natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Further analyses show that two of the four factors are different in nature in the two samples and that only in the Irish data set do all of the items load on the factors they are expected to. On the other hand, the analysis of the other two factors shows that the items that load on them are interpreted essentially similarly in the two samples and that weak invariance can be assumed on their part.
Toisaalta kahden muun faktorin analyysi osoittaa, että niille latautuvat osiot tulkitaan olennaisesti samalla tavoin kahdessa otoksessa ja heikon invarianssin oletus voidaan tehdä.
As a central result I propose that the four-factor model offers the best fit to both data sets, even though the model needs to be modified in an exploratory mode of analysis to ensure sufficient fit to data.
Keskeisenä tuloksena esitetään, että vertailluista malleista neljän faktorin malli sopii parhaiten molempiin aineistoihin, vaikka mallia onkin muokattava aineistolähtöisesti, jotta riittävä yhteensopivuus aineiston kanssa saadaan varmistettua.Tarkempi tarkastelu osoittaa, että neljästä faktorista kaksi ovat luonteeltaan erilaisia kahdessa otoksessa, sillä vain irlantilaisessa otoksessa kaikki osiot latautuvat odotusten mukaisille faktoreille.
Background and aims: Obesity has become the sixth most important risk factor contributing to the overall burden of a variety of diseases worldwide.
Tutkimuksen tausta ja tavoitteet: Lihavuudesta on tullut kuudenneksi tärkein riskitekijä, joka lisää useiden eri sairauksien aiheuttamaa tautitaakkaa maailmanlaajuisesti.
Study population and Methods: This study was based on data subsets of the Diabetes Epidemiology: Collaborative analysis Of Diagnostic criteria in Europe (DECODE) study and the National FINRISK study, including 72 947 European men and 62 798 women (I), 26 636 Finnish men and 28 089 women (II), 24 686 European men and 21 965 women (III/IV), and 23 629 European men and 21 965 women (V) aged 24 years or above at baseline.
Aineisto ja menetelmät: Tutkimus perustuu DECODE (Diabetes Epidemiology: Collaborative analysis Of Diagnostic criteria in Europe) ja FINRISKI tutkimuksissa kerättyyn aineistoon sisältäen 72 947 eurooppalaista miestä ja 62 798 naista (I), 26 636 suomalaista miestä ja 28 089 naista (II), 24 686 eurooppalaista miestä ja 21 965 naista (III/IV), ja 23 629 eurooppalaista miestä ja 21 965 naista (V) iältään 24 vuotta tai enemmän lähtötilanteessa.
BMI had a U-shaped relationship with cancer mortality in both men and women but disappeared among non-smokers, which showed no association (I).
BMI:llä oli U-muotoinen yhteys sekä miesten että naisten syöpäkuolleisuuteen, mutta sitä ei ollut havaittavissa tupakoimattomilla (I).
The association of anthropometric measures of obesity with mortality from various causes and incidence of cancers of various sites has been investigated, but it remains controversial.
Lihavuuden antropometristen mittareiden yhteyttä kuolleisuuteen ja eri syöpätyyppien ilmaantuvuuteen on tutkittu useissa tutkimuksissa, mutta tämä yhteys on edelleen kiistanalainen.
The aims of this study were to: 1) evaluate the epidemiological nature of the association of anthropometric measures of obesity with mortality from various causes, and to detect a potential threshold in this association; 2) study the epidemiological nature of the association between body mass index and incidence of cancer of different sites, and to detect a potential threshold in the association; 3) compare the strengths of different anthropometric measures of obesity in relation to cardiovascular disease (CVD) mortality; 4) assess the risk of CVD mortality in relation to obesity and sex in the general population, and also separately for those with or without diabetes at baseline.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli 1) arvioida lihavuuden antropometristen mittareiden epidemiologista yhteyttä kuolleisuuteen ja määrittää siihen mahdollinen raja-arvo; 2) tutkia kehon painoindeksin (BMI) epidemiologista yhteyttä eri syöpätyyppien ilmaantuvuuteen ja määrittää siihen mahdollinen raja-arvo; 3) verrata lihavuuden eri antropometrisiä indikaattoreita suhteessa sydän- ja verisuonitautikuolleisuuteen; 4) arvioida sydän- ja verisuonitautikuolleisuuden riskiä suhteessa lihavuuteen ja sukupuoleen väestössä, ja myös erityisesti diabeetikoilla ja ei-diabeetikoilla.
Conclusions: This study confirmed the deleterious effect of obesity on mortality from various causes and incidence of cancers of certain sites.
Päätelmät: Tutkimus vahvistaa lihavuuden haitallisen yhteyden useisiin kuolinsyihin ja eräiden syöpätyyppien ilmaantuvuuteen.
None of the interaction terms was significant when the analyses were carried out among non-diabetic or diabetic individuals separately (V).
Mikään yhdysvaikutusmuuttuja ei ollut merkitsevä tutkittaessa sitä erikseen ei-diabeetikoilla ja diabeetikoilla.
Hazard ratios (HRs) corresponding to categorical or continuous body mass index (BMI), waist circumference (WC), waist-to-hip ratio (WHR), waist-to-height ratio (WHtR) or waist-to-stature ratio (WSR), a body shape index (ABSI) and waist-to-hip-to-height ratio (WHHR) were estimated by the Cox proportional hazards model adjusting for several potential confounding factors measured at baseline.
Painoindeksin (BMI), vyötärönympäryksen (WC), vyötärönympärys-lantio suhteen (WHR), vyötärönympärys-pituus suhteen (WHtR) tai vyötärönympärys - koko suhteen (waist-to-stature ratio) (WSR), vartalotyyppi-indeksin (a body shape index ABSI) ja vyötärönympärys-lantio-pituus suhteen (WHHR) vaarasuhteita (Hazard ratios, HRs) laskettiin käyttäen Coxin vaarasuhdemallia vakioimalla useilla mahdollisilla sekoittavilla tekijöillä lähtötilanteessa.
BMI had a J-shaped relationship with CVD mortality (I/III), whereas anthropometric measures of abdominal obesity (WC, WHR, WHtR and ABSI) had a linear positive relationship with CVD mortality (III).
BMI:llä oli J-muotoinen yhteys sydän- ja verisuonitautikuolleisuuteen (I/II), kun taas keskivartalolihavuuden mittareilla (WC, WHR, WHtR tai WSR ja ABSI) oli lineaarinen suora yhteys (III).
HR per standard deviation increment of each anthropometric measure of obesity in relation to CVD mortality was compared using the paired homogeneity test (IV).
Vaarasuhdetta jokaista eri lihavuusmuuttujien yhden keskihajontayksikön nousua kohti suhteessa sydän- ja verisuonitautikuolleisuuteen verrattiin parittaisella homogeenisyystestillä (IV).
The sex difference in CVD mortality was slightly smaller in obese than in non-obese individuals; the negative interactions were statistically significant between sex and WC (p =0.02), and sex and WHtR (p =0.01).
Negatiivinen yhdysvaikutus oli tilastollisesti merkitsevä sukupuolen ja vyötärönympäryksen välillä (p=0.02) ja sukupuolen ja vyötärönympärys-pituus suhteen (WHtR) (p=0.01) välillä.
Results: BMI, WC and WHtR had a U- or J-shaped relationship with all-cause mortality (I/III), whereas WHR, ABSI and WHHR had a linear positive relationship with all-cause mortality (III).
Tulokset: BMI:llä, WC:llä and WHtR:llä oli U- tai J-muotoinen yhteys kokonaiskuolleisuuteen (I/III).
This may indicate that women may gradually lose their cardiovascular advantage when they are obese, probably due to a more pronounced clustering of CVD risk factors among obese women.
Naiset saattavat lihoessaan vähitellen menettää etuaan suhteessa sydän- ja verisuonitauteihin miehiin verrattuna, mikä voi johtua voimakkaammasta sydän- ja verisuonitautiriskitekijöiden kasaantumisesta lihavilla naisilla.
Men had higher CVD mortality than women across all categories of anthropometric measures of obesity, which further supports the view of higher intra-abdominal fat accumulation in men than in women, even in non-obese individuals.
Miesten sydän- ja verisuonitautikuolleisuus on suurempi kaikissa lihavuuden antropometrisissä mittauskategorioissa, mikä puolestaan vahvistaa käsityksen siitä, että miehillä, jopa normaalipainoisilla, esiintyy useammin sisäelinten ympärille ja vatsaonteloon kertynyttä rasvaa kuin naisilla.
Obesity seems slightly to diminish the female advantage in CVD mortality, irrespective of diabetes status.
Näyttää siltä, että lihavuus vaikuttaa jonkin verran myös naisten sydän- ja verisuonitautikuolleisuuteen sekä diabeetikoilla että ei-diabeetikoilla.
The non-parametric smooth functions of several anthropometric measures of obesity were fitted to health outcomes in order to explore the potential curvilinear relationship using the spline regression model, with a threshold detected by a piecewise regression model (II/III).
Mahdollisen kurvilineaarisen yhteyden selvittämiseksi, lihavuuden eri antropometristen mittareiden ei-parametrisiä tasoittavia funktioita mallinnettiin yhdessä terveyttä kuvaavien mittareiden kanssa käyttäen spliniregressiomallia.
BMI had a linear positive association with incidence of cancers of the colon, liver, kidney, bladder and all sites combined in men, and of cancers of the stomach, colon, gallbladder and ovary in women, an inverse association with incidence of cancers of the lung in men and the lung and breast in women, and a J-shaped association with incidence of all cancers combined in women (II).
BMI:llä oli lineaarinen suora yhteys eri syöpätyyppien (paksusuoli-, maksa-, munuais- ja virtsarakkosyöpä) ilmaantuvuuteen miehillä, sekä vatsa-, paksusuoli-, sappirakko- ja munasarjasyöpään naisilla.
Men had higher CVD mortality rates and higher HRs across BMI categories, and categories of abdominal obesity than women (V).
Miehillä oli suurempi sydän- ja verisuonitautikuolleisuus ja korkeampi HR kaikissa kehon painoindeksi - ja keskivartalolihavuuskategorioissa kuin naisilla (V); sukupuolten välillä erot olivat hieman pienemmät lihavilla kuin normaalipainoisilla.
A one-standard-deviation increase in all obesity indicators were significantly associated with a more than 19% increase of CVD mortality risk in both men and women, and the prediction for CVD mortality was stronger with anthropometric measures of abdominal obesity than that with BMI and ABSI, and most strongly with the WHtR/WSR (IV).
Jokaisen lihavuusindikaattorin yhden keskihajontayksikön nousulla oli merkitsevä yhteys, yli 19 prosentin kasvu, sekä miesten että naisten sydän- ja verisuonitautikuolleisuusriskiin.
The prediction for CVD mortality with anthropometric measures of abdominal obesity was stronger than that with BMI, which may imply a more important role of fat distribution than fat accumulation and suggest that an effective obesity prevention strategy should emphasize the importance of abdominal obesity.
Tämä saattaa johtua siitä, että rasvan jakautumisella kehossa on tärkeämpi merkitys kuin rasvan kasaantumisella sinänsä, minkä vuoksi lihavuuden ehkäisyssä tulisi kiinnittää erityisesti huomiota keskivartalolihavuuteen.
Anthropometric measurements of obesity in relation to mortality and cancer incidence among European adults
Keskivartalolihavuuden antropometriset mittarit ennustavat vahvemmin sydän- ja verisuonitautikuolleisuutta kuin painoindeksi.
Summary Vocal humour and critique in the couplet recordings by J. Alfred Tanner, Matti Jurva, Reino Helismaa, Juha Vainio and Veikko Lavi The aim of this study is to research the lyrics and singing styles of five Finnish couplet singers who are connected to the Finnish schlager tradition.
FM Laura Henrikssonin väitöskirjassa Laulettu huumori ja kritiikki J. Alfred Tannerin, Matti Jurvan, Reino Helismaan, Juha Vainion ja Veikko Lavin kuplettiäänitteillä käsitellään viiden tunnetun suomalaisen laulajan laulunaiheita ja laulutapaa.
The material-oriented study is performed by analyzing altogether 160 couplet recordings sung by J. Alfred Tanner, Matti Jurva, Reino Helismaa, Juha Vainio, and Veikko Lavi.
Laulettu huumori ja kritiikki J. Alfred Tannerin, Matti Jurvan, Reino Helismaan, Juha Vainion ja Veikko Lavin kuplettiäänitteillä
In the articles the couplets themes are examined by using scientific concepts and by analysing couplet recordings.
Kaikissa artikkeleissa teemoja tarkastellaan myös suhteessa aihepiiriin liittyvään tieteelliseen kirjallisuuteen.
The study examines the singers humoristic and critical approaches to the lyrics and investigates how the attitudes are performed orally by the singers.
Tutkimuksessa selvitetään, millaisia asenteita ja näkökulmia kupletit sisältävät sekä millaisia laulun tyylikeinoja käyttämällä laulujen sisältämät viestit välitetään kuulijoille.
The methodological section introduces a viewpoint which takes into account the couplet songs musical and textual practices alongside with the general cultural views such as attitudes advocating the culture of contestation and hegemonic masculinity.
Kupletteja tarkastellaan sekä kulttuurissa ilmenevien ajattelutapojen että musiikin tekemiseen liittyvien käytäntöjen näkökulmasta.
A detailed analysis of Juha Vainio s couplet song Käyn ahon laitaa demonstrates in practice how the couplet recordings can be analyzed.
Johdannossa luodaan katsaus kupletin historiaan, kehitetään kupletin analysoimiseen soveltuva teoreettinen tarkastelutapa sekä havainnollistetaan, miten kuplettilevytyksiä voidaan analysoida kuulonvaraisesti.
The aim of the study is to analyze the singing styles of the songs together with the content of the songs lyrics.
Kupletin laulutavan keskeisimpiä ominaisuuksia ovat rytminen elävyys sekä sanoituksen sisällön tärkeimpiä sanoja korostava laulutapa.
The history of the couplet and the previous studies of the subject are reviewed in the beginning of the first part of the work, which also contains the methodological background of the work, which is divided into cultural models and attitudes and to textual and musical conventions.
Tutkimuksessa kupletit hahmottuvat aiheidensa suhteen varsin yhtenäiseksi perinteeksi, jonka keskeiset sisällölliset teemat toistuvat eri laulajilla.
The subject of the third article is female characters in the couplet songs.
Kupleteissa esiintyvät asetelmat ovat usein stereotyyppisiä, mutta ilmeikkäästi esiintyvät persoonalliset laulajat tuovat laulutavallaan aiheista uusia puolia esiin.
The risk of suicide is particularly high among the depressed.
Erityisesti itsemurhan riski on masentuneilla suuri.
Treatment and depression outcomes were assessed in 1-10-year follow-ups.
Masentuneiden lääkkeiden käyttöä ja ennustetta tarkasteltiin 1-10 vuoden seurannassa.
Alcohol-related causes accounted for about half of the excess mortality of depressed men and around a third of depressed women.
Tutkimus osoitti, että alkoholinkäyttö on keskeinen syy masennuspotilaiden korkeaan kuolleisuuteen: miehillä masennuspotilaiden korkeammasta kuolleisuudesta noin puolet ja naisilla noin kolmannes johtui alkoholista.
Educational differences in the prevalence of antidepressant use before and after hospital care for depression were small and mostly limited to the period after discharge.
Koulutusryhmien väliset erot masennuslääkkeiden käytössä ennen masennukseen saatua sairaalahoitoa ja sen jälkeen olivat pieniä ja rajoittuivat sairaalahoidon jälkeiseen aikaan.
At worst, it may lead to frequent hospitalisation and even premature death.
Masennus on yleinen mielenterveyden häiriö, joka vakavimmillaan vaatii sairaalahoitoa ja voi johtaa jopa ennenaikaiseen kuolemaan.
Antidepressant use immediately after discharge was slightly less common among those with a low level of education, but educational differences increased thereafter as antidepressant use decreased more rapidly among this group.
Lääkekäyttö oli hieman vähäisempää matalasti koulutetuilla heti sairaalajakson jälkeen, mutta erot kasvoivat seurannan aikana, sillä matalasti koulutetut lopettivat lääkekäytön nopeammin.
The results indicate that at least in a population already in contact with the healthcare system, antidepressant treatment and depression outcomes vary only modestly according to social factors.
Tutkimuksen perusteella väestöryhmien väliset erot masennuslääkehoidossa sekä masennuksen ennusteessa ovat vähäisiä ainakin jo masennuksen vuoksi hoidon piirissä olevilla.
Improving the detection and management of substance use problems would thus be critical for reducing depression mortality.
Päihdeongelmien havaitseminen ja hoito ovatkin tutkimuksen perusteella keskeisessä roolissa masennuspotilaiden kuolleisuuden ehkäisyssä.
This study assessed whether social and economic resources protect depressed patients from psychiatric hospital admission and premature mortality.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, suojaavatko sosiaaliset ja taloudelliset resurssit, kuten korkea koulutus, korkeat tulot, työssäolo tai perhe, masennuspotilaita psykiatriseen sairaalahoitoon päätymiseltä ja ennenaikaiselta kuolemalta.
None of the social factors studied buffered against excess mortality among the depressed.
Mitkään tutkituista sosiaalisista ja taloudellisista resursseista eivät suojanneet masennuspotilaita ennenaikaiselta kuolemalta.
The study also aimed to establish the role of alcohol and the rapidly increased antidepressant treatment of depression in these outcomes.
Lisäksi tarkasteltiin, millainen merkitys yhtäältä alkoholinkäytöllä ja toisaalta nopeasti yleistyneellä masennuslääkkeiden käytöllä on masennuksen ennusteelle.
However, among men an increase in the proportion of antidepressant users receiving minimally adequate treatment reduced non-alcohol-related suicides.
Miehillä hoidon keston vähimmäiskriteerit täyttävän masennuslääkehoidon yleistyminen näyttäisi kuitenkin ehkäisseen sellaisia itsemurhia, joissa uhrin alkoholipäihtymys ei ollut myötävaikuttavana tekijänä.
The results suggest that increased adequacy of antidepressant treatment has been more central in reducing suicide rates than the mere increase in per-capita antidepressant sales or prevalence of antidepressant use.
Tulosten perusteella masennuslääkehoidon yleistyminen sinänsä ei näyttäisi ehkäisseen itsemurhia, vaan keskeistä on ollut kestoltaan riittävän hoidon yleistyminen.
Depression was assessed from psychiatric hospital care and antidepressant purchases.
Tutkimuksessa käytettiin laajoja rekisteriaineistoja, joissa masennus pääteltiin psykiatrisen sairaalahoidon ja masennuslääkkeiden käytön perusteella.
However, material aspects of socioeconomic position such as a low income, not owning a home and being unemployed increased the risk of hospital admission for depression by 20-40 per cent among those with previous depression treatment, even after controlling for baseline depression severity and psychiatric comorbidity, whereas education and occupational social class were unrelated to admission risk.
Puolison kanssa asuminen sekä materiaaliset resurssit, kuten korkeat tulot, omistusasuminen ja työssä olo kuitenkin suojasivat masennuspotilaita masennuksen vuoksi sairaalaan päätymiseltä.
His Trans World Airlines Terminal (1956-62) and Dulles International Airport (1958-63) were the first airport terminals to enter the annals of modern architecture.
Saarisen Trans World Airlines terminaali (1956-62) ja Dullesin kansainvälinen lentokenttä (1958-63) olivat ensimmäiset modernin arkkitehtuurin historiankirjoituksessa mainitut terminaalirakennukset.
Laboratory for a New Architecture : Airport Terminal, Eero Saarinen and the Historiography of Modern Architecture
Uuden arkkitehtuurin laboratorio : lentokenttäterminaali, Eero Saarinen ja modernin arkkitehtuurin historiografia
I argue that Saarinen s engagement with technology and his laboratory-like working methods reconciled the contradictions between modern architecture and its blind spot, the airport terminal.
Tutkimus osoittaa kuinka Saarisen kiinnostus teknologiaan sekä toimiston laboratoriomainen työskentelytapa lievensivät modernin arkkitehtuurin ja sen sokean pisteen, lentokenttäterminaalin, vastakkainasettelua.
It outlines the history of the airport terminal emphasizing buildings that could have easily found their place in the canon of modern architecture.
Tutkimuksessa lentokenttäterminaalin historiaa kirjoitetaan korostaen rakennuksia, jotka olisi voitu vaivattomasti sisällyttää modernia arkkitehtuuria määrittävien, merkittävien rakennusten joukkoon.
More broadly, this study contributes to our understanding of the historiography of modern architecture and its logic of including emergent buildings by acknowledging the airport terminal as an emblematic building type of the twentieth century.
Yleisemmällä tasolla tutkimus auttaa ymmärtämään modernin arkkitehtuurin historiografian rakentumiseen vaikuttavia tekijöitä tarkastelemalla lentokenttäterminaalia 1900-luvun ilmiömäisenä rakennustyyppinä.
I hypothesize that the airport terminal was previously excluded as a building type from historiography since it was seen as infrastructure, not architecture.
Tutkimuksissa ei oltu huomioitu lentokenttäterminaaleja aikaisemmin, koska niiden katsottiin olevan arkkitehtuurin sijaan osa infrastruktuuria.
Furthermore, its modernity did not coincide with the aims of historians, who could not utilize an emergent building type to demonstrate how modernism revolutionized architectural vocabularies.
Lentokenttien edustama nykyaikaisuus ei myöskään tukenut historioitsijoiden päämääriä, sillä uuden rakennustyypin avulla ei pystytty osoittamaan, kuinka moderni muotokieli mullisti rakentamista.
I view Saarinen s architectural practice as one of the many laboratories for a new architecture.
Tutkimuksessa Saarisen toimistoa kuvaillaan uuden arkkitehtuurin laboratoriona.
This study makes three contributions.
Santalan väitöskirja osallistuu modernismista käytyyn keskusteluun kolmella tavalla.
In this historiographical study I evaluate the placement of Eero Saarinen s airport terminals in the history of modern architecture.
Susanna Santalan väitöskirja tarkastelee Eero Saarisen suunnittelemia lentokenttäterminaaleja suhteessa modernin arkkitehtuurin historiankirjoitukseen.
Discussing the related histories of aviation and technologies, the typological instability of the airport terminal, and Saarinen s architectural practice, I utilize genealogy, microhistory, and Science and Technology Studies to intervene in the historiography of modern architecture.
Tässä tutkimuksessa lentokenttäterminaalin arkkitehtuurihistoriaa käsitellään suhteessa sodan jälkeiseen arkkitehtuurikulttuuriin, sekä ilmailun ja teknologian historioihin, tukeutuen samalla tieteen ja teknologian tutkimuksen sekä historiankirjoituksen metodeihin.
This synthesis allowed the terminal building to transcend its utilitarian-technological nature as transportation infrastructure and led to its inclusion in the history of modern architecture as a building type that has its own history and parameters for design.
Tämän seurauksena lentokenttäterminaalia ei nähty vain liikenteen infrastruktuurina, vaan se huomioitiin historiankirjoituksessa rakennustyyppinä, jolla on oma historiansa ja suunnittelua määrittävät reunaehtonsa.
Mapping such laboratories reveals a multifaceted view of postwar architecture, where modernism is explained by individual actors laboring at their localized sites to mediate a particular kind of modernity.
Arkkitehtitoimistojen tarkasteleminen verkostoituneina laboratorioina monipuolistaa käsitystä sodan jälkeisestä arkkitehtuurista, sillä modernismi määrittyy silloin paikallisten, modernin kokemusta tulkitsevien käytäntöjen kautta.
Specifically, I question the assumption that architecture follows technological developments, the narrow interpretation of modernity dominating the writing of architectural history, and the resulting myopia in the classification of emerging building types.
Sen jääminen modernismin kertomuksen ulkopuolelle kyseenalaistaa arkkitehtuurihistoriankirjoitusta hallinneen käsityksen nykyaikaisuudesta sekä uskomuksen teknologian ja arkkitehtuurin yhteneväisistä kehityskaarista.
It explains the reasons for their exclusion and suggests ways to reduce the canon s myopia towards variants of modernism.
Samalla väitöskirja selventää syitä lentokenttäterminaalin näkymättömyyteen arkkitehtuurihistoriassa ja ehdottaa tapoja, joilla historiankirjoituksen yksiulotteisuutta uusien rakennustyyppien suhteen voitaisiin vähentää.
My main methodological claim is that the study of language contacts must take into account a general typological perspective.
Metodologinen pääväittämäni on, että kielikontaktien tutkimuksessa on otettava huomioon yleistypologinen näkökulma.