natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Younger age groups have assimilated at a deeper level and embraced American values.
Nuoremmat ikäluokat ovat assimiloituneet syvemmällä tasolla ja omaksuneet amerikkalaisia arvoja.
The Americans Chinese consider it important to preserve Chinese cultural traditions.
Amerikankiinalaiset kokevat kiinalaisten kulttuuritraditioiden säilyttämisen tärkeäksi.
Within the American Chinese group there is also dispersion in assimilation.
Amerikankiinalaisen ryhmän sisällä on hajontaa myös assimilaation suhteen.
The thesis represents conceptual cultural research and its research method is a literature review.
Tutkielma edustaa käsitteellistä kulttuurintutkimusta ja sen tutkimusmetodina on kirjallisuuskatsaus.
It can be said that the American Chinese in general have assimilated into American culture and society at least at the level of behavior and adopted superficial aspects of it.
Voidaan sanoa, että amerikankiinalaiset yleisesti ottaen ovat assimiloituneet amerikkalaiseen kulttuuriin ja yhteiskuntaan ainakin käytöksen tasolla ja omaksuneet siitä pintapuolisia aspekteja.
The theoretical framework of the thesis is formed by Stuart Hall's theory of cultural identity and the theory of assimilation by Peter Salins.
Tutkielman teoreettisen viitekehyksen muodostaa Stuart Hallin kulttuurista identiteettiä koskeva teoria sekä Peter Salinsin assimilaatiota koskeva teoria.
The thesis reveals that the key features of the American Chinese ethnic identity are pan-Asianism, in which cultural identities based on nationalities are combined with a broader Asian identity, and a hybrid identity in accordance with Stuart Hall's identity theory, which simultaneously contains elements from two or more cultural backgrounds.
Tutkielmassa tulee esiin, että keskeiset amerikankiinalaisten etnistä identiteettiä määrittelevät piirteet ovat pan-aasialaisuus, jossa kansallisuuksiin pohjautuvat kulttuuriset identiteetit ovat yhdistyneet laaja-alaisemmaksi aasialaiseksi identiteetiksi sekä Stuart Hallin identiteettiä koskevan teorian mukainen hybridi-identiteetti, jossa on samanaikaisesti aineksia kahdesta tai useammasta kulttuuritaustasta.
The thesis discusses American Chinese ethnic identity and factors affecting it.
Tutkielma käsittelee amerikankiinalaista etnistä identiteettiä ja siihen vaikuttavia tekijöitä.
Factors influencing the American Chinese ethnic identity that arise in this thesis are American Chinese communities, the attitudes of the majority population, and representation, that is, how they are presented in popular culture and media.
Tässä tutkielmassa havaittavia amerikankiinalaiseen etniseen identiteettiin vaikuttavia tekijöitä ovat amerikankiinalaiset yhteisöt, valtaväestön asenteet ja representaatio eli se miten heitä esitetään populaarikulttuurissa ja julkisissa viestintäkanavissa.
The thesis also explores whether the American Chinese have assimilated into American society.
Tutkielmassa lisäksi selvitetään ovatko amerikankiinalaiset assimiloituneet osaksi amerikkalaista yhteiskuntaa.
The findings of the thesis are that the American Chinese ethnic identity is not unified, but within the group there are differences in the form and content of ethnic identity.
Tutkielman havaintoja on ensinnäkin, että amerikankiinalainen etninen identiteetti ei ole yhtenäinen vaan ryhmän sisällä on eroavaisuutta etnisen identiteetin muodon ja sisällön suhteen.
The source materials of the thesis are comprised of texts written by American Chinese researchers in which they discuss their experiences in the United States.
Tutkielman aineistona on amerikankiinalaisten ja amerikanaasialaisten tutkijoiden tekstejä, joissa he käsittelevät kokemustaan Yhdysvalloissa.
The study shows that the way of representation of the American Chinese has been stereotypical and scarce, which has affected their ethnic identity.
Tutkielmassa selviää, että amerikankiinalaisten representaatiotapa on ollut stereotyyppistä ja vähäistä, mikä on vaikuttanut amerikankiinalaisten etniseen identiteettiin.
The study was implemented using two different qualitative data sets.
Tutkimus toteutettiin kahden erilaisen kvalitatiivisen datasarjan avulla.
The study proved that the experts’ views were divided.
Tutkimus osoitti, että asiantuntijoiden näkemykset ovat jakautuneet.
The panel gathered at a workshop, where their visions were created.
Paneeli kokoontui työpajaan, missä ideaali visiot muodostettiin.
The results emphasised that concrete collaborative actions are needed as soon as possible in knowledge sharing and the industrial wood construction marketing.
Tulokset korostavat, että tarvitaan mahdollisimman pian konkreettisia yhteisiä toimenpiteitä tiedonjaon ja teollisen puurakentamisen markkinoinnin osalta.
However, all the experts agreed that Finland should activate the local market and harmonize the regulations, which has had a positive influence on competence and know-how.
Kuitenkin, kaikki asiantuntijat olivat samaa mieltä siitä, että Suomen tulisi aktivoida kotimaanmarkkinaa ja harmonisoida sääntöjä, millä on ollut positiivisia vaikutuksia kyvykkyyteen ja osaamiseen.
During the research process it was realised that future markets need to take a closer look especially from the companies’ perspective.
Tutkimusprosessin aikana tunnistettiin, että tulevaisuuden markkinat tarvitsisivat tarkempaa tarkastelua erityisesti yrityksien näkökulmasta.
However, China and other emerging countries have to be treated with caution, because they were not highlighted in the Estonian, Swedish or literature-based data analysis.
Kuitenkin, Kiina ja muut kasvavat markkinat täytyy ottaa huomioon varauksella, koska niitä ei korostettu Viron, Ruotsin tai kirjallisuuteen perustuvassa data-analyysissa.
Swedish experts saw market potential and competitiveness in Central Europe and Eastern Europe, but the data from Sweden is limited to researchers’ opinions.
Ruotsalaiset asiantuntijat näkivät markkinapotentiaalia ja kilpailukykyä Keski-Euroopassa ja Itä-Euroopassa, mutta data Ruotsista on rajoittunut tutkijoiden näkemyksiin.
Secondly, the Nordics construction culture is similar, location is nearby and the use of wood is increasing.
Toisaalta, Pohjoismaissa on samanlainen rakennuskulttuuri, ne sijaitsevat lähekkäin ja puunkäyttö on lisääntymässä.
Semi-structured thematic expert interviews were collected from Finland, Sweden and Estonia.
Puolistrukturoidut temaattiset asiantuntijahaastattelut kerättiin Suomesta, Ruotsista ja Virosta.
Others believed that Finland should concentrate on the export of value-added materials.
Toiset taas uskoivat, että Suomen tulisi keskittyä jatkojalostetuiden materiaalien vientiin.
Overall, the practise of industrial wood construction and environmental awareness are increasing in Europe, especially the countries where there are traditions in wood construction like countries in Central Europe.
Yleensä ottaen, teollisen puurakentamisen kulttuuri ja ympäristötietoisuus ovat kasvussa Euroopassa ja erityisesti maissa, joissa on puurakentamisen perinteitä, kuten Keski-Eurooppa.
Finland has an open digital platform for knowledge sharing and the standards and regulations are more advanced.
Suomella on avoin jaettu digitaalinen alusta tiedonjakoon, ja standardit sekä määräykset ovat kehittyneet.
The Estonian experts saw market potential in the UK, Germany and Ireland by 2030.
Virolaiset asiantuntijat näkivät potentiaalia Yhdistyneessä Kuningaskunnassa, Saksassa ja Irlannissa vuonna 2030.
Finnish experts saw that the future exports markets for industrial wood construction are China, the Nordics, Germany, Russia and Central Europe.
Suomalaiset asiantuntijat näkevät, että tulevaisuuden teollisen puurakentamisen vientimarkkinat ovat Kiina, Pohjoismaat, Saksa, Venäjä ja Keski-Eurooppa.
In the ideal vision for 2030 Finland has improved its networks and co-operation inside the forest industry but also together with other fields.
Ideaali visiossa, vuonna 2030 Suomi on kehittänyt verkostojaan ja yhteistyötä metsäteollisuuden keskuudessa, mutta myös muiden toimijoiden kanssa.
China was seen as an attractive market due to the size of the market, rising environmental awareness, wealthier middle class and increasing urbanization.
Kiina nähtiin tulevaisuuden markkinana sen suuren markkina-arvon, nousevan ympäristötietoisuuden, vaurastuvan keskiluokan sekä lisääntyvän urbanisaation takia.
Otherwise the Finnish expert views of most promising export entities by 2030 varies between products, know-how and projects.
Muuten suomalaisten asiantuntijoiden näkemykset lupaavimmista viennin kokonaisuuksista vuonna 2030 vaihtelevat tuotteiden, osaamisen ja projektien välillä.
In addition, the study compares the current status of the forest industry exports and future assessments between Finland, Sweden and Estonia by analysing secondary materials, previous studies and expert views.
Lisäksi, tutkimus vertailee puutuoteteollisuuden tämän hetkistä tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä Suomen, Ruotsin ja Viron välillä analysoimalla sekundäärimateriaaleja, aikaisempia tutkimuksia sekä asiantuntijoiden näkemyksiä.
Many of them desired that Finland should export more know-how and projects in 2030.
Useat heistä uskoivat, että vuonna 2030 Suomen tulisi viedä enemmän osaamista ja projekteja.
This analysis is based on qualitative individual expert interviews and a backcasting analysis using expert panel data.
Tämä analyysi perustuu kvalitatiivisiin yksilöhaastatteluihin ja backcasting menetelmällä analysoituun asiantuntijapaneeli dataan.
Expert interviews were used to get an in-depth understanding of the current status of the domestic industrial wood construction sector and the related export opportunities in Finland, Sweden and Estonia.
Asiantuntijahaastattelut käytettiin saamaan laajempi ymmärrys kotimaisesta teollisen puurakentamisen tämän hetkisestä tilanteesta ja vientimahdollisuuksista niin Suomesta, Ruotsista kuin Virosta.
Based on the International market selection model (IMS), which is employed in this study and combining all the information from the workshop, interviews, literature and questionnaires have proven that the most promising future markets would be Central Europe, the UK and the Nordics by 2030.
Perustuen kansainväliseen markkinoidenvalintamallin, joka yhdistää datan workshopista, haastatteluista, kirjallisuudesta ja kyselyistä vuonna 2030 tulevaisuuden markkinat ovat Keski-Eurooppa, Yhdistyneet Kansakunnat sekä Pohjoismaat.
However, the future markets for industrial wood construction needs a closer look as well as export entities, which divided the expert’s views.
Teollisen puurakentamisen tulevaisuuden markkinat ja vientikokonaisuudet, jotka jakoivat asiantuntijoiden näkemykset tarvitsisivat tarkempaa tutkimusta.
This is done by analysing secondary materials, previous studies and creating a future vision of Finnish industrial wood construction sector and particularly its exports by the year 2030.
Tutkimus on toteutettu analysoimalla sekundäärimateriaalia, aikaisempia tutkimuksia sekä luomalla tulevaisuuskuva suomalaisesta teollisesta puurakentamisesta ja erityisesti sen viennistä vuoteen 2030 mennessä.
The aim of this study is to assess future export markets for the Finnish industrial wood construction sector.
Tutkimuksen tarkoituksena on arvioida suomalaisen teollisen puurakentamisen tulevaisuuden markkinoita.
Assessing export market attractiveness for Finnish industrial wood construction sector
Suomalaisen teollisen puurakentamisen vientimarkkinoiden vetovoima tekijöiden arviointi
Finnish experts have varying views of the industrial wood construction export in their ideal vision for 2030.
Suomalaisilla asiantuntijoilla on vaihtelevia näkemyksiä teollisen puurakentamisen viennistä ideaali visiossa vuonna 2030.
A panel made up of Finnish experts were invited to create an ideal vision of the industrial wood construction sector in Finland and its exports for the year 2030.
Suomalaisista asiantuntijoista koostuva paneeli kokoontui luomaan ideaali visiota teollisen puurakentamisen sektorista Suomessa ja sen viennistä vuonna 2030.
The wood construction industry is ideally in 2030 more attractive for students and experts than now, domestic market is wider and Finland has gained more experience and knowledge in the field of industrial wood construction.
Vuonna 2030 puurakennusteollisuus on vetovoimaisempi opiskelijoille ja asiantuntijoille kuin nyt ja kotimaanmarkkina on laajempi.
In addition, pre- and post-event-questionnaires were part of the expert panel data collection, and this data was used to identify the most promising export countries/regions and the entities of exports in the industrial wood construction sector (e.g., whether to export materials, modules or construction projects).
Tämä data käytettiin tunnistamaan lupaavimmat teollisen puurakentamisen vientimaat/alueet ja kokonaisuudet (esimerkiksi, viedäänkö materiaaleja, moduuleja vai rakennusprojekteja).
Also, the harmonization of standards with Nordics came up in the expert data.
Lisäksi, ennakko- ja jälkikyselyt olivat osa asiantuntijapaneelidataa.
Calculations were made using the GLEAM-i -tool.
Laskelmat tehtiin GLEAM-i-työkalulla.
Regarding feeding results, it should be noted that the calculation does not include land use change or carbon capture in feed production.
Ruokintaan liittyvien tulosten osalta on huomioitava, että laskennassa ei ole mukana maankäytön muutosta eikä rehuntuotannon hiilensidontaa.
The live weight of dairy cows should possibly be limited.
Lypsylehmien elopainoa tulisi mahdollisesti rajoittaa.
The research method used was the Global Livestock Environmental Assessment Model (GLEAM) based on Life Cycle Assessment (LCA) developed by FAO (Food and Agriculture Organization of the United Nations).
Tutkimusmenetelmänä käytettiin FAO:n (Food and Agriculture Organization of the United Nations) kehittämää elinkaariarviointiin (LCA, Life Cycle Assessment) perustuvaa GLEAM-mallia (Global Livestock Environmental Assessment Model).
Greenhouse Gas Emissions of Finnish Milk and Beef Production in different Production Scenarios
Suomalaisen maidon- ja naudanlihantuotannon kasvihuonekaasupäästöt eri tuotantoskenaarioissa
Based on this study, it is possible to reduce the greenhouse gas emissions of Finnish milk production and the main breeding goals of dairy cattle support the promotion of climate efficiency.
Tämän tutkimuksen perusteella suomalaisen maidontuotannon kasvihuonekaasupäästöjä on mahdollista vähentää ja lypsykarjan keskeiset jalostustavoitteet tukevat ilmastotehokuuden edistämistä.
Efforts must be made to reduce greenhouse gas emissions from dairy and beef production in order to curb climate change.
Maidon- ja naudanlihantuotannon kasvihuonekaasupäästöjä on pyrittävä vähentämään ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
The analysis was carried out by production systems and by the total bovine sector, with total annual milk and beef production in each scenario being constant.
Tarkastelu tehtiin tuotantosuunnittain ja koko nautasektorilla yhteensä vuotuisen maidon ja naudanlihan kokonaistuotannon pystyessä jokaisessa skenaariossa vakiona.
Decreased calf mortality or improved fertility of dairy herds did not affect milk output.
Vasikkakuolleisuuden alentuminen tai lypsykarjan hedelmällisyyden kohentuminen eivät vaikuttaneet maidontuotannon päästöihin.
The focus of beef production varied between the milk system and suckler cow production in the scenarios, which also led to a shift of greenhouse gas emissions from one system to another.
Naudanlihantuotannon painopiste vaihteli skenaarioissa maitosysteemin ja emolehmätuotannon välillä, minkä vuoksi myös kasvihuonekaasupäästöt siirtyivät systeemistä toiseen.
The aim of this study was to investigate the impact of milk yield, longevity, fertility and live weight of dairy cows, calf mortality and feeding of dairy cows on greenhouse gas emissions of dairy and beef production.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää maidon keskituotoksen, lehmien kestävyyden, hedelmällisyyden ja elopainon, vasikkakuolleisuuden sekä lypsylehmien ruokinnan yhteyttä maidon- ja naudanlihantuotannon kasvihuonekaasupäästöjen kehitykseen.
Increasing the proportion of concentraits in dairy cattle feeding reduced the greenhouse gas emissions of milk.
Väkirehun osuuden nosto lypsylehmien ruokinnassa pienensi maidontuotannon kasvihuonekaasupäästöjä.
However, the interconnectedness of milk and beef production should be taken into account and the changes in emissions in dairy and beef cattle should be monitored simultaneously.
Maidon- ja naudanlihantuotannon kytkeytyneisyys tulee kuitenkin huomioida ja päästöjen kehittymistä seurata koko nautasektorin näkökulmasta.
Total bovine sector emissions decreased as average milk yields increased, cow fertility improved, calf mortality decreased and dairy cows live weight decreased.
Nautasektorin kokonaispäästöt laskivat maidon keskituotoksen noustessa, lehmien hedelmällisyyden kohentuessa, vasikkakuolleisuuden vähentyessä ja lypsylehmien elopainon laskiessa.
The results showed that greenhouse gas emissions from milk production fell as average milk yield increased, cow longevity improved and live weight decreased.
Tulosten mukaan maidontuotannon kasvihuonekaasupäästöt laskivat, kun maidon keskituotos nousi, lehmien kestävyys parani ja elopaino pieneni.
Nettle (Urtica dioica) has been proven to hold economic and ecological advantages and great commercial potential.
Nokkonen (Urtica dioica) on todettu ekologisesti ja taloudellisesti arvokkaaksi kasviksi jolla on merkittävä kaupallinen potentiaali.
The crop has been historically used in industrial scale however, current nettle production in agricultural scale is marginal despite its positive characteristics.
Nokkonen on ollut historiallisesti teollisen mittakaavan viljelykasvi, mutta nykyinen tuotanto on marginaalista positiivisista ominaisuuksista huolimatta.
Increasing climate related public concern has created a demand for sustainable materials for manufacturing industries.
Kasvava ilmastonmuutokseen liittyvä keskustelu on osaltaan lisännyt kestävien materiaalien ja ratkaisujen kysyntää valmistavassa teollisuudessa.
Nettle’s production cost of dry biomass is 0,29 euros per kilogram and break-even price after subsidies is 0,16 euros for a kilogram, similar to wheat.
Nokkosen tuotantokustannus on 0,29 euroa kuivaa kiloa kohden ja kannattavuushinta sisältäen kansalliset tuet 0,16 euroa kuivaa kiloa kohden, samaa luokka vehnän kanssa.
For a comparison, similar assessment is performed for a conventional crop rotation consisting an oilseed crop, wheat and grass.
Vertailuksi, samanlainen arviointi toteutettiin tavanomaiselle viljelykiertosuunnitelmalle jossa kasvintuotantoon oli valittuna öljykasvi, vehnä sekä nurmikasvi.
In the chosen 4-year setting, the nettle production proves more expensive majorly due to first year’s economically non-viable production.
Valitussa neljän vuoden asetelmassa nokkosen viljely osoittautuu kustannuksiltaan kalliimmaksi pääasiassa ensimmäisen vuoden vähäisen tuotoksen vuoksi.
Environmentally, after the first year nettle creates an annual 1,3 ton carbon sink despite conventional fertilizer use and machinery work done of field.
Ympäristöllisesti arvioituna nokkosen viljely aikaansaa vuosittain noin 1,3 tonnin hiilinielun huolimatta konekäytöstä ja perinteisestä lannoitekäytöstä.
The production information is gathered from various international projects and is used in order to assess the profitability of nettle production and expand the assessment to evaluate production’s environmental benefits.
Tuotantotiedot on kerätty eri kansainvälisistä kirjallisuuslähteistä tarkoituksena selvittää nokkosen viljelyn kannattavuustekijät ja laajentaa tarkastelua sen ympäristöllisiin hyötyihin.
This study uses basic management accounting practices in order to find the break-even points and profitability of the production in Finnish conventional farming framework.
Tämä tutkimus on toteutettu perinteisin laskentatoimen menetelmin tarkoituksena löytää nokkosen viljelyn kannattavuusraja tavanomaisessa suomalaisessa maatalousympäristössä.
Nettle’s low input use and relatively large, annual 8000kg fresh yields indicate the production could turn profitable with comparably low prices.
Nokkosen alhainen panoskäyttö ja suhteessa suuri kahdeksan tuhannen kilon kasvukausikohtainen tuotos viittaavat kannattavuuden parantumiseen verrattain alhaisin myyntihinnoin.
Nettle’s low input use during the yield years and predictable long term yield output is likely to reduce unit costs over time.
Nokkosen satovuosien alhainen panoskäyttö ja odotettu monivuotinen tuotos alentavat tuotantokustannuksia yli ajan.
Crop diversification, perennial vegetative cover and soil conservational measures are highlighted in order to develop agricultural production in a sustainable way.
Maataloustuotanto ja sen osa-alueet kuten viljelykasvien monipuolistaminen, jatkuva kasvipeitteisyys sekä erilaiset maaperän parannuskeinot ovat kestävää kehitystä tukevia ja potentiaaliltaan merkittäviä toimia ilmastonmuutoksen hallinnassa.
Nettle is a perennial low input crop with multiple end uses within harvest offering an attractive crop for farmers.
Nokkosen monivuotisuus ja vaatimaton panoskäyttö, sekä monet mahdolliset käyttötarkoitukset kasvukauden aikana tekevät siitä viljelijöille kiinnostavan kasvin.
There are 4.6 million hectares of forestry-drained peatlands in Finland.
Suomessa on metsätaloudelle ojitettuja soita noin 4,6 miljoonaa hehtaaria.
The effect of logging residues on greenhouse gas fluxes on a forestry-drained peatland in Southern Finland
Hakkuutähteiden vaikutus kasvihuonekaasupäästöihin ojitetulla suolla Etelä-Suomessa
Emissions of nitrous oxide also increase, but the variance of measured emissions and the small sample size rendered the results statistically insignificant.
Myös typpioksiduulipäästöt lisääntyvät, mutta vuon suuri satunnaisvaihtelu ja pieni otanta tekivät tuloksesta tilastollisesti merkityksettömän tässä tutkimuksessa.
So far, forestry-drained peatlands have mainly been carbon sinks in Finland.
Metsäojituksilla on Suomessa toistaiseksi ollut pääasiassa ilmastoa viilentävä vaikutus.
However, the growing vegetation and wood production form a large carbon sink.
Ojitetun suon kasvava kasvillisuus ja puusto muodostuvat suureksi hiilinieluksi.
In addition to greenhouse gas emissions, the dry mass of the logging residues, temperature and groundwater level were measured.
Kasvihuonekaasujen lisäksi hakkuutähdekauluskäsittelyiltä mitattiin hakkuutähteiden kuivamassa, ilman lämpötila sekä pohjavedenpinta.
Again, the effect of needles was quadruple as compared to branches.
Neulasmassan vaikutus oli nelinkertainen oksamassaan verrattuna.
Ditching peatlands for forestry started in the beginning of the 20th century, and was on its height from 1960s to 1980s.
Soiden metsäojitus alkoi 1900-luvun alussa ja oli kiihkeimmillään 1960–1980-luvuilla, joten turvekankaat ovat nyt nuoria tai varttuneita kasvatusmetsiä.
Forestry-drained peatlands have lower methane emissions than undisturbed peatlands, but emissions of carbon dioxide and nitrous oxide increase after ditching.
Ojitettujen soiden metaanipäästöt ovat alhaisemmat kuin luonnontilaisten, mutta turpeen typpioksiduuli- ja hiilidioksidipäästöt lisääntyvät ojituksen jälkeen.
The methane flux of the other collars varied between -0.0035 and 0.0136 mg m-2 h-1.
Muiden kaulusten metaanivuo vaihteli -0,0035 ja -0,0136 mg m-2 h-1 välillä.
Peatlands are significant pools of carbon and nitrogen.
Suot ovat merkittäviä hiilen ja typen varastoja.
In early spring of 2016, dominant pine trees were harvested to make room for spruce undergrowth.
Kevättalvella 2016 Lettosuolla suoritettiin kuusialikasvoksen vapauttamiseen tähtäävä hakkuu, jossa poistettiin kaikki valtapuumännyt.
On plots 1-4, the collars installed in the groove of the harvester’s tracks were the only sources of methane by 0.0055 mg m-2 h-1.
Koealoilla 1–4 kaulukset, jotka olivat jääneet metsäkoneen renkaan painamaan uraan, olivat ainoita metaanin lähteitä (0,0055 mg m-2 h-1).
The purpose of this study is to investigate the effect of logging residues on emissions of carbon dioxide, methane and nitrous oxide from forestry-drained peatlands.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten hakkuutähteet vaikuttavat ojitetun suon hiilidioksidi-, metaani- ja typpioksiduulipäästöihin.