natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During the 16-year period, the influences of the current literature and guidelines is observed in the management of the disease, as the use of unproven medications diminished.
Vuosien 2000-2015 aikana tehottomaksi todetut hoidot vähenivät tutkimustiedon ja hoitosuositusten vaikutuksen myötä.
For the case-control study, the multivariable logistic regression analyses were used to identify the risk factors for PICU admission.
Tutkimuksessa kartoitettiin tehohoitoon ja hengitystukihoitoon joutumisen riskitekijöitä bronkoliittipotilailla.
Model for coping with fear
Malli pelosta selviytymisestä
Long-term fear was related to more serious events, such as treatment or medication errors.
Pidempään jatkunut pelko liittyi tavallisesti vakavampaan tapahtumaan, joita olivat esimerkiksi lääke- tai hoitovirheen tapahtuminen.
The most commonly used problem-focused coping methods were acceptance and planning.
Ongelmasuuntautuneista selviytymiskeinoista oli käytetty eniten hyväksymistä ja suunnittelua.
Generally the fear had been instantaneous.
Yleensä pelko oli hetkellistä ja pelon tunne helpotti tilanteen ollessa ohi.
The most commonly used coping methods were problem-focused coping and social support.
Selviytymiskeinoista oli käytetty eniten ongelmasuuntautunutta selviytymistä ja sosiaalista tukea.
The results showed that nearly all of the emergency department personnel had experienced work-related fear.
Tutkimuksen tulosten mukaan ensiapupoliklinikan henkilökunnasta lähes kaikki ovat kokeneet työstä aiheutuvia pelkoja.
The purpose of this study is to describe the existence of work-related fear among emergency department nursing staff and physicians, the factors that cause fear as well as the threats.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata ensiapupoliklinikan hoitohenkilökunnan ja lääkäreiden työssä ilmeneviä pelkoa aiheuttavia tekijöitä ja pelon uhkakuvia.
Experiences of Fear and coping strategies among staff in emergency departments.
Henkilökunnan kokema pelko ja selviytymiskeinot ensiapupoliklinikoilla.
A total of 30 emergency department nurses from one central hospital and one university hospital were interviewed.
Tutkimukseen osallistui yhteensä 16 sairaalan ensiapupoliklinikan hoitohenkilökunta ja lääkärit.
The coping model emphasized the use of social support, workplace support, the processing of fears afterwards, and work experience.
Tutkimukseen osallistujat toivoivat peloista selviytymiskeinoiksi enemmän työyhteisön tukea, lisää resursseja, ammattiauttajan tukea sekä ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä.
After the interview, a survey was conducted in the emergency departments of 16 hospitals.
Tutkimusaineisto on kerätty haastatteluilla ja kyselylomakkeella 2 yliopistollisen keskussairaalan erityisvastuualueiden sairaaloissa.
The data obtained from this study can be utilized by emergency department nursing staff and physicians in coping with work related fears.
Tutkimuksessa tuotettua tietoa voidaan hyödyntää ensiapupoliklinikan henkilökunnan peloista selviytymisessä ja sen avulla voidaan tukea henkilökunnan työssä jaksamista ja työhyvinvointia.
Other factors that caused fear included caring for a pediatric patient in poor condition, and a catastrophic accident, urgency and aggressive patients.
Muita ensiapupoliklinikan työssä pelkoa aiheuttavia tekijöitä olivat muun muassa väkivalta- ja uhkatilanteet, potilasturvallisuus, lapsipotilaiden hoitaminen ja elvyttäminen, kiire sekä resurssien ja henkilökunnan riittävyys.
Based on this information, it is possible to develop methods to prevent situations that cause fear in emergency departments.
Oman toiminnan ja asioiden etukäteistä suunnittelua käytettiin, joilla pyrittiin välttämään pelkoa aiheuttavia tilanteita.
Fear-producing situations in the workplace had been dealt with mainly together with co-workers and superiors.
Sosiaalisen tuen osalta pelkoa aiheuttaneista tilanteista keskusteltiin usein työkaverin, esimiehen ja avo- tai aviopuolison kanssa.
The model development in this study consisted of several different coping methods.
Ensiapupoliklinikalla työskentelevä hoitohenkilökunta ja lääkärit käyttivät useita erilaisia selviytymiskeinoja.
Based on these, the aim was to develop and depict a coping model for work-related fears, which subsequently could be used to support emergency room staff cope in their demanding job.
Lisäksi tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata selviytymistä ja selviytymisen tarvetta sekä kehittää selviytymismalli työstä aiheutuvista peloista.
According to the survey results, fears were most often caused by patients armed with weapons, medication errors, the resuscitation of a child and violent situations.
Tutkimuksen mukaan pelon uhkakuvat liittyivät esimerkiksi turvattomuuteen, uhkaan terveyden menettämisestä tai työtilanteista selviytymiseen.
In addition to social support, among work-place support methods, particularly important were debriefing sessions and the review and analysis afterward of those situations that caused fear.
Henkilökunnan kokema pelko ja selviytymiskeinot ensiapupoliklinikoilla Malli pelosta selviytymisestä Ensiapupoliklinikan henkilökunnan työ on mielenkiintoista ja haasteellista.
Materials and Methods.
Aineisto ja menetelmät.
The Alcohol Use Disorders Identification Test (AUDIT) was used for identifying patients with marked alcohol use problems (AUP, AUDIT ≥ 11).
Alkoholin käytön häiriöiden tunnistamiseen suunniteltua AUDIT-kyselyä käytettiin merkittävistä alkoholinkäytön ongelmista kärsivien potilaiden tunnistamiseen (AUP, AUDIT ≥ 11).
Knowledge of these associations could provide a method for enhancing more individualized treatment strategies for the diverse depressed clinical populations in psychiatric secondary services.
Näiden yhteyksien parempi tuntemus voisi auttaa yksilöllisten hoitostrategioiden kehittämisessä erilaisista oirekuvista kärsivien masennuspotilaiden psykiatrisen erikoissairaanhoidon suunnittelussa.
These results suggest that TCI-R could offer a valuable dimensional method for predicting the risk of anxiety disorders in diverse depressed patients.
Tämä tulos viittaa siihen, että TCI-R voisi tarjota mittamenetelmän ennustamaan ahdistuneisuushäiriöiden kehittymisen riskiä masennuspotilailla.
Earlier studies have shown that individual temperament is associated with psychiatric morbidity, outcome of depression, anxiety disorders, and substance use.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että yksilöllinen temperamentti on yhteydessä psykiatriseen sairastavuuteen, masennuksen hoitotulokseen ja ahdistuneisuushäiriöihin, sekä päihdekäyttöön.
Study I resulted in finding an association between skewed temperament profile (deviations from the average general population scores in different temperament dimensions) and severity of MDD, but the temperament profiles alone did not predict antidepressant treatment response.
Tutkimuksessa I löydettiin yhteys vinoutuneen temperamenttiprofiilin (poikkeamat yleisväestön keskiarvosta eri temperamentti ulottuvuuksissa) ja vakavan masennuksen (MDD) oirekuvan vakavuuden välillä, mutta temperamenttiprofiilit eivät itsenäisesti ennustaneet masennuslääkkeen vastetta merkittävästi.
After adjusting for clinical variables, panic disorder and/or agoraphobia were predicted by Novelty seekers’ temperament profile with odds ratio [OR]=3.5 (95% confidence interval [CI]=1.8−6.9, p<0.001), social anxiety disorder was predicted by Wearied temperament profile with OR=3.4 (95% CI=1.6−7.5, p=0.002), and generalized anxiety disorder was predicted by Reserved temperament profile with OR=2.6 (95% CI=1.2−5.3, p=0.01).
Kun mahdollisten sekoittavien muuttujien vaikutukset kontrolloitiin logistisissa regressiomalleissa Elämyshakuiset- temperamenttiprofiili ennusti paniikkihäiriötä ja/tai julkisten paikkojen pelkoa vedonlyöntikertoimella [OR]=3,5 (95%:n luottamusväli [CI]=1,8-6,9, p<0,001), Uupuneet ennusti sosiaalisten tilanteiden pelkoa [OR]=3,4 (95% [CI]=1,6−7,5, p=0,002) ja Varautuneet ennusti yleistynyttä ahdistuneisuushäiriötä [OR]=2,6 (95% [CI]=1,2−5,3, p=0,01).
For Study II 127 depressed patients without alcohol use problems (non-AUP) and 89 depressed patients with alcohol use problems (AUP) were eligible for the main analyses.
Tutkimuksen II pääanalyyseissä vertailtiin 127:n masennuksesta kärsivän (ilman alkoholinkäyttöongelmaa) potilaan ryhmää (non-AUP) 89:n merkittävistä alkoholinkäyttöongelmista kärsivän masennuspotilaan ryhmään (AUP).
The effect of temperament profile alone was modest but, combined with vegetative symptoms of depression, their explanatory power was more marked, suggesting a possible association of these two in the biological basis of MDD.
Pelkän temperamenttiprofiilin vaikutus oli vähäinen, mutta yhdessä masennuksen vegetatiivisen oirekomponentin kanssa niiden selittävä voima oli suurempi, viitaten näiden kahden tekijän yhteyteen masennuksen biologisessa taustassa.
The cluster analysis in Study IV resulted in finding four temperament clusters: 1) Novelty seekers with highest Novelty Seeking scores (n=56), 2) Persistent with highest Persistence scores (n=36), 3) Reserved with lowest Novelty Seeking scores (n=66) and 4) Wearied with highest Harm avoidance, lowest Reward Dependence and lowest Persistence scores (n=58).
Tutkimuksessa IV temperamenttiprofiilit jakautuivat neljään eri klusteriin 1) Elämyshakuiset, joilla oli korkeimmat Elämyshakuisuus-pistemäärät (n=56), 2) Sinnikkäät, joilla oli korkeimmat Sinnikkyys-pistemäärät (n=36), 3) Varautuneet, joilla oli alimmat Elämyshakuisuus-pistemäärät (n=66) ja 4) Uupuneet, joilla oli korkeimmat Vaikeuksien välttämis- (Harm Avoidance), alimmat Hyväksynnän hakemis- ja alimmat Sinnikkyys-pistemäärät (n=58).
For Study I we recruited one hundred Finnish outpatients in Tampere region, Southern Finland (aged 19 to 72) suffering from MDD, of whom 86 completed the 6-week Pharmacogenetic Study on Depression (DEPGEN).
Tutkimusta I varten rekrytoitiin 100 suomalaista avohoidon masennuspotilasta Tampereen seudulla (iältään 19–72-vuotiaita), jotka osallistuivat masennuksen farmakogenetiikan tutkimukseen (DEPGEN-tutkimus).
(III) Novelty seekers temperament was associated with panic disorder, Reserved with generalized anxiety disorder, Wearied with social anxiety disorder, and Persistent with lower risk of anxiety disorder comorbidities.
(III) Elämyshakuiset-temperamenttiprofiili oli yhteydessä paniikkihäiriöön, Varautuneet yleistyneeseen ahdistuneisuushäiriöön, Uupuneet sosiaalisten tilanteiden pelkoon ja Sinnikkäät matalampaan kaikkien ahdistuneisuushäiriöiden riskiin.
For Studies II-IV we screened 242 depressed patients with at least moderate level of depressive symptoms (BDI ≥ 17) admitted to psychiatric secondary services in South Ostrobothnia region in Finland and giving their consent to participate in the Ostrobothnia Depression Study (ODS).
Tutkimuksiin II-IV seulottiin Etelä-Pohjanmaan alueella 242 vähintään keskivaikea-asteisista masennusoireista (BDI ≥ 17) kärsivää potilasta, jotka tulivat lähetteellä psykiatriseen erikoissairaanhoitoon ja jotka osallistuivat Masennustalkoot II -tutkimukseen (ODS).
(II) Possibly due to the modifying effect of alcohol use problems, high Reward Dependence was associated with better antidepressive treatment outcome over the two-year follow-up.
(II) Alkoholin ongelmakäyttö vaikutti mahdollisesti siihen, että korkea Hyväksynnän hakeminen -temperamentti ominaisuus oli yhteydessä parempaan masennuksen hoitovasteen kehitykseen kahden vuoden seuranta-aikana.
For Study IV 204 patients were assessed with the TCI-R and their diagnoses with the Mini International Neuropsychiatric Interview.
Tutkimuksessa IV 204 potilaan temperamentti (TCI-R) ja psykiatriset diagnoosit (Mini International neuropsykiatrinen haastattelu, MINI) määritettiin tulovaiheessa.
Moreover, it is not well known how harmful alcohol use modifies the effects of temperament and character on depression outcome.
Uutta tietoa tarvitaan myös siitä, muokkaako alkoholin haitallinen käyttö temperamentti- ja luonnepiirteiden yhteyttä masennuksen hoitotulokseen.
Two-step cluster analysis was used for defining patients’ temperament profiles and logistic regression analysis was used for predicting different anxiety disorders for various temperament profiles.
Potilaiden temperamenttiprofiiliklusterien määrittelemisessä käytettiin tilastollista klusterianalyysiä ja tilastollista logistista regressioanalyysiä käytettiin erilaisten ahdistuneisuushäiriöiden ennustamiseen käyttäen eri temperamenttiprofiiliklustereita selittävinä muuttujina.
We assessed their temperament features at baseline with the Temperament and Character Inventory (TCI) and used cluster analysis to determine the patients’ temperament profiles.
Potilaiden temperamenttiominaisuudet määritettiin alkutilanteessa Temperament and Character Inventory -kyselyllä (TCI) ja tilastollista klusterianalyysia käytettiin potilaan temperamenttiprofiiliklusterien määrittämiseksi.
In Study III poorer outcome of depression (MADRS scores at 6 weeks, 6 months and 24 months) was predicted by AUP × Time interaction (p<0.001) together with low Reward Dependence (p=0.003).
Tutkimuksessa III huonompaa masennuksen pitkän aikavälin hoitotulosta (MADRS-pisteet 6 viikkoa, 6 kuukautta ja 24 kuukautta) ennusti AUP × aika - vuorovaikutusmuuttuja (p<0,001) yhdessä matalan Hyväksynnän hakeminen ominaisuuden kanssa (p=0,003).
For Study III 173 patients were assessed using the MADRS and the TCI-R after 6 weeks of antidepressive treatment.
Tutkimuksessa III 173:n potilaan masennusoireet (MADRS) ja temperamentti- ja luonnepiirteet (TCI-R) määritettiin 6 viikkoa masennuksen hoidon aloittamisen jälkeen.
The best fitting model with baseline MADRS vegetative symptom scores, age and temperament clusters as explanatory variables explained 20% of the variance in the endpoint MADRS scores.
Tilastollinen GLM-malli, jossa käytettiin selittävinä muuttujina alkutilanteessa määritettyä masennuksen vegetatiivista oirekomponenttia, ikää ja temperamenttiprofiiliklustereita, selitti 20% lopputilanteen MADRS-pistemäärän varianssista.
Outcome of depression (MADRS scores across three follow-up points at 6 weeks, 6 months and 24 months) was predicted by AUP, gender, and AUP x Gender and AUP x Time (Time = repeated measures variable) interactions together with temperament and character dimension scores in a linear mixed effects model.
Masennuksen pitkän aikavälin tulosta (MADRS-pisteet kolmessa seurantapisteessä 6 viikon, 6 kuukauden ja 24 kuukauden kuluttua) ennustettiin tilastollisella linear mixed effects -mallilla, jossa selittävinä muuttujina käytettiin potilasryhmää (AUP tai non-AUP), sukupuolta, sekä AUP x sukupuoli ja AUP x aika-vuorovaikutusmuuttujia yhdessä temperamentti- ja luonnepiirre ulottuvuuksien kanssa.
However, no prior studies have addressed whether temperament clusters 1) predict antidepressive treatment response, 2) anxiety disorder comorbidity or 3) how vegetative symptoms of depression modulate the temperament clusters effect on response to antidepressive treatment.
Aikaisempi tutkimus ei kuitenkaan ole käsitellyt sitä, ovatko temperamenttiprofiiliklusterit 1) yhteydessä masennuslääkevasteeseen, 2) ahdistuneisuushäiriöiden samanaikaissairastavuuteen tai sitä 3) onko masennuksen vegetatiivisilla oireilla kuten ruokahaluttomuus tai unen häiriöt vaikutusta temperamenttiprofiiliklusterien mahdolliseen assosiaatioon masennuksen hoitovasteen kanssa.
AUP patients had lower Self-Directedness and Persistence and higher Novelty Seeking scores than non-AUP patients.
Alkoholin ongelmakäyttäjien potilasryhmällä oli alhaisempi Itseohjautuvuus ja Sinnikkyys, sekä korkeampi Elämyshakuisuus verrattuna potilaisiin, joilla ei ollut alkoholin ongelmakäyttöä.
Gender and all other temperament and character traits were non-significant predictors of the depression outcome in the mixed effects model.
Sukupuoli ja kaikki muut temperamentti- ja luonnepiirre ominaisuudet olivat ei-merkitseviä masennuksen pitkän aikavälin hoitotuloksen selittäjinä, kun näiden yhteyksiä analysoitiin lineaarisessa sekamallissa (linear mixed effects model).
The temperament clusters were associated both with severity of depression and antidepressive treatment response of depression.
Temperamenttiprofiilit olivat yhteydessä sekä masennuksen vakavuuteen, että masennuksen lääkehoitovasteeseen.
In Study II alcohol use problems independently explained significant proportions of the variation in Novelty Seeking, Self-Directedness, and Persistence.
Toisessa osatutkimuksessa alkoholin käytön ongelmat (AUP) ennustivat tilastollisesti merkitsevästi Elämyshakuisuus (Novelty Seeking), Itseohjautuvuus (Self-Directedness) ja Sinnikkyys (Persistence) ominaisuuksien varianssia GLM- malleissa.
Character score changes in Self-Directedness and Self-Transcendence combined explained 13% of ΔMADRS in non-AUP, whereas they were all non-significant in AUP.
Itseohjautuvuus ja Henkisyys (Self-Transcendence) luonnepiirreominaisuuksien muutokset selittivät yhteensä 13% hoitovasteen (ΔMADRS) vaihtelusta non-AUP potilasryhmässä, mutta kaikki luonnepiirreominaisuudet olivat ei-merkitseviä hoitovasteen ennustamisessa AUP ryhmän potilailla.
(I) The changes detected in Reward Dependence over 6 weeks of antidepressive treatment and lower Self-Directedness in AUP patients could be indicative of different biological mechanisms associated with depressive symptomatology in patients with harmful alcohol use.
(I) Havaitut muutokset (6 viikon seuranta-aikana) Hyväksynnän hakeminen - temperamenttiominaisuudessa ja matalampi Itseohjautuvuus - luonnepiirreominaisuus alkoholin ongelmakäytöstä kärsivillä potilailla voivat heijastaa tämän potilasryhmän muista poikkeavia masennuksen biologisia taustatekijöitä.
Not enough is known about which patients suffering from major depressive disorder (MDD) benefit from antidepressant drug treatment or how temperament and character are associated with response to antidepressive treatment, long-term depression outcome in patient populations with substance use and anxiety disorder comorbidities.
Tieto siitä ketkä masennuspotilaat hyötyvät masennuslääkityksestä tai siitä, miten temperamentti ja luonnepiirteet ovat yhteydessä masennuksen hoitotulokseen potilailla, jotka kärsivät samanaikaisesta ahdistuneisuushäiriöstä tai päihdehäiriöistä on puutteellista.
General linear models (GLMs) were used for analyzing the association between temperament clusters and endpoint depressive symptoms measured by Montgomery Åsberg Depression Rating Scale scores (MADRS).
Masennusoireiden mittarina tutkimuksessa käytettiin Montgomery Åsbergin masennusoirehaastatteluissa (MADRS) saatuja pistemääriä.
Harm Avoidance and Self-Directedness did not predict depression outcome when alcohol use problems were controlled for.
Kun alkoholin käytön vaikutus otettiin huomioon, Vaikeuksien välttäminen ja Itseohjautuvuus eivät ennustaneet masennuksen hoitovasteen kehitystä merkitsevästi kahden vuoden seurannassa.
So far the available data on the differences in temperament and character profiles of depressed patients with or without harmful drinking has been limited.
Tähän saakka tieto on ollut vähäistä myös siitä, millaisia mahdollisia eroja masennuspotilaiden temperamentti- ja luonnepiirreprofiilien välillä on alkoholin riskikäyttäjillä verrattuna alkoholia vähemmän käyttäviin.
Reward Dependence score change explained 14% of the ΔMADRS in AUP, while a similar model was non-significant in predicting ΔMADRS in non-AUP.
Hyväksynnän hakeminen (Reward Dependence) ominaisuuden muutos 6 viikon seuranta-aikana selitti 14% masennuksen hoitovasteesta (ΔMADRS) alkoholin ongelmakäyttäjillä (AUP), mutta vastaava selitysmalli ei ollut merkitsevä hoitovasteen ennustamisessa vähäisemmän alkoholin käytön potilasryhmässä (non- AUP).
Changes in character are associated with acute treatment response in non-AUP.
Luonteenpiirreominaisuuksien muutokset näyttävät sen sijaan olevan yhteydessä masennuksen akuuttiin hoitovasteeseen masennuspotilailla, joilla ei ole merkittävää alkoholin riskikäyttöä.
We assessed all patients using the Temperament and Character Inventory (TCI-R) at baseline and after 6 weeks of treatment.
Kaikkien potilaiden temperamentti ja luonnepiirteet määritettiin alkutilanteessa ja 6 viikon seuranta-ajan päätteeksi TCI-R kyselyllä.
GLMs were also used in analyzing the associations between TCI-R changes and antidepressive treatment responses measured with ΔMADRS.
Ryhmien välisten erojen ja toisaalta TCI-R muutoksien (6 viikon seuranta-aikana), sekä masennuksen hoitovasteen (ΔMADRS) välisen yhteyden analysointiin käytettiin tilastollisia GLM-malleja.
Those with higher baseline vegetative symptoms score had modest treatment response.
Alkutilanteessa vaikeimmista masennusoireista kärsivät potilaat saivat vähäisimmän vasteen masennuslääkkeelle.
Factors contributing to this were not more accurately examined in this study.
Osaamistason muutokseen vaikuttaneita tekijöitä ei tässä tutkimuksessa tarkemmin selvitetty.
Similarly, the skills level in safe driving of police vehicles has clearly declined, too.
Poliisiauton turvallista kuljettamista koskeva osaamistaso on kuitenkin selvästi laskenut.
The research data consists of interviews of police managerial staff conducted in 2010, of the final report the police degree reform project group from 2012 and of surveys among the staff of Police University College and police units, conducted in December 2019.
Tutkimusaineisto muodostui poliisihallinnon esimiesten haastatteluista vuodelta 2010, tutkintokoulutuksen kokonaisuudistusta valmistelleen hanketyöryhmän loppuraportista vuodelta 2012 sekä Poliisiammattikorkeakoulun ja poliisilaitosten henkilöryhmille suunnatuista kyselytutkimuksista, jotka toteutettiin joulukuussa 2019.
However, the reform has not had a corresponding positive effect on the level of professional competences of graduating students.
Uudistuksella ei kuitenkaan ole ollut yhtä myönteistä vaikutusta tutkinnosta valmistuvien opiskelijoiden ammatillisten kompetenssien osaamistasoon.
The study examines the reform of police degree education implemented in Finland at the beginning of 2014 as a result of the creation of a common European higher education area in accordance with the Bologna Process.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan Suomessa vuoden 2014 alussa toteutettua poliisin tutkintokoulutuksen kokonaisuudistusta osana Bolognan prosessin mukaisen yhteiseurooppalaisen korkeakoulutusalueen muodostamista.
In some areas the level of professional competences has even declined as a result of the degree reform.
Eräiden ammatillisen kompetenssien osa-alueilla osaamistaso on tutkinnonuudistuksen myötä jopa laskenut.
Managers’ views on the professional competence requirements for policing emphasize scientific competence and analytical thinking capability, information management competence, internationalization skills required for the diversification and internationalization of the society, customer service skills and sector specific technical and tactical policing competencies.
Esimiesten näkemyksissä poliisityön osaamisvaatimuksissa korostuvat tieteellinen osaaminen ja kyky analyyttiseen ajatteluun, tiedonhallintaosaaminen, yhteiskunnan monimuotoistumisen ja kansainvälistymisen edellyttämä kansainvälisyysosaaminen, asiakaspalveluosaaminen sekä poliisityön tehtäväkohtainen tekninen ja taktinen osaaminen.
Phenomenographical analysis of the interviews, content analysis of the project report and Pearson (r) correlation test and nonparametric statistical test (Kruskal- Wallis) of the survey data were selected for analysis methodologies of research data.
Tutkimusaineiston analyysimenetelminä käytettiin haastatteluiden osalta fenomenografista analyysia, hankeraportin analyysissa aineistolähtöistä sisällönanalyysia sekä Poliisiammattikorkeakoulun ja poliisilaitosten kyselytutkimusten analyyseissa Pearsonin (r) korrelaatio -testiä sekä epäparametrisia tilastollisia testejä (Kruskal-Wallis).
Despite parallel, compatible objectives the reform was however not able, from a police unit viewpoint, to optimally reach those targets which relate to the development of police specific professional competencies.
Tavoitteiden samansuuntaisuudesta ja yhteensopivuudesta huolimatta poliisin ammatillisten kompetenssien kehittämiselle asetettuja tavoitteita ei poliisilaitosten näkökulmasta ole uudistuksessa kuitenkaan kyetty täysin optimaalisesti saavuttamaan.