natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Often the management makes cost-cutting decisions mainly by laying off personnel, and tries to improve the efficiency of operations by initiating development projects and changing the organizational structure.
Johto tekee usein päätöksiä kustannusten säästämisestä erityisesti henkilöstä vähentämällä sekä pyrki tehostamaan toimintaa aloittamalla kehityshankkeita ja muuttamalla organisaatiorakennetta.
This research provides a new approach in describing why the actions taken by the Board of Directors do not have the intended outcomes.
Tutkimuksessa pyritään uudenlaisella tavalla selittämään, miksi johdon toimenpiteet eivät useinkaan tuota aiottuja tuloksia.
The crisis had been mounting for a long time, and the organization had ended up in a vicious circle of repeated downsizing measures.
Yrityksen kriisiytyminen oli jatkunut pitkään ja organisaatio oli ajautunut toistuvien saneerausten kierteeseen.
In this research the coping of personnel is analyzed by means of the coping strategies of the different personnel categories.
Henkilöstön selviytymistä on tutkimuksessa analysoitu eri henkilöstöryhmien selviytymisstrategioiden avulla.
Changes cannot be successfully introduced in a crisis organization, and the management loses its grip.
Muutosten aikaansaaminen ei tällaisessa kriisiytyneessä organisaatiossa onnistu ja johtaminen menettää otteensa.
The various personnel categories had adopted a number of different coping strategies: the management tried to cope by securing their own positions, the experts relied on their professional competence and the clerical employees clung to their belief that they were indispensable, while the coping strategy of personnel representatives was to gain authority.
Eri henkilöstöryhmillä oli erilaisia selviytymisstrategioita: johto pyrki selviytymään turvaamalla asemaansa, asiantuntijat turvasivat ammattipätevyyteensä ja teollisuustoimihenkilöt omaan tarpeellisuuteensa.
In the midst of continuous downsizing measures, people try to save their jobs and alleviate their anxieties by resorting to different coping strategies.
Toistuvissa saneerauksissa ihmiset pyrkivät säilyttämään työpaikkansa ja vähentämään ahdistusta käyttämällä erilaisia selviytymiskeinoja.
Following the organization s financial losses and unsuccessful projects, both personnel and the Board of Directors expect the management to introduce measures to rectify the situation.
Kun yritys toimii tappiollisesti ja osa toimituksista epäonnistuu, odottaa henkilöstö ja yhtiön hallitus johdolta toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi.
Emotionality increased, conflict situations and incriminations were common.
Tunnevaltaisuus nousee, ja syntyy ristiriitoja sekä toisten syyllistämistä.
The use of coping strategies directed the energy of personnel away from the organization s primary task, and cooperation was difficult.
Selviytymisstrategioiden noudattaminen suuntaa henkilöstön energiaa muuhun kuin organisaation perustehtävään.
For example, the energy of the survivors was wasted in mutual competition for jobs, proving one s own competence and minimizing anxiety.
Jäljelle jäävän henkilöstön energia kohdistuu herkästi keskinäiseen kilpailuun työpaikoista, pätevyyden ja tarpeellisuuden osoittamiseen sekä ahdistuksen vähentämiseen.
This research examines the impacts of lay-offs in the internal dynamics of an organization.
Tutkimuksessa tarkastellaan irtisanomisten vaikutuksia organisaation sisällä.
The research results indicate that the implementation of coping strategies further accelerated the crisis trend of the organization, which can best be described as a vicious circle.
Tutkimustulosten mukaan selviytymisstrategioiden tunnistaminen auttaa ymmärtämään kriisiytyneen organisaation pahan kierrettä.
There were also other coping strategies characteristic of all personnel categories, such as diminished commitment, splitting and securing one s own back.
Tällaisia olivat sitoutumisen vähentäminen, lohkominen (esimerkiksi syntipukkien käyttö) ja taustan varmistaminen.
The object of the research is to study how personnel copes in a crisis organization.
Henkilöstön selviytyminen kriisiytyneessä organisaatiossa
The complexity and uncertainty of the organizational situation reduced the level of cooperation and weakened the accumulation of competencies.
Toiminnassa saatetaan ajautua toistamaan samoja virheitä, koska yhteistoiminnallisuus ja osaamisen siirtyminen organisaation sisällä vaikeutuu.
Different legal and administrative categories of immigrants are also represented in the data: refugees, asylum seekers, spouses of Finnish citizens, students and so-called Ingrian repatriates.
Kirjoittajat edustavat 25 eri kansallisuutta, ja myös kirjoittajien syyt muuttaa Suomeen vaihtelevat mukana on niin pakolaisia, turvapaikanhakijoita, paluumuuttajia, Suomeen opiskelemaan tulleita ja suomalaisen kanssa avioituneita henkilöitä.
These questions are approached through life-stories, which were written for a national writing competition for immigrants living in Finland.
Aineiston elämäkerrat ovat vuonna 1997 järjestetyn, kaikille Suomessa asuville maahanmuuttajille avoinna olleen kirjoituskilpailun satoa.
There is a continuum of homes, or of anchorage, which ranges from one s own body, through houses, apartments and family networks to localities, geographical landscapes and global space.
Kodin merkitykset ulottuvat elämäkerroissa kertojan omasta ruumiista asuntoon ja maisemaan, perheestä kansaan ja globaaliin tilaan.
In this work, 20 stories from a body of 73 were selected to discuss the variety of positions and perspectives provided by the material.
Koko aineistosta tutkimukseen on valittu 20 elämäkertaa niin, että ne mahdollisimman hyvin toisivat esiin aineiston monipuolisuuden.
This thesis elucidates meanings of space and place, of home and belonging in the lives of people who move across geographical distances and cultural borderlines.
Teos tarkastelee paikan ja tilan sekä kodin ja kuulumisen saamia merkityksiä erilaisten, risteävien globaalien suhteiden maailmassa.
Simultaneously the concept of immigrant again becomes problematized.
Maahanmuuttajien elämäkerroissa koti hahmottuu kuitenkin varsin monitahoiseksi käsitteeksi.
Home , in this work, is simultaneously understood as a space inhabited by living, experiencing bodies, and as a social and political concept.
Koti ymmärretään tässä tutkimuksessa yhtäältä ruumiillisesti elettynä ja koettuna tilana, toisaalta käytännöllisenä ja poliittisena kysymyksenä siitä, missä hyvä elämä on mahdollista.
In the former case, especially if one has been imprisoned or tortured, the country of origin is not remembered as a good home, or a country to which one would like to return.
Lähtömaa voi hahmottua sodan tai muiden vaikeiden kokemusten takia menetettynä kotimaana, menneisyyden hyvien muistojen kiintopisteenä, piinaavien muistojen värittämänä paikkana josta halutaan pois tai sitten toisena kotimaana Suomen rinnalla.
The homogenizing category of an immigrant is deconstructed in order to discuss the nuanced ways in which the writers negotiate home, belonging and agency in different situations.
Kunkin eri tavoin suuntautuneen asennon sisällä on kuitenkin myös variaatioita, jotka kertovat niistä moninaisista tekijöistä, joiden ristipaineessa maahanmuuttajat neuvottelevat kodin ja hyvän elämän mahdollisuuksista omassa elämässään.
My reading of each posture both elucidates the detail in the stories told, while linking the analyses to key discussions in sociological and anthropological literature on immigration.
Tutkimuksessa maahanmuuttajien omia tarinoita luetaan suhteessa sekä maahanmuuttoa että omaelämäkertoja käsittelevään yhteiskuntatieteelliseen tutkimukseen.
Accounts of racism in these stories can be interpreted as autobiographical memory work, while at the same time analysed as moral commentary on the Finnish society.
Osa tarinoista kommentoi historian ja politiikan tulkintoja kirjoittajien lähtömaissa, kun taas osa kommentoi suomalaisen yhteiskunnan moraalia ja toimintaa.
The possibilities and images of home for these people are negotiated in the intersection of personal life courses and the workings of politics in both countries.
He työstävät mahdollisia koteja ja kiinnittymisen paikkoja suhteessa erilaisiin vallankäytön muotoihin niin lähtömaassa kuin Suomessakin.
By producing themselves as unique individuals with personal histories and pasts, the writers counter the homogenizing and dehumanising effects of racial categorization in the present.
Kaikkia aineiston elämäkertojen kirjoittajia näyttää kuitenkin yhdistävän pyrkimys tulla näkyväksi yksilönä, siis erottautua yhdenmukaistavasta ja yksilöllisyyden kieltävästä maahanmuuttaja -kategoriasta suomalaisessa yhteiskunnassa.
The story corpus includes about 25 different nationalities, depending on how nationality is defined.
Aineisto koostuu kaikkiaan 73 elämäkerrasta.
The stories were analysed for the postures taken by the writers vis-à-vis Finland on the one hand, and their countries of origin on the other.
Tarkastelun polttopisteeseen nousevat kertojien suhteet yhtäältä menneisyyteen ja lähtömaahan, toisaalta nykyisyyteen ja Suomeen, ja lopulta myös kuviteltavissa olevaan tulevaisuuteen.
Borrowing Donna Haraway s notion of situated knowledges , these stories are read as situated accounts of different positions of being an immigrant in Finland in the late 1990 s. The complex question of home is approached by analysing the writers relationships to their countries of origin on the one hand, and to Finland, their present country of settlement, on the other.
Kysymys siitä, missä on maahanmuuttajan koti, ei näytäkään saavan yksinkertaista joko-tai ­vastausta, vaan erilaiset kiinnikkeet kiinnittävät eri ihmisiä toisistaan poikkeavin tavoin lähtömaahan, Suomeen ja mahdollisesti muihinkin paikkoihin.
In other words, home is connected not only to bodily experiences of a landscape and to social relationships, but also to political questions of residence and of citizenship rights.
Pakolaisten tarinoista ei kuitenkaan hahmotu yhtä ja kaikille samanlaista pakolaiskokemusta, vaan pakolaisuuteen johtaneet syyt ovat aina tiukasti sidoksissa paikallisiin sosiaalisiin ja poliittisiin suhteisiin.
Experiences of living under totalitarian regimes, and experiences of fleeing from one s country because of an outbreak of war seem to produce profoundly differing relationships to one s country of origin.
Maahanmuuttajat eivät näyttäydykään yhtenäisenä kategoriana, vaan riippuen yhtäältä siitä, mistä ja miksi muuttaja on lähtenyt, ja toisaalta siitä, millaiseksi elämä Suomessa näyttää muodostuvan, maahanmuuttajuus identiteettinä ja elämäntilanteena näyttää saavan varsin erilaisia muotoja.
Landscape refers to the interconnectedness of the social and the phenomenal in relationship to geographical places, and posture to the bodily dimensions of inhabiting space.
Tutkimuksessa käytetään ruumiinfenomenologisesta perinteestä lainattua asennon käsitettä kuvaamaan maahanmuuttajien kiinnittymistä paikkaan ja suuntautuneisuutta tilassa.
Stories written by refugees are profoundly marked by their experiences in their home countries prior to their exilment.
Pakolaisina Suomeen tulleilla on usein traumaattinen suhde kotimaahan ja menneeseen.
In some stories the writers orientation is clearly towards Finland: they imagine their future in this country.
Toiset suuntautuvat Suomeen ja suunnittelevat tulevaisuuttaan täällä, kun taas toiset suuntautuvat lähtömaihinsa ja suunnittelevat paluuta.
Stereotypes of mail-order brides circulating in the Finnish society are both implicitly and explicitly evoked as figures against which the stories are told.
Niin maahanmuuttopoliittiset ohjelmat kuin kansallisuutta korostavat ajattelutavat ymmärtävät kodin yleensä yksitasoisena ja selkeärajaisena, paikkaan kiinnittyvänä käsitteenä.
Fleeing because of war, on the other hand, seems to produce diasporic identifications or postures, which are marked by hopes of eventual return.
Yhtäältä poliittisten instituutioiden toiminta, toisaalta arkinen määrittelyvalta asettavat reunaehtoja kiinnittymiselle ja kotiutumiselle.
These stories are marked by a strong need to represent oneself as an agent, as a subject in control of one s life.
Maahanmuuttajien omaelämäkerrat ymmärretään tässä tutkimuksessa myös aktiivisina puheenvuoroina, joilla kirjoittajat ottavat osaa julkiseen keskusteluun.
Moreover, other possible points and spaces of belonging are explored, such as family, friendship networks and ethnic and national categories.
Suomi uutena asuinmaana taas voi hahmottua joko uuden perheen ja uusien ihmissuhteiden kautta rakentuvana uutena kotimaana, hyvän elämän mahdollistavana uutena ympäristönä, tilapäisenä turvapaikkana tai rasismi- ja syrjintäkokemusten värittämänä epäviihtyisänä kotimaana.
Stories written by women from third world countries or the former Eastern block who marry a Finn bring in questions of gender, agency and inequality in a global scale.
Elämäkertojen kuvaamat kontekstit yltävät lähtömaiden hallitusten toiminnasta ja maahantulo- ja oleskelulupia kontrolloivista viranomaisista suomalaisten työmarkkinoiden toimintaan ja arkisiin kohtaamisiin kaduilla, kouluissa ja työpaikoilla.
In some stories in the data, writers refuse to name any place or country as their point of attachment.
Jotkut maahanmuuttajista eivät nimeä mitään maantieteellistä paikkaa kodikseen, vaan he suuntautuvat tavallaan koko maailmaan.
Recent theorizing on transnationality and diasporas are brought in to understand the nature of migration and immigration today.
Julkisen ja yksityisen välisen rajan liukuvuus maahanmuuttajien tarinoissa asettaa myös haasteita monille monikulttuurisen yhteiskunnan malleille.
The positive identities based on good memories in their African home countries are mobilized in these stories as resources in moments of hardship in their everyday life in Finland.
Nämä erilaiset vaikeuttavat ja mahdollistavat tekijät muovaavat sitä kenttää, jossa maahanmuuttajat etsivät hyvän elämän mahdollisuuksia.
These kind of questions are central in perennial philosophy.
Näin omakohtaisesti koettu ja filosofia ovat elävässä vuorovaikutuksessa keskenään.
So, I articulate the esoteric philosophy of zen-buddhism and yoga (samkhya philosophy) with the aid of western philosophy.
Tapio Kosken kirjassa Liikunta elämäntapana ja henkisen kasvun välineenä tarkastellaan joogaa ja zen-filosofiaan perustuvia budo-lajeja länsimaisen filosofian avulla.
These experiences can change one's way of seeing the world.
Teoksessa esitetään vaihtoehtoinen tapa ymmärtää liikkuva ihminen.
The main concern is how to achieve peace of mind (ataraxia), integrate and become a whole, attain the deliverance, shortly, live a good life.
Näkökulmana ovat sellaiset liikkumisen tavat, joiden avulla voi tutkia itseä, tavoitella hyvää elämää, mielenrauhaa ja viisautta -aina ajankohtaisia perimmäisiä inhimillisen elämän ideaaleja.
The experiences produced as a result of physical and meditative practice can 'open' an individual's being so that one's contact with the world can manifest itself in a new way.
Harjoittelusta tulee elämäntapa kun harjoituksien kautta saadut myönteiset kokemukset ja itseymmärryksen kasvu liittyvät rakentavasti yksilön elämään, mikä puolestaan kannustaa harjoituksen jatkamiseen.
The perennial philosophy calls this changing transcendental wisdom gnosis (known as prajna in yoga and zen) that transforms the individual and reconstitutes the relationship between the individual and the world in an emancipatory manner.
Liikunta elämäntapana ja henkisen kasvun välineenä: filosofinen tutkimus liikunnan merkityksestä, esimerkkeinä jooga ja zen-budo (Physical Exercise as a Way of Life And a Method for Spiritual Growth with Yoga And Zen-budo as Examples) )
It is through the body that our aspirations and intentional projects are pursued for manifestation and being practically realized in the world.
Oman tiensä etsijää tukee liikuntamuotojen taustalla oleva filosofia, jonka avulla omia kokemuksia voi tulkita ja ymmärtää ja saattaa ne näin laajempaan inhimilliseen yhteyteen.
The thesis is about the soteriological practice and theory.
Tutkimuksessa valaistaan sitä, mitä muita kuin biologis-fyysisiä vaikutuksia liikunnalla ja urheilulla on.
Besides the help of phenomenological analysis I use my own experiences of yoga, budo and zen practices.
Siitä hyötyvät kaikki liikunnannasta ja filosofiasta kiinnostuneet ja varsinkin joogan ja budo-lajien harrastajat.
His fundamental ontology is an adequate way to focus on man and his existential projects in his being-in-the-world.
Liikkuvaa ihmistä lähestytään ottamalla huomioon hänen henkilökohtaiset kokemuksensa ja huomioimalla liikunnan tuottamat hienovireiset tuntemukset.
The focus is on the vocal expression of a human being and how another human being can understand this expression.
Tutkimus keskittyy ihmisen äänelliseen ilmaisuun ja siihen, miten toinen ihminen voi ymmärtää tätä ilmaisua.
For example, the quality of fulfilment is created with the attenuated syllable, increasing the intensity of the voice and increasing the space of the oral cavity.
Esimerkiksi täyttymisen laadun hän luo venyttämällä ajallisesti laulamaansa tavua, lisäämällä äänensä intensiteettiä ja kasvattamalla suuontelonsa tilavuutta.
Laboriousness, for example, is created with creaky voice and constricted and laboured articulation.
Työläyden laadun hän sen sijaan luo narisevalla äänellä sekä suppealla ja vaivalloisella artikulaatiolla.
The subject of the study is illustrated with an analysis of one vocal performance, the song Undo by the Icelandic singer Björk from her album Vespertine (2001).
Analyysiesimerkkinä toimii islantilaisen populaarimusiikin artistin Björkin Undo-kappaleen lauluesitys.
How does a listener understand a singer s expression through his or her own body?
Kuuntelija voi aistia laulajan ilmaisun omalla kehollaan.
The main aim of this research is to develop a new kind of body-based method for listening and analysing a singer s performance.
Tutkimuksen tavoitteena on uudenlaisen, tunneherkän tutkimusmenetelmän kehittäminen laulun- ja musiikintutkimukseen.
The main movement qualities of the singer s expression in this performance are tightness, laboriousness, striving and relaxing, resistance to change, fulfilment, opening and dissolving.
Undo-kappaleessa tällaisia laatuja ovat muun muassa työläys, ahtaus, yrittäminen ja irtipäästäminen sekä täyttyminen ja avautuminen.
The listener need not always be aware of this bodily process of understanding, although he may become more aware of it. (2) The singer s expression can move or touch the listener.
Kuuntelijan ei tarvitse olla välttämättä tietoinen tästä kehollisesta tasosta, jotta hän voisi ymmärtää laulajan ilmaisua.
Another aim is to find ways to describe the singer s expression in greater detail.
Lisäksi kehitellään erilaisia tapoja kuunnella laulajaa ja kuvata laulajan ilmaisua niin kielellisesti kuin graafisestikin.
The researcher examines the phenomenon in her own bodily experience using different methods of listening.
Tutkimus pohjautuu tutkijan omille kuuntelukokemuksille.
These derive from the field of psychoanalytic research (Daniel N. Stern, Julia Kristeva) and also from phonetics and vocology (Anne-Maria Laukkanen and Timo Leino, John Laver).
Työn teoreettisena ja menetelmällisenä pohjana on etnomusikologian lisäksi fenomenologia, psykoanalyyttinen ja kehityspsykologinen tutkimus sekä vokologia ja fonetiikka.
These are generated in turn by the micro level vitality affects such as pushing out, tension, voiding, relaxing, jerking, brokenness, fullness, softness, flexibility, porosity, impending etc. Traces of the movement qualities can be also found in the singer s voice.
Kuuntelija voi aistia laulajan ilmaisusta esimerkiksi laajenemista, supistumista, vavahtelua jne. Laulajan ilmaisu voi tällä tapaa liikuttaa kuuntelijaa ja tämän myötä tuntua omakohtaiselta.
The experience can take shape freely without words, categorisations or knowledge beyond the experience itself.
Sen vuoksi ilmaisua onkin hyvä tarkastella valmiiden kategorioiden sijaan elävästä kokemuksesta käsin.
The listener can sense what kind of movements the singer has used while singing.
Ilmaisu liittyy niihin nyansseihin, joita kuuntelija voi aistia laulajan äänestä.
This study is based on the two following ontological starting points: (1) A listener can sense the singer s expression with his own body and understand another bodily being through the proprioseptive inner sensitivity of his own body.
Laulaja tuottaa nämä nyanssit - kuten äänensä ylipäätäänkin - kehollaan, ja kuuntelija aistii nämä nyanssit omalla kehollaan.
A listener may even move away from verbalizing and categorising the emotions he is feeling and focus instead on what is actually felt in his/her body.
Hän voi kuitenkin tulla siitä tietoiseksi keskittymällä kehonsa tuntemuksiin.
In empathetic listening the main aim is to sense the vitality affective movement qualities in the singer s performance.
Björkillä on laaja repertuaari ilmaisullisia keinoja, joilla hän luo lauluesitykseensä erilaisia kehollisia laatuja.
What is singer s expression and how can it be approached?
Laulajan ilmaisu voi liikuttaa kuuntelijaa ja ottaa tämän jopa kokonaisvaltaisesti haltuunsa.
(2) The singer s expression is essentially fluent and dynamic.
Laulajan ilmaisu ei toimi mekaanisesti, vaan sen olemukseen kuuluu jatkuva muuntuvuus ja yllätyksellisyys.
At this level the nuances of the singer s expression can be discussed in greater detail.
Sen sijaan ilmaisua tarkastellaan hienosyisemmällä tasolla.
The first is the location of the listener s experience and the second is the source of a singer s voice as an acoustic fact (singer s physiological body).
Laulajan ääni ja ilmaisu - Kehollinen lähestymistapa laulajan kuuntelemiseen, esimerkkinä Björk
This is achieved by a studio technical manipulation of the singer s voice.
Tutkimuksessa luodaan kehoperustaista teoriaa musiikillisen ilmaisun tarkastelemiseen.
The other important aim is to analyse the singer s expression and voice without losing the connection to the bodily experience and to the aspects that make the singer s performance moving and touching .
Aiemmasta lauluntutkimuksesta poiketen laulajan ääntä ja ilmaisua ei tarkastella perinteisistä genre- tai tunnekategorioista käsin.
The main results of this study are the following: (1) The content of the singer s expression consists of the vitality affective movement qualities.
Laulaja-lauluntutkija Anne Tarvaisen etnomusikologian alaan kuuluva väitöstutkimus lähtee liikkeelle näistä kokemuksellisista lähtökohdista käsin.
The first methodological listening position is empathetic listening that refers to listening with the whole body.
Tällä tavoin kuuntelija voi oppia aistimaan laulajan ilmaisua yhä herkemmin koko kehollaan kuunnellen.
G-Gorenstein Complexes The aim of this thesis is to present in the context of Gorenstein homological algebra the notion of a "G-Gorenstein complex" as the counterpart of the classical notion of a Gorenstein complex.
G-GORENSTEIN -kompleksit Tämän väitöskirjan tavoitteena on esittää klassiselle Gorenstein-kompleksin käsitteelle vastine Gorenstein-homologisessa algebrassa: "G-Gorenstein-kompleksi".
In particular, the first category turns out to be equivalent with a category of Cousin complexes whose terms are Gorenstein injective and homology bounded and finitely generated.
Erityisesti osoittautuu, että ne Cousin-kompleksit, joiden termit ovat Gorenstein-injektiivisiä ja joiden homologia on rajoitettu ja äärellisviritteinen, muodostavat ensin mainitun kategorian kanssa ekvivalentin kategorian.
We establish equivalences between the category of G-Gorenstein complexes of a fixed dimension and the G-class of modules.
Väitöskirjassa havaitaan, että tiettyä dimensiota olevien G-Gorenstein-kompleksien kategoria on ekvivalentti modulien G-luokan kanssa.
We will also find out in which extent classical results about Gorenstein complexes generalize to this case.
Väitöskirjassa tutkitaan G-Gorenstein-kompleksien rakennetta, ja selvitetään, missä määrin Gorenstein-komplekseja koskevat klassiset tulokset yleistyvät koskemaan myös näitä komplekseja.
There was a considerable variation in performance among different words.
Mallien suorituskyvyssä oli huomattavaa vaihtelua eri sanojen välillä.