natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Basic education in theater arts is a hobby that requires the commitment of a child or a young person.
Teatteritaiteen perusopetus on siis harrastus, joka edellyttää lapselta tai nuorelta sitoutumista.
My research approach was qualitative.
Tutkielmani lähestymistapa oli kvalitatiivinen eli laadullinen.
If the research were to be carried out in a broader sense, it could provide new perspectives for the curriculum of Basic arts education and help the educational institutions to engage their students more effectively.
Mikäli tutkimus toteutettaisiin laajempana, se voisi tarjota uusia näkökulmia teatteritaiteen perusopetuksen opetussuunnitelman laatimiseen sekä auttaa opetussuunnitelmaa toteuttavia oppilaitoksia sitouttamaan oppilaitaan harrastukseen entistä tehokkaammin.
Some significance could also be seen with values and attitudes appeared in the theatre school, teacher’s responsibility and pupil’s self-confidence.
Jonkin verran merkitystä voitiin nähdä myös teatteriharrastuksessa ilmenevillä arvoilla ja asenteilla, kasvattajan vastuulla sekä oppilaan itsevarmuudella.
In the theory part I studied the commitment from a philosophical point of view as well as from a psychological point of view that includes motivation.
Tutkin sitoutumista filosofisesta näkökulmasta, johon liittyvät arvot sekä psykologisesta näkökulmasta, johon kuuluu olennaisena osatekijänä motivaatio.
The context of the research is Tikkurila Theater and Circus School.
Tutkimuskohteena on Tikkurilan Teatteri- ja Sirkuskoulu.
Does the theoretical framework change based on the interviews?
Muokkautuuko teoreettinen viitekehys aineiston pohjalta?
Because my thesis was influenced by theory-based perspectives, I found the abductive content analysis to be the most suitable analytical method.
Koska tutkielmassani vaikuttivat teorialähtöiset näkökulmat, koin tarkoituksenmukaiseksi analyysitavaksi abduktiivisen eli teoriaohjaavan sisällönanalyysin.
My aim is to describe, analyze and interpret commitment as a phenomenon in Basic education in theater arts.
Tutkimustehtävänäni on kuvata, analysoida ja tulkita sitoutumista ilmiönä teatteritaiteen perusopetuksessa.
The material was collected as a part of Anu Myllyniemi's (2017) master's thesis The experiential quality in Basic education in theatre arts.
Aineisto kerättiin osana Anu Myllyniemen (2017) pro gradu -tutkielmaa Teatteritaiteen perusopetuksen kokemuksellisen laadun edellytykset.
How does the theoretical framework of commitment appear in the interviews?
Millä tavoin sitoutumisen teoreettinen viitekehys ilmenee tutkittavien vastauksissa?
I divided the theoretical framework into three main categories: the characteristics of art, the teaching processes and the pupil's background.
Jaoin teatteritaiteen perusopetukseen sitoutumisen kolmeen pääluokkaan: taiteen ominaispiirteisiin, opetuksen prosesseihin sekä oppilaan taustatekijöihin.
Complementing the theoretical framework, the meaning of the environment (teaching facilities) emerged as a significant factor of commitment.
Teoreettista viitekehystä täydentäen, aineistosta nousi esiin omana pääluokkanaan toimintaympäristön (opetustilat) merkitys.
Pupil’s commitment to Basic education in theatre arts
Oppilaan sitoutuminen teatteritaiteen perusopetuksessa
However, together the theoretical framework helped to understand the commitment to Basic education in theatre arts.
Kuitenkin yhdessä ne auttoivat ymmärtämään sitoutumista teatteritaiteen perusopetuksessa.
In addition to these, the interviewees highlighted the importance of trying different kind of roles.
Näiden lisäksi haastatteluissa nostettiin esille yhteiskunnan rooleista vapautuminen.
In my opinion, factors influencing commitment was important to study for two reasons: the importance of commitment has increased in the curriculum (Curriculum of Basic Education in Art, 2005; 2017) and because of the growing number of students in the Tikkurila Theater and Circus School.
Sitoutumiseen vaikuttavien tekijöiden tutkiminen oli mielestäni tärkeää kahdesta syystä: sitoutumisen merkitys on kasvanut opetussuunnitelman perusteissa (Taiteen perusopetuksen opetussuunnitelma, 2005; 2017) ja sitoutuminen näkyy esimerkiksi Tikkurilan Teatteri- ja Sirkuskoulun kasvavissa oppilasmäärissä (Tikkurilan Teatteri- ja Sirkuskoulu, 2018; Tikkurilan Teatteri ry., 2013).
Previous studies have studied, among other things, the relation between Basic education in the arts and the future of culture (Ministry of Education and Culture, 2011), self-evaluation of educational institutions (Basic Education Education Association, 2012), regional accessibility of Basic education in the arts (Regional Administration, 2012), the efficiency of teaching (Järvinen, 2015), the accessibility of teaching (Nokka, 2017) as well as from the point of view of experiential quality in Basic education in theatre arts (Myllyniemi, 2017).
Julkisella tasolla teetetyissä tutkimuksissa on aiemmin tutkittu muun muassa taiteen perusopetusta suhteessa kulttuurin tulevaisuuteen (Opetus- ja kulttuuriministeriö, 2011), oppilaitosten itsearviointia (Taiteen perusopetusliitto, 2012) sekä taiteen perusopetuksen alueellista saatavuutta (Aluehallintavirasto, 2012).
The analysis process was divided into three phases: material reduction, grouping and conceptualization.
Analyysi etenee kolmivaiheisena prosessina: aineiston pelkistäminen, ryhmittely sekä käsitteellistäminen, jossa aineisto liitetään teoreettisen viitekehyksen käsitteisiin.
The National Agency of Education has defined as one of the goals of Basic education in arts that pupil’s are goal-oriented and aiming for vocational education (Curriculum of Basic Education in Art, 2017, p. 10).
Opetushallitus on määritellyt taiteen perusopetuksen yhdeksi päämääräksi oppilaan tavoitteellisuuden ja taiteenalan ammatilliseen koulutukseen hakeutumisen (Taiteen perusopetuksen opetussuunnitelma, 2017, s. 10).
The results of the study showed similarities with the theoretical framework.
Tutkimustuloksissa voitiin nähdä yhtäläisyyksiä teoreettisen viitekehyksen kanssa, jonka kaikki eri osa-alueet ilmenivät aineistossa.
Basic education in theatre arts is "goal-oriented, progressing from one level to other and it teaches children skills in self-expression and capabilities needed for vocational, polytechnic and university education in their chosen art form" (Curriculum of Basic Education in Art, 2017, p. 10).
Taiteen perusopetus on "tavoitteellista, tasolta toiselle etenevää, ensisijaisesti lapsille ja nuorille järjestettävää eri taiteenalojen opetusta, joka antaa oppilaalle valmiuksia ilmaista itseään ja hakeutua myöhemmin ammatilliseen koulutukseen" (Taiteen perusopetuksen opetussuunnitelma, 2017, s. 10).
How do the importance, possibilities and realization of engagement in Basic education in theater arts become apparent in the interviews?
Millä tavoin teatteritaiteen perusopetukseen sitoutumista edistävien asioiden tärkeys, toteutumismahdollisuudet ja toteutuminen jäsentyvät tutkittavien ajattelussa?
Which factors influence to pupil’s commitment to Basic education in theater arts?
Mitkä tekijät teatteritaiteen perusopetuksessa vaikuttavat oppilaan sitoutumiseen?
I found very little previous research of the topic of my thesis.
Löysin teatteritaiteen perusopetukseen sitoutumisesta hyvin vähän tutkimuksia viimeisen kymmenen vuoden ajalta.
(Tuomi & Sarajärvi, 2017) According to this study, the most important factors influencing the commitment to Basic education in theater arts were the social dimension of the hobby and the methods of teaching used in the education.
Teatteritaiteen perusopetukseen sitoutumiseen eniten vaikuttavia tekijöitä olivat tämän tutkielman perusteella teatteriharrastuksen sosiaalinen ulottuvuus sekä teatteriopetuksessa käytettävät opetusmetodit.
Tiivistelmä - Referat - Abstract In this Master’s thesis I studied commitment to Basic education in theatre arts.
Kokosin edellä mainituista teorioista yhteenvedon, jonka avulla kuvasin sitoutumisen taustatekijöitä teatteritaiteen perusopetuksessa.
The interviews were conducted as a semi-structured theme interview.
Haastattelut toteutettiin puolistrukturoituna teemahaastatteluna.
The material consists of interviews with sixteen Finnish principals of elementary schools and high schools.
Aineisto muodostuu kuudentoista suomalaisen peruskoulun ja lukion rehtorin haastattelusta.
The experience of satisfaction arises especially through the independence, significance and influence of the work.
Tyytyväisyyden kokemus syntyy erityisesti työn itsenäisyyden, merkittävyyden ja siihen sisältyvien vaikutusmahdollisuuksien kautta.
The principal's experience and attitude also seemed to be relevant to how the workload was experienced.
Rehtorin kokemuksella ja asenteella näytti myös olevan merkitystä siinä, miten työn kuormitustekijöitä arvoitiin.
The material was analyzed phenomenographically because the subject of the research were the subjective perceptions and experiences of the principals.
Aineisto analysoitiin fenomenografisesti, koska tutkimuskohteena olivat rehtorien subjektiiviset käsitykset ja kokemukset.
The thesis is a qualitative pilot study for a broader welfare research conducted by the Finnish Principals Association, which will be implemented during 2019.
Tutkielma on laadullinen pilottitutkimus Suomen Rehtorit ry:n koordinoimalle laajemmalle oppilaitosjohtajien hyvinvointitutkimukselle, joka toteutetaan vuoden 2019 aikana.
Generally, the workload was described high and the load was described to appear as typical stress-induced warning signs, but the principals, however, judged the workload as being reasonable.
Yleisesti kuormitustekijöitä työssä kuvattiin olevan runsaasti ja kuormituksen kuvattiin ilmenevän tyypillisinä stressin antamina varoitusmerkkeinä, mutta oma kuormittuneisuus arvioitiin kuitenkin pääsääntöisesti kohtuulliseksi.
The principals also reported that their own recovery was generally successful, which according to respondents was of great importance to coping with work.
Rehtorit kertoivat myös oman palautumisensa onnistuvan pääsääntöisesti hyvin, millä oli heidän kokemuksensa mukaan suuri merkitys työssä jaksamiseen.
What do the principals feel are resource factors in their work and how and by what means do they recover?
Minkä tekijöiden rehtorit kokevat olevan voimavaroja työssään ja miten ja millä keinoilla he kokevat palautumisen onnistuvan?
The workload was considered to be a natural part of the principal's work and the respondents tended to have a constructive attitude towards it.
Kuormittuneisuuden katsottiin kuuluvan rehtorin työhön ja vastaajat pyrkivät suhtautumaan siihen rakentavasti.
According to the material, the Finnish principals are very satisfied with their work, despite its relatively high workload.
Aineiston perusteella suomalaiset rehtorit ovat erittäin tyytyväisiä työhönsä, sen verrattain suuresta kuormittavuudesta ja useista kuormitustekijöistä huolimatta.
In addition, the ways of how the workload appears and ways of recovery are discussed.
Lisäksi käsitellään kuormituksen ilmenemisen tapoja sekä palautumisen keinoja.
This research was guided by the following research questions: How do principals experience their workload and work satisfaction?
Tätä tutkimusta ohjasivat seuraavat tutkimuskysymykset: Millä tavoin rehtorit kokevat työkuormansa ja toisaalta työtyötyytyväisyytensä?
The school engine overloads, but keeps on running : Experiences of Finnish principals about their work satisfaction and their workload
Koulun moottori kuormittuu mutta kestää : suomalaisten rehtorien kokemuksia työtyytyväisyydestä ja työn kuormittavuudesta
The research task of this Master's thesis is to describe, analyze and interpret how the principals of Finnish elementary schools and high schools experience their workload and their job satisfaction.
Tämän pro gradu –tutkielman tutkimustehtävänä on kuvata, analysoida ja tulkita sitä, miten tutkimuksessa mukana olevat suomalaisten peruskoulujen ja lukioiden rehtorit kokevat työnsä kuormittavuuden ja toisaalta työtyytyväisyyteensä.
These are examined by the workload and resource factors of principal’s job.
Näitä tarkastellaan rehtorin työn kuormitus- ja voimavaratekijöiden kautta.
The interview questions related to the principal’s own experience of their job satisfaction, workload, the ways in which the workload appears, their experience of the resources of their work, and how they feel they success to recover, and how do they recover.
Haastattelukysymykset koskivat heidän omaa kokemustaan työtyytyväisyydestään, työnsä kuormitus- ja voimavaratekijöistä, kuormituksen ilmenemisen tavoista, palautumisensa onnistumisesta ja siihen käytetyistä keinoista.
Previous studies on the work of a Finnish principal have shown that his job description is extensive, that the workload is high and job satisfaction is put to the test every day.
Aiemmat suomalaisen rehtorin työtä koskevat tutkimukset ovat osoittaneet, että hänen toimenkuvansa on laaja, kuormittuneisuus on suurta ja työtyytyväisyys koetuksella.
What are the factors that the principals feel stressing them on their work and how does the workload show?
Minkä tekijöiden rehtorit kokevat kuormittavan työtään ja miten he kokevat kuormituksen ilmenevän?
I executed my study as a qualitative research.
Toteutin työni kvalitatiivisena tutkimuksena.
The interviews were collected during the spring of 2018 in four cities in different parts of Finland.
Aineistoni koostui 22:sta toiminta-alueittain järjestetyssä opetuksessa opettavan opettajan haastattelusta, jotka kerättiin kevään 2018 aikana neljästä eri puolella Suomea sijaitsevasta kaupungista.
Transversal competence in education arranged by activity areas
Laaja-alainen osaaminen toiminta-alueittain järjestetyssä opetuksessa
While the core curriculum is being renewed to suit the changing world, the role of the education arranged by the activity areas has remained the same for decades.
Perusopetuksen opetussuunnitelmaa uudistetaan muuttuvan maailman mukana, mutta toiminta-alueittain järjestettävän opetuksen osuus perusopetuksen opetussuunnitelmassa on pysynyt vuosikymmeniä samanlaisena.
I analysed the material utilizing analysis based on thematic networks.
Analysoin aineiston hyödyntäen Attride-Stirlingin mallin mukaista teemaverkostojen avulla tehtävää analyysia.
In the light of the definition of the core curriculum and the results of research, these three areas of learning can be made use of in education arranged by the activity areas.
Perusopetuksen opetussuunnitelman määritelmän ja tutkimustiedon valossa myös nämä kolme osaamisen aluetta ovat hyödynnettävissä toiminta-alueittain järjestetyssä opetuksessa.
Multiliteracy, ICT competence, working life competence and entrepreneurship were emphasized in the material because in these areas of learning there seemed to be an obvious contradiction as to their suitability to education by the activity areas.
Monilukutaidon, tieto- ja viestintäteknologisen osaamisen sekä työelämän ja yrittäjyyden kohdalla aineistossa oli selkeä ristiriita siitä, soveltuvatko ne toiminta-alueittain järjestettävään opetukseen vai eivät.
Teachers also presented integration and inclusion solutions they used in transversal education.
Opettajat toivat esille myös integraatio- ja inkluusioratkaisuja, joita he toteuttivat laaja-alaisten osaamisten sisällä.
In this research I examined in what way the transversal competence areas included in the core curriculum are compatible with the education arranged by the activity areas.
Tässä tutkimuksessa selvitin miten vuoden 2014 perusopetuksen opetussuunnitelmaan sisällytetyt laaja-alaiset osaamisen alueet sopivat toiminta-alueittain järjestettyyn opetukseen.
The results showed that it is possible to make use of the ideas of transversal competence learning in a versatile way in education arranged by the activity areas.
Tulokset osoittivat, että laaja-alaisia osaamisen kokonaisuuksia on mahdollista hyödyntää monipuolisesti toiminta-alueittain järjestetyssä opetuksessa.
The aim of transversal competence learning is the pupils´ growth as personalities and citizens in such a way that they recognize their own strengths while education arranged by the activity areas helps them to act independently in their lives.
Laaja-alaisten osaamisten tavoitteena on ihmisenä ja kansalaisena kasvaminen sekä oppilaiden rohkaisu niin, että oppilaat tunnistavat omat vahvuutensa.
Documenting the suitable methods in the core curriculum would be important as well as teachers´ further education.
Erityisesti näiden kolmen osaamisen kohdalla toiminta-alueittain järjestettyyn opetukseen soveltuvien käyttömuotojen kirjaaminen perusopetuksen opetussuunnitelmaan sekä opettajien ja muiden ammattilaisten täydennyskoulutus olisivat tarpeellisia.
I noticed that teachers experienced the contents of transversal competence learning and learning by activity areas being alike.
Tuloksista selvisi myös, että opettajat kokivat laaja-alaisen osaamisen sisältöjen ja toiminta-alueittain järjestettävän opetuksen sisältöjen olevan samankaltaisia.
They both aim at supporting comprehensive growth and development and neither of them functions inside the limits of separate subjects.
Laaja-alaisissa osaamisen alueissa ja toiminta-alueittain järjestettävässä opetuksessa on kuitenkin samankaltaisuuksia, sillä molemmat tähtäävät kokonaisvaltaiseen kasvun ja kehityksen tukemiseen ja kumpikaan ei toimi oppiainerajojen sisällä.
In teachers´ opinion taking care of oneself, managing daily life, interaction and expressing oneself are the most important areas of transversal learning.
Tärkeimmiksi laaja-alaisen osaamisen alueiksi opettajat nimesivät itsestä huolehtimisen ja arjen taidot sekä vuorovaikutuksen ja ilmaisun.
In addition to this they talked about participation and its realization in the framework of transversal.
Tämän lisäksi opettajat toivat esille osallisuuden ja sen toteutumisen laaja-alaisten osaamisten viitekehyksessä sekä esittivät huolia liittyen laaja-alaisiin osaamisiin ja niiden hyödynnettävyyteen.
Waste causes atmospheric emissions at various stages and the capacity of incinera-tors is not sufficient for the quantity of current mixed waste.
Jätteet aiheuttavat ilmakehään päästöjä monessa eri vaiheessa, eikä jätteenpolttolai-tosten kapasiteetti ole riittävä nykyiselle sekajätteen määrälle.
Earlier research on recycling behaviour is largely quantitative and international so the study examines the recycling behaviour of Finnish house-holds with a qualitative research approach.
Kierrätyskäyttäytymistä koskeva aikaisempi tutkimus on pitkälti kvantitatiivista ja kansainvälistä, joten tutkielma tarkastelee suomalaisten kotitalouksien kierrätyskäyttäytymistä laadullisella tutkimusotteella.
Emissions and the amount of waste burned can be reduced by sorting and recycling the waste.
Päästöjä ja poltettavan jätteen määrää voidaan vähentää lajittelemalla ja kierrättämällä jätteet.
Sorted waste can be reused or recycled into a new product, material or substance, which is the best for the environment.
Lajiteltu jäte voidaan uusiokäyt-tää tai kierrättää uudeksi tuotteeksi, -materiaaliksi- tai aineeksi, mikä on ympäristön kannalta paras vaihtoehto.
De-centralised waste management leaves the responsibility of waste sorting to households and companies whose sorting should be increased.
Hajautettu jätehuolto jättää vastuun lajittelusta kotitalouksille ja yrityksille, joiden lajittelua pitäisi saada lisättyä.
Factors promoting and preventing waste sorting and recycling in households
Kotitalouksien jätteiden lajittelua ja kierrättämistä edistävät ja estävät tekijät
The research task is to analyse factors influencing recycling behaviour, i.e. to identify the factors supporting or hindering waste sorting and recy-cling in households.
Tutkimustehtävänä on kierrätyskäyttäy-tymiseen vaikuttavien tekijöiden analysointi eli tunnistaa ne tekijät, mitkä tukevat tai estävät kotitalouksien jätteiden lajittelua ja kierrättämistä.
Nine heterogeneous households from the Central Uusimaa (Keski-Uusimaa) region participated in the study.
Tutkimukseen osallistui yhdeksän keskiuusimaalaista rivi- tai omakotitalossa asu-vaa heterogeenistä kotitaloutta.
Recycling behaviour seems to be influenced by home storage facili-ties, especially in a kitchen area, functionality of recycling practices, existence and location of external waste collection containers, individual's close proximity, actions of companies and state, personal advice, time and money, ecological values, knowhow of recycling and aware-ness of the importance of recycling.
Kotitalouksien kierrätyskäyttäytymiseen vaikuttivat kodin ja erityi-sesti keittiön säilytystilat, jätekäytänteiden toimivuus, ulkoisten jätekeräysastioiden olemassaolo ja sijainti, yksilön lähipiiri, yritysten ja valtioiden toiminta, henkilökohtainen neuvonta, aika ja raha, ekologiset arvot sekä tietoisuus kierrättämisestä ja sen merkityksestä.
In addition, a small-scale intervention is carried out in some households, aiming to develop recycling practices in households or housing companies and to raise aware-ness of waste sorting and recycling.
Lisäksi osassa kotitalouksia toteutetaan pie-nimuotoinen interventio, jonka tavoitteena on kehittää kotitalouksien tai taloyhtiön kierrätys-käytänteitä sekä parantaa tietoisuutta jätteiden lajitteluun ja kierrättämiseen liittyen.
Recycling behaviour could be promoted by informing the benefits of recycling, by taking into account the facilities needed for the sorting in reconstruc-tion and in kitchen renovations, by adding more external collection points for example in con-nection with schools, settlements and most widely used grocery stores, by promoting the possi-bility of shared collections for detached houses, by raising mixed fees and by providing per-sonal advice to households.
Kierrätyskäyttäyty-mistä voitaisiin edistää tiedottamalla lajittelun ja kierrättämisen hyödyistä, huomioimalla lajitte-luun tarvittavat tilat uusiorakentamisessa ja keittiöremonteissa, lisäämällä jätteiden erilliske-räyspisteitä esimerkiksi ruokakauppojen, koulujen tai asuinkeskittymien yhteyteen, mainosta-malla omakotitaloille kimppakeräyksien mahdollisuutta, nostamalla sekajätemaksuja ja tarjoa-malla kotitalouksille henkilökohtaista neuvontaa.
The aim of the study was to identify the means to promote the sorting and recycling of household waste.
Tutkielman tavoitteena oli selvittää, miten jätteiden lajittelua ja kierrättämistä voidaan edistää.
Furthermore, schools and workplaces can inspire to sort at home i.e. by acting as an example in recycling, by offering information and training events related to recycling and by giving students participatory homework in relation to waste sorting.
Koulut ja työpaikat voivat innoittaa lajittele-maan kotona esimerkiksi näyttämällä esimerkkiä lajittelemalla yhteisössä syntyneet jätteet, jär-jestämällä lajitteluun ja kierrättämiseen liittyviä info- ja koulutustilaisuuksia ja antamalla oppi-laille osallistavia kotitehtävät jätteiden lajitteluun liittyen.
The data consisted transcribed interviews and field notes and it was analyzed with a data-driven content analysis.
Aineisto analysoitiin aineistolähtöisellä sisäl-lönanalyysillä.
Households lived in row or detached houses located in the layout ar-ea, i.e. near the services, or in a remote location.
Kodit sijaitsivat sekä palveluiden läheisyydessä että syrjemmäs-sä.
The empirical research material was gathered by interviewing eight people who work or have worked in managerial positions in the specialist organization.
Tutkielman empiirinen aineisto kerättiin haastattelemalla kahdeksaa asiantuntijaorganisaation esimiestehtävässä työskentelevää tai työskennellyttä henkilöä.
Concepts and definitions related to leadership and knowledge and theories in leadership of knowledge - such as the concept of transformational leadership presented by Bernard M. Bass – that have been combined with management that furthers learning by Riitta Viitala and Pirjo Kolari were also used in the study.
Tutkielmassa käsiteltiin laajasti myös osaamiseen ja johtamiseen liitettyjä käsitteitä ja määritelmiä sekä osaamisen johtamiseen liitettyjä teorioita kuten Bernard M. Bassin transformationaalinen johtajuus, jonka ovat liittäneet oppimista edistävään johtajuuteen sekä Riitta Viitala että Pirjo Kolari.