently described Neuron navigator 3 (NAV3) gene in patients with primary cutaneous T-cell lymphoma (CTCL) and CTCL-associated lung cancer.
Tämä väitöskirja perustuu alkuperäishavaintoon, jossa hiljattain kuvatun Neuron navigator 3 (NAV3) geenin deletio osoitettiin esiintyvän ihon t-solulymfoomissa sekä näihin liittyvissä keuhkosyövissä.
The aim of this study has been to shed light on the function and interactions of the NAV3 protein, as well as characterizing NAV3 copy number changes and their effect on patient survival in several forms of cancer.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on ollut selventää NAV3 proteiinin funktiota ja vuorovaikutuksia muiden proteiinien kanssa.
To understand the in vivo functional consequences of NAV3 copy number changes, especially of NAV3 deletion, we silenced NAV3 in normal colon, GBM and primary keratinocyte cells, using a commercially available small inhibitory ribonucleic acid (siRNA) construct.
Ymmärtääksemme NAV3 kopiolukumuutosten (erityisesti deletion) vaikutuksia in vivo, NAV3 geeni vaimennettiin kohdennetun siRNA konstruktin avulla normaalisuolen soluissa, glioblastoomasoluissa sekä primäärisissä keratinosyyteissä.
The specific function of NAV3 is not known except that it carries actin-binding domains with ATPase activity, and is therefore likely to have an action on microtubules and cytoskeleton reorganization.
NAV3:n tarkkaa toimintaa ei tiedetä, lukuun ottamatta sitä, että siinä on aktiiniin sitoutuva osa joka toimii ATPaasina.
Thereafter mutations or copy number changes of NAV3 have been reported in melanoma, glioblastoma (GBM) and adrenal carcinoma.
Tämän jälkeen NAV3:n kopiolukumuutoksia on osoitettu myös melanoomissa, glioblastoomissa ja lisämunuaissyövissä.
Chromosome 12 polysomy, also independent of chromosome 6 polysomy, was found in 33% and 25% of the invasive type of BCC and in SCC, respectively.
Kromosomin 12 polysomiaa havaittiin 33 %:ssa invasiivista BCC:tä ja 25 %:ssa SCC:tä.
In this study, NAV3 copy number changes have been studied by fluorescence in situ hybridisation (FISH) and array comparative genomic hybridisation (aCGH) in non-melanoma skin cancers, colorectal cancer and neural system tumours, and the relevant NAV3-regulated target genes have been identified.
Tässä tutkimuksessa NAV3 kopiolukumuutoksia tutkittiin ihosyövissä (ei melanooma), paksusuolen syövissä sekä keskushermoston syövissä kahdella eri menetelmällä: fluorescence in situ hybridisaatio (FISH) ja array comparative genomic hybridisaatio (aCGH).
In GBM and colorectal cell lines we identified, among others, GnRHR and IL-23R as upregulated by NAV3 gene silencing.
Glioblastoomasoluissa ja normaali suolen soluissa havaittiin että solumembraanin reseptoreita koodaavien geenien GnRHR ja IL-23R ilmentyminen lisääntyi NAV3 vaimennuksen johdosta.
In glial tumours, those with grade IV (gliobalstoma (GBM)) had significantly more NAV3 deletions than tumours with grades I, II or III.
Glioomissa gradus IV luokan syövissä (glioblastoomat) löytyi enemmän muutoksia kuin alhaisemman luokituksen syövissä (gradus I-III).
This assumption is based on the fact that gene expression analysis of NAV3 silenced cells indicates that NAV3 affects genes with involvement in both inflammation and carcinogenesis.
Tämä olettamus perustuu siihen, että NAV3 näyttää säätelevän useaa geeniä, jotka liittyvät sekä elimistön tulehdusreaktioihin että syövän syntyyn.
Furthermore, the expression levels of NAV3 and NAV3-regulated signalling molecules have been correlated to disease progression and patient outcome.
Lisäksi löydettiin useita NAV3:n kohdegeenejä ja selvitettiin NAV3:n ja tämän kohdegeenien ilmentymistasojen vaikutusta tautien etenemiseen.
Theoretically and methodologically, this study is connected with the current discussion in the field of art history, and it builds principally on an institutional and art sociological approach.
Taidehistorian väitöskirja liittyy ajankohtaiseen kuvanveistotutkimukseen ja perustuu pääasiallisesti institutionaaliseen ja taiteensosiologiseen lähestymistapaan.
Earlier, he has mainly been regarded as a favourite artist of the Finnish-minded circles.
Tähän asti hänet on nähty etenkin suomenmielisten tukijoiden suosimana taiteilijana.
Keywords: Emil Wikström, Finnish sculptors, sculpture, art infrastructures, professional identity, monuments, late 19th century, early 20th century
Avainsanat: Emil Wikström, suomalaiset kuvanveistäjät, kuvanveisto, taiteen infrastruktuuri, ammatillinen identiteetti, monumentit, 1800-luvun loppu, 1900-luvun alku
The foundations of the Finnish sculpture institution were laid in the years 1890-1920, and sculptors' professional identity and efforts began to emerge in many ways.
Suomessa 1890-1920-luvuilla kuvanveistoinstituutio alkoi muovautua ja kuvanveistäjien ammatilliset pyrkimykset alkoivat ilmetä monella tavalla.
The research is based on primary sources, including sculptors' professional correspondence and the documents of statue committees.
Tutkimuksen lähdeaineistona on arkistolähteitä, kuten kuvanveistäjän ammattikirjeenvaihtoa ja muistomerkkitoimikuntien asiakirjoja.
Sculptor's Work: Emil Wikström and the Infrastructure of Sculpture 1890-1920
Kuvanveistotyö: Emil Wikström ja kuvanveiston rakenne 1890-1920
This study opens new perspectives on Finnish sculpture by showing, for instance, that Wikström was an early advocate of copyright legislation.
Tutkimus tuo uutena tietona esille esimerkiksi sen, että Wikström edisti varhain taiteilijoiden tekijänoikeuksia.
Their work was being transformed, for instance, by contracts, art education, art foundries, new associations and publicity.
Kuvanveistäjän työtä muuttivat uudet ammattikäytännöt ja rakenteet, muun muassa sopimukset, koulutus, taidevalimot, yhdistykset ja julkisuus.
However, this study shows that, in addition to a national obligation, he also felt a strong professional duty to develop Finnish art life and the professional status of sculptors.
Tutkimus osoittaa, että Emil Wikströmillä ei ollut vain kansallista velvoitetta, vaan hän koki vahvan ammatillisen velvollisuuden kehittää maan taide-elämää ja kuvanveistäjien asemaa.