natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Municipalities have diverse practices in promoting quality control throughout the Action Permit procedure.
Kunnilla on vaihtelevia käytäntöjä laatukontrollin edistämiseksi toimenpidelupamenettelyn yhteydessä.
The same applied to the AVIs so that the reasoning in the Water Permit decisions was diversified.
Sama koskee myös AVI:en henkilökuntaa, joten vesilupapäätösten perustelut olivat tasoltaan vaihtelevia.
As the number of operative geoenergy systems grows, the success and acceptability of the industry depend increasingly on the quality and environmental safety of installations.
Alan menestys ja hyväksyttävyys riippuvat enenevässä määrin siitä, että asennukset tehdään laadukkaasti ja ympäristö huomioiden.
To promote these, national standards need to be developed for both the construction of GHEs and the Action Permit procedure.
Näiden turvaamiseksi tarvitaan kansalliset standardit sekä lämmönkeruupiirien rakentamiselle että toimenpidelupamenettelylle.
The questionnaire study asked about the types of complications the practitioners had encountered in their geoenergy projects.
Selvitin kyselytutkimuksella muun muassa sitä, minkä tyyppisiä komplikaatioita maalämpötoimijoiden kohteissa on esiintynyt.
For example, they may have criteria for the location of the GHE, they possibly require a site manager to be nominated, and building inspectors may control certain details at inspections.
Esimerkiksi lämmönkeruuputkistojen sijoittamiselle on kriteerit, osa kunnista edellyttää vastaavan työnjohtajan nimeämistä maalämpöurakalle, ja joissakin kunnissa rakennusvalvonta tarkastaa tiettyjä urakan osia katselmuksien yhteydessä.
The Water Permit scheme is administered by the AVIs and it is applied to geoenergy systems on designated groundwater areas.
AVI:n myöntämä vesilupa edellytetään pohjavesialueille rakennettaessa.
Complications resulting from hydraulic connections between separate aquifers and other borehole-related issues were also reported.
Toimijat raportoivat myös tapauksista, joissa eri pohjavesikerrosten sekoittuminen tai muut porareikään ja sen poraukseen liittyvät seikat aiheuttivat ongelmia.
Additionally, there are no binding national regulations for the construction of GHEs and geoenergy systems in Finland either.
Lämmönkeruupiirien ja maalämpöjärjestelmien rakentamiselle ei myöskään ole sitovia kansallisia määräyksiä.
So far there has been little research into either the construction practices and observed complications of ground heat exchangers (GHEs), or the permit procedures for geoenergy systems in Finland.
Suomessa on tehty niukasti tutkimusta maalämpöjärjestelmien keruupiirien rakentamiskäytännöistä, niissä ilmenneistä ongelmista tai maalämpöjärjestelmien lupamenettelyistä.
Sector specific regulations are also needed to clarify the legislation in relation to the Water Permit scheme.
Vesilupiin liittyvää lainsäädäntöä pitää selkeyttää maalämpöä koskevilla alakohtaisilla säännöksillä.
The municipal Action Permit scheme is applied to almost all geoenergy systems.
Kunnallinen toimenpidelupa vaaditaan suurimmalta osalta maalämpöjärjestelmiä.
Public authorities may contribute to the quality control of geoenergy systems for example through permit procedures.
Suomessa viranomaisilla on mahdollisuus vaikuttavat maalämpöjärjestelmien laatutasoon kahden lupamenettelyn kautta.
Therefore, this thesis was designed to examine (1) the management of environmental and quality issues in the construction of GHEs in Finland; (2) the role of public regulation and governance, e.g. GHE permit systems, in promoting environmental protection and quality control of GHEs in Finland; and (3) ways to develop the capacities of both geoenergy practitioners and public authorities to respond effectively to the environmental and quality challenges.
Käsillä oleva väitöskirja tarkastelee näitä kysymyksiä seuraavien kysymysten valossa: (1) Miten maalämpöjärjestelmien lämmönkeruupiireihin liittyviä ympäristö- ja laatuhaasteita käsitellään Suomessa?
Numerous adverse health effects follow with increasing body weight, including increased risk of hypertension, diabetes, hypercholesterolemia, musculoskeletal pain and cancer.
Lihavuus lisää riskiä sairastua useisiin sairauksiin mm. verenpainetautiin, diabetekseen, tuki- ja liikuntaelinten sairauksiin ja useisiin syöpiin.
Obesity is one of the key challenges to health care system worldwide and its prevalence is estimated to rise to pandemic proportions.
Lihavuus yleistyy nopeasti koko maailmassa ja se on yksi suurimmista terveydenhuollon tulevaisuuden haasteista.
In study IV we used positron emission tomography (PET) with [18F]-FDG in fasting state and during euglycemic hyperinsulinemia to quantify effects of obesity and weight loss on brain glucose uptake.
Neljännessä osatyössä aivojen sokeriaineenvaihduntaa tutkittiin positroniemissiotomografian (PET) avulla käyttämällä [18F]-FDG-merkkiainetta paastotilassa ja insuliini-stimulaation aikana.
Furthermore, obesity causes adverse shifts in metabolism and loss of structural integrity within the brain.
Lihavuus aiheuttaa myös haitallisia muutoksia aivosolujen rakenteessa ja aineenvaihdunnassa.
In Studies II-III we used diffusion tensor imaging (DTI) and voxel-based morphometry (VBM) to quantify the effects of obesity and the effects of weight loss on structural integrity of the brain.
Rakenteellisia muutoksia arvioitiin II ja III osatyössä diffuusiotensorikuvantamisella (DTI) sekä vokseliperustaisen morfometrian avulla (VBM).
The fMRI experiment revealed that a fronto-parietal network is involved in volitional appetite control.
fMRI-kokeessa havaittiin, että ruokahalun säätelyyn osallistuu laaja hermoverkko jonka keskeiset osat sijoittuvat otsa- ja päälaenlohkoihin.
In Study I we employed functional magnetic resonance imaging (fMRI) to detect the brain basis of volitional appetite control and its alterations in obesity.
Ensimmäisessä tutkimuksessa ruokahalun säätelyjärjestelmän toiminnan ja lihavuuden aiheuttamien muutosten selvittämiseksi käytettiin toiminnallista magneettikuvantamista (fMRI).
Prior cross-sectional studies do not allow delineating which of these cerebral changes are recoverable after weight loss.
Näiden muutosten palautumispotentiaalia ei voida arvioida poikkileikkaustutkimuksissa.
Current evidence suggests that obesity is associated with altered cerebral reward circuit functioning and decreased inhibitory control over appetitive food cues.
Lihavilla on havaittu aivojen palkkiojärjestelmän reagoivan yliaktiivisesti ruokaan liittyviin ärsykkeisiin ja toisaalta ruokahalua hillitsevien alueiden toiminnan on havaittu olevan heikompaa kuin normaalipainoisilla.
Bariatric surgery was used as an intervention to study which cerebral changes are recoverable after weight loss.
Potilaat tutkittiin myös kuusi kuukautta lihavuusleikkauksen jälkeen painonlaskun aiheuttamien aivomuutosten tutkimiseksi.
Effects of Obesity and Weight Loss Following Bariatric Surgery on Brain Function, Structural Integrity and Metabolism
Lihavuus aiheuttaa aivoissa laajaa aivokudoksen harventumaa ja hermoratojen eheyden alentumaa.
Obese subjects had initially lower grey matter and white matter densities than healthy controls in VBM analysis and loss of integrity in white matter tracts as measured by DTI.
VBM -ja PET-menetelmiä käytettiin myös lihavuusl eikkauksen vaikutusten arviointiin.
We compared morbidly obese subjects with healthy controls to unravel brain changes associated with obesity.
Tässä työssä tutkimme sairaalloisen lihavia lihavuusleikkaukseen valittuja potilaita, joiden aivokuvantamistuloksia verrattiin normaalipainoisten vastaaviin kuvauksiin.
Obese subjects had lower medial frontal and dorsal striatal brain activity during cognitive appetite control and increased functional connectivity within the appetite control circuit.
Lihavilla tutkittavilla havaittiin alentuneet vasteet häntätumakkeessa ja etupihtipoimun alueella.
After the weight loss following bariatric surgery, obese individuals’ brain volumes recovered and the insulin-induced increase in glucose metabolism was attenuated.
PET-tutkimuksessa havaittiin lihavuuden lisäävän aivojen insuliiniherkkyyttä.
The biggest benefits are seen as saving time and money because there has been no need to travel to work.
Suurimpina etuina nähdään ajan ja rahan säästö, koska työhön ei ole tarvinnut matkustaa.
Learning is most motivated when new knowledge is perceived as interesting and necessary.
Oppimiseen motivoidutaan eniten silloin, jos uusi tieto koetaan mielenkiintoiseksi ja tarpeelliseksi.
By far the biggest challenge, however, is perceived to be the lack of ergonomics at home.
Ehdottomasti suurimmaksi haasteeksi kuitenkin koetaan ergonomian puutteet kotioloissa.
The rush would probably have been perceived as a challenge as well in a normal situation, but alongside the demand for self-direction, it may have been experienced yet as a major challenge.
Kiire olisi luultavasti koettu haasteeksi myös normaalissa tilanteessa, mutta itseohjautuvuuden vaateen rinnalla se on koettu ehkä vielä merkittävämpänä haasteena.
Teleworking is seen as producing both benefits and challenges.
Etätyön nähdään tuottavan sekä etuja, että haasteita.
Addition to that, with the pausing and length of days, some respondents have had challenges and colleagues are missed daily.
Sen lisäksi päivien tauottamisen ja pituuden kanssa on osalla vastaajista ollut haasteita ja työtovereita kaivataan päivittäin.
From the material obtained from the interviews, the results were compiled using content analysis.
Haastatteluista saadusta aineistosta koottiin tulokset sisällönanalyysin avulla.
The conclusion here can be seen that doing occasional teleworking could enrich working life, help to cope better and strengthen employees ’own activity.
Johtopäätöksenä tässä voidaan nähdä se, että satunnaisen etätyön tekeminen voisi rikastaa työelämää, auttaa jaksamaan paremmin ja vahvistaa työntekijöiden omaa aktiivisuutta.
Phenomenology was chosen as the research approach because of the desire to study humans’ experiences.
Tutkimuksen lähestymistavaksi valittiin fenomenologia, koska haluttiin tutkia ihmisten kokemuksia.
Overall, the experiences of telecommuting are very similar to recent studies have found.
Kaiken kaikkiaan kokemukset etätyöstä ovat hyvin samanlaisia kuin viimeisimmissä tutkimuksissa on havaittu.
Six people from the work community participated in the thematic interviews.
Teemahaastatteluihin osallistui kuusi henkilöä työyhteisöstä.
The subject of the investigation was a case of a domestic company with an organizational change as a result, a new work community was formed during teleworking.
Tutkimuksen kohteena oli tapaus kotimaisessa yrityksessä, jossa organisaatiomuutoksen seurauksena muodostettiin uusi työyhteisö etätyön aikana.
Even though social interaction has only taken place remotely, the learning atmosphere was perceived as positive.
Siitä huolimatta, että sosiaalinen vuorovaikutus on tapahtunut vain etäyhteyksin, on oppimisen ilmapiiri kuitenkin koettu positiivisena.
Experiences of learning on the job emphasize the importance of urgency, increasing self-direction in teleworking and the lack of non-formal learning situations.
Työssä oppimisen kokemuksissa korostuvat kiireen merkitys, itseohjautuvuuden kasvaminen etätyön vuoksi sekä epävirallisten oppimistilanteiden vähäisyys.
Although at the beginning of teleworking even fear of the future was recognized, it was nevertheless quite experienced as a positive experience.
Vaikka etätyön alkaessa tunnistettiin jopa pelkoa tulevasta, koettiin se siitä huolimatta varsin positiiviseksi kokemukseksi.
This qualitative case study looked at employees’ experiences of telecommuting and learning at work.
Tässä laadullisessa tapaustutkimuksessa tarkasteltiin työntekijöiden kokemuksia etätyöstä ja työssä oppimisesta.
In addition to learning at work, learning itself also rose in the interview’s experiences.
Työssä oppimisen rinnalle haastatteluissa nousi myös oppimisen kokemukset.
Despite its challenge, new work started during teleworking has produced lot of success experiences and employee’s own identity growth can be seen as a result trial.
Kokonaisuutena etätyön aikana aloitettu työ on siis tuottanut haasteellisuudestaan huolimatta haastatelluille paljon onnistumisen kokemuksia ja oman identiteetin kasvun voi nähdä tuloksena koetusta.
In addition to that, informants were also asked about experiences of transitioning to a new job during teleworking.
Sen lisäksi kysyttiin myös sitä, millainen kokemus uuteen työhön siirtyminen on ollut etätyön aikana.
As a result, employees were forced to orient with a new job remotely.
Näin ollen yhteisön työntekijät joutuivat perehtymään uuteen työhön etäyhteyksin.
Therefore, the data reliability in these clinical registries needs to be assured.
Tästä syystä kliinisiin rekistereihin kerätyn tiedon luotettavuus tulee varmistaa.
Furthermore, the accuracy of prognostication was evaluated in a retrospective patient population of 6219 HEMS patients.
Väitöskirjan kolmannessa osatyössä tutkittiin ennustearvion luotettavuutta 6219 potilaan retrospektiivisessä tutkimusasetelmassa.
The reliability of a prehospitally set futile prognosis is at least questionable, therefore, decisions to limit treatment in a prehospital setting should be made with caution.
Väitöskirjan tulosten perusteella ensihoidossa asetetun toivottoman ennusteen osuvuus ei ole merkittävän korkea, joten päätöksiin rajoittaa hoitoa jo ensihoitotilanteessa tulisi suhtautua varovaisuudella.
Prognostication in the HEMS setting had a moderate accuracy, and both futile and non-futile patients were treated with similar intensity.
Ennustearvion teko onnistui kohtalaisen luotettavasti, ja sekä toivottomaksi arvioituja että todennäköisesti selviytyviksi arvioituja potilaita hoidettiin yhtä intensiivisesti.
Prehospital critical care, especially helicopter emergency medical services (HEMS), is a costly but vital part in the chain of survival for a critically deteriorated patient.
<b>Tiedon keruu ensihoidon helikopteritoiminnassa</b> Lääkärijohtoiset ensihoidon helikopteriyksiköt (HEMS) ovat tärkeä osa kriittisesti sairastuneiden potilaiden hoitojärjestelmää.
Finally, a revision for the HEMS Benefit Score was performed with Delphi method.
Viimeisessä osatyössä HEMS Benefit Score päivitettiin Delphimenetelmää käyttäen.
Clinical registries are a key element of this system follow-up and quality assurance.
Kliiniset laaturekisterit ovat olennainen osa toiminnan laadun arviointia, ja rekisterit toimivat myös tieteellisen tutkimuksen pohjana.
The overall inter-rater reliability of data collected from the written mission scenarios was on an adequate level, however, vital signs documentation was shown to be poor.
Tulosten perusteella kirjaamisen luotettavuus oli kaiken kaikkiaan kohtalaisella, mutta peruselintoimintojen kirjaamisen osalta huonolla tasolla.
The aims of this thesis were to evaluate the accuracy and reliability of clinical data collection in a national HEMS service.
Tämän väitöskirjan tavoitteena oli tutkia kansallisissa HEMS-yksiköissä toimivien ensihoitolääkärien ja ensihoitajien kirjauskäytäntöjen luotettavuutta ja yhtenäisyyttä.
The quality assessment and outcome measures of this service are important for targeting the limited resources accurately.
Jotta rajallisia resursseja voidaan kohdistaa oikealla tavalla, on tärkeää arvioida HEMS-toiminnan laatua ja vaikuttavuutta.
In addition, to study the accuracy of prognostication based on prehospital patient classification and registry data.
Lisäksi tutkittiin potilaiden luokittelun ja ennustearvion osuvuutta HEMS-tehtävissä.
This scoring is used in all Finnish HEMS units to evaluate the benefit of prehospital emergency medical services for patients treated on HEMS missions.
HEMS Benefit Score on ensihoidon yksittäiselle potilaalle tuottamaa hyötyä arvioiva pisteytysjärjestelmä, joka on käytössä kaikissa suomalaisissa HEMS-yksiköissä.
And finally, to revise a prehospital patient scoring system, the HEMS Benefit Score, to meet the modern standards of prehospital emergency medical services.
Väitöskirjan viimeisenä osaprojektina päivitettiin kansallisten HEMS-yksiköiden käyttämä pisteytysjärjestelmä, HEMS Benefit Score, vastaamaan nykyaikaisia ensihoidon käytäntöjä.
The revision of the HEMS Benefit Score resulted in a restructured and modernised version of a scoring for prehospital use, the EMS Benefit Score.
HEMS Benefit Score päivitettiin Delphi-menetelmällä vastaamaan nykyaikaisia hoitokäytäntöjä, ja nimettiin uudelleen EMS Benefit Scoreksi.
In addition, documentation of time-related parameters had a moderate inter-rater reliability.
Väitöskirjassa tutkittujen pisteytysjärjestelmien luotettavuus osoitettiin olevan vaihtelevaa vastaajien välillä.
Inter-rater reliability was evaluated among HEMS clinicians as they registered written mission scenarios into the FinnHEMS database.
Kirjausten luotettavuutta tutkittiin kuvitteellisten ensihoidon tehtävien avulla.
Study was carried out at three different stages.
Tutkimus toteutettiin kolmessa eri vaiheessa.
The nurse manager’s role could be divided into three main themes: 1) education and experience, 2) skills and 3) tasks.
Katsauksen perusteella työnkuva voitiin jakaa kolmeen pääteemaan, jotka olivat: 1) Lähiesimiehen koulutus ja kokemus, 2) Lähiesimiehen taidot sekä 3) Lähiesimiehen tehtävät.
Third, the aim was to describe the nurse manager’s role by conducting an integrative literature review (n=9).
Kolmanneksi kuvattiin lähiesimiehen työnkuva integroivan kirjallisuuskatsauksen avulla (n=9).
The study is part of a larger project in which the knowledge management of the daily unit operations will be modelled in the acute care.
Tutkimus on osa laajempaa tutkimushanketta, jossa mallinnetaan tiedolla johtamista akuuttihoidossa.
The Likert Scale (from one to six) was used to evaluate the essentiality of the information needs (mean from 3.19 to 5.83).
Tiedontarpeiden keskiarvo (KA) vaihteli välillä 3,19-5,83.
Nurse managers made ad hoc (n=289), near future (n=268) and long-term (n=187) decisions.
Tulosten mukaan lähiesimiehet tekivät päivittäisessä johtamisessa toimintaan välittömästi vaikuttavia päätöksiä (n=289) sekä lähitulevaisuuteen vaikuttavia, lyhyen aikavälin, päätöksiä (n=268).
First, the aim was to describe decisions made by nurse managers (n=20).
Ensimmäiseksi kuvattiin lähiesimiehen (n=20) tekemiä päätöksiä päivittäisessä johtamisessa.
The think aloud -method was used when collecting data in two university hospitals.
Laadullinen tutkimus toteutettiin ääneenajattelun menetelmällä kahdessa eri yliopistollisessa sairaalassa virka-aikana arkisin.
Second, the aim was to define, describe and identify nurse manager’s essential information needs.
Toiseksi määriteltiin, kuvattiin ja tunnistettiin lähiesimiehen päivittäisen johtamisen tiedontarpeet tutkimuksessa kehitetyn kyselyn avulla.
In addition, the results can be used in orientation and when clarifying the nurse manager’s role.
Lisäksi tuloksia voidaan hyödyntää uusien lähiesimiesten perehdytyksessä sekä työnkuvan määrittelyssä.
The results can be used when defining the content of new information systems in operating departments.
Tutkimuksen tulosten avulla voidaan tukea lähiesimiehen päivittäiseen johtamiseen kehitettävien tietojärjestelmien tietosisältöjä.
Based on the Content Validity Index (CVI), 41 information needs were evaluated as essential in daily unit operation.
Tutkimuksessa tunnistettiin Content Validity Index -arvon (CVI) mukaan 41 oleellista tiedontarvetta koskien potilaan tietoja, toimenpideprosessia, henkilökuntaa ja aineellisia resursseja.
Nurse managers’ daily unit operation in perioperative settings The aim of this study was to describe the daily unit operation in perioperative settings viewed by nurse manager.
Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata lähiesimiehen päivittäinen johtaminen leikkaus- ja anestesiaosastolla eri näkökulmista.
The survey was addressed to nurse managers (N=412, n=288) in Finland and it included the following themes: "Patient’s care process", "Surgical procedure", "Human resources", and "Tangible resources".
Tiedontarvekysely (76 tiedontarvetta) kohdistettiin leikkaus- ja anestesiaosastojen lähiesimiehille Suomessa syksyllä 2015 (N=412, n=288).
The latter half of this thesis deals with the research conducted on this matter.
Tutkielman loppupuoliskolla käsitellään aiheesta suoritettua tutkimustyötä.
Influencing Perceived Agency: A Study into User Experiences in Digital Interactive Storytelling
Havaittuun toimijuuteen vaikuttaminen: käyttäjäkokemukset digitaalisessa interaktiivisessa tarinankerronnassa
Agency can be understood as the user’s ability to affect the story or the world in which the story is told with interesting and satisfying choices.
Erityisesti tutkitaan toimijuutta (eng. agency), jolla tarkoitetaan käyttäjän kykyä vaikuttaa mielenkiintoisten ja tyydyttävien valintojen kautta tarinaan tai maailmaan johon tarina sijoittuu.
The freedoms granted by agency are not completely compatible with traditional storytelling, and as such we will also go through some of the issues of agency-centric design philosophies and explore alternate schools of thought.
Toimijuus ja tarinankerronta eivät ole täysin yhteensopivia konsepteja, joten tutkielmassa otetaan kantaa myös toimijuuskeskeisen ajattelutavan ongelmiin, sekä pyritään tutkimaan eriäviä ajattelutapoja.
The most important aspects of this research deal with influencing perceived agency and facilitating an illusion of agency in different ways, and comparing user experiences in these different test environments.
Tärkeimmät tutkimuskohteet joita käsitellään tässä tutkielmassa ovat havaittuun toimijuuteen vaikuttaminen ja toimijuuden illuusion luominen erilaisilla menetelmillä, sekä käyttäjäkokemusten vertailu näiden menetelmien välillä.
User experience is a crucial element in interactive storytelling, and as such it is important to recognize the different aspects of a positive user experience in an interactive story.
Käyttäjäkokemus on tärkeä osa interaktiivista tarinankerrontaa, joten on tärkeää tiedostaa positiivisen käyttäjäkokemuksen osat.
The core purpose of this thesis is to determine the most important aspects of agency with regards to a positive user experience and attempt to find ways for authors to improve the overall quality of user experience in interactive stories.
Tutkielman tavoitteena on määritellä positiivisen käyttäjäkokemuksen kannalta tärkeimmät toimijuuden osa-alueet ja antaa interaktiivisten tarinoiden kehittäjille keinoja parantaa käyttäjäkokemuksen laatua.
This research was carried out by analyzing data from an online survey coupled with data gathered by the interactive storytelling system specifically made for this research (Regicide).
Tutkimusta varten kehitettiin toteutus interaktiivisesta tarinasta (Regicide).
Towards that goal, in the first half of this thesis, we will go through the different elements that make up the user experience, with a strong focus on agency.
Tämän tutkielman ensimmäisellä puoliskolla tarkastellaankin käyttäjäkokemuksen eri osia.
The most important findings based on this research include the importance of context-controlled and focused agency and settings in which the agency takes place and the importance of ensuring user-competency within an interactive storytelling system.
Tutkielmassa huomataan muun muassa, että toimijuuden sekä sen kontekstin hallinta ja fokusointi ovat etusijalla positiivisen käyttäjäkokemuksen kannalta.
Another essential conclusion to this research boils down to communication between the user and the system; the goal of influencing perceived agency should primarily be to ensure that the user is aware of all the theoretical agency they possess.
Lisäksi huomataan että käyttäjän ja interaktiivisen tarinan välinen kommunikaatio on erittäin tärkeässä roolissa positiivisen käyttäjäkokemuksen kannalta, ja havaittuun toimijuuteen vaikuttaminen onkin tärkeää, jotta varmistutaan käyttäjän tietoisuudesta omasta teoreettisesta toimijuudestaan.
The subject of the research was the subjective experiences of the participants, and a phenomenological research method was utilized to study them.
Tutkimuskohteena olivat osallisten subjektiiviset kokemukset ja niiden tutkimiseen hyödynnettiin fenomenologista tutkimusmenetelmää.