natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The groundwater temperatures varied between 2,2–8 °C in the 20th century and between 2,2–10,1 °C in the 21st century.
Pohjaveden lämpötilat vaihtelivat 1900-luvulla 2,2–8 °C välillä ja 2000-luvulla 2,2–10,1 °C välillä.
Concern of sufficiency of fossil fuels, rising prices of energy and the climate change together with the directives set by the European Union have increased the use of different forms of renewable energy both in Finland and around the world.
Huoli fossiilisten polttoaineiden riittävyydestä, kohoavat energian hinnat ja ilmastonmuutos ovat yhdessä Euroopan unionin asettamien direktiivien kanssa lisänneet uusiutuvien energiamuotojen käyttöä niin Suomessa kuin muualla maailmalla.
As the shallow groundwater is easily available and abundant renewable natural resource in Finland its more efficient use as an energy source in the future should be considered.
Koska matalapohjavesi on helposti tavoitettava ja runsaana esiintyvä uusiutuva luonnonvara Suomessa, tulisi se huomioida tulevaisuudessa entistä paremmin energialähteenä.
The warmest waters can be found from the southwestern coast area of Finland and the coolest in Lapland.
Lämpimimmät vedet löydetään Suomen lounaiselta rannikkoalueelta ja viileimmät Lapista.
However, the urban heat island can raise the water temperature in cities and thus elevate the energy potential also in northern areas.
Lämpösaarekeilmiö voi kuitenkin kohottaa vesien lämpötilaa kaupungeissa ja siten lisätä energiapotentiaalia pohjoisemmillakin alueilla.
Geothermal energy means energy reserved in bedrock, soil and water system, and it can be used to both cooling and heating.
Geotermisellä energialla tarkoitetaan kallio- ja maaperään sekä vesistöihin varastoitunutta energiaa, jota voidaan käyttää sekä viilennykseen että lämmitykseen.
However, for heating energy the groundwater suits the best in the southern part of the country.
Lämmitysenergiaksi pohjavesi sopii kuitenkin parhaiten maan eteläosissa.
The aim of this work is to map Finnish shallow groundwaters temperature distribution and to think over the utility of the mapping in estimating the geothermal energy potential of Finland.
Työn tarkoituksena on kartoittaa Suomen matalapohjaveden lämpötilajakauma ja pohtia kartoituksen käyttökelpoisuutta Suomen geoenergiapotentiaalin arvioinnissa.
Geothermal energy received from the groundwater has been started to utilize more than ever, and the temperature has a big role when utilizing the groundwater.
Pohjavesistä saatava geotermistä energiaa on ruvettu hyödyntämään entistä enemmän ja lämpötilalla on suuri merkitys vesiä hyödynnettäessä.
The study of the Finnish groundwater temperature could be continued for example by mapping the mean temperatures of groundwater in different decades when the change in the groundwater temperatures in respect of time could be defined.
Tulevaisuudessa Suomen pohjaveden lämpötilan tutkimusta voitaisiin jatkaa esimerkiksi kartoittamalla eri vuosikymmenten pohjaveden keskilämpötilat, jolloin voitaisiin selvittää pohjaveden lämpötiloissa tapahtunutta muutosta ajan suhteen.
As the results of the work were three maps of Finnish shallow groundwater temperatures and the change of the temperatures in two different centuries.
Työn tuloksina olivat kolme karttaa Suomen matalapohjaveden lämpötiloista ja niiden muutoksesta kahdella eri vuosituhannella.
The hypothesis is that the temperatures decrease towards north and that the urban heat island, caused by urbanization, increases the temperatures of the groundwater in big cities.
Lähtöoletuksena on, että lämpötilat viilenevät mentäessä etelästä pohjoiseen, ja että kaupungistumisesta johtuva lämpösaarekeilmiö nostaa pohjaveden lämpötiloja suurissa kaupungeissa.
It turned out from the study that Finnish shallow groundwater can be utilized to energy source to both heating and cooling around the country.
Tutkimuksesta kävi ilmi, että Suomen matalapohjavettä voidaan hyödyntää sekä lämmitys- ja viilennysenergiana ympäri maata.
As the second aim is to analyse how the factors, such as the groundwater areas surface area, formation type and the quantity of forming groundwater, influence on the temperature of the groundwater.
Työn toisena tarkoituksena on analysoida pohjaveden lämpötilaan vaikuttavia tekijöitä, kuten esimerkiksi pohjavesialueen pinta-alaa, muodostumatyyppiä ja muodostuvan pohjaveden määrää.
Finland’s location in northern latitudes caused the main influence on the groundwater temperature and the groundwater temperature was observed to follow the mean temperature of the ground.
Pohjaveden lämpötilaan vaikutti eniten Suomen sijainti pohjoisilla leveyspiireillä ja pohjaveden havaittiin noudattelevan maanpinnan keskilämpötilaa.
The main findings of the research are the following.
Tutkimuksen tulokset ovat seuraavat.
Multiple interpretations of the best interests norm and principle are possible, but not all of them correspond to the modern child law perspective.
Monenlaiset tulkinnat lapsen edusta ovat sääntelyn mukaan mahdollisia, mutta kaikki niistä eivät täysin vastaa moderneja lapsioikeudellisia edellytyksiä.
In addition, I looked at access to justice.
Lisäksi olen tarkastellut tuomioistuinsovittelua access to justice -näkökulmasta.
In this interdisciplinary I have combined legal theory and doctrine, theories and methods from the social sciences and multidisciplinary mediation theories.
Tässä tieteidenvälisessä tutkimuksessa on yhdistetty lainoppia, yhteiskuntatieteiden teoriaa ja menetelmiä sekä monitieteistä sovitteluteoriaa.
In addition, national legislation is systemised and interpreted.
Myös kansallista lainsäädäntöä on tarkasteltu.
Fourthly, my research includes an empirical section with observations and interviews.
Tutkimuksessani on myös havainnoinneista ja haastatteluista koostuva empiirinen aineisto, jota on tarkasteltu sisällönanalyysin avulla.
The empirical data suggested that in practice the interpretations of mediation and of the best interests of the child were somewhat narrower compared to the theoretical options that are available.
Empiirisen aineiston mukaan käytännön tulkinnat lapsen edusta ja sovittelusta olivat jossain määrin kapeampia ja toisenlaisia kuin mitä teoreettinen ja sääntelyllinen tausta edellyttäisivät tai mahdollistaisivat.
First, I focused on the theories and principles of court-connected mediation through legal doctrine and mediation theories to outline the context for court-connected mediation.
Ensinnäkin olen tarkastellut tuomioistuinsovittelun teoreettisia ja säänneltyjä lähtökohtia lainopin ja sovitteluteorian avulla.
Thirdly, I focused on the contents and definitions of custody disputes and court-connected mediation.
Kolmanneksi olen tarkastellut huoltoriitojen sovittelua nimenomaan tuomioistuinsovittelussa.
More attention could be paid to children’s human rights requirements and also to access to justice in its many dimensions in the context of mediation as an alternative process.
Lasten oikeudet ja myös vanhempien oikeusturva voisivat toteutua tuomioistuinsovittelussa paremmin hyödyntämällä enemmän juuri sovittelulle ominaisia piirteitä.
The modern view of child law is based on the UN Convention on the rights of the child and its rights-based interpretations of the best interests of the child.
Toiseksi olen tarkastellut lapsioikeuden teorioita ja normeja, etenkin niin kutsutun modernin lapsioikeuden näkökulmasta, joka perustuu ennen muuta YK:n lapsen oikeuksien sopimukselle (LOS) ja sen tulkinnoille.
I investigate how the best interests of the child and mediation are determined and how these two perspectives interact with each other, both in theory and in practice.
Olen tutkinut, miten lapsen etu ja sovittelu määrittyvät ja miten lapsioikeudellinen ja sovitteluteoreettinen näkökulma ovat vuorovaikutuksessa keskenään, kun riitoja ja konflikteja lapsen huollosta, asumisesta, tapaamisoikeudesta ja elatuksesta sovitellaan tuomioistuimissa.
First, the definitions of the best interests of the child are various and partly contradictory in the pluralistic legislation concerning court-connected mediation in custody disputes.
Toiseksi tuomioistuinsovittelumenettelyn sääntelyyn liittyy huoltoriidoissa eräitä ristiriitoja.
Court-connected mediation in child custody disputes in Finland could be improved both in theory and in practice by developing deeper understandings of child law and mediation theories as well as their interaction, by amendments to legislation and other regulations, by more training in mediation and child law, and by an altogether more systemic and reflexive approach.
Huoltoriitojen tuomioistuinsovittelun sääntelyn, teorian ja käytäntöjen kehittämisessä voitaisiin hyödyntää lapsioikeuden ja sovitteluteorian vuorovaikutusta.
My doctoral dissertation, titled The Best Interests of the Child in Child Custody Disputes in Court-connected Mediation, combines child law and mediation theories.
Väitöskirjani käsittelee lapsen huoltoriitojen (asiantuntija-avusteista) sovittelua tuomioistuimessa ja sitä, miten lapsen etua menettelyssä tavoitellaan.
Consideration of the cross-effects of child law and mediation theory perspectives has thus unused potential.
Aihetta tarkastellaan lapsioikeudellisesti, sovitteluteoreettisesti ja käytännössä empiirisen aineiston avulla.
Mild traumatic brain injuries (mTBI) are common, and while most patients recover well, there is a minority of patients suffering from prolonged symptoms lasting over three months.
Lievät aivovammat ovat yleisiä, ja vaikka suurin osa loukkaantuneista toipuu hyvin, kärsii pieni vähemmistö pitkäaikaisista jälkioireista.
The effect of mild traumatic brain injury on oscillatory brain activity
Aivovamman vaikutus aivokuoren rytmiseen toimintaan
Pathological processes provoke low-frequency (0.5 - 7 Hz) oscillatory brain activity, measurable with electroencephalography (EEG) and magnetoencephalography (MEG).
Aivosairaudet, myös aivovammat, muuttavat aivojen sähköistä toimintaa ja aiheuttavat matalataajuista rytmistä toimintaa (0.5 – 7 Hz), joka voidaan tunnistaa aivosähkökäyrän (EEG) tai magnetoenkefalografian (MEG) avulla.
Of the twelve patients with follow-up measurements, five showed abnormal theta activity in the first recording, but only two in the second measurement, implying the importance of early measurements in clinical settings.
Heistä viidellä (42%) havaittiin hidasaaltotoimintaa ensimmäisessä mittauksessa, mutta seurantamittauksessa vain kahdella.
The existence of LFA in healthy subjects might, however, hamper its’ diagnostic value.
Hidasaaltotoiminnan esiintyminen terveillä henkilöillä voisi vähentää löydöksen diagnostista merkitystä vamman jälkeen.
Our observations suggest that both aberrant theta-band activity and the altered alpha activity during cognitive tasks may offer clinically relevant indicators of changes in neural processing after mTBI.
Havaintojemme perusteella sekä hidasaaltotoiminnan esiintyminen, että rytmisen toiminnan muuntuminen kognitiivisten tehtävien aikana voivat jatkossa tarjota kliinisesti merkityksellisiä välineitä arvioitaessa tiedonkäsittelyn tehottomuutta lievän aivovamman jälkeen.
The Study III concentrated on the modulation of oscillatory activity during cognitive tasks, Paced Auditory Serial Addition Test (PASAT) and a vigilance test. Attenuation of cortical activity at alpha band (8 – 14 Hz) during PASAT compared with rest was stronger in patients than in controls (p≤0.05, corrected).
Havaitsimme haastavan muistitehtävän aikana potilaiden rytmisen toiminnan vaimentuvan lepotilanteeseen verrattuna voimakkaammin ja useammilla alueilla ns. alfa-taajuuskaistalla (8-14 Hz) kuin kontrollihenkilöiden.
Therefore, in Study I we created a reference database of resting-state oscillatory brain activity and observed LFA in only 1,4% of healthy subjects’ MEG recordings.
Sen vuoksi selvitimme poikkeavan hidasaaltotoiminnan esiintyvyyttä 139:llä terveellä koehenkilöllä ja havaitsimme poikkeavia hidasaaltoja vain kahdella (1.4%).
At a single-subject level, 7/26 patients presented aberrant 4–7 Hz (theta) band activity; 3/7 patients with abnormal theta activity were without any detectable lesions in MRI.
Lievän aivovamman saaneista 26:sta potilaasta hidasaaltotoimintaa (4-7 Hz) esiintyi 7:llä (27%).
After mTBI, low frequency activity (LFA) is hypothesized to arise from cortical neurons suffering from de-afferentation after traumatic axonal injury.
Aivovamman jälkeisen hidasaaltotoiminnan ajatellaan johtuvan hermosolujen viejähaarakkeiden vaurion aiheuttamasta hermosolujen poikkeavasta sähköisestä toiminnasta.
Additionally, we wanted to examine the effect of mTBI to brain oscillatory activity during cognitive tasks and find indicators for altered processing.
Tästä syystä tarkastelimme myös muisti- ja tarkkaavaisuustehtävien vaikutusta potilaiden aivojen rytmiseen toimintaan ja mahdollisten muutosten yhteyttä havaittuihin oireisiin.
Areal alpha frequency modulation during PASAT compared with rest was altered in patients: While the alpha peak frequency increased occipitally and remained stable parietally in controls, it was stable occipitally and decreased parietally in mTBI patients (p=0.012).
Kontrollihenkilöillä tehtävän aikana takaraivolohkon alfa-taajuus nousi päälakilohkon taajuuden pysyessä vakaana verrattuna lepotilaan.
Furthermore, the patients presented significant attenuation of oscillatory activity also in the left superior frontal gyrus and right prefrontal cortices which was not detected in controls.
Potilailla tehtävän aikana alfataajuus käyttäytyi päinvastoin; takaraivolohkon alfa-taajuus säilyi ennallaan, mutta päälakilohkon huipputaajuus laski verrattuna lepotilaan.
Spectral peak amplitudes of areal mean oscillatory activity at the alpha band were negatively correlated with the patients’ neuropsychological performance (p<0.01, uncorrected).
Rytmisen toiminnan voimakkaampi vaimentuminen potilailla oli yhteydessä parempaan neuropsykologiseen testisuoriutumiseen.
According to our studies, LFA, especially theta-band oscillatory activity can provide an early objective sign of brain dysfunction after mTBI, and cortical oscillatory activity during a demanding cognitive task (PASAT) is altered after mTBI.
Tutkimuksemme perusteella pian vamman jälkeen todettava hidasaaltotoiminta voi osoittaa objektiivisesti aivotoiminnan häiriön.
The aim of this thesis was to examine the occurrence and natural evolution of low frequency activity (LFA) after mild traumatic brain injury (mTBI), and to assess its prognostic value in predicting those with prolonged symptoms.
Alkuvaiheen hidasaaltotoiminta ei vaikuttanut ennustavan mahdollisen jälkioireiston kehittymistä, mutta pieni otoskoko vaikeuttaa löydöksen arvioimista.
The presence of LFA was not, however, correlated with the prevalence of self-reported symptoms.
Lievä aivovamma ei aina aiheuta todennettavia diagnostisia muutoksia, eikä siitä toipumista ennustavia tekijöitä juuri tunneta.
Respecting the child’s own cultural background was not always possible, or the teacher did not have enough knowledge of the different cultures or the families.
Lapsen oman kulttuurin arvostaminen ja huomioiminen ei ollut aina mahdollista tai opettajalla ei ollut tarpeeksi tietämystä eri kulttuureista tai tietyn perheen toimintatavoista.
The teachers felt it was important to listen to the child who tells about his or her culture.
Opettajat kokivat kuitenkin tärkeänä kuunnella lasta hänen kertoessa kulttuuristaan.
Furthermore, multicultural education involves all children, not merely minorities.
Monikulttuurisuuskasvatus koskee kaikkia lapsia eikä ainoastaan vähemmistökulttuurin edustajia.
For this thesis, I interviewed three kindergarten teachers and four classroom teachers.
Haastattelin tutkielmaani kolmea lastentarhanopettajaa ja neljää luokanopettajaa.
This requires teachers to be proficient in multicultural education, which puts their multicultural competence in an important role.
Tämä vaatii opettajilta monikulttuurisuuskasvatuksen osaamista, jolloin opettajien monikulttuurinen kompetenssi on tärkeässä asemassa.
The teachers experienced multiculturalism as such an integral part of their daily work that to separate it from other activities was occasionally challenging.
Opettajat kokivat monikulttuurisuuden arkipäiväisenä ilmiönä, jonka erottaminen muusta toiminnasta oli toisinaan haasteellista.
As the surrounding society becomes increasingly multicultural, kindergartens and schools do the same.
Yhteiskunnan muuttuessa yhä monikulttuurisemmaksi myös päiväkodit ja koulut muuttuvat.
Otherwise co-operation between the schools and the families was often described positively, although building trust might have required more interaction than it would have if the family had been Finnish.
Muuten yhteistyötä pidettiin usein hyvänä, vaikka luottamuksen rakentaminen saattoikin vaatia enemmän vuoropuhelua.
In the narrative analysis I examine what has happened, who participated in the events, and what the speaker’s role was.
Tarkastelun kohteena olivat kertomusten sisällöt, eli mitä on tapahtunut ja kuka on osallisena tapahtumiin sekä kertojan asema.
If the parents’ Finnish skills were poor or lacking, the amount of co-operation with them ended up decreasing.
Vanhempien kanssa toimiessa kielen osaamattomuus tai huono hallinta vähensi toisinaan jopa yhteistyön määrää.
In my thesis I examined multiculturalism and how it is manifested in the work of kindergarten teachers and classroom teachers.
Tutkielmassani tarkastelin monikulttuurisuutta lastentarhanopettajien ja luokanopettajien työssä.
My research questions are, firstly, how the teachers speak about multiculturalism when describing their work, and, secondly, how they describe their co-operation with multicultural families.
Tutkimuskysymyksiksi muodostuivat, millaisena monikulttuurisuus esiintyy opettajien kertomuksissa työstään sekä millaisena yhteistyön rakentuminen monikulttuuristen perheiden kanssa ilmenee opettajien kertomuksissa.
The method chosen was a narrative interview, in which the interviewees are asked to describe their experiences in a narrative form.
Haastattelut tein kerronnallisen haastattelun menetelmällä, jossa vastauksiksi pyritään saamaan kertomuksia.
Teaching in multicultural classrooms and kindergartens
Monikulttuurisuus lastentarhanopettajien ja luokanopettajien työssä
The problems involving language learning created the need for individualized instruction and thus added to the teachers’ workload.
Suomen kielen osaamattomuuden haasteet loivat eriyttämisen tarvetta ja näin toivat lisätyötä jo muutenkin vaativaan työhön.
If there are structures that fail to support the multicultural kindergarten and school environment, and thereby equality on a more general level, changes should be made.
Myös erilaisiin olemassa oleviin rakenteisiin tulisi kiinnittää huomiota ja muokata niitä, mikäli ne eivät tue monikulttuurista päiväkotia, koulua ja siten tasa-arvoa.
Enough support and correct resources should be paramount when multicultural education is involved.
Monikulttuurisuus asettaa vaatimuksia työlle ja niihin tulisi vastata riittävällä tuella sekä oikein ohjatuilla resursseilla.
Mainly, multiculturalism presented itself as a positive phenomenon.
Monikulttuurisuus tuotiin kertomuksissa pääosin esiin myönteisenä, työtä rikastuttavana piirteenä, mutta toisinaan myös haasteita tuovana.
In addition, two teachers wanted to respond verbally according to the instructions in the article.
Lisäksi kaksi opettajaa halusi vastata kirjoitelman ohjeiden mukaan suullisesti.
Feldt and Mäkikangas (2009) state that coping strategies can change over time and they can be developed.
Feldt ja Mäkikangas (2009) toteavat, että selviytymiskeinot voivat muuttua ajan myötä ja niitä on mahdollista kehittää.
The data analysis method used in this study was content analysis.
Aineiston analyysimenetelmänä käytettiin sisällönanalyysia.
The material was acquired through a group-themed interview with four teachers and openly guided written accounts submitted by 14 (n = 14) teachers.
Aineisto hankittiin ryhmämuotoisella teemahaastattelulla, johon osallistui neljä opettajaa sekä avoimesti ohjeistetuilla kirjoitelmilla, jonka palautti 14 (n=14) opettajaa.
"When you know you’re doing your job right, it doesn’t matter if someone heckles you a little" : Teacher’s coping strategies with cross-peer abuse
"Kun tietää, että tekee työnsä ihan ok, niin ei haittaa, jos joku huuteloo" : Luokanopettajien keinoja selviytyä vertaisrajat ylittävästä kiusaamisesta
Among other things, the OAJ Educational Labor Barometer (2017) showed that teachers are faced with bullying by both pupils and their guardians.
Muun muassa OAJ:n tekemä opetusalan työolobarometri (2017) osoitti, että opettajat joutuvat kohtaamaan kiusaamista sekä oppilaiden että näiden huoltajien taholta.
The impact of workplace and school bullying on well-being has been previously studied from a multidisciplinary perspective.
Työpaikka- sekä koulukiusaamista ja niiden vaikutusta hyvinvointiin on tutkittu usean tieteenalan näkökulmasta.
In these cases, the teachers also felt ashamed and attempted to conceal the bullying from their colleagues and superiors.
Tällöin opettajat myös häpesivät kiusatuksi tulemista ja pyrkivät salaamaan sen kollegoilta ja esimieheltä.
Teemu Kauppi (2015) researched the nature of cross-peer abuse encountered by teachers, in which pupils or their guardians acted as the bully.
Teemu Kauppi (2015) tutki väitöskirjassaan opettajien kohtaaman vertaisrajat ylittävän kiusaamisen luonnetta, jossa opettajan kiusaajana voivat toimia oppilaat tai oppilaiden huoltajat.
The research approach was qualitative and examined teacher experiences of the methods they applied when faced with or attempting to prevent cross-peer abuse.
Tutkimuksen lähestymistapa oli laadullinen ja siinä tarkasteltiin opettajien kokemuksia keinoista, joita he ovat käyttäneet kohdatessaan tai pyrkiessään ennaltaehkäisemään vertaisrajat ylittävää kiusaamista.
That is why I hope that through my research, teachers will learn ways to manage and prevent bullying quicker and more effectively.
Siksi toivon, että tutkimukseni avulla opettajat löytäisivät nopeammin toimivat keinot kiusaamisesta selviytymiseen ja sen ennaltaehkäisyyn.
The teaching profession involves the risk of being subjected to other forms of harassment, in addition to the traditional occupational bullying in which either a subordinate, a colleague or a superior harasses an employee.
Perinteisen työpaikkakiusaamisen, jossa joko alainen, kollega tai esimies kiusaa työntekijää, opettajan ammattiin kuuluu lisäksi riski joutua ihan erityisen kiusaamisen kohteeksi.
The purpose of the study is to provide teachers with the methods and tools that their colleagues have used and found most effective.
Tutkimuksen tarkoituksena on tarjota opettajille tietoa selviytymiskeinoista, joita heidän kollegansa ovat käyttäneet ja havainneet toimiviksi.
The aim of this study was to identify the methods used by teachers to manage and prevent cross-peer abuse.
Tämän tutkimuksen avulla pyrittiin selvittämään opettajien käyttämiä keinoja selviytyä ja ehkäistä vertaisrajat ylittävää kiusaamista.
The results also showed that recently graduated and inexperienced teachers felt that they themselves were the cause of the bullying and are consequently trying to change their behavior or even considered a career change.
Lisäksi tulokset osoittivat, että vastavalmistuneet ja kokemattomat opettajat kokivat kiusaamisen syyn olevan heissä itsessään.
The main results of the study revealed that the teachers’ assumptions of the cause of bullying are in fact connected to the teachers’ coping strategies.
Tutkimuksen tärkeimpinä tuloksina ilmeni, että opettajan ajatus kiusaamisen syystä on yhteydessä hänen käyttämäänsä selviytymiskeinoon käsitellä kiusaamista.
In such cases, the teachers sought support from their social networks and attempted to solve the issue in a systematic way.
Kokeneet opettajat ajattelivat kiusaamisen johtuvan kiusaajasta tai jostain ulkopuolisesta syystä, jolloin he hakivat sosiaalista tukea ja pyrkivät suunnitelmallisesti ratkaisemaan ongelman.
In addition, an in-house docking protocol was implemented, but could not be validated.
Lisäksi kehitettiin oma telakointiprotokolla, mutta sen validointi ei onnistunut.