natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results of the intervention studies confirmed, that the auditory-visual matching computer program, called Audilex had positive intervention effects.
Väitöstutkimuksessa oppimisvaikeuksista kärsiviä oppilaita on menestyksekkäästi kuntoutettu auditiivis-visuaalisen aistitiedon yhdistämistä (Audilex) harjoittavalla tietokoneohjelmalla.
An intervention effect was evident also in students’ school behavior.
Erityisen huomion arvoista on se, että kuntoutusjakson jälkeen oppilaiden koulumotivaatio lisääntyi.
These improvements in tasks, which are thought to rely on phonological processing, suggest that such reading difficulties in dyslexia may stem in part from more basic perceptual difficulties, including those required to manage the visual and auditory components of the decoding task.
Voidaan olettaa, että lukivaikeuksien taustalla on häiriöitä havainnoinnissa, joita tarvitaan auditiivisen ja visuaalisen aistitiedon yhdistämisessä.
In learning disabilities the aim in the future will also be to identify individuals at risk rather than by deficit; this aim can be achieved by using research-based interventions, intensified support in general education and inclusive special education.
Oppimisvaikeuksien kuntoutuksen tärkeä tavoite on uusien taitojen siirtäminen muuhun koulutyöhön; näin oppilaat löytävät omat vahvuutensa ja heidän itsetuntonsa paranee.
Auditory - Visual Matching in Learning Disabilities : Intervention Studies from Finland and Sweden
Tietokoneohjelma on ei-kielellinen, joka mahdollisti sekä suomalaisten että ruotsalaisten oppilaiden kuntouttamisen.
Keywords: learning disabilities, developmental dyslexia, attention deficit disorder, specific language impairment, language-based learning disabilities, comorbidity, auditory-visual matching, research-based interventions, inter-modal transpose
Komorbiditeetti eli erilaisten oppimisvaikeuksien päällekkäinen esiintyminen tuli esille, sillä myös tarkkavaisuushäiriöiset ja kielenkehityksenhäiriöistä kärsivät oppilaat saivat hyviä tuloksia lukikuntoutuksesta.
In Study I of children with developmental dyslexia there were also improvements in reading skills, specifically in reading nonsense words and reading speed.
Kuntoutuksen tuloksena lukihäiriöisten, myös lukioikäisten oppilaiden lukemistaidot paranivat.
The present thesis discusses relevant issues in education: 1) learning disabilities including the role of comorbidity in LDs, and 2) the use of research-based interventions.
Tätä mielenkiintoista ilmiötä selitetään kuntoutusohjelman ja -jakson rakenteella sekä erityisesti kahden aistitiedon yhdistämisestä syntyvillä uusilla taidoilla, älykkyydellä, jonka aivojen plastisiteetti mahdollistaa.
Using the model, it is possible to illustrate the factors that are at the core of teacher's professionality.
Mallin avulla on mahdollista havainnollistaa opettajan professionaalisuuden ytimessä olevia tekijöitä.
The research material was gathered from four class teachers by videotaping their lessons and by stimulated recall interviews.
Tutkimusaineisto kerättiin neljältä luokanopettajalta videoimalla heidän oppituntejaan sekä haastattelemalla heitä stimulated recall haastattelun keinoin.
Tacit pedagogical knowing was defined as a process in interactive teaching situation, through which a teacher finds solutions to surprising and challenging situations, pedagogical moments, so that the lesson continues.
Hiljainen pedagoginen tietäminen määriteltiin interaktiivisessa opetustilanteessa ilmeneväksi prosessiksi, jonka myötä opettaja löytää ratkaisuja yllättäviin ja haasteellisiin tilanteisiin, pedagogisiin hetkiin, siten että oppitunti etenee.
Tacit Pedagogical Knowing : At the Core of Teacher's Professionality
Hiljainen pedagoginen tietäminen : Opettajan ammattitaidon ytimessä
Teachers are able to describe their tacit pedagogical knowing afterwards and also find some reasons for it as well.
Opettaja kykenee kuvailemaan hiljaista pedagogista tietämistään jälkikäteen sekä esittämään sille myös perustelujaan.
She conducted initial interviews and orientating observations by means of participant observation in order to get to know the participants and their contexts better.
Tutkija oli tutkimushenkilöiden luokissa pitkähkön ajan, ja suoritti alkuhaastatteluita sekä orientoivaa observointia osallistuvan havainnoinnin keinoin, jotta tutustuisi syvällisemmin tutkimushenkilöihin sekä heidän konteksteihinsa.
Based on the research results, a model of teacher's tacit pedagogical knowing was developed.
Tutkimustuloksiin perustuen tutkimuksessa kehitettiin opettajan hiljaisen pedagogisen tietämisen malli.
This model could be used in the context of teacher education, supervision, or in-service training.
Mallia voidaan hyödyntää esimerkiksi opettajankoulutuksessa, ohjaustilanteissa sekä opettajien täydennyskoulutuksessa.
The phenomenon of tacit pedagogical knowing was observed to be clearly a process-like and relational phenomenon.
Hiljaisen pedagogisen tietämisen ilmiön havaittiin olevan prosessinomainen ja relationaalinen ilmiö.
In addition to these, the maintenance of teacher's pedagogical authority, the maintenance of the student's role or pedagogical authority, and the awareness of the nature of the content of instruction are included in the contents of teacher's tacit pedagogical knowing.
Näiden lisäksi opettajan pedagogisen auktoriteetin ylläpitäminen, oppilaan roolin tai auktoriteetin ylläpitäminen sekä tietoisuus opetuksen sisällön luonteesta kuuluivat hiljaisen pedagogisen tietämisen sisältöihin.
The purpose of this research was to examine class teachers' interactive pedagogical thinking and action, in other words their tacit pedagogical knowing.
Tutkimus kohdistui luokanopettajien interaktiiviseen pedagogiseen ajatteluun ja toimintaan, erityisesti hiljaiseen pedagogiseen tietämiseen.
The contents of tacit pedagogical knowing were defined by the analyses of stimulated recall data.
Hiljaisen pedagogisen tietämisen sisällöt määriteltiin analysoimalla stimulated recall-aineistoja.
According to the research results, a class teacher's tacit pedagogical knowing appears in the maintenance of the pedagogical relation, the teacher's relation to content, and the didactical relation.
Tutkimustulosten perusteella luokanopettajan hiljainen pedagoginen tietäminen ilmenee pedagogisen suhteen, opettajan opetuksen sisältöön liittyvän suhteen ja didaktisen suhteen ylläpitämisenä.
The maintenance of the pedagogical relation, the teacher's relation to content, and the didactical relation were elements of the contents as well.
Pedagogisen suhteen, opettajan opetuksen sisältöön liittyvän suhteen ja didaktisen suhteen ylläpitäminen olivat myös sen elementtejä.
The contents of class teacher's tacit pedagogical knowing were many sided.
Luokanopettajan hiljaisen pedagogisen tietämisen sisällöt olivat monisyisempiä.
The appearance of the tacit pedagogical knowing was observed in the videotaped data.
Hiljaisen pedagogisen tietämisen ilmenemistä havainnoitiin videoidusta aineistoista.
In addition to this, correlation examinations were used in the validation of stimulated recall data analyses.
Lisäksi stimulated recall-aineistojen analyyseille suoritettiin korrelaatiotarkastelu, jolla haluttiin validoida analyyseja.
More specifically, the aim was to study, 1) how does a class teacher's tacit pedagogical knowing appear in teacher's actions, and 2) what kinds of contents include in class teacher's tacit pedagogical knowing.
Täsmällisemmin tutkimuksessa etsittiin vastauksia kahteen tutkimuskysymykseen: 1) miten hiljainen pedagoginen tietäminen ilmenee opettajan toiminnassa?
A phenomenologically oriented approach, which proceeded by following abductive logic, was used in the analysis procedures of the videotaped and stimulated recall data.
Sekä videoidun tutkimusmateriaalin että stimulated recall-haastattelumateriaalin analyyseissa sovellettiin fenomenologisesti värittynyttä, abduktiivisen päättelyn mukaisesti etenevää analyysitapaa.
The autobiographers are mostly elementary and secondary school teachers in Finland, although there are a few who have worked in vocational schools, polytechnic institutes or one of the various adult education centres.
Omasta elämästään ovat kertoneet ensisijaisesti ala- ja yläkoulun sekä lukion opettajat, mutta mukana on myös elämänjäsennyksiä ammattikoulun, ammattikorkeakoulun ja kansalaisopiston opettajilta.
To begin with, teachers stressed their vocation, which is quite a normal work orientation for those working in the educational field.
Osalle kyse on kutsumustyöstä, joka on varsin yleisesti tunnettu opettajaorientaatio.
From the field to the academic sphere how teachers' professional identities and roles have changed in post-war Finland
Pellon pientareelta akateemisiin sfääreihin : Opettajuuden rakentuminen ja muuttuminen sotienjälkeisessä Suomessa opettajien omaelämäkertojen valossa
The chronological scheme changes to a thematic order, in which social matters (students, parents, colleagues) and teachers working circumstances are dealt with.
Opetusalan ammattilaiset ovat kuvanneet lapsuutta, koulunkäyntiä, alalle hakeutumista, oppilaita, kollegoita ja suhdettaan työhön.
The fourth was the most crucial and an endeavour to connect the previous questions: how teachers professional identities and roles have changed during the period studied.
Moni pedagogi on huolissaan myös opettajan työnkuvan laajenemisesta ja perustehtävän eli opetuksen asemasta uudistusten pyörteissä.
Others emphasised how they were looking for professional development; a few wrote about personal advancement as well.
Tämän lisäksi itsestä ja suhteesta työhön on kerrottu kehittämisen näkökulmasta, mutta myös henkilökohtaisen ja ammatillisen uudistumisen perspektiivistä.
The span of the writings extends mainly from the Second World War to the new millennium.
Koululaisen näkökulma muuttuu vähitellen kertomuksen edetessä opettajan perspektiiviksi, kun yksittäisten opettajien elämänkulun tarkastelussa edetään viime sodista uuden vuosituhannen vaihteeseen.
Teachers seem to be in a state of flux, buffeted by elements of stability and change interacting simultaneously.
Opettajat näyttävät olevan huolissaan korostuneesta kasvatustehtävästä tilanteessa, jossa ryhmät ovat entistä suurempia ja oppilaat muodostavat aiempaa heterogeenisempiä ryhmiä.
There are also narratives by teachers who simply drifted into the profession of teaching, while a few teachers felt unwelcome in their own schools.
Joukossa oli myös kirjoituksia, joissa kuvattiin alalle ajautumista ja työpaikalla tapahtunutta syrjintää.
Teachers long and intimate relationship with society and the state may be at a crossroads.
Niinpä opettajilla on ollut perinteisesti varsin keskeinen ja näkyvä rooli kansakunnan eri vaiheissa.
In the first five chapters the teachers voices come through clearly.
Opettajat ovat kirjoittaneet opettajuudesta hyvin vaihtelevasti.
At the same time teachers are being expected to collaborate more with their colleagues, which is not in line with the centuries-old tradition of working alone.
Toiset päästävät lukijansa hyvin lähelle, toiset taas kuvaavat pikemminkin yleistä opettajuutta.
Teachers also stressed how their profession has lost the aura and prestige it once had.
Suomi tunnetaan myös maana, jossa on perinteisesti uskottu ja uskotaan yhä edelleen koulutuksen ja sivistyksen kaikkivoipaisuuteen.
The researcher is aware of the diversity among those educational institutions and their teachers, but wanted to concentrate on similarities rather than differences.
Opettajat kuitenkin kokevat, että koululaitoksen ja opettajan asema, merkitys ja tehtävät ovat muuttuneet viime vuosikymmeninä varsin paljon, eikä suunta ole aina ollut välttämättä myönteinen.
The first is about childhood, youth and the time spent in school, the second deals with the years studying in university or teachers college and finally being recruited to the teachers.
Sotienjälkeisen ajan sattumuksista ovat jälkensä jättäneet etenkin peruskoulu-uudistus ja 1990-luvulla koettu lama, joka oli kirjoitushetkellä vielä varsin tuoreessa muistissa.
A Journey in the Landscape of Sustainable School Development
Matka koulun kestävän kehittämisen maisemassa
The research questions are as follows: 1.
Seuraavaksi tutkimustulokset, joiden voidaan katsoa olevan kasvatustieteen kannalta uutta tietoa: 1.
International cooperation was a natural part of the work.
Kehittämishankkeen kautta kansainvälisyys on luonnollinen osa koulutyötä.
Sustainable development was the basis of the school improvement.
Kehittämishanke tekee koulun kehittämisestä tavoitteellisempaa.
A Journey in the Landscape of Sustainable School Development "A Journey in the Landscape of Sustainable School Development" is a story of the Sorrila School development process.
Tutkimus Matka koulun kestävän kehittämisen maisemassa on oman koulun kehittämistä ja omaa opettajuutta koskeva narratiivinen eli kerronnallinen toimintatutkimus, jolla pyrittiin eheyttämään kuvaa koulun kokonaisvaltaisesta kehittämisestä.
A figure of Aunt Green, the role model of the teacher researcher, was an innovation which resembled a change agent.
Täti Vihreän rooli oli oivallus, joka syntyi intuitiosta.
Along with the projects and networking, the school was able to apply the pedagogy of connection, by carrying out integrative and cross-disciplinary themes and using various learning and teaching methods.
Yhteyden pedagogiikan ja niche-ajattelun konkreettisilla sovellutuksilla on mahdollista luoda oppijalähtöisiä ja eheyttäviä oppimisympäristöjä myös koulun tarjoamiin oppimistilanteisiin.
According to the principles of action research, the main results were put forward in order to help others to develop their schools.
Koulun käytäntöjä ja opetussuunnitelmia ohjaileviksi tuloksiksi ja myös muiden koulun kehittäjien ohjenuoriksi nousivat seuraavat asiat: 1.
The other role of the teacherresearcher as a coordinator, was important for her own professional development.
Kaksoisrooli hankekoordinaattorina mahdollisti osallistumisen tapaamisiin, joiden kautta opettajan oma kompetenssi kasvoi.
According to the research results the school was seen as part of complex systems where manifold and interactive learning took place.
Oppimista määrittävien periaatteiden yhdistäminen systeemiajatteluun toi eheyttä monimutkaiseen kokonaisuuteen ja auttoi näkemään yhteyksiä oppimisen ja siihen liittyvän ympäristön välillä.
The method used was integrating action research, which also had ethnographical elements.
Verkosto oli avoin yhteisö, johon liittyi vahvasti tutkimuksellinen ote.
The learning of pupils, teachers and the school as a community can be characterised socioculturally.
Systeemiteoriaan yhdistettiin sosiokulttuurisen oppimisteorian mukainen uudistava oppiminen sekä oppiva yhteisö.
Frictions and problems as well as positive experiences and rejecting dualities were seen as change forces.
Sitoutuneisuus ja yhteisöllisyys kasvavat positiivisten kokemusten kautta.
According to the results the change process, which relied on sustainable school development, led the school along a road of positive renewals.
Tällä kuvattiin sitä, että koulun kehittämisessä toiminta kehittyi ja muotoutui "matkan varrella" pysyvän tavoitteen suunnassa.
The method as a whole was integrating, ethnographical action research as a story.
Tutkimuksen aineistona se oli ainutlaatuinen kokonaisuus.
How did the coordinating teacher develop personally?
Työyhteisö kehittyi oppivien yksilöidensä kautta.
The research data consisted mostly of Knowledge Forum notes written by the teacher-researcher.
Knowledge Forumilla koottu aineisto kuvasi kattavasti sekä koulun kehittymistä että tutkijaopettajan omaa ammatillista kasvua.
The school was able to reach a level of collaborative transformative learning.
Tutkimuksessa luotiin malli, jossa koulun muutosprosessi liitettiin systeemiteoreettiseen viitekehykseen.
As well as several concrete projects, such as Comenius school project, school development consisted of networking at many levels.
Tutkimuskoulun kuuluminen Suomen ENSI-koulujen verkostoon muodosti kehittämistoiminnan selkärangan.
Keywords: education for sustainable development (ESD), sustainable school development, teacher professional development, integrating, pedagogy of connection, transformative learning
Malliin sisältyy sekä koulun kehittäminen että tutkijaopettajan ammatillinen kasvu.
The targets of the United Nations Decade of Education for Sustainable Development (2005–2014) were part of the development projects.
Tutkimuksen pitkäkestoisuuden (2002–2008) ansiosta yksittäiset toiminnat ja tapahtumat pystyttiin hahmottamaan kokonaisuudeksi, jolla oli selkeä tavoite: laaja-alainen kestävä kehittäminen ja siihen kasvattaminen.
What did pupils learn during the research and development period?
Tutkimuksen avulla tuotiin yhteyden pedagogiikka koulun kehittämistä koskevaan keskusteluun.
Narrative was the form of the data as well as the manner of reporting.
Silloittamisen ansiosta rajat formaalin, nonformaalin ja informaalin oppimisen välillä on mahdollista ylittää.
Pupils’, parents’ and other teachers’ feedback, newspaper articles and students’ writings complied the data, which consists of material from seven years.
Koulun kehittämisen ja oppimisympäristön kuvaaminen kulttuuriekologiasta johdettujen käsitteiden ja maisemavertauksen avulla oli uusi tapa selittää samanaikaisia vuorovaikutussuhteita: eri osa-hankkeita ja niiden tavoitteiden yhteyksiä.
The objectives of the international projects were accomplished to a great extent during the research period.
Kehittämishankkeisiin kiinteästi liittyvä täydennyskoulutus on hedelmällistä.
Keywords: consultation discussion, interaction, evaluation, orientation in the conversation, home-school cooperation, quantitative interaction analysis, frame analysis
Avainsanat: koululaisen kehityskeskustelu, vuorovaikutus, arviointi, keskusteluun orientoituminen, kodin ja koulun välinen yhteistyö, vuorovaikutuksen interaktioanalyysi, kehysanalyysi
The empirical part of the study consists of data collected with questionnaires and videotaped conversations.
Tutkimuksen empiirisessä osassa on sekä kyselylomakkeilla että videoinneilla kerättyä aineistoa.
The study approaches conversation as a dynamic activity and studies it from the point of view of the participants.
Lähestyn keskustelua dynaamisena toimintana, jota tutkin ja tarkastelen toimijoiden näkökulmasta.
The analyses of the consultation discussions are based on the both quantitative interaction analysis and ethno methodological frame analysis.
Keskustelun vuorovaikutuksen analysoinnissa sovellan sekä kehysanalyyttista että kvantitatiivisen interaktioanalyysin tarjoamaa lähestymistapaa.
The main research problems of the study are, how the teachers and parents described the consultation discussions and how the interaction of the teacher, the parent and the student is organized during the conversation.
Tutkimuksessani kysyn, miten opettajat ja vanhemmat kuvaavat keskustelua kyselyvastauksissaan ja miten opettajan, vanhemman ja koululaisen vuorovaikutus jäsentyy keskustelutilanteessa.
Quantitatively, the interaction of the participants is described in the framework of the interaction analysis and linked to the socio-emotional and rational aspects of the interaction.
Toisaalta keskustelujen vuorovaikutusta kuvataan myös kvantitatiivisesti interaktioanalyysin keinoin ja tuodaan esiin keskustelujen puheen yhteys vuorovaikutuksen tehtävään ja sen sosio-emotionaaliseen luonteeseen.
This part of the study aims to enlighten how the consultation discussions are part of the co-operation in the school context.
Tällä tutkimuksen osalla valotetaan yksittäisten keskustelujen liittymistä yhteistyöhön ja kehityskeskustelujen kontekstia.
The aim of the study is to describe the consultation discussions between the teacher, parents and the student.
Tutkimuksessani tarkastellaan opettajan, koululaisen ja hänen vanhempiensa välisiä, koulunkäyntiä ja opiskelua koskevia keskusteluja.
The structure and the interaction of the conversation is in the focus of the study.
Keskustelun vaiheittainen rakenne ja keskustelun vuorovaikutus ovat kiinnostukseni kohteena.
With the theoretical approach of my study I want to describe and enlighten the organization of the interaction and ways of orientation of the participants in consultation discussions.
Tutkimuksessani käytän näitä teoreettisia lähestymistapoja ja niiden metodisia ideoita keskustelutilanteen jäsentymisen esiin tuomiseksi sekä osallistujien toiminnan ja orientoitumistapojen analysoimiseksi.
Videotaped data is both analysed quantitatively based on interaction analysis and approached with the ethno methodological interpretation.
Interaktioanalyysilla tarkastelen videoaineistoani kvantitatiivisesti ja pyrin etnometodologisella tutkimismetodilla syventämään tulkintaani keskusteluista.
The framework of the study is based on the ethno methodological approach where a social situation and its meaning is seen negotiated by the participants.
Etnometodologisella lähestymistavalla tutkitaan sosiaalista tilannetta kysymällä, kuinka sen osallistujat neuvottelevat ja ylläpitävät tilanteen yhteisen ymmärrettävyyden ja miten se näkyy vuorovaikutuksen muodossa.
The study explicates the organization of the interaction and orientation of the participants in the conversation.
Selvitän tutkimuksessani koululaisen kehityskeskustelun vuorovaikutuksen järjestyneisyyttä ja muuntelua sekä osallistujien orientoitumista keskusteluun.
The interest of my study is, how people participate in the situation of consultation discussion, how they orientate in it and influence the conversation.
Olen kiinnostunut siitä, miten keskustelijat tilanteessa osallistuvat, orientoituvat ja yhdessä muokkaavat keskustelun luonnetta.
Assessment is one of the themes involved in the teacher-parent-student consultation discussions.
Toiminnan arviointi ja oppilasarviointi on yksi niistä koulun toiminnan osa-alueista, joka tuottaa keskustelulle institutionaalisia piirteitä.
The background of the study is linked to the previous studies concerning co-operation between the teacher and the parent and home-school relationship.
Tutkimuksen taustalla ovat myös koulun yhteistyökulttuuria selvittäneet tutkimukset, joiden näkökulmista käsin tarkastellaan keskustelijoiden yhteistyösuhdetta ja sen erilaisia toteutumistapoja.
Assessment as a duty of the school brings an institutional aspect in the conversation, but the ways it is implemented and expressed varies in the conversational situations.
Keskustelun arviointia koskeva osuus ja muu yhteydenpito muotoutuu kuitenkin vasta osallistujien puheessa ja toteutuu opettajan suunnitelmaa seuraten tai siitä poiketen tapaamistilanteessa.
The questionnaires link the consultation discussions to the every day co-operation between the teacher and the family.
Vanhemmille ja opettajille tehdyllä kyselyaineistollani pyrin antamaan taustaa yksittäisten keskustelujen analyysille ottamalla tarkasteluun myös opettajan ja vanhemman välisen muun yhteydenpidon.
Participants communication and interaction in the situation influences the ways the consultation discussions are carried out.
Opettajan ja vanhemman vuorovaikutus ja keskustelun kehykset koululaisen kehityskeskusteluissa
Care and the Other are anchored both in Heidegger s analysis of Dasein and in Merleau-Ponty s analysis of the reversible being-in-the-world.
Huoli ja toiseus ankkuroituvat Heideggerin analyysiin Daseinista sekä Merleau-Pontyn eletyn ruumiin ja olemisen kaksipuoleisuuden ymmärtämiseen.
An inquiry about domestic skills as a way of being-in-the-world in the light of existentialist-hermeneutics phenomenology.
Kotitaloustaidon ulottuvuuksia : Analyysi kotitaloustaidosta eksistentialistis-hermeneuttisen fenomenologian valossa
These extensions are redoing, emotional experiencing, adapting and emancipating.
Huoli ja toiseus suuntaavat tarkastelun kotitaloustaidon ontologiasta nouseviin ulottuvuuksiin: uudelleen tekemiseen, emotionaaliseen kokemiseen, yhteensovittamiseen ja emansipaatioon.
The social nature of being and the action-oriented intentionality of the lived body are embodied in Care and the Other.
Huoli ja toiseus kuvaavat elettynä ruumiina olemisen toimintaan suuntautuvaa intentionaalisuutta sekä olemisen sosiaalista luonnetta.