natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The age of globalization has prompted a shift towards conceptualizing politics through competitiveness and fiscal responsibility first.
Globalisaation aikakaudella kansantaloudet ovat asettaneet kilpailukyvyn ja vastuullisen taloudenhoidon etusijalle.
The theoretical triangulation of this work is matched with an empirical triangulation of business, media, and political discourse.
Tutkimuksen teoreettinen kolmijakoisuus yhdistyy tutkimusaineiston omaan kolmijakoisuuteen: tutkimusalueena ovat yhtälailla yritysten, median, ja politiikan diskurssit.
While centred on Finland and partially on Nokia, it is unlikely that this homogenizing argumentative this practice is unique to the Finnish context.
Vaikka tutkimus on keskittynyt osittain Nokiaan ja erityisesti Suomen kansalliseen kontekstiin, on kuitenkin todennäköistä, että tutkimuksen lähestymistapa ja tulokset ovat sovellettavissa laajemminkin eurooppalaisessa kontekstissa.
All three levels – argumentation theory informed by the argumentative turn of "Faircloughian" critical discourse analysis (Fairclough & Fairclough 2012), framing theory, and ideology theory – are necessary to fully encapsulate how understanding and decision-making in society develops not only through sense-making but sense-giving.
Laajan yhteiskunnallisen diskursiivisen muutoksen hahmottaminen vaatii kaikkien näiden kolmen teoreettisen tasojen huomioimista: ns. faircloughlaisen koulukunnan (Fairclough & Fairclough 2012) kriittisen diskurssianalyysin argumentatiivinen käänne yhdistetään kehysteoriaan ja ideologiateoriaan selittämään kuinka yhteiskunnallista todellisuutta rakennetaan uudelleen.
It observes how strongly the media took up Nokia's pro-market framing of the events.
Analyysi osoittaa kuinka voimakkaasti Nokian puoltama markkinakeskeisyyttä korostava kehys kulkee läpi sanomalehtien uutisoinnin.
In both cases, actors declare reluctance and yet demand decisive action, short-term loss over long-term gain.
Molemmissa tapauksissa toimijat julistavat ryhtyvänsä näihin toimiin vastentahtoisesti, mutta vedoten pakottaviin tekijöihin.
Furthermore, Finland’s position in the tradition of Nordic welfare states makes the competition between the competing frames of pro-market and societal interest also relevant, as the corresponding ideological struggle is between neoliberal ideology and the tradition of the Nordic welfare state respectively.
Lisäksi Suomen kansallinen konteksti pohjoismaisena hyvinvointivaltiona toimii tutkimuksessa vastakkaisena kehyksenä uusliberaalin ideologian markkinakeskeiselle ajattelulle.
It becomes increasingly problematic when the same logic is applied, most notably after the 2007-2008 financial crisis, to political debates.
Samat rakenteet toistuivat erityisen voimakkaina poliittisessa diskurssissa etenkin finanssikriisin jälkeisinä vuosina.
The third level of analysis looks at political discourse in the form of budgetary speeches by Finnish Finance Ministers and party responses in Parliament.
Kolmannella tasolla syvennytään poliittisen diskurssin tasolle, kohdistuen hallituksen esityksiin valtion talousarvioiksi.
Both Nokia and Finland are represented in a crisis, and the only way out for both is fiscal discipline.
Sekä Nokialle että Suomelle tarjottiin kriiseihinsä lääkkeeksi tiukkaa taloudellista kurikuuria.
The research timeline covers business discourse from Nokia from the early 2000s to 2013 – to the point when Nokia’s mobile phone business was sold to Microsoft.
Samana vuonna Nokian matkapuhelintoiminta myytiin Microsoftille.
The Finland-originated but multinational telecommunications company Nokia serves in this dissertation as a corporate operative exemplifying the rationale of business argumentation and discourse.
Suomesta lähtöisin oleva, mutta maailmanlaajuiseen maineeseen noussut Nokia toimii tässä tutkimuksessa suuntaa-antavana esimerkkinä yritysten talousdiskurssista globalisaation aikakaudella.
In media reporting, however, a plurality of viewpoints should be available to inform the citizenry.
Vaikka on ymmärrettävää, että liiketoiminnassa taloudellinen ajattelutapa on luonnollisesti keskiössä, median tehtävä on informoida kansalaisia ja tarjota moninaisia näkökulmia yhteiskunnallisiin asioihin.
The findings are in line with previous literature in the critical tradition, and shed light on the transformation of Finnish society (and welfare state) in the 21st century.
Tutkimuksen löydökset vahvistavat kriittisen tutkimuksen aiempia löydöksiä, sekä valottavat suomalaisen yhteiskunnan muutosta.
This leads to a narrowing of credible and feasible political alternatives, when it is the purpose of politics to find possibilities and alternatives.
Tämä johtaa siihen, että politiikka menettää osan merkityksestään todellisten vaihtoehtojen harkinnan ja keskustelun areenana.
The research shows that economic logic is a powerful means to frame the debate: while it is expected that corporations prioritize economic logic in stating their case, it is troubling from the perspective of societal plurality that the same logic is reproduced in mainstream Finnish media.
Vaikkei ole yllättävää, että suuryritys nojautuu voimakkaasti markkinoiden lainalaisuuksiin, on ongelmallista moniäänisen yhteiskunnallisen keskustelun kannalta, että näihin lainalaisuuksiin pohjaava argumentaatio toistuu mediassa.
This dissertation is not as much an investigation of what kind of a corporate actor Nokia is, but what kind of corporate discourse it promoted in the Finnish context.
Tutkimus ei siis ole niinkään keskittynyt Nokiaan yrityksenä, vaan Nokiaan tietynlaisena markkinoita korostavan logiikan ja puhetavan malliesimerkkinä Suomessa.
A corporate actor may find it useful to stress extraneous circumstances over his own agency to claim that controversial actions are inevitable and necessary, and thus not debatable.
Esimerkiksi irtisanomistilanteissa yrityksen on kannattavaa korostaa väistämättömyyttä ja välttämättömyyttä, vähätellen näin omaa toimintakykyään ja siten myös vastuuta ulkoisten tekijöiden pakottavista toimista.
The second level of analysis deals with of media discourse relating to Nokia's downsizing.
Tutkimuksen analyysin ensimmäinen taso kohdistuu Nokian lehdistötiedotteiden yritysdiskurssia seuraavaan argumentointiin keskittyen erityisesti irtisanomistilanteista tiedottamiseen.
Political agents gain more legitimacy for their proposed policy agenda if the assumptions and arguments implicit in that agenda are familiar to audiences from the business context.
Poliittinen toimija voi samoin oikeuttaa toimensa vedoten ulkoisiin tekijöihin, koska tämä argumentti on kansalaisille tuttu jo työelämästä.
The dissertation considers the consequences of prioritizing economic discourse in political discourse and democratic practice.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan taloudellisen toimintalogiikan ja argumentaation valta-asemaa demokraattisessa päätöksenteossa.
After all, reducing public expenditure and labour costs both serve the bottom-line.
Julkisen talouden sopeuttaminen ja yrityksen kulurakenteen tasapainottaminen seuraavat täysin samanlaista argumentaatio-rakennetta.
However, if there are no viable alternatives, and discourse links financial survival directly to national political survival, political deliberation becomes fraught.
Jos argumentit eivät kuitenkaan jätä tilaa vaihtoehdoille, poliittisen päätöksenteon rooliksi jää talousdiskurssin vahvistaminen.
Moreover, deliberative democracy in particular relies on sincere debates and arguments in order to, according to the Habermasian ideal, achieve equitable and inclusive decision-making.
Ainoastaan keskustelemalla vaihtoehdot läpi voidaan tehdä päätöksiä, jotka ovat demokratian hengen mukaisia, tasa-arvoisia ja osallistavia.
Rather than looking at the arguments presented alone, it is necessary to understand such macro-level shifts in discourse and social practice in broader terms.
Teoreettinen malli kokonaisuudessaan ottaa laajemmin haltuun yhteiskunnallisten diskurssien muutoksen monelta eri näkökannalta.
This period covers the rapid globalization process of Finland and Nokia both in the early 2000s, the height of an economic boom in 2006, the shift from stimulus to austerity in 2011, and an uncertain future discussed in 2013.
Budjettipuheet sijoittautuvat myös mielenkiintoisesti erilaisiin makrotaloudellisiin jaksoihin: vuoden 2001 budjettipuheenvuorossa Suomi astuu aidosti globaalin maailmantalouden piiriin, kun taas vuonna 2006 ollaan taloudellisen nousukauden huipulla.
While both societal and fiscal responsibilities feature strongly in the arguments deciding the course of Finnish public finances, the arguably more powerful aspect is the latter one.
Vaikka hyvinvointivaltion perinteiset arvot, kuten yhteiskunnallinen vastuullisuus ja oikeudenmukaisuus näkyvät usein argumentaatiossa, ne asettuvat argumentaation kokonaisuudessa toissijaisiksi arvoiksi, jotka pehmentävät kovia taloudellisia päämääriä.
This rationale reflects the economic logic of scarcity in both cases.
Taloudellista logiikkaa on vaikea kiistää.
The risk posed by hegemonic dominance of one particular ideology and its associated frames and discourse are different depending on the discursive field in question.
Mikäli yhden yhteiskunnallisen alueen puhetapa ja logiikka ylikorostuu todelliseksi hegemoniaksi, kenttien väliset erot muuttuvat pinnallisiksi.
In essence, this argumentative structure is notably similar to that of a corporation undergoing restructuring: only once the company returns to profitability can the company’s responsibilities towards its employees be realized.
Samanlainen argumentaatio-rakenne löytyy yritysdiskurssista, jossa työntekijöiden oikeudet tai irtisanomisten yhteiskunnallinen vaikutus toki huomioidaan, mutta kustannustehokkuus ja tuottavuus ovat etusijalla.
This research contributes expansively to both theoretical and empirical literature on the neoliberal shift in conceptualizing the political economy in the Nordic states.
Väitöskirjatutkimus sijoittautuu osaksi monipuolista tutkimusperinnettä sekä teorian että empirian osalta.
This last level follows the example set by Fairclough & Fairclough (2012) in seeing budgetary debates as key moments that present the state of the national political economy is stated and propose possible ways forward.
Analyysin kolmas taso irtoaa Nokiasta ja keskittyy enemmän talouspoliittisen argumentaation kirjoon, seuraten Fairclough & Faircloughn (2012) esimerkkiä.
These arguments and discourse form the operational level of pro-market frames, informed by neoliberal ideology.
Tässä tutkimuksessa tätä kehityskulkua ohjaa uusliberaali ideologia, joka suuntautuu markkinavoimien keskeisyyttä korostavien kehysten kautta, ja ilmenee argumentaation tasolla.
In so doing political decisions necessarily derive their basis and legitimacy from economics, and economic language.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan erityisesti taloudellisiin perusteisiin pohjautuvaa argumentaatiota, sen hyödyntämistä politiikassa, ja sen ylivaltaa päätöksenteon perusteena.
Discourse, after all, reflects social practice.
Talousdiskurssi tarjoaa valmiit vaihtoehdot.
The first level of analysis focuses on corporate speech via Nokia's press releases, particularly relating to downsizing events, which were controversial and required careful argumentation to preserve the legitimacy of the company as a responsible corporate citizen.
Nokian kaltaisen suuryrityksen irtisanomiset ovat lähtökohtaisesti merkittäviä, mahdollisesti ristiriitaisia tilanteita, jolloin Nokian on tärkeää onnistua esiintymään vastuullisena yrityksenä.
The consequences of this development for active social and political participation need to be explored further.
Tutkimus antaa myös viitteitä siitä, että yhteiskunnallisen diskurssin ja argumentaation yksipuolistumisen seurauksia esimerkiksi politiikalle on syytä tutkia edelleen.
Media analysis focuses on three Finnish newspapers: Helsingin Sanomat (a socio-political approach), Kauppalehti (business approach) and Ilta-Sanomat (tabloid with national interest leanings) to provide a broad overview of reporting relating to Nokia's downsizing actions.
Analyysin toinen taso tarkastelee Nokiaa koskevaa uutisointia irtisanomistapauksissa kolmen eri sanomalehden kautta (Helsingin Sanomat, Kauppalehti ja Ilta-Sanomat).
The same timeline is followed in the media material following Nokia’s rationalizations and public reactions to its downsizing events.
Tutkimus koostaa yhteen kehyksiä ja argumentaatiota, antaen esimerkkejä sekä lehdistötiedotteista että sanomalehtiartikkeleista, koskien Nokian irtisanomistilanteita tältä aikaväliltä.
Successful arguments, in particular, lead by example.
Vakuuttavat argumentit yhdellä kentällä houkuttelevat hyödyntämään niitä myös muualla.
This approach is integral to producing, reproducing, and sustaining structures of power through an interplay of business and political interests in public discourse.
Kyseessä on suuri muutos tavassa hahmottaa yhteiskunnan ja valtion roolia politiikassa talouden alaisina toimijoina.
This is not to say societal concerns are not addressed, but they are clearly given lower priority.
Vaikka talous pidetään käsitteellisesti erossa politiikasta, talouden prioriteetit ohjaavat kuitenkin politiikkaa keskeisesti.
The role of elite-dissemination of hegemonic ideological logic and discursive practice is also explored, given the tightly knit composition of Finnish business and political elites.
Suomen suhteellisen kapea ja läheisesti kytkeytynyt taloudellinen ja poliittinen eliitti huomioidaan myös tutkimuksessa.
Persuasion, rather than coercion, is necessary to convince others of the legitimacy of proposed actions in a democracy.
Argumentaatio nojaa suostutteluun, eikä suoraan vallankäyttöön.
As such, politics risk becoming a de facto extension of economics.
Toisin sanoen, talouspoliittinen päätöksenteko erotetaan "normaalista" poliittisesta päätöksenteosta.
Theoretical triangulation serves as a workable model of intertwined approaches to qualitative analysis that still presents argumentative political discourse, frames and ideology as separate concepts.
Tutkimus soveltaa faircloughlaista poliittisen diskurssin argumentaatio-analyysiä aiempaa laajemmin.
The analysis reveals a powerful preference for pro-market frames that are largely interpreted as austerity policy.
Tutkimuksessa käy ilmi kuinka kansantalouden tasapainottaminen ottaa usein talouskurin ("austerity") muodon.
It is only through fiscal responsibility that societal responsibilities can be realized.
Näihin poliittisen vallankäytön oikeutus nojaa.
Performance of the found database software solutions was tested and compared between each other.
Löydettyjen tallennusratkaisujen suorituskykyä testattiin ja vertailtiin toisiinsa.
Performance tests revealed significant differences in the performance of the databases.
Suorituskykymittauksissa saatiin esille selkeät erot tietokantojen suorituskyvyssä.
Suitable database software was searched by means of literary survey.
Sopivia tietokantaohjelmistoja etsittiin kirjallisuuskatsauksen avulla.
Only measurement data was taken to account in this thesis and not alarm data or event data.
Tässä työssä käsiteltiin vain automaatiojärjestelmän tuottaman mittausdatan tallentamiseen, ei niinkään hälytys- ja tapahtumatietojen tallentamiseen.
The collected measurement data and other qualities make basis for selection of database software to be used.
Kerätyn mittausdatan ja tietokantojen muiden ominaisuuksien perusteella voidaan tehdä valinta sopivimmasta tietokantaohjelmistosta.
Both InfluxDB and TimescaleDB are time series databases.
InfluxDB ja TimescaleDB ovat molemmat tyypiltään aikasarjatietokantoja.
Different solutions for storing data produced by automation system was studied in this thesis.
Tässä työssä tutkittiin erilaisia vaihtoehtoja automaatiojärjestelmän tuottaman tiedon tallentamiseen.
Software for performance testing was developed for InfluxDB and TimescaleDB.
InfluxDB:n ja TimescaleDB:n suorituskyvyn mittaamiseksi kehitettiin testisovellukset.
Discovered practices were used in the development of performance testing software.
Löydettyjä käytäntöjä sovellettiin työssä tehtyjen suorituskykytestiohjelmien toteutuksissa.
Qualities of various database software solutions was studied and their suitability as database for automation system was investigated.
Erilaisten tietokantatyyppien ominaisuuksia ja niiden sopivuutta automaatiojärjestelmän tuottaman datan tallentamiseen selvitettiin.
The tested database software solutions were InfluxDB and TimescaleDB.
Testattavat tietokannat olivat InfluxDB ja TimescaleDB.
Performance test software measured their performance in various different situations.
Testisovelluksien avulla saatiin kerättyä mittausdataa tietokantaohjelmistojen suorituskyvystä erilaisissa tilanteissa.
The practices of database performance testing were also studied by means literary survey.
Kirjallisuuskatsauksen avulla tutustuttiin myös tietokantojen suorituskyvyn mittaamisen käytäntöihin.
TimescaleDB is built as an add-on on top of a relational database.
TimescaleDB on relaatiotietokannan päälle rakennettu aikasarjatietokanta, kun taas InfluxDB on kehitetty alusta alkaen aikasarjatietokannaksi.
As the analysis points out, at least two participants are needed for an interruption to occur.
Tämä tutkimus osoittaa sen sijaan, että keskeyttämisen syntyyn tarvitaan ainakin kaksi osallistujaa.
Interruptions are mutually accomplished.
Keskeyttäminen tehdään yhteistoiminnassa.
However, surprisingly little is known about the phenomenon itself.
Yllättävän usein itse ilmiön problematisointi on kuitenkin jäänyt ikään kuin puolitiehen.
Looking at the material, it can also be noted that even though new turns are very often placed in the midst of an already ongoing turn, participants, differing from the majority of the literature, rarely treat these turn-internal activities as actual problems, or even interruptions.
Merkittävä osa uusista puheenvuoroista alkaa kesken vielä meneillään olevaa puheenvuoroa, mutta tutkimuksen aineistossa osallistujat käsittelevät näitä tapauksia vain harvoin ongelmina tai keskeytyksinä myös silloin kun ne tehdään aggressiivisesti tai kilpailuhenkisesti.
These findings point out that participants orientate to some kind of conversational economy, and that by starting in the midst of an ongoing turn they resort to a sensible resource to adjust the (e.g., problematic) course of the talk as quickly and as effortlessly as possible.
On huomattava, että osapuolet korjaavat usein keskustelun kulkua näiden aloituksien avulla ja varmistavat näin keskustelun jatkumisen yhteisiä tavoitteita kohti niin nopeasti ja vaivattomasti kuin mahdollista.
This way it is possible to achieve intersubjectivity.
Tällainen keskeyttäminen on siis toiminnallinen teko.
These starts are placed systematically namely closely to the trouble or issue to which they refer, before the talk can develop further (e.g., in a possibly problematic or unnecessary direction), and before the new activity needs some explanation to be related.
Jos keskustelussa on esimerkiksi tapahtunut väärinkäsitys tai siinä ilmenee jokin muu äkillinen ongelma, on paras vaihtoehto usein aloittaa korjaus heti, ennen kuin keskustelu kehittyy ongelmalliseen, turhaan tai ei-toivottuun suuntaan.
It utilizes (ethnomethodological) conversation analysis, taking the perspective of the interactants into account.
Tutkimus tarkastelee keskeyttämisen ilmiötä keskustelunanalyysin menetelmällä.
The problems evident in the previous approaches lead to a very basic question: What is interrupting?
Aikaisemmissa tutkimuksissa on ollut vallalla käsitys siitä, että keskeytys on jotakin joka tehdään toisille.
Different subjects and research areas, like psychology, linguistics, and sociology, have had an interest in the phenomenon for various reasons, and previous work on interruptions yielded numerous results.
Keskeyttämisen ilmiö keskusteluissa on ollut akateemisen tutkimuksen kohteena useiden vuosikymmenten ajan, ja sitä on lähestytty niin laadullisista kuin määrällisistä lähtökohdista.
This heterogeneity is proof that interruption cannot be simply predefined for quantifications.
Keskustelunanalyysin tulokset osoittavat, että keskeyttäminen on hyvin monitahoinen ilmiö eikä sellaisena sovellu määrälliseen laskemiseen.
Its main objective is to pinpoint the phenomenon as such, to describe how interaction partners make interruptions, and how they handle interrupting.
Keskeyttämisen ilmiö itsessään on kuitenkin kiinnostava tutkimuksen kohde silloin, kun keskustelun osapuolet itse ilmaisevat, että keskeyttämistä tapahtuu.
For example, incompleteness of an ongoing turn can be marked in different and sometimes even opposing ways.
On esimerkiksi mahdollista, että puheenvuoro päätetään nonverbaalisesti, sanattoman viestinnän keinoin.
In other words, if an interactively relevant interruption occurred from the perspective of the participants, at least traces of such an interpretation should be observable.
Se, mikä näyttää ulkopuoliselle keskeytykseltä, ei välttämättä vastaa keskustelun osallistujan tulkintaa.
Another important observation is that interruption contrary to the established notion in the field does not seem to constitute a one-sided activity.
Lisäksi analyysi osoittaa, että keskeyttäminen ei ole vain yhden osallistujan teko.
This outcome is especially relevant because the classic literature on the subject usually takes syntactic incompletion of a previous turn as a certain sign that an interruption has occurred.
Tutkimuksissa on ajateltu esimerkiksi että kaikki päättymättömät lauseet ovat merkkejä keskeyttämisestä.
Conversation analysis considers talk-in-interaction as mutually achieved orderliness, as a result of participants organized doings.
Tässä väitöskirjassa tarkastellaan keskeyttämisen luonnetta osallistujien osoittamasta näkökulmasta.
Accordingly, conversation analytic studies rely on recordings of naturally occurring talks.
Tutkimuksen aineisto koostui ammatillisessa kontekstissa käydyistä pienryhmäkeskusteluista.
By formulating operational definitions accordingly, certain formal features (mostly simultaneous and syntactically incomplete talk) were (and are) assumed to be interruptions and counted as such often without exception.
Esimerkiksi määrällisissä tutkimuksissa on tyypillisesti haluttu laskea keskeyttämistapaukset sen selvittämiseksi, kuinka usein keskeytyksiä tapahtuu tarkastelun kohteena olevissa keskusteluissa tai kuka keskeyttää eniten (esimerkiksi miehet vai naiset, lääkärit vai potilaat, jne.).
Further, being disturbed or possibly disturbing a conversation partner are very personal matters, individual perceptions, which may vary considerably among participants and across situations.
Esimerkiksi uuden puheenvuoron alku voi olla osallistujille ongelmallisempi, jos se osuu kesken pitemmän puheenvuoron, huolimatta siitä että yksittäiset lauseet on saatettu loppuun.
This work concentrates on clear cases, incidents that are explicitly treated as interruptions by the participants themselves.
Analyysin kohteena olivat erityisesti sellaiset tapaukset, joissa keskustelun osallistujat esittävät selvästi, että keskeytys oli meneillään tai on meneillään.
This seems necessary as a first step : Since the field is short of an actual account of interrupting in conversation, analysis of clear cases could provide secure grounds for working out a basic, participant orientated, and profound definition of the phenomenon to start with.
Toisin kuin aikaisemmin on oletettu, ei lauseiden valmista rakennetta voida pitää varmana merkkinä siitä, että puheenvuoro on osallistujien näkökulmasta viety loppuun.
The basic approach was quantitative.
Peruslähestymistapa oli kvantitatiivinen.
The threshold for statistical significance was <0.01.
Tilastollisen merkitsevyyden rajana oli <0.01.
The employees took into account the viewpoints of other collaboration parties.
Työntekijät huomioivat toisten yhteistyötahojen näkökulmat.
The responses related to complementary education formed the fifth group (article III).
Täydennyskoulutuksen kehittämiseen liittyvistä vastauksista muodostui viides ryhmä (artikkeli III).