natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim of this study was to find out how the teachers describe the preschool groups’ activity and which factors have an impact on the execution of physical activity in preschool groups.
Tutkimuksen tavoitteena oli varhaiskasvatuksen opettajien kuvaamana selvittää, miten esiopetusryhmissä liikutaan sekä mitkä tekijät vaikuttavat liikunnan toteutumiseen.
Teachers who participated in the study were working in Helsinki metropolitan area at the time of the interviews.
Tutkimukseen osallistuneet varhaiskasvatuksen opettajat työskentelivät haastatteluhetkellä pääkaupunkiseudun päiväkotien esiopetusryhmissä.
The tasks given by the parties were very much in line with each other.
Puolueiden antamat tehtävät olivat keskenään hyvin samansuuntaisia.
More extensive research on educationalization is needed in the Finnish context, for example, to find out whether the resources given to education are in line with the increased number of tasks.
Koulutuksellistamisesta kaivattaisiin laajempaa tutkimusta suomalaisessa kontekstissa esimerkiksi sen selvittämiseen, ovatko koulutukselle annetut resurssit suhteessa kasvaneeseen tehtävämäärään.
The results showed a clear educationalization, which identified various complex societal problems as the responsibility for education, without specifying in more detail how education could actually solve the problem.
Tuloksissa oli nähtävissä selkeää koulutuksellistamista, jossa nimettiin koulutuksen vastuulle erilaisia monimutkaisia yhteiskunnallisia ongelmia erittelemättä tarkemmin sitä, millä tavoin koulutuksen tulisi ongelma ratkaista.
For years, researchers in the United States and Europe have studied the educationalization of social problems, which refers to the tendency to look to educational institutions in resolving the pressing social problems.
Koulutuksen tutkijat ovat sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa tutkineet vuosia sosiaalisten ongelmien koulutuksellistamista, eli yhteiskunnan sosiaalisten ongelmien sälyttämistä koulutuksen ratkaistavaksi.
In my research, I try to find out the kind of tasks political parties assign to education in their election programs and how they present the educationalization of social problems.
Pyrin tutkimuksessani selvittämään, minkälaisia tehtäviä puolueet vaaliohjelmissaan antavat koulutukselle ja millä tavoin niissä esiintyy sosiaalisten ongelmien koulutuksellistamista.
Previous studies on the change in educational policy towards more individual-centered and market-oriented thinking suggested that educationalization also takes place in the Finnish context as well.
Suomessa ilmiötä ei ole koulutuksellistamisen käsitteen alla juurikaan tutkittu, mutta aiemmat tutkimukset koulutuspoliittisesta muutoksesta yksilökeskeisempään ja markkinalähtöisempään ajatteluun antoivat olettaa, että myös suomalaisessa kontekstissa esiintyy koulutuksellistamista.
In my study, I relied on a frame analysis, which I use to structure the most common tasks and ideals set for education.
Nojauduin tutkimuksessani kehysanalyysiin, jonka avulla pyrin jäsentelemään aineistosta yleisimmät koulutukselle asetetut tehtävät ja ihanteet kehyksiksi.
After compiling the frames, I analyze each frame based on previous research.
Kehysten koostamisen jälkeen analysoin kutakin kehystä pohjaten analyysini aiemmalle tutkimukselle koulutuksellistamisesta ja koulutuksesta.
The aim of my research is to create a picture of the most common tasks to be set for the education in the spring 2019 parliamentary election programs and to analyze the educationalization associated with the programs.
Tutkimukseni tavoitteena on luoda kuva kevään 2019 eduskuntavaaliohjelmien yleisimmistä koulutukselle asetettavista tehtävistä ja nii-hin liittyvästä koulutuksellistamisesta.
In my analysis, I seek to highlight the educationalization that appears in the election programs.
Pyrin analyysissani tuomaan näkyväksi puolueiden vaaliohjelmissaan harjoittamaa koulutuksellistamista.
The aim of my Master’s Thesis was to find out what kind of tasks were set for education in the 2019 parliamentary election programs.
Tutkimukseni tarkoitus oli selvittää, minkälaisia tehtäviä koulutukselle asetettiin vuoden 2019 eduskuntavaalien vaaliohjelmissa.
The material of my research is the election programs of the parties elected to Parliament in the 2019 parliamentary elections.
Tutkimukseni aineistona toimivat vuoden 2019 eduskuntavaaleissa eduskuntaan valittujen puolueiden vaaliohjelmat.
Educationalization in the spring 2019 parliamentary election programs
Koulutuksen tehtävät kevään 2019 eduskuntavaalien vaaliohjelmissa
The questionnaire comprised of 54 questions, out of two questions were examined in this research.
Kyselylomakkeessa oli yhteensä 54 kysymystä, joista kahta tarkasteltiin tässä tutkimuksessa.
The research material was part of a survey that was directed to upper comprehensive school teachers in spring 2019.
Tutkimusaineisto oli osa yläkoulun aineenopettajille suunnattua alkukartoituskyselyä, joka toteutettiin keväällä 2019.
It is important that the teachers are using as inspiring methods as possible when choosing the books to be read.
On tärkeää, että opettajat käyttävät mahdollisimman innostavia keinoja koulussa luettavien kirjojen valinnassa.
The earlier research indicates that young people are reading less during their spare time.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että nuoret lukevat entistä vähemmän vapaa-ajallaan.
The research was conducted as a part of the upper comprehensive school "Lukuklaani-project".
Tutkimus toteutettiin osana yläkoulun Lukuklaani-hanketta.
The research was performed by using qualitative methodology and using elements of source-based content analysis.
Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisesti, aineistolähtöistä sisällönanalyysia mukaillen.
The selection criteria was argued in many different ways.
Kirjan valinnassa käytettyä tapaa perusteltiin monin eri tavoin.
This research shows that approx. 75 % of the teachers gave at least some freedom of choice to the students to choose the book.
Tutkimus osoitti, että noin 75 % opettajista antoi oppilaille ainakin jonkin verran valinnanvapautta luettavaa kirjaa valittaessa.
Due to the fact that young people are reading less on their spare time the importance of school is highlighted as a tool to increase the amount of reading.
Nuorten vähentyneen vapaa-ajan lukemisen takia koulun merkitystä lukemisen lisäämiselle voidaan pitää tärkeänä.
In addition, quantitative methodology was used when presenting the findings in figures.
Lisäksi tutkimuksessa hyödynnettiin hieman kvantitatiivista tutkimusotetta tuloksien numeerisessa esittämisessä.
354 Finnish language and literature teachers had answered the questions.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltaviin kahteen kysymykseen oli vastannut 354 suomen kielen ja kirjallisuuden aineenopettajaa.
However, almost one quarter of the teachers didn’t let the students to be part of the selection process, instead the teacher selected the book.
Melkein neljäsosa opettajista ei kuitenkaan antanut oppilaan osallistua millään tavalla luettavan kirjan valintaan, vaan opettaja määräsi kirjan itse.
Choosing books to be read for Finnish language and literature classes in upper comprehensive school
Yläkoulun suomen kielen ja kirjallisuuden tunneilla luettavien kirjojen valinta
Furthermore, the research shows that the teacher should more often consider more thoroughly the selection criteria of books to be read, in order to support the students reading motivation in a better way.
Tutkimustulosten perusteella opettajan olisi monesti syytä pohtia entistä tarkemmin, millaisilla kirjan valintatavoilla olisi mahdollista tukea oppilaan lukuinnostusta entistä paremmin.
The aim of this study was to find out how the literature was selected in the subject of Finnish language and literature.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, miten suomen kielen ja kirjallisuuden oppiaineessa on valittu luettava kirjallisuus sekä miten opettajat perustelivat kirjan valintatapaa.
The most common argument, but only approximately one third, was expressing the view that took into consideration increasing the students reading motivation.
Opettajien eniten käyttämistä perusteluista yhteensä vain noin kolmasosa heijastaa näkökulmaa, jossa oppilaan lukuinnostuksen tukeminen oli huomioitu.
The most common selection criteria was justified by the wish to examine the book in a specific way.
Eniten kirjan valintatapaa perusteltiin sillä, että kirjaa haluttiin käsitellä jollain tietyllä tavalla, tähän viittasi noin viidennes opettajista.
The research material was collected through semi-structured thematic interviews, which were analyzed using content analysis.
Tutkimusaineisto kerättiin puolistrukturoitujen teemahaastatteluiden avulla, jotka analysoitiin hyödyntämällä aineistolähtöistä sisällönanalyysia.
With the amendment to the Act on Upper Secondary Education that came into force in 2019, students have the right to receive special needs education in upper secondary school, which is why the need for upper secondary school special education teachers will increase in the future.
Vuonna 2019 voimaan tulleen lukiolakia koskevan lakimuutoksen myötä opiskelijoilla on oikeus saada erityisopetusta lukiossa, jonka takia tarve lukion erityisopettajille tulee kasvamaan tulevaisuudessa.
In order to organize special education in upper secondary school, clearer frameworks would also be needed to make the provision of support more uniform and equal in every upper secondary school throughout Finland.
Lukion erityisopetuksen järjestämiseksi tarvittaisiin myös selkeämmät raamit, jotta tuen tarjoaminen olisi yhtenäisempää ja yhdenvertaisempaa jokaisessa lukiossa ympäri Suomen.
This is a qualitative study, where was interviewed six high school special education teachers who worked in three different municipalities.
Kyseessä on kvalitatiivinen tutkimus, jossa haastateltiin kuutta lukion laaja-alaista erityisopettajaa, jotka työskentelivät kolmessa eri kunnassa.
According to special education teachers, these results show that current resources are not sufficient to provide ongoing and adequate support in upper secondary school.
Nämä tulokset osoittavat, että tämän hetkiset resurssit eivät erityisopettajien mukaan riitä jatkuvan ja riittävän tuen tarjoamiseen lukiossa.
In the last decade, there have been only little research on special education in upper secondary schools in Finland.
Viime vuosikymmenenä tutkimuksia lukion erityisopetuksen järjestämisestä Suomessa on tehty vähän.
Based on the results of the study, the job description of special education teachers consisted of three broad areas, which were collaboration, student support, and written work.
Tutkimuksen tulosten perusteella erityisopettajien työnkuva muodostui kolmesta laajemmasta osa-alueesta, jotka olivat yhteistyö, opiskelijoiden tukeminen ja kirjallinen työ.
The most challenging things for high school special education teachers were the lack of resources and time in their work, as well as the ambiguity of their own job description.
Haasteellisimpina asioina lukion erityisopettajat kokivat työssään resurssien ja ajan puutteen sekä oman työnkuvan epäselvyyden.
The aim of the study is to look at high school special education from the perspective of high school special education teachers and to create an overall picture of what kind of tasks the job description of a high school special education teacher consists of and what kind of challenges they face in their work.
Tutkimuksen tavoitteena on tarkastella lukion erityisopetusta lukion erityisopettajien näkökulmasta ja luoda kokonaiskuva siitä, minkälaisista tehtävistä lukion erityisopettajan työnkuva koostuu ja minkälaisia haasteita he työssään kohtaavat.
In the job description of a high school special education teacher, the most employment-related tasks emphasized issues related to supporting reading difficulties, making reading statements and writing learning support plans.
Lukion erityisopettajan työnkuvassa korostui työllistävimpinä työtehtävinä lukivaikeuksien tukemiseen liittyvät asiat, lukilausuntojen tekeminen sekä oppimisen tuen suunnitelmien kirjaaminen.
The purpose of this study was to find out the work assignment of upper secondary school special education teachers and the challenges they experienced in carrying out their work.
Tämän tutkielman tarkoituksena oli selvittää lukion laaja-alaisten erityisopettajien työnkuvaa ja heidän kokemiaan haasteita työnsä toteuttamisessa.
Special education teachers work assignments and perceived challenges associated with them
Lukion erityisopettajien työnkuva ja heidän siinä kokemansa haasteet
"To see a life full of opportunities and alternative ideas" : findings of significant success
"Että näkisi elämän täynnä mahdollisuuksia ja vaihtoehtoisia ideoita" : havaintoja merkityksellisestä menestyksestä
Alongside autonomy, responsibility emerged.
Sen rinnalla ilmeni vastuu.
As the project had achieved its aims, it was considered a success.
Koska tiedettiin projektin saavuttaneen tavoitteensa, sitä pidettiin menestyneenä.
From the theory Martela (2015, 37–54) has derived the concept of the motivational diamond used in the study.
Teoriasta Martela (2015, 37–54) on johtanut tutkimuksessa käytetyn motivaatiotimantti-käsitteen, joka jakautuu merkityksellisyyteen ja selviytymiseen.
The material was analyzed by the means of theory-based content analysis.
Laadullisen tutkimuksen aineistoa analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin avulla.
The study was based on self-determination theory, which claims person succeeds and feels better when psychological needs, ie autonomy, competence and relatedness are met (Ryan & Deci 2000, 68.)
Tutkimuksen taustalla olevan itseohjautuvuusteorian (self-determination theory) mukaan keskeisten psykologisten tarpeiden eli autonomian, pätevyyden ja yhteenkuuluvuuden täyttyessä ihminen voi ja onnistuu paremmin (Ryan & Deci 2000, 68).
Emotions determined the relationship between dignity and survival, forming a dialogue between them.
Tunteet ja niiden ilmaisu määrittivät merkityksellisyyden ja selviytymisen suhdetta muodostaen niiden välille dialogia.
Survival consists of acceptance and status as well as safety and resources.
Selviytyminen muodostuu hyväksynnästä ja statuksesta sekä turvallisuudesta ja resurssien turvaamisesta.
Most of the survival material was related to safety and resources resources, including travel progress, equipment and health.
Suurin osa selviytymistä koskevasta aineistosta liittyi turvallisuuteen ja resurssien turvaamiseen: matkaan, kalustoon ja terveyteen.
The study examines the manifestation of dignity and the relationship between dignity and survival in the documentary "Autolla Nepaliin – Unelmien elokuva" and in the charity project which was described in the documentary.
Tutkimuksessa selvitetään merkityksellisyyden ilmenemistä "Autolla Nepaliin – Unelmien elokuva" -dokumenttielokuvassa ja sen kuvaamassa hyväntekeväisyysprojektissa.
Competence was realized as learning and development, as well as identifying skills, sources of strengths and barriers.
Kyvykkyys toteutui oppimisena, kehittymisenä sekä osaamisen, voimanlähteiden ja esteiden tunnistamisena.
Most observations were made of relatedness, which was evident in the four circles: insiders, related people, project-connected circle, and random people circle.
Eniten havaintoja saatiin läheisyydestä, joka ilmeni neljässä läheisyyden piirissä: sisäpiiri, lähipiiri, projektiin kytkeytyvä piiri ja satunnaisten ihmisten piiri.
Doing good turned out to be a planned dream of volunteering.
Hyvän tekeminen realisoitui unelman toteutuessa.
Autonomy permeated the entire project and was reflected in ideas, enthusiasm and patient work.
Vapaaehtoisuus läpäisi vapaaehtoistyönä alkaneen projektin ja esiintyi ideoina, innostuksena ja kärsivällisenä työnä.
The project serves as a metaphor for working life projects and their success.
Tuloksia voi soveltaa työelämäprojekteihin.
It is necessary to identify and define the circles of relatedness, to consider the development of competence, the manifestation of autonomy and the possibilities of contribution.
On hyvä tunnistaa ja määritellä läheisyyden piirejä, kyvykkyyden ja vapaaehtoisuuden ilmenemistä sekä hyvän tekemisen muotoja.
Relevance requires the realization of relatedness, contribution (doing good), competence and autonomy.
Merkityksellisyys edellyttää läheisyyden, hyvän tekemisen, vapaaehtoisuuden ja kyvykkyyden toteutumista.
Although funders approve goals defining the project work, it is also worth setting a goal that is relevant to oneself.
Rinnalle työntekijän kannattaa määritellä oma, itselle merkityksellinen tavoite: se tukee myös virallisen tavoitteen toteutumista.
The material used was the speech of the documentary, transcribed to text.
Tutkimusaineistona käytettiin elokuvan tekstiksi litteroitua projektiryhmän ja verrattavia asioita kokeneiden ihmisten puhetta.
Acceptance and status were realized in social media approvals which affected the accumulation of money.
Hyväksyntä ja status realisoituvat some-seuraajien hyväksynnässä.
It is divided into dignity and survival.
Lisäksi tutkitaan merkityksellisen elämän ja selviytymisen suhdetta.
Visual material in textbooks mainly indicates to the inner world of the textbook instead of external sources of information.
Kuvituksen avulla viitattiin suurimmaksi osaksi oppikirjan sisäiseen maailmaan ulkoisten tietolähteiden sijaan.
To support high-level learning, learning materials should support students in the areas of hierarchical building of concepts and theories, knowledge construction and application.
Korkeatasoisen oppimisen mahdollistamiseksi oppimateriaalin tulisi tukea opiskelijaa erityisesti käsitteiden ja teorioiden hierarkkisen rakentumisen, tiedonmuodostuksen sekä soveltamisen alueilla.
The context of this study is influenced by the increase in visual communication, the central role of textbooks in Finnish classrooms, the critique towards textbooks that promote content instead of knowledge building skills, the national core curriculums that emphasize creative thinking and multiliteracy (LOPS 2015, LOPS 2019), and in the years 2016-2019 digitalized Finnish matriculation examination.
Tutkimuksen taustalla vaikuttavat visuaalisen viestinnän lisääntyminen, sisältöpainotteisuudesta kritisoidun oppikirjan keskeinen asema suomalaisessa lukiokoulutuksessa, lähdekriittisyyttä, luovaa ja soveltavaa ajattelua sekä monilukutaitoja yhä enemmän painottavat opetussuunnitelmat (LOPS 2015, LOPS 2019) sekä vuosina 2016–2019 digitalisoitu ylioppilastutkinto.
The role of the captions in conveying the information was considered significant, especially when the pages of the books were abundantly illustrated.
Kuvatekstien rooli tiedon välittämisessä todettiin merkittäväksi, erityisesti sivujen ollessa runsaasti kuvitettuja.
Based on this research visual material seems to have potential in both supporting learning and evaluating it, but illustrations should be used with consideration and care to avoid confusion and burdening the student.
Tutkimuksesta voidaan päätellä visuaalisella materiaalilla olevan monia mahdollisuuksia sekä oppimisen tukemisessa että sen arvioinnissa, mutta kuvitusta tulee käyttää harkitusti ja huolellisesti epäselvyyksien ja opiskelijan epätarkoituksenmukaisen kuormittamisen välttämiseksi.
Altogether 488 visual elements with possible captions in textbooks and 127 in matriculation examinations were analyzed.
Yhteensä visuaalista materiaalia mahdollisine kuvateksteineen analysoitiin tutkimuksessa oppikirjojen osalta 388 ja ylioppilaskokeiden osalta 127 kappaletta.
The visual material in printed and digital textbooks had only minor differences in their quality but notable differences in their quantity in this research.
Tutkimuksen painetut ja digitaaliset oppikirjat erosivat kuvallisen materiaalin osalta toisistaan laadullisesti vähän, mutta määrällisesti ero oli suurempi.
The aim of this study was to provide more understanding on the roles of visual material and captions.
Tutkielman tavoitteena on lisätä ymmärrystä visuaalisen materiaalin ja kuvatekstien tehtävistä.
The role of visual material in supporting and evaluating learning : a study on upper secondary school textbooks and Finnish matriculation examination
Visuaalisen materiaalin tehtävät osaamisen tukemisessa ja arvioinnissa : tarkastelussa lukion oppikirjat ja ylioppilaskokeet
The data of the research consists of the textbooks (printed and digital) of the first courses in psychology, biology, and English, and of the matriculation examinations (2018-2020) of these subjects.
Tutkimuksen aineisto koostuu lukion psykologian, biologian ja englannin ensimmäisen kurssin painetusta ja vastaavasta digitaalisesta oppikirjasta sekä näiden oppiaineiden ylioppilaskokeista vuosilta 2018–2020.
This study focuses on the uses of visual material (illustrations, tables, graphs, and videos) and their relation to text in upper secondary textbooks and the Finnish matriculation examination.
Tutkimus kartoittaa visuaalisen materiaalin (kuvien, taulukoiden, graafien ja videoiden) käyttötapoja ja suhdetta tekstiin lukion oppikirjoissa ja ylioppilastutkinnoissa.
The analysis showed that these features are somewhat more uncommon, and the main function of visual material is representative.
Analyysi osoitti, että tällaiset piirteet ovat kuvituksessa hieman harvinaisempia, ja visuaalinen materiaali on painottunut esittämään tekstissä käsiteltyjä sisältöjä.
The research approach used was qualitative, theory directive content analysis and the data were classified in categories in order to facilitate comparison.
Aineisto luokiteltiin kategorioihin vertailun mahdollistamiseksi.
There is not much research on how illustrations are being used in textbooks and high-stake exams, even though studies have shown positive results of the use of visual material in learning.
Kuvituksen käytöstä oppimisen tukena on saatu positiivisia tutkimustuloksia, mutta niiden käyttötavoista oppikirjoissa ja korkean panoksen kokeissa on vähän tietoa.
The path model revealed no differences between the schools.
Polkumalli ei eronnut koulujen välillä, vaikka koulut erosivat toisistaan merkitsevästi kaikissa muuttujissa.
The effects of family and school socioeconomic status (SES) on these skills were also examined.
Lisäksi tavoitteena oli selvittää, miten perheen sosioekonominen tausta (SES) ja alueellinen eriytyminen vaikuttavat näihin taitoihin.
The study findings indicate that reading fluency contributes strongly to mathematical problem-solving skills in second grade Finnish students.
Tutkimustulokset osoittavat, että lukusujuvuus vaikuttaa voimakkaasti matemaattisiin ongelmanratkaisutaitoihin toisella luokalla.
Mathematical problem-solving skills in second grade : association with reading fluency, early numeracy and family and school socioeconomic background
Matematiikan ongelmaratkaisutaitojen yhteys lukusujuvuuteen ja varhaisiin matemaattisiin taitoihin sekä perheen sosioekonomiseen taustaan ja alueelliseen eriytymiseen
The results of path modelling showed that mathematical problem-solving requires both reading fluency and early numeracy skills.
Tulokset osoittivat, että matemaattiset ongelmanratkaisutaidot vaativat sekä lukusujuvuutta että varhaisia matemaattisia taitoja.
The mathematical problem-solving skills of 145 second graders from varied schools were evaluated along with their reading fluency and early numeracy (arithmetic fluency, number sense).
Tutkimuksen osallistujat olivat 2. luokkalaisia (N = 145), joiden matemaattiset ongelmanratkaisutaidot, lukusujuvuus ja varhaiset matemaattiset taidot (aritmeettiset perustaidot ja lukumääräisyyden taju) arvioitiin.
The main aim of the study was to examine how reading fluency and early numeracy skills contribute to mathematical problem-solving skills in second graders.
Koska matemaattisia ongelmanratkaisutaitoja on aiemmin tutkittu vähän, tämän tutkimuksen päätavoitteena oli selvittää kuinka lukusujuvuus ja varhaiset matemaattiset taidot (aritmeettiset perustaidot ja lukumääräisyyden taju) vaikuttavat matemaattisiin ongelmanratkaisutaitoihin 2. luokkalaisilla.
Participants’ family SES was also investigated.
Lisäksi perheiltä kysyttiin heidän sosioekonomisesta taustastaan.