natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The linguistic approaches applied in the studies are word normalization, translation and word form generation, while n-gramming and s-gramming represent approximate string matching techniques.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, miten sanojen normalisoinnilla, sanamuotojen generoinnilla ja sumeilla merkkijonojen täsmäytysmenetelmillä voidaan ratkaista tiedonhaun morfogisia ongelmia.
The third contribution of this thesis is connected with bilingual user tests.
Tässä tutkimuksessa suoritettiin käyttäjätestejä, joiden perusteella voidaan todeta, että kaksikielinen tiedonhaku on hyödyllistä tiedonhakijalle.
We found that any kind of processing (approximate string matching, frequent case generation or their combination) improves the retrieval result compared with queries formulated directly from raw translations.
Sanamuotojen generointi samoin kuin sumeat merkkijonojen täsmäytysmetelmät parantavat hakutulosta huomattavasti.
The reason is that the target queries formulated by test persons (and in a real CLIR situation) are often defective, because they are formulated by people with only moderate or poor language skills, while laboratory tests utilize queries formulated by native language speakers.
Ongelmat ovat kieliriippuvaisia: esimerkiksi suomelle aiheuttaa ongelmia sanojen taipuminen ja yhdyssanat, kun taas englannissa fraasit (erikseen kirjoitetut yhdyssanat) ovat ongelmallisia.
The impact of decompounding, especially on bilingual retrieval, is not a very widely studied issue in IR literature.
Tutkimuksen mukaan kaksikielisen tiedonhaun tulos taivutusmuotoindeksissä on huono ainakin silloin, kun kohdekieli on voimakkaasti taipuva kieli.
The topics of the present thesis are linguistic and approximate string matching methods in monolingual, bilingual and multilingual information retrieval.
Luonnollinen kieli aiheuttaa tiedonhaulle ja kieltenväliselle tiedonhaulle monenlaisia ongelmia.
Additionally, I wondered what functions these discourses had and what kind of identities they constituted.
Lisäksi kysyin, minkälaisia funktioita näillä diskursseilla on ja minkälaisia identiteettejä ne rakentavat.
Britain’s withdrawal from the EU is called Brexit, which means that by the end of 2020, Britain will no longer be a full member of the European Union.
Britannian poistuminen EU:sta on nimeltään Brexit, joka tarkoittaa sitä, että vuoden 2020 loppuun mennessä Britannia ei ole enää Euroopan Unionin jäsen.
At the time of writing, it is February 2020, only days after Britain historically left the European Union.
Kirjoittaessani on helmikuu 2020, vain muutama päivä siitä, kun Britannia historiallisesti poistui Euroopan Unionista.
Brexit has caused uncertainty and challenged especially EU nationals belonging to Britain.
Brexit on aiheuttanut epävarmuutta ja haastanut erityisesti EU-kansalaisten kuuluvuutta Britanniaan.
The decision to leave the European Union was an outcome of a referendum on EU membership in June 2016.
Päätös poistua Euroopan Unionista oli Britanniassa kesällä 2016 järjestetyn kansanäänestyksen tulos.
The four discourses I found were: non-belongingness, active exclusion, othering, and deservingness.
Nostin aineistosta neljä diskurssia: kuulumattomuus, aktiivinen ulossulkeminen, toiseuttaminen ja ansaitsevuus.
The research question I asked was: what kind of belonging and non-belonging discourses do Finns construct in Brexit Britain.
Tutkimuskysymykseni oli: Minkälaisia kuulumisen ja kuulumattomuuden diskursseja aineiston suomalaiset konstruoivat Brexit Britanniassa.
Many talked about a loss of belonging to Britain, and others discussed why they mainly were not that worried.
Usea vastaaja puhui kuuluvuutensa menetyksestä Brexitin vuoksi, kun taas osa totesi, ettei ollut niinkään omasta asemastaan huolissaan.
Due to the variety of the answers, I chose discourse analysis as the method, for it permits people even in similar positions to speak differently about a topic.
Tämän vuoksi valitsin aineistomenetelmäksi diskurssianalyysin, joka mahdollistaa ihmisten erilaiset tavat puhua asioista.
The study illuminated how Brexit had made the Finnish participants renegotiate their belonging to Britain.
Tutkielman tulokset osoittavat, miten Brexit ilmiönä haastaa aineiston suomalaiset uudelleenmäärittelemään kuulumistaan Britanniaan.
The objective of this study was to analyse how Finns living in Britain constructed different belonging and non-belonging discourses in January 2019.
Tämän tutkielman tavoitteena oli selvittää, miten Britanniassa asuvat suomalaiset konstruoivat kuulumistaan ja kuulumattomuuttaan Britanniaan tammikuussa 2019, vain paria kuukautta ennen kuin Britannian oli alun perin määrä poistua Euroopan Uniosta.
They also constituted either identities of resistance and hopelessness or identities of acceptance and resilience.
Diskurssit konstruoivat joko kuulumista tai kuulumattomuutta ja rakensivat joko vastustavia ja lohduttomia tai hyväksyviä ja joustavia identiteettejä.
Discourse analysis examines the contextual use of language.
Diskurssianalyysi tutkii ihmisten kielen käyttöä tekemisenä, jolla pyritään saavuttamaan asioita.
Brexit is a phenomenon under which anyone seen as a stranger or someone from somewhere else could be constructed as the Other.
Brexit on ilmiö, jossa kuka tahansa voi joutua epävarmuuden tilaan poliittisten, sosiaalisten ja diskursiivisten kamppailujen ristiaallokossa.
During the data gathering, there was no previous academic research of Finnish people’s Brexit experiences.
Koska akateemista tutkimusta suomalaisten Brexit kokemuksista ei ollut, pyrin rakentamaan kyselylomakkeen avoimesti ilman johdattelevia kysymyksiä.
I gathered the data for this thesis via Facebook through an online Brexit-questionnaire made by myself.
Keräsin tutkimuksen aineiston suljetun Facebook-ryhmän kautta E-lomake-kyselyllä, johon vastasi viikon aikana 194 Britanniassa asuvaa tai hiljattain asunutta suomalaista.
The theoretical starting point was language being performative, cultural and bound to a specific time in history.
Tutkielman teoreettisena viitekehyksenä toimii kieli toiminnallisena, kulttuuriin ja kontekstiin sidonnaisen asiana ja erityisenä taustateoriana toimii diskursiivinen näkökulma kuulumiseen, johon liittyvät vahvasti kategorisoinnin, toiseuttamisen ja identiteetin käsitteet.
Different models focus to describe the process from different points of view, and each has its own limitations.
Eri mallit pyrkivät kuvaamaan prosessia eri näkökulmista, ja niillä kullakin on omat rajoitteensa.
Cooperation with Elematic Oyj enabled the research to be carried out by means of a case study.
Yhteistyö Elematic Oyj:n kanssa mahdollisti tutkimuksen toteuttamisen tapaustutkimuksen keinoin.
The gathering of information from both categories requires the consideration of stakeholders.
Kummankin kategorian tietojen keräämiseen vaaditaan sidosryhmien huomioimista.
The ability to identify profitable ideas and effectively develop new products from them is an important factor for the success of companies.
Kyky tunnistaa kannattavia ideoita ja kehittää niistä tehokkaasti uusia tuotteita on yritysten menestymisen kannalta tärkeää.
In addition, the benefits of its use materialize especially in the documentation of work.
Sen käytön edut konkretisoituvat lisäksi erityisesti työn dokumentoinnissa.
By developing the product in stages in collaboration with stakeholders, the effects of the likely change in requirements can be minimized.
Kehittämällä tuotetta vaiheittain yhteistyössä sidosryhmien kanssa, saadaan minimoitua vaatimusten todennäköisen muuttumisen vaikutukset.
Attention is advised to be paid to the assessment of profitability at the beginning of the work, and its careful assessment must justify the investment required by product development.
Kannattavuuden arviointiin kehotetaan kiinnittämään huomiota työn alkuvaiheessa, ja sen huolellisella arvioinnilla tulee perustella tuotekehityksen vaatima investointi.
A flow model can generally be used to graphically describe the dependencies of things and thus perceive the flow of processes more effectively than with other methods.
Virtausmallin avulla voidaan yleisesti kuvata asioiden riippuvuuksia graafisesti ja näin hahmottaa prosessien kulkua muita menetelmiä tehokkaammin.
To support the efficient management of product development projects, numerous process models have been developed to describe important steps in the work.
Tuotekehitysprojektien tehokkaan hallinnan tueksi on kehitetty lukuisia prosessimalleja, joilla pyritään kuvaamaan työn kannalta tärkeitä vaiheita.
The initial information required for conceptualization is divided into two categories, which are the information required for the assessment of profitability and the information on the functional requirements of the product.
Konseptoinnissa tarvittavat lähtötiedot jaetaan kahteen kategoriaan, joita ovat kannattavuuden arviointiin vaadittavat tiedot sekä tiedot tuotteen toiminnallista vaatimuksista.
A flow model can also be used to describe the flow of information generated in product design.
Virtausmallin avulla voidaan kuvata myös tuotteiden suunnittelussa syntyvän tiedon virtausta.
The work began with a review of the literature on product development and conceptualization.
Työ aloitettiin perehtymällä tuotekehitystä ja konseptointia koskevaan kirjallisuuteen.
In addition, the aim of the study was to map the initial information required for the development of concepts, their collection methods, and the effects of their change on the design process.
Lisäksi työn tavoitteena oli kartoittaa konseptien kehittämiseen vaadittavia lähtötietoja, niiden keräystapoja, sekä niiden muuttumisen vaikutuksia suunnitteluprosessiin.
This was followed by compiling a flow model based on the literature and the company’s existing product development process, in which all the outputs required to develop the concept and their dependencies were modeled.
Tämän jälkeen koottiin kirjallisuuden sekä yrityksen olemassa olevan tuotekehitysprosessin pohjalta virtausmalli, johon mallinnettiin kaikki konseptin kehittämiseksi vaadittavat tuotokset ja niiden riippuvuudet.
The aim of this study was to examine the practical implications of applying a flow model on the management of a concept development project.
Tämän työn tavoitteena oli tutkia virtausmallin soveltamisen vaikutuksia konseptointiprojektin hallintaan käytännössä.
Instead, the lack of information at the beginning of the project should be accepted when collecting the functional requirements of the product.
Laitteen toiminnallisten vaatimusten keräämisessä tulee sen sijaan hyväksyä tiedon puute projektin alkuvaiheessa.
Based on the results, it is stated that the use of a flow model eases the planning of projects and streamlines their implementation.
Tulosten perusteella todetaan virtausmallin käytön helpottavan projektien suunnittelua ja tehostavan niiden läpivientiä.
Based on the implemented project, the most significant challenge is to describe the iterative nature of problem solving.
Muiden mallien tapaan virtausmallin käytössä on omat rajoitteensa, joista toteutetun projektin perusteella merkittävimpiä ovat haasteet kuvata ongelmanratkaisun iteroituen etenevää luonnetta.
According to this flow model, which served as a project plan, one concept development project was carried out.
Tämän projektisuunnitelmana toimineen virtausmallin mukaisesi toteutettiin yksi konseptointiprojekti, jota tiiviisti seuraamalla saatiin vastaukset tutkimuskysymyksiin.
In order to design buildings that will not overheat in the future, we must understand these changes and how they will affect the internal environments of buildings.
Jotta voimme suunnitella rakennuksia, jotka eivät ylilämpene tulevaisuudessa, meidän täytyy ymmärtää niihin vaikuttavia ilmiöitä.
Building overheating, especially in the residential factor, can have wide ranging effects from issues with health and wellbeing to increase in energy consumption and energy poverty.
Etenkin asuinrakennusten ylimänpeneminen voi aiheutaa laaja-alaisia vaikutuksia, terveysongelmista energiankulutuksen kasvuun sekä energiaköyhyyden yleistymiseen.
In this master’s thesis, the relationship between climate change and residential building summertime overheating in the Finnish context is explored.
Tämä diplomityö tarkastelee ilmastonmuutoksen ja asuinrakennusten kesäaikaisen ylilämpenemisen suhdetta Suomen ilmastossa.
Climate change is among other things causing mean temperatures to rise, heatwaves to become more common, urban heat island-effects to strengthen, and solar radiation amounts to change.
Ilmastonmuutos aiheuttaa Suomessa muun muassa lämpötilojen nousua, helleaaltojen yleistymistä, lämpösaarekeilmiön pahenemista, sekä muutoksia auringon säteilyssä.
Different solutions to mitigate building overheating are examined, both through literature review and dynamic energy simulations of a case study building.
Eri ratkaisuja ylilämpenemisen estämiseksi tarkastellaan sekä kirjallisten lähteiden että case-rakennuksen energiasimuloinnin avulla.
The results from the case study simulations show that severe overheating can occur in low-energy buildings, even in the Nordic climate of Finland, however passive mitigation strategies can effectively help reduce overheating.
Case-rakennuksen simulointien avulla saatiin myös selville, että energiatehokkaat rakennukset saattavat jopa tämän päivän ilmastossa ylilämmetä vakavasti, vaikka passiivisten keinojen avulla ylilämpenemistä voidaankin merkittävästi vähentää.
Factors making the Finnish population and building stock especially vulnerable to summertime overheating include an aging population, cultural and physiological acclimatization to a cool climate, and a building stock without sufficient protection.
Väestön ikääntymisen, fyysisen ja kulttuurisen kylmään ilmastoon sopeutumisemme sekä rakennusten riittämättömän lämpösuojauksen vuoksi kesäaikainen ylilämpeneminen on erityinen uhka suomalaisille ihmisille ja rakennuskannalle.
The thesis concludes that the Finnish building stock may already be at risk of overheating, as surveys show a substantial dissatisfaction in summertime thermal comfort in Finnish homes.
Suomalaiset ovat kyselyissä osoittaneet huomattavaa tyytymättömyyttä kesäaikaisiin sisälämpötiloihin.
The material of this research has been gathered in December 2019 and consists of 281 pages, of which 28 are client plans, 91 are written decisions and 470 are client notes.
Tutkimusaineisto on kerätty joulukuussa 2019 ja aineisto sisältää 281 asiakirjakopiosivua, joista 28 on asiakassuunnitelmaa, 91 päätöstä ja 470 asiakaskertomuskirjausta.
These young people were between age 18 to 21 and they have the rights for aftercare based on child welfare act 75 § (417/2007).
Nuoret ovat iältään 18-21-vuotiaita ja heillä on lastensuojelulain (417/2007) 75 §:n mukainen jälkihuolto-oikeus.
This is an important thing to notice and possibly requires more resources for aftercare services in the future.
Tämä on tärkeä asia huomioida ja vaatii mahdollisesti enemmän resursseja jälkihuollon palveluihin jatkossa.
This subject is relevant because the right for aftercare has been extended up to age 25 starting from January 1st in 2020.
Aihe on ajankohtainen, sillä nuoren jälkihuolto-oikeus on noussut 25 ikävuoteen asti 1.1.2020 lähtien.
This Master’s thesis is a qualitative study in which the material has been studied from both institutional and professional point of view.
Tämä pro gradu -tutkielma on laadullinen tutkimus, jossa aineistoa on tarkasteltu institutionaalisen ja ammatillisen asiantuntijuusnäkökulman kautta.
Study shows that needs for young people are divided into three paths.
Tulokset osoittavat, että nuorten tuen tarpeet jakautuvat kolmeen polkuun.
This study material has been analyzed with data-driven content analysis.
Tutkimusaineisto on analysoitu aineistolähtöisen sisällönanalyysin avulla.
The reform of the law means that the amount of clients in aftercare system will not be reduced, for the clients will stay in the system longer.
Lakiuudistus merkitsee sitä, etteivät jälkihuollon asiakkaat tule vähenemään, sillä nuoret ovat pidempään jälkihuollon asiakkaina.
Study shows that most of the young people are lacking in skills of coping independently and they haven’t found their place in society yet.
Tulosten mukaan suurimmalla osalla nuorista itsenäistymisen valmiudet ovat vielä puutteelliset, eikä nuori ole löytänyt paikkaansa yhteiskunnassa.
The results of this study shows that biggest challenges in getting independent are financial status and challenges in residency.
Tutkielman tulosten mukaan nuorten haastavimpia itsenäistymisen alueita olivat taloudellinen tilanne ja asumisen haasteet.
They have the background of multiple foster care places.
Nuorella on taustallaan useita sijaishuoltopaikkoja.
Their paths are very discontinuous and shattered, which weakens their skills of getting independent.
Nuoren polku on hyvin katkonainen ja pirstaleinen, joka heijastaa nuoren itsenäistymiseen heikentävästi.
It also shows that these young people have health issues that affects different aspects of their lives in a bad way.
Tuloksista myös ilmeni vahvasti nuorten terveydelliset haasteet, jotka heijastuivat nuoren eri elämän osa-alueisiin heikentävästi.
Focus was also in finding new perspectives and possibly new ways of helping and supporting the young people in aftercare services.
Tarkoituksena oli myös löytää uusia näkökulmia ja mahdollisia työmenetelmiä nuoren auttamiseen ja tukemiseen.
It can be concluded that it is obvious that these young people need help and the result is substantial in preventing exclusion.
Tuloksista voidaan päätellä, että nuoren tuen tarve on ilmeinen ja tulos on yhteiskunnallisesti merkittävä nuoren syrjäytymisriskin kannalta.
The research material is gathered from ten (10) young clients’ documents that have been written by their social worker in aftercare services.
Tutkimusaineisto muodostuu kymmenen nuoren jälkihuoltoasiakkaan sosiaalityöntekijän kirjoittamista asiakasdokumenteista jälkihuollon palveluissa.
The aim of this study was to produce information of what type of support does aftercare services give for young people in a certain city.
Tutkimuksen tavoitteena oli tuottaa tietoa nuoren saamasta tuesta erään kunnan jälkihuollon palveluissa.
This study increases knowledge and gives a new perspective about need for aftercare and how the aftercare services have met the needs of young people.
Tutkimus lisäsi tietoa ja antoi uudenlaista näkökulmaa jälkihuollon tuesta ja siitä, miten jälkihuollon tuki on vastannut nuoren tarpeisiin.
Study shows strongly that the ones who have been in family care have the best skills.
Tulokset osoittavat vahvasti, että perhehoidossa olevat nuoret näyttäisivät selviytyneen tässä vaiheessa parhaiten.
The aim of this study was to review what type of support has been given for young people in aftercare services and how has the aftercare responded to the young person’s needs.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella mitä tukea nuori on saanut jälkihuollon palveluissa ja miten jälkihuolto on vastannut nuoren tuen tarpeisiin sosiaalityön asiakasdokumenttien kertomana.
Second path consists of young people that didn’t get the services they needed or didn’t have the ability to receive it. Third path is for the most unfortunate young people.
Toiseen polkuun lukeutuvat nuoret, joiden tukeminen jälkihuollon resursseilla ei ole riittävä tai nuori ei ole sitoutunut ottamaan tukea vastaan.
First path is for the ones whose needs were met in the aftercare services and aftercare services had provided them with different coping skills.
Ensimmäiseen polkuun lukeutuvat nuoret, joiden tarpeisiin jälkihuollon tuki on pääosin vastannut ja luonut nuorille erilaisia selviytymisen polkuja.
Experiences before coming into foster care, the form of foster care service and its consistency seem to have effects on the young people’s coping skills.
Nuoren pärjäämisen taustalla näyttäisi vaikuttavan nuoren aikaisemmat kokemukset ennen sijaishuoltoon tuloa, sijaishuollon muoto sekä sen katkoksellisuus ja pysyvyys.
Gastric regurgitation and pulmonary aspiration are serious adverse events in OHCA.
Mahansisällön oksentaminen ja joutuminen keuhkoihin on vakava komplikaatio elvytyksen aikana.
The objective in Study IV was the cause of death (COD) in patients who died after an unsuccessful attempt at out-of-hospital resuscitation when the initial cardiac rhythm had been pulseless electrical activity (PEA).
Lisäksi väitöstyössä tutkittiin elvytyksen aikaisen oksentamisen aiheuttamia löydöksiä keuhkoröntgenkuvissa elvytyksen jälkeisen sairaalahoidon aikana, pulssittomaan rytmiin menehtyneiden potilaiden kuolinsyitä ja aivoja suojaavan hypotermiahoidon aloittamista jo ennen sairaalaan saapumista ensihoidon aikana.
Bystander cardiopulmonary resuscitation (CPR) with mouth-to-mouth ventilation was associated with a significantly increased risk of regurgitation compared with no CPR and CPR without ventilation.
Väitöstyössä havaittiin maallikon suorittaman painelu-puhalluselvytyksen lisäävän merkittävästi potilaan oksentamista elvytyksen aikana verrattuna pelkkään painantaelvytykseen.
Mild therapeutic hypothermia improves neurological outcome after cardiac arrest.
Maallikkoelvytys kaksinkertaistaa sydänpysähdyspotilaan mahdollisuudet selvitä sydänpysähdyksestä sairaalan ulkopuolisissa sydänpysähdyksissä.
Arterial blood pressure and blood gases, pulse rate, end-tidal CO2 and oesophageal temperature (Tesof) were monitored closely.
Maallikkoelvytykseen kuuluu sekä painelu että puhalluselvytys, on kuulunut koko painelu-puhalluselvytyksen historian alusta alkaen.
Radiological findings consistent with aspiration appeared to be relatively infrequent without preceding signs of regurgitation in resuscitated patients.
Elvytystutkijat tietävät, että maallikot eivät ole usein halukkaita suusta-suuhun elvytykseen.
The incidence of regurgitation was 20 %.
Euroopan Elvytysneuvosto painottaa, ettei elvytysohjeisiin tehdä muutoksia ennen vuotta 2010.
The objective was to determine whether there is an association between bystander mouth-to-mouth ventilation and regurgitation in prehospital cardiac arrest patients.
Tämä tutkimustulos tuo yhden näkökohdan lisää vilkkaana käytävään keskusteluun maallikon suorittaman puhalluselvytyksen osuudesta painelu-puhalluselvytyksessä.
The association between clinical signs of regurgitation and radiological findings consistent with aspiration in resuscitated OHCA patients admitted to hospital were studied.
Euroopan Elvytysneuvosto julkaisee uudet elvytysohjeet vuonna 2010, jolloin tutkijat arvioivat maallikkoelvytyksen ohjeistuksen uudelleen viimeisimmän tutkimusnäytön perusteella.
The conclusion was that in unsuccessful resuscitation from OHCA with PEA as initial rhythm, an autopsy should be performed to determine the exact cause of death.
Ilmiöllä on erityisen suuri käytännön merkitys, koska korkea kynnys aloittaa maallikkoelvytys johtaa siihen, ettei maallikko aloita ollenkaan sydänpysähdyspotilaan elvytystä ennen ensihoitohenkilökunnan saapumista.
The study explores the celebrity publicity of the female celebrities of 60s and 70s: model school director Tabe Slioor, actress Liana Kaarina, singer Laila Kinnunen and tv-personality Lenita Airisto.
Arkistokuvien avulla mieliin palautetaan säännöllisin väliajoin muistot "Suomen ensimmäisestä salarakkaasta" Tabe Slioorista, Kuu on vaarallinen -elokuvan seksikkäästä Liana Kaarinasta, alkoholiin sortuneesta laulajalahjakkuus Laila Kinnusesta ja tv-yleisöä keskusteluohjelma Jatkoajassa ärsyttäneestä Lenita Airistosta.
The study approaches the celebrity institution from media historical perspective, emphasizing the significance of popular magazines in creating parallel publicities and giving selected celebrity personalities space to represent themselves and attack, advocate and negotiate social norms and values.
Tutkimuksen kolmannessa osassa kuvataan intimisoitumiselle rinnakkaista, asiallistumiseksi nimettyä julkisuuden puhe- ja esitystapaa.