natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The literature review revealed that The Verbal Self-Defence Model includes elements from three different models in which the ability of the victim to stand up for himself is strengthened yet offering something new due to its humoristic approach.
Kirjallisuuskatsauksesta selvisi, että Verbaalin itsepuolustuksen malli sisältää elementtejä kolmesta eri tavasta vahvistaa lapsen kykyä puolustautua kiusaajaa vastaan, mutta tarjoaa kuitenkin jotain uutta humoristisella lähestymisellään.
Before the serving game, a five-point bulletin is presented to the children whose aim is to prevent the forming of inequality of power between students.
Ennen servausleikkejä oppilaille esitellään viiden tietoiskun sarja, joiden tarkoituksena on ehkäistä oppilaiden välisten valtaerojen muodostumista tai kaventaa jo syntyneitä valtaeroja.
The goal of this thesis is to create an anti-bullying model with primary school children.
Tutkielman tavoitteena on luoda malli koulukiusaamistilanteisiin yhdessä alakoululaisten kanssa.
These skills can be practiced, starting from the first grade, by playing the four adaptations of the serving game, each having a different difficulty level.
Taitoa voidaan harjoitella neljällä eritasoisella servausleikillä ensimmäisestä luokasta lähtien.
During the spring of 2015 I interviewed four history teaching class teachers in Southern and Northern Finland.
Kevään 2015 aikana haastattelin neljää historiaa opettavaa luokanopettajaa Etelä- ja Pohjois-Suomessa.
Study was executed as a semi-structured thematic interview.
Tutkimus toteutettiin puolistrukturoituna teemahaastatteluna.
In this study historical thinking is seen as in the current curriculum (OPS 2004) as source skills, understanding time, cause and effect and historical empathy.
Historiataidoilla tarkoitetaan tässä työssä voimassa olevan opetussuunnitelman (OPS 2004) perusteella määriteltyjä historiallisen ajattelun taitoja, eli lähteidenhallintataitoja, ajan hahmottamisen taitoja, syy- ja seuraussuhteiden ymmärtämistä, sekä historiallista empatiaa.
Although teaching historical thinking has been part of the curriculum for 20 years, its teaching in elementary school has been scarce.
Vaikka taitopainotteinen historian opetus on ollut osa opetussuunnitelmaa jo 20 vuotta, on sen opettaminen edelleen vähäistä alakoulussa.
In the teachers' thoughts knowing history was seen as remembering important things and explaining the present through the past.
Opettajien kertomuksissa historian osaaminen nähtiin lähinnä tärkeiden asioiden muistamisena ja nykyajan selittämisenä menneisyydellä.
Teaching historical thinking in elementary school has been part of the curriculum since 1994.
Historiataitojen painottaminen on ollut osa Perusopetuksen opetussuunnitelmaa jo vuoden 1994 opetussuunnitelmasta lähtien.
Thoughts of Four Class Teachers about the Role of Historical Thinking in Their Teaching
Neljän luokanopettajan ajatuksia historiataitojen asemasta omassa opetuksessaan
Interviews were recorded with the acceptance of the interviewees and transcribed for analysis.
Haastattelut nauhoitettiin opettajien suostumuksella ja litteroitiin analyysia varten.
The study also suggests that the teachers are not fully aware what is meant by historical thinking.
Lisäksi tutkimus antoi viitteitä siitä, etteivät opettajat tiedä, mitä historiataidoilla tarkoitetaan.
The study shows that the teachers' vision of history is outdated; ergo it is not in line with the targets set by the current curriculum.
Tutkimuksesta käy ilmi, että opettajien kuva historiasta oppiaineena on vanhentunut eli se ei ole samassa linjassa vallitsevan opetussuunnitelman tavoitteiden kanssa.
In this study I survey four class teacher's thoughts about historical thinking in their teaching and how the teachers' vision of history as a school subject affects their teaching of historical thinking.
Tässä tutkimuksessa kartoitetaan neljän luokanopettajan ajatuksia historiataitojen asemasta omassa opetuksessaan ja pohditaan, miten opettajien näkemys historiasta koulun oppiaineena vaikuttaa historiataitojen opettamiseen.
The research problem is why historical thinking is not taught as it stands in the curriculum.
Tutkimusongelma onkin, miksi historiataitoja ei opeteta opetussuunnitelman mukaisesti.
The data was analyzed using textual analysis and by comparing it to existing surveys.
Aineistoa vertailtiin muun muassa sisällönanalyysin menetelmiä hyödyntäen ja keskustelutettiin olemassa olevan tutkimuskirjallisuuden kanssa.
Interviewees were selected so that they would differ from one another for example by their background, teaching experience and alma mater.
Haastateltavat valittiin niin, että he olisivat mahdollisimman erilaisia taustojensa, kuten opetuskokemuksen määrän ja opiskelupaikan suhteen.
I also examine how teaching materials used by teachers affect the teaching of historical thinking and compare the teachers' visions to research literature on the subject.
Lisäksi tarkastellaan, miten opettajien käyttämät oppimateriaalit tukevat taitopainotteista historian opetusta ja peilataan opettajien näkemyksiä alan tutkimuskirjallisuuteen.
It revealed that the teaching of history, at least in the eyes of the four teachers surveyed, leans a lot on history schoolbooks, which also respond badly to aims set by the curriculum.
Tutkimuksessa opetus tuettiin vahvasti käytössä oleviin oppikirjoihin, jotka niin ikään vastasivat huonosti opetussuunnitelman luomia tavoitteita.
"It benefits the whole organization if we share knowledge in a way that others can develop too" : Shared expertise and its challenges in an expert organization
"Siit hyötyy koko organisaatio jos me jaetaan tietoa silleen et myös muut kehittyy" : Jaettu asiantuntijuus ja sen haasteet asiantuntijayrityksessä
The limitations and possibilities created by the working environment were somewhat consistent with the previous studies being related to e.g. general atmosphere, trust and physical environment.
Toimintaympäristön luomat mahdollisuudet ja rajoitukset liittyivät aiempia tutkimuksia mukaillen muun muassa yleiseen ilmapiiriin, luottamukseen sekä fyysiseen työympäristöön.
The practices were somewhat indicating the realization of knowledge creation, although the activities leading to it were not very systematic.
Asiantuntijoiden toimintatavoissa oli viitteitä uuden tiedon luomisesta, vaikkakaan toiminta tämän suhteen ei ollut kovin systemaattista.
With the help of content analysis, the data was divided into four main themes: knowledge sharing practises, social relationships in the workplace, work-related management practises and physical working environment and tools.
Aineiston analyysimenetelmänä käytettiin sisällönanalyysia, jonka tuloksena syntyi neljä pääteemaa: tiedon jakamisen käytännöt, työyhteisön sosiaaliset suhteet, työn tekemiseen liittyvät johtamiskäytännöt sekä fyysinen työympäristö ja työvälineet.
Twelve experts, working in various positions in the head office of the target company were interviewed.
Tutkimuksessa haastateltiin 12:ta kohdeyrityksen pääkonttorilla työskentelevää, osittain eri tehtävissä toimivaa asiantuntijaa.
Previous studies have shown that co-operation and collaborative problem solving contribute to the formation of new knowledge, which supports the development of expertise and the whole organization.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että yhteistyö ja jaettu ongelmanratkaisu edesauttavat uuden tiedon muodostumista näin tukien asiantuntijuuden ja koko organisaation kehittymistä.
In the theoretical framework of this study the collective, shared expertise is viewed first and foremost as collective knowledge creation.
Tutkielman teoreettisessa viitekehyksessä kollektiivista, jaettua asiantuntijuutta tarkastellaan ennen kaikkea yhteisöllisenä uuden tiedon luomisena.
The aim of this study was to describe shared expertise and its challenges in an expert organization.
Tämän tutkielman tavoitteena oli kuvata jaetun asiantuntijuuden toteutumista ja siihen liittyviä haasteita asiantuntijayrityksessä.
The research questions were: how do the knowledge sharing practises reflect shared expertise in the target company and how does the working environment enable and/or limit the development of shared expertise in the target company.
Tutkimuskysymykset olivat: miten jaettu asiantuntijuus toteutuu kohdeyrityksen tiedon jakamisen käytännöissä, sekä miten kohdeyrityksen toimintaympäristö mahdollistaa ja/tai rajoittaa jaetun asiantuntijuuden toteutumista.
The intent was to analyze the knowledge sharing practises, working environment and the related challenges in the target company from the perspective of shared expertise and knowledge creation.
Tarkoituksena oli analysoida kohdeyrityksen tiedon jakamiseen liittyviä käytäntöjä, toimintaympäristöä, sekä näihin liittyviä haasteita jaetun asiantuntijuuden ja tiedon luomisen näkökulmasta.
In this study, knowledge creation is approached from the viewpoint of a knowledge creation model presented by Nonaka and Takeuchi.
Tässä tutkielmassa tiedon luomista lähestytään Nonakan ja Takeuchin kehittämän tiedon luomisen mallin avulla, jossa uutta tietoa muodostuu hiljaisen ja eksplisiittisen tiedon vuorovaikutuksessa.
By utilizing the results of this study, the target company can be developed into an innovative knowledge community supporting knowledge creation and shared expertise.
Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää tulevaisuudessa kohdeyrityksen kehittämiseksi entistä vahvemmin jaettua asiantuntijuutta ja tiedon luomista tukevaksi innovatiiviseksi tietoyhteisöksi.
The target company of this qualitative study was a medium-sized private employment agency and an expert organization.
Tutkimuskohteena oli henkilöstöpalvelualalla toimiva keskisuuri asiantuntijayritys.
Working life has become more complex with a growing emphasis on continuous development and organizational knowledge.
Työelämä on muuttunut yhä monimuotoisemmaksi ja jatkuvaa kehitystä sekä tiedon merkitystä korostavaksi, mikä vaatii myös asiantuntijuuden tarkasteluun uutta, kollektiivista näkökulmaa.
The results of the study show that the knowledge sharing practices as well as the working environment both enable and limit the development of shared expertise and knowledge creation in the target company.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että kohdeyrityksen tiedon jakamisen käytännöt ja toimintaympäristö sekä tukevat että rajoittavat jaetun asiantuntijuuden toteutumista.
Based on this study, conclusion can be made that organizations are able to contribute to the development of shared expertise and knowledge creation by improving the social and physical working environment of the company.
Tutkimuksen johtopäätöksenä on, että kehittämällä yrityksen sosiaalista ja fyysistä toimintaympäristöä voidaan tukea jaetun asiantuntijuuden toteutumista organisaatiossa.
The data was collected through thematic interviews.
Tutkielma toteutettiin laadullisin menetelmin ja aineiston keruu tapahtui teemahaastatteluin.
APOE ε4 was not independently associated with cognitive abilities.
APOE ε4 ei itsenäisesti selittänyt kognitiivista suoriutumista.
Background: Development of cognitive abilities involves both environmental and genetic factors.
Tavoitteet: Kognitiivisten kykyjen kehittymiseen vaikuttavat sekä ympäristö- että geneettiset tekijät.
Results and conclusions: Lower childhood SES associated with lower verbal subscale score and total score.
Tulokset ja johtopäätökset: Alhainen lapsuuden SES oli yhteydessä heikompaan kognitiiviseen suoriutumiseen kielellisen- ja kokonaispistemäärän osalta.
Methods: The participants of this study consisted of 607 men belonging to the HBCS who were born in Helsinki, Finland between 1934 and 1944.
Menetelmät: Tutkimuksessa on käytetty HBCS-aineistoa, joka koostuu Helsingissä vuosina 1934-44 syntyneistä miehistä, joilta on olemassa tarvittava genotyypitieto.
Childhood socioeconomic status (SES) associates with cognitive abilities later in life; however there is only little research on the interaction of SES and genes on cognitive ability.
Lapsuuden sosioekonominen status (SES) on merkittävä kognitiivisiin kykyihin vaikuttava tekijä, mutta tutkimuksia lapsuuden SES:n ja geenien vuorovaikutuksesta on vähän, samoin kuin kognitiivisia kykyjä ennustavista geeneistä.
They participated in the test for general cognitive abilities at the average age of 68, and who were successfully genotyped.
Alkuperäisen kohortin tutkittavista 607 osallistui Suomen yleisiä kognitiivisia kykyjä mittaavaan testiin keskimäärin 68 vuoden iässä.
The study suggests that rs405509 G-allele might have an independent effect on cognitive ability before the outset of Alzheimer's disease, but the results require further replication with larger sample size.
Tutkimus antaa viitteitä siihen että rs405509 G-alleeli saattaa olla yhteydessä kognitiiviseen suoriutumiseen jo ennen Alzheimerin taudin puhkeamista, mutta yhteys tulee vielä vahvistaa jatkotutkimuksissa.
Interactions of childhood socioeconomic status, APOE Œµ4 and rs405509 on cognitive ability in late adulthood
Lapsuuden sosioekonomisen aseman, APOE Œµ4:n ja rs405509:n interaktiot sekä vaikutus vanhuusiän kognitiivisiin kykyihin
Specific genomic loci associating with cognitive abilities are scarce and potential candidates might be genetic variants linked with Alzheimer's disease such as APOE ε4 isomorph and rs405509 located in the APOE promoter region.
Ehdokasgeenejä voisivat olla Alzheimerin tautiin liitetyt geenivariantit kuten APOE ε4 ja sen promoottorialueella sijaitseva rs405509.
Socioeconomically less advantaged childhood environment has long-term consequences on cognitive abilities, and the effects last until late adulthood.
Tulosten perusteella lapsuuden sosioekonomisella asemalla on pitkäaikaisia vaikutuksia kognitiivisiin kykyihin.
The number of G-alleles in rs405509 associated with lower verbal subscale score and total score when adjusted for age, but no longer after adjusting for adulthood SES.
Rs405509:n G alleelien määrä oli yhteydessä heikompaan suoriutumiseen kielellisen osatestin ja kokonaispistemäärän osalta kun ikä oli kontrolloitu.
I studied how childhood SES and APOE ε4 and rs405509 and their interactions associate with cognitive abilities in late adulthood in the Helsinki Birth Cohort Study (HBCS) sample.
Tutkimuksessa selvitettiin, miten lapsuuden SES, APOE ε4 ja rs405509 ovat yhteydessä kognitiiviseen suoriutumiseen sekä miten valitut geenivariantit muokkaavat lapsuuden SES:in vaikutusta.
Interactions of rs405509 and childhood SES were not associated with cognitive ability.
Lapsuuden SES:llä ei ollut interaktiovaikutusta APOE ε4:n eikä rs405509:n kanssa kognitiiviseen suoriutumiseen.
The study possesses features of a case study, as its main research material is composed of three cases: two open group discussions and an open interview.
Tutkimuksessa on tapaustutkimuksen piirteitä, sen pääasiallinen aineisto muodostuu kolmesta tapauksesta: kahdesta avoimesta ryhmäkeskustelusta sekä yhdestä avoimesta haastattelusta.
The metaphor of a performance highlights the dynamism and uniqueness of the dwelling.
Performanssin metafora korostaa asumisen dynaamisuutta ja ainutkertaisuutta.
A phenomenological analysis is the basis of the research.
Fenomenologinen analyysi toimii tutkimuksen lähtökohtana.
The method chosen means that the analysis is built on the phenomena itself and its unfolding.
Valittu menetelmä merkitsee sitä, että analyysi rakentuu itse ilmiöstä ja sen avaamisesta.
Dwelling as a performance : Phenomenological analysis of the dwelling of an old house
Asuminen performanssina : Fenomenologinen analyysi vanhan talon asumisesta
The goal is to generate new viewpoints to home economics and to give stimulus to the other sciences involved in the dialogue.
Tarkoitus on, että tutkimus tuottaa uusia näkökulmia sekä kotitaloustieteelle että antaa virikkeitä muille dialogissa oleville tieteenaloille.
In this study the transdisciplinary approach strives at returning new kinds of interpretations on the phenomena of dwelling, which in turn advances and builds the theoretical foundation and vision of home economics as well as probes in to the future.
Tässä tutkimuksessa poikkitieteellinen lähestyminen tarkoittaa pyrkimystä tuottaa uudentyyppistä tulkintaa asumisen ilmiöstä, mikä puolestaan kehittää ja rakentaa kotitaloustieteen teoreettista perustaa ja visiota sekä luotaa tulevaan.
The analysis of the dwelling of an old house is a process of interpretation, which crystallizes as an idea of the dwelling of an old house as a performance.
Analyysi vanhan talon asumisesta on tulkitsemistoimintaa, joka kiteytyy ajatukseen vanhan talon asumisesta performanssina.
The dwelling of an old house is an overall aesthetic experience that includes motion, unpredictability and interaction.
Se on kokonaisvaltainen esteettinen kokemus, johon liittyy liike, arvaamattomuus ja vuorovaikutus.
The analysis is also influenced by observation and personal reflection.
Tämän lisäksi analyysiin vaikuttavat havainnointi sekä oma reflektio.
The interpretation is mainly built on observations as well as interviews with inhabitants.
Tulkintaa on rakennettu pääasiallisesta asukkaiden haastattelujen ja havaintojen pohjalta.
In addition to home economics, the study of arts and aesthetics are central to this dialogue.
Keskeisessä asemassa tässä dialogissa ovat kotitaloustieteen lisäksi taiteiden tutkimus ja estetiikka.
The research is first and foremost interested in the experience associated with the dwelling of an old house rather than its appearance.
Tutkimus on ensisijaisesti kiinnostunut vanhan talon asumisen kokemisesta eikä niinkään siitä, miten se ulospäin näyttäytyy.
The study is transdisciplinary and conveys a natural discourse between interpretations rising from different sciences.
Tutkimus keskustelee luontevasti eri tieteiden pohjalta nousevien tulkintojen kanssa.
The study is a process of interpretation driven also by the impressions on the phenomena delivered by visual arts, literature and media as well as by the researcher's own interpretations and experiences.
Tämän lisäksi analyysia ohjaa myös kuvataiteen ja kirjallisuuden sekä median välittämät käsitykset ilmiöstä.
This study is an analysis of the dwelling of an old house and unfolding it's ontology.
Tutkimus on analyysi vanhan talon asumisesta ja siitä miten se ilmenee.
What is the ontology of the dwelling of an old house, is a question posed in this study.
Tutkimuksessa kysytään, mikä on vanhan talon asumisen ontologia.
The study questions within the sciences.
Tutkimuksen lähtökohdat ovat poikkitieteelliset.
Collaborative interaction learning
Vuorovaikutuksen yhteisöllinen oppiminen
The data were analyzed applying the Grounded Theory method.
Aineiston analyysi toteutettiin mukaillen Grounded Theory -menetelmää.
Staff interaction skills will largely depend on the knowledge, skills and attitudes that they have embraced during their education, work and life experience.
Työntekijöiden vuorovaikutustaidot riippuvat pitkälti niistä tiedoista, taidoista ja asenteista, joita he ovat omaksuneet koulutuksen, työn ja elämänkokemuksen myötä.
Collaborative working practices helped staff to identify the key elements of interaction and strengthen the competent partnership by utilizing these elements.
Yhteisölliset työskentelytavat auttoivat työntekijöitä havaitsemaan vuorovaikutuksen keskeiset elementit ja vahvistamaan osaavaa kumppanuutta näitä elementtejä hyväksi käyttäen.
For people with speech impairments the opportunities to be heard and to participate in social interaction depends greatly their communication partner's skills to act as a competent and a guiding partner.
Puhevammaisten ihmisten mahdollisuudet tulla kuulluksi ja osallistua toimivaan vuorovaikutukseen riippuvat hyvin paljon heidän lähi-ihmistensä taidoista toimia vuorovaikutusta ohjaavana, osaavana kumppanina.
Methods: The research data for this study were collected by the Communication and Technology Center of the Finnish Association on Intellectual and Developmental Disabilities (Tikoteekki).
Menetelmät: Tämän tutkimuksen aineisto saatiin valmiina Kehitysvammaliiton tietotekniikka- ja kommunikaatiokeskus Tikoteekistä.
The aim of this study was to provide information about the elements of a successful interaction, as well as to illustrate the factors which are key in developing interaction skills in communities that provide services for people with severe speech impairments.
Tavoitteena oli tuottaa tietoa onnistuneen vuorovaikutuksen elementeistä sekä havainnollistaa, mitkä asiat ovat keskeisessä asemassa vuorovaikutustaitojen kehittämisessä vaikeimmin puhevammaisten ihmisten palveluja tuottavissa yhteisöissä.
In this study, the term communication partner refers to staff working with people with speech impairments.
Lähi-ihmisillä viitataan tässä tutkimuksessa puhevammaisten kanssa työskenteleviin ihmisiin.
The core category consisted of three main categories: community and learning, competent partner and customer's quality of life.
Ydinkategorian muodostaviksi pääkategorioiksi muodostuivat yhteisöllisyys ja oppiminen, osaava kumppani sekä asiakkaan elämänlaatu.
The purpose of this study was to gather and describe staff observations of interaction when the OIVA-interaction model applied in community.
Tutkimuksen tarkoituksena oli koota ja kuvata työntekijöiden tekemiä havaintoja vuorovaikutuksesta OIVA-vuorovaikutusmalli® työskentelyn aikana.
The core category describes the collaborative way of working, as well as socioconstructive and experiential learning to improve staff communication skills.
Ydinkategoria kuvaa keskeisesti yhteisöllistä työskentelytapaa sekä sosiokonstruktiivista ja kokemuksellista oppimista työntekijöiden vuorovaikutustaitojen kehittämisessä.
Staff as a competent partner made it possible for their customers to have the best possible quality of life regarding interaction.
Osaavana kumppanina työntekijät mahdollistivat asiakkaille vuorovaikutuksellisesti hyvän elämänlaadun.
Results and conclusions: The core category of collaborative interaction learning became the combining theme for the entire data set.
Tulokset ja johtopäätökset: Koko aineiston yhteen kokoavaksi ydinkategoriaksi muodostui vuorovaikutuksen yhteisöllinen oppiminen.
The data consisted of 38 OIVA-interaction model summary forms, which were gathered during the period of 2010-2013 from the communities that provide services for people with severe speech impairments and whom participated in the OIVA-interaction models.
Ne oli kerätty vuosien 2010–2013 aikana vaikeimmin puhevammaisten ihmisten palveluja tuottavien yksiköiden toteutuneista OIVA-vuorovaikutusmallin® mukaisista työskentelyistä.
Aim: Social interaction is the basis for experiencing life and knowing the fact that one even exists.
Tavoitteet: Ihmisten kokemukset elämästä ja siitä, että he ovat olemassa, syntyvät vuorovaikutuksessa muiden ihmisten kanssa.
Summary forms were filled in by the actual OIVA-counselors.
Koosteet olivat keränneet toteutuneiden OIVA-vuorovaikutusmallien® OIVA-ohjaajat.
Well-functioning community and reflecting on learning among the members of the community played a key role when adopting new interaction skills.
Uusien vuorovaikutustaitojen omaksumisessa keskeisessä asemassa oli yhteisön toimivuus ja oppimisen reflektointi yhteisön jäsenten kesken.
The teachers used other online videos only as additional material and they did not receive much collegial support.
Toisten tekemiä videoita käytettiin vain lisämateriaaleina ja kollegoilta saatu tuki oli vähäistä.
The study reveals, that teachers produce videos, because they want to teach in their own specific way.
Analyysissa havaittiin, että opettajat tekevät opetusvideoita, koska haluavat opettaa omalla tavallaan.
Previous studies have shown, that the Flipped Learning method can improve student satisfaction and in some cases test results.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että käännetty opetus parantaa opiskelijoiden kouluviihtyvyyttä ja osassa tapauksista myös oppimistuloksia.