natgillin/translations-raw huggingface dataset:
My third case focuses on shopping centres as walking environments, on how are they materially, socially, and narratively constructed, first in the processes of planning, and then re-constructed in the practices of everyday life.
Ketjuun suunnittelun ihanteista suunnittelun tavoitteisiin, syntyvään ympäristöön ja asukkaiden käytäntöihin ja kokemuksiin liittyy kuitenkin olennaista ennakoimattomuutta.
However, the conclusions of this dissertation also raise a question about the role of urban planning in planning walkability.
Kävelijän suhde maailmaan voi asettua vastavoimaksi suunnittelun rationalistiselle katsannolle.
A comprehensive analysis of the Mexican agrarian sector's development from the times of Zapata to the neoliberal reforms of the 1990's.
Väitöskirjassa tutkitaan Meksikon agraarisektorin rakenteellisia muutoksia viime vuosikymmenten ajalta, erityisesti pientalonpoikaisen ns. subsistenssisektorin näkökulmasta.
The Mexican case is also placed in the larger Latin American context and the theoretical debates in peasant studies.
Pientalonpojat toimivat kapitalismin puitteissa, markkinoiden ja ulkoisten yllykkeiden ehdoilla ja ovat myös niiden pelisäännöistä tietoisia.
The work shows how the Mexican State, despite its long agrarian reform policy and pro-peasant rhetorics, has constantly served the interests of large-scale commercial farming over those of peasants.
Lisäksi tutkimuksessa katsotaan Meksikon pientalonpoikien erilaisia sopeutumis- tai vastarintastrategioita virallisen agraaripolitiikan ja kaupalliseen suurtuotantoon pyrkivän agrokapitalismin vaikutuksia vastaan.
The woman is more freedom than the man to choose between care and power.
Nainen on kuitenkin miestä vapaampi valitsemaan huolenpidon ja voiman välillä.
The results can sum up in seven statements: 1.
Yhden kokoavan väitteen sijaan tutkimuksen keskeisimmät tulokset voidaan tiivistää seitsemäksi teesiksi: 1.
The research material consists of 167 Finnish television (Mtv3) advertisements.
Tutkimuksen aineisto koostuu 167 Mtv3:n esittämästä mainoselokuvasta.
Body maintenance is both age- and gender- specify issue: that is the most typical of representations of young women.
Ruumiin huolto on sekä ikä- että sukupuolispesifiä toimintaa: tyypillisin tämän toiminnan subjekti on nuori nainen.
When representations undermine this system, it happens by diversifying the picture of the woman, not the picture of the man.
Silloin kun järjestelmän horjuttamista ilmenee, se tapahtuu naisen toimintakenttää laajentamalla.
In most cases comic advertisements maintain traditional ways to representing body and gender.
Koomiset mainokset useimmiten uusintavat vakiintuneita ruumis- ja sukupuolirepresentaatioita.
Representations of embodiment rest on equally both the Dionysian ideal of pleasure and the Apollonian ideal of discipline.
Ruumiillisuuteen liittyy yhtä usein yhtäältä dionyysinen nautinto ja toisaalta apolloninen kurinalaisuus.
In the spite of the fact, most of the representations repeat the notions of the traditional gender system.
Useimmiten mainoselokuvat tulevat uusintaneeksi traditionaalisen sukupuolijärjestelmän kuvastoa.
The analysis focuses on specific themes: the pleasure, discipline, power, care, maintenance of the body and comic body.
Entä miten nautinto, kurinalaisuus, voima, huolenpito, ruumiin huolto ja koominen ilmenevät mainoselokuvien ruumiillisuuskuvastossa?
In most cases, the women body is bonding with the Dionysian ideal of pleasure and the men body is linking the Apollonian ideal of discipline.
Naisen ruumiillisuus liittyy useimmiten dionyysisyyteen ja miehen ruumiillisuus apollonisuuteen.
This study provides empirical contributions to the debate on the meanings of the body in media and consumer culture, and especially on the debate about the representations of femininity and masculinity.
Se lisää tietoa media- ja kulutuskulttuurin tavoista merkityksellistää ihmisen ruumiillisuus.
Mostly care is the means of action of woman s body and power is the means of action of man s body.
Pääsääntöisesti nainen pitää huolta ja mies käyttää voimaa.
Man s body comes under laughter more often than woman s body in comic advertisements.
Naurun kohteena on huomattavasti useammin mies kuin nainen.
The Body and Advertising: The Representations of Embodiment in Television Advertisements The dissertation concerns the signification of human embodiment in television advertising.
Tutkimuksessa tarkastellaan ruumiillisuutta television mainoselokuvissa.
In semiotic analysis, the focus is on how the meanings of the embodiment are produced advertisements.
Valottamalla mainoselokuvien merkitystuotantoa tutkimuksessa tullaan samalla osoittaneeksi ruumiillisuudelle annettujen merkitysten sopimuksenvaraisuus.
The purpose of this study is to look for how cultural representations of embodiment are constructing in advertisements and what kind these representations are.
Tutkimuksen yhteiskunnallinen merkitys liittyy ennen kaikkea siihen, että se keskustelee ruumiin kulttuurisista merkityksistä niitä tuottavan kulttuurin kanssa, ja lisää näin kulttuurin itseymmärrystä arvoistaan ja ihanteistaan.
The data are analysed using both qualitative and quantitative research methods.
Työssä analysoidaan näiden mainosten esityksiä, representaatioita, ruumiillisuudesta semioottisin ja tilastollisin menetelmin.
The analysis shows that there does not existed only one kind embodiment.
Tästä monisyisyydestä johtuen tv-mainonnan ruumiillisuuskuvaston kuvaus ei taivu yhteen väitteeseen ­ ellei sellaiseksi katsota nimenomaan kuvaston moniaineksisuutta.
The research also employs quantitative content analysis to count how different kind representations of embodiment appear in the data.
Ruumiillisuus vuosituhannen vaihteen televisiomainonnassa näyttäytyy tämän tutkimuksen valossa monisyisenä ilmiönä.
While it offers the modernists a link with the global, it also accommodates the conservative's interest in the past.
Samalla kun se tarjoaa modernisteille yhteyden globaaliin, se ottaa huomioon myös konservatiivien kiinnostuksen menneisyyttä kohtaan.
Besides, The increasing global theorizing is undermining the use value of analytical methods that sprang from dependency and unequal development theories.
Globaalia koskevan ajattelun kasvu on heikentänyt sellaisten analyyttisten välineiden käyttökelpoisuutta, jotka juontuvat riippuvuutta ja epätasaista kehitystä koskevista teorioista.
Therefore, an alternative project of cultural studies in the Arab region, for instance, needs alternative methods, such as articulation.
Kulttuurintutkimuksen projektissa arabimaissa tarvitaan vaihtoehtoisia metodeja, kuten juuri artikulaatioteoriaa.
The discourse analysis of the documents of the WSIS ( World Summit on Information Society) demonstrates that an increasing shrinking world has interlocked asymmetrical national and transnational economies.
Väitöskirjaan sisältyvä WSIS:n (World Summit on Information Society) asiakirjojen analyysi osoittaa, että kutistuva maailma on liittänyt toisiinsa keskenään erilaiset kansalliset ja ylirajaiset eli transnationaalit taloudet.
The globalizing tendendcy of informational discourse has made it necessary to rethink some of the postulations contained within the WSIS documents and their implications for alternative locales.
Informaatioyhteiskuntaa koskevien puhetapojen globalisoiva tendenssi on tehnyt välttämättömäksi arvioida uudelleen tiettyjä WSIS:n asiakirjojen sisältämiä lähtöoletuksia samoin kuin niiden seuraamuksia länsimaailman ulkopuolella.
The question is whether the articulators are ready to accept to dis-articulate their positions when alternative discourse surface.
Haasteena on, ovatko artikulaatioteorian käyttäjät valmiita disartikuloimaan eli määrittelemään uudelleen asemansa, kun uudet, vaihtoehtoiset diskurssit nousevat esiin.
The bifurcation of the local and the global in dependency theories and unequal development models fall short of explaining the complex linkages that globalization and the increasing informational flow have engendered.
Riippuvuutta ja epätasaista kehitystä koskeville teorioille ominainen tapa erottaa paikallinen ja globaali toisistaan ei kykene selittämään globaalistuminen ja kasvavan informaatiovirran tuottamia mutkikkaita keskinäissuhteita.
Articulation, being a method of conjunctural analysis, is aware of the necessity of linking the local with the global.
Konjunktuurianalyysiin tähtäävä artikulaatioteoria on tietoinen välttämättömyydestä paikallisen ja globaalin toisiinsa liittämisen välttämättömyydestä.
The focus of articulation on analyzing conjunctures spares media analysts, especially in alternative locales, such as the Arab and postcolonial worlds, from reiterating the same analytical problem of juxtaposing cultural imperialism and cultural globalization.
Artikulaatioteorian pohjalta tapahtuva konjunktuurianalyysi auttaa mediatutkijoita erityisesti sellaisissa vaihtoehtoisissa paikoissa kuin arabimaailmassa ja muissa jälkikoloniaalisissa maissa olemaan asettamatta vastakkain kulttuuri-imperialismia ja kulttuurista globaalistumista.
This makes articulation spare media analysts, especially in the Arab and postcolonial locales, from conflating the "past" with the " present" , or what Sabry (2007) called the "cultural tense".
Niinpä artikulaatioteoria auttaa mediatutkijoita erityisesti arabimaissa ja muilla jälkikoloniaalisilla alueilla erottamaan toisistaan menneisyyden ja nykyisyyden eri kulttuuriset aikamuodot (vrt. Sabry 2007).
However, its innovative potential lies in its ability to rethink those linkages within specific temporal and spatial contexts.
Artikulaatioteorian mahdollisuudet sisältyvät ennen muuta teorian kykyyn ajatella paikallisen ja globaalin suhteita uusilla tavoilla erityisissä ajallisissa ja tilallisissa konteksteissa.
By virtue of its non- alliance either with the temporal or spatial dimensions, the method of articulation accounts for the methodological needs of intellectuals within the Arab and gulf region.
Artikulaatioteoria vastaa hyvin arabimaiden ja Persianlahden alueen intellektuellien metodologisiin tarpeisiin.
The second objective is exploring the explanatory value of articulation.
Toiseksi väitöskirjassa pyritään tarkastelemaan erilaisten sosiaalisten ja kulttuuristen aiheiden toisiinsa niveltymistä koskevan artikulaatioteorian selitysvoimaa.
The objective is two-fold: first, rethinking the problematic of the local vs. the global that has hampered for so long the explanatory adequacy of the cultural imperialism tools.
Väitöskirjan tavoitteena on ensinnäkin kulttuurisen imperialismin tutkimuksen välineitä tylsyttäneen paikallisen ja globaalin suhteen ymmärtämistavan ajatteleminen uudelleen.
The data consists of 38 from 19 to 66-year old clients and their 16 A-clinic counsellors.
Tutkimukseen osallistui 38 päihdeongelmaista, 19–66-vuotiasta asiakasta ja heidän 16 A-klinikkatyöntekijäänsä.
Especially too few of the counsellors used open questions sufficiently.
Erityisesti työntekijät käyttivät avokysymyksiä aivan liian vähän.
In MI training and implementation more attention should be paid on eliciting dialogue.
MH:n koulutuksessa ja käyttöönotossa tulee kiinnittää huomiota dialogisuuden toteutumiseen.
However, the use of technical skills was much more occasional.
Sen sijaan menetelmän perustaidot olivat paljon satunnaisemmin käytössä.
In this pilot study I evaluate for the first time in Finland how MI is implemented in the initial substance abuse counselling sessions as a part of normal outpatient treatment in A-clinics.
Tässä pilottitutkimuksessa arvioin MH:n toteutumista ensimmäistä kertaa Suomessa osana tavanomaista A-klinikkatyötä.
Thus far it is not known, however, which factors in this clinical relationship and interaction between the client and therapist are decisive for clients’ change.
Vielä ei kuitenkaan tarkalleen tiedetä, mitkä hoitosuhteen ja siinä tapahtuvan vuorovaikutuksen tekijät ovat ratkaisevan tärkeitä asiakkaan muutoksen kannalta.
The same questionnaire was used in the follow-up study including a question about continuing contact with treatment.
Samaa kyselyä käytettiin puolen vuoden seurannassa, jossa kysyttiin myös hoidon jatkumista.
Motivational interviewing (MI) is a substance abuse (SU) counselling method that has preliminary research support for its active ingredients.
Motivoiva haastattelu (MH, motivational interviewing) on näyttöpohjainen päihdehoidon menetelmä, jonka aktiivisista ainesosista on alustavaa tutkimusnäyttöä.
The interaction data consist of 36 audio-or video recorded first sessions, since two recordings failed.
Vuorovaikutusaineisto koostui 36 ääni-tai videonauhoitetusta ensitapaamisesta.
The clients’ treatment retention and continuing care at six-month follow up correlated positively with the SU outcome.
Hoidon jatkuminen puolen vuoden seurannassa korreloi positiivisesti päihdehaittojen vähenemiseen.
Evaluating Motivational interviewing treatment integrity with MITI revealed that half of the counselors in this study implemented the spirit of MI sufficiently.
Motivoivan haastattelun noudattamisen arviointi MITI:llä osoitti, että puolet tutkimukseen osallistuneista työntekijöistä oli omaksunut riittävän hyvin MH:n hengen mukaisen vuorovaikutustyylin.
The counselor behavior was coded with MITI (Motivational interviewing treatment integrity) and the clients’ behavior was coded with Amrhein’s training manual for coding client commitment language.
Työntekijän MH:n mukaista käyttäytymistä arvioitiin Motivational Interviwing Treatment Integrity (MITI) -menetelmällä ja asiakkaan käyttäytymistä sitoutumispuheen koodausmenetelmällä.
Evocation that mostly relied on questions and simple reflections did not decrease clients SU problem probably because it relied less on listening to the clients and their own change goal.
Asiakkaan muutospuheen herättely sen sijaan ei ollut yhteydessä päihdehaittojen vähenemiseen ilmeisesti koska se nojasi pääasiassa kysymyksiin ja yksinkertaisiin reflektioihin eikä niinkään asiakkaan kuunteluun ja hänen omien tavoitteittensa mukaiseen muutokseen.
Analysis showed that the clients SU harm reduced to one third measured by their Audit- or SDS- scores depending on their primary addiction.
Tehdyissä analyyseissä osoittautui, että asiakkaiden päihdeongelman vaikeusaste, jota mitattiin pääpäihteen mukaisilla Audit-ja SDS-pisteillä, väheni keskimäärin kolmanneksella puolen vuoden seurannassa.
This microanalysis revealed that the interaction between the client and counselor did not follow the assumed path in these sequences.
Tarkempi keskustelun mikroanalyysi osoitti, että näissä kohdin ei aina toteutunut MH:n oletuksen mukainen vuorovaikutus.
Translated and slightly culturally modified MITI is a tool for this supervision.
Suomennettua ja kulttuuriimme muokattua MITI:ä voidaan käyttää tähän työnohjaukseen.
The adherence of motivational interviewing in the initial substance abuse setting and its effect on clients´substance abuse harm reduction
Motivoivan haastattelun toteutuminen päihdehoidon alkutapaamisissa ja yhteys asiakkaan päihdehaittojen vähenemiseen
Overall the MITI proved to be a fairly reliable method for evaluating MI treatment integrity.
Kaiken kaikkiaan suomennettu MITI osoittautui riittävän luotettavaksi mittariksi motivoivan haastattelun toteutumisen ja osaamisen varmistamiseen.
It seems to be crucially important to have genuine interest in the clients’ perspective and shared understanding with reflective listening as a means of promoting clients’ change talk and behavior change.
Asiakkaan näkökulmaa tarkentava ja ymmärrystä avartava reflektointi näyttää olevan olennaisen tärkeätä asiakkaan positiivisen muutosasenteen ylläpitämisessä ja tulevassa käyttäytymisen muutoksessa.
However, it appeared to be some problematic sequences in coding that were further scrutinized by conversation analysis.
Koodauksessa ilmeni kuitenkin joitakin toistuvia ongelmakohtia.
Information about the clients’ background, SU and prior treatment were collected in the initial session.
Ensitapaamisen yhteydessä asiakkailta kerättiin demografisia ja päihteiden käyttöön sekä aikaisempaan hoitoon liittyviä tietoja.
The significant positive predictors of SU harm reduction (p<.05) were the clients’ employment and the counselors’ use of complex reflections.
Asiakkaan taustatekijöistä, motivoivan haastattelun vuorovaikutusmuuttujista sekä hoidon jatkumisesta koostuvassa kokonaismallissa päihdehaittojen vähenemistä merkitsevästi (p<.05) selittäviksi tekijöiksi jäivät tässä aineistossa asiakkaan työssäkäynti ja työntekijän taitava monimuotoisten reflektioiden käyttö.
Problematic coding sequences were analyzed with conversation analysis.
Lisäksi asiakkaan ja työntekijän vuorovaikutusta tarkasteltiin koodauksen ongelmakohdissa keskustelunanalyysillä.
To conclude, Finnish SU counselors need guidance after MI training to implement this evidence-based method more effectively.
Tutkimuksen pohjalta voidaan päätellä, että lyhyen koulutuksen jälkeen työntekijät tarvitsevat ohjausta motivoivan haastattelun noudattamiseen.
The interaction analysis revealed that clients’ change-making self-confidence and counselors’ sufficient use of complex reflections predicted change talk.
Hoidon välittömiä vaikutuksia koskevat tulokset osoittivat, että asiakkaan varmuus muutoksen onnistumisesta ennen hoidon alkua ja työntekijän riittävän taitava asiakkaan puheen merkityksiä heijastava monimuotoisten reflektioiden käyttö olivat yhteydessä asiakkaan muutospuheeseen.
The goals of the study were to investigate: 1) to what extent the initial sessions reflect MI spirit and techniques, 2) is the MITI -coding instrument reliable and valid in Finnish treatment setting, 3) and finally what factors of the client and therapist interaction in MI predicts the substance abuse harm reduction at the six- month follow-up after the initial treatment session.
Tutkimuksen tavoitteina oli selvittää 1) missä määrin suomalaiset päihdetyöntekijät käyttävät motivoivan haastattelun vuorovaikutustyyliä ja perustaitoja ensitapaamisissa?
Furthermore, reflective listening did not always lead to hearing the clients but also to passing their point of view.
Työntekijän suljettuun kysymykseen asiakas saattoi vastata pitkällä selonteolla ja toisaalta työntekijän reflektiot saattoivat ohittaa asiakkaan näkökulman sen sijaan, että ne olisivat toimineet asiakkaan kuuntelemisen välineenä.
The majority of the participants were woman (80 %) and they were on average 41 years old.
Tutkimuksen osallistujista suurin osa oli naisia (80 %), ja keski-ikä oli 41 vuotta.
The data used in this dissertation were collected during 2007–2017.
Tutkimuksen aineistot kerättiin kyselyillä, ryhmäkeskusteluilla sekä teemahaastatteluilla vuosina 2007–2017.
There were also differences between Green Care activities (nature-based interventions).
Eroja löytyi myös erilaisten Green Care -toimintojen (luontointerventiotyypit) välillä.
Participants in Green Care activities (Study III, N = 54) took part in a nature-based intervention as a part of their rehabilitation, rehabilitative work or education.
Green Care -toimintaan osallistujat (kolmas osatutkimus, N = 54) olivat mukana kursseilla, kuntoutuksessa tai kuntouttavassa työtoiminnassa.
Study III and IV explored perceived influence and content dimensions among Green Care -activities (Study III) and Flow with Nature intervention (Study IV).
Kolmannessa ja neljännessä osatutkimuksissa aiheena olivat ohjattujen luontokokemuksien koetut vaikutukset ja sisältöulottuvuudet Green Care -toiminnassa (kolmas osatutkimus) ja Luonnosta Virtaa -interventiossa (neljäs osatutkimus).
However, there were also differences between voluntary and supervised nature experiences.
Omaehtoisten ja ohjattujen luontokokemusten välillä oli kuitenkin myös eroja.
First, restorative perceived influence (changes in affect) were found in Flow with Nature intervention: participating in the nature intervention groups (nature & independent) had immediate positive effects on the affect of the participants at each meeting, and the positive effects were larger at several meetings when compared with the control group.
Elpymiseen liittyviä koettuja vaikutuksia (myönteisiä tunnetilan muutoksia) oli havaittavissa Luonnosta Virtaa -interventioon osallistuvilla ryhmillä: LuoVi-ryhmäläisillä ja etäohjatuilla itsenäisillä ulkoilijoilla oli välittömiä myönteisiä tunnetilan muutoksia jokaisella LuoVi-ryhmän tapaamiskerralla, ja usealla tapaamiskerralla myönteiset muutokset olivat suurempia kuin kontrolliryhmällä.
We expected to have results based on the restoration theories but also based on the so-called comprehensive views.
Oletuksena oli, että tulokset ovat elpymisen teorian mukaisia, mutta niiden lisäksi oletettiin myös elpymistä kokonaisvaltaisempia koettuja vaikutuksia ja sisältöulottuvuuksia.
The nature-based interventions, which included diverse methods, e.g., the opportunity to experience the living elements of nature outdoors, were connected with healing experiences.
Sellainen luontointerventiotyyppi, jossa oli mahdollista kokea eläviä luontoelementtejä ulkona luonnossa, yhdistyivät erityisesti tervehtymisen kokemuksiin.
Moreover, structural, criterion, and known group validity turned out to be moderate.
Rakenne-, kriteeri- ja ryhmien erotteluvaliditeetit osoittautuivat kohtuullisiksi.
The Flow with Nature intervention (Study IV, N = 121) consisted of Finnish employees.
Luonnosta Virtaa -interventioon (neljäs osatutkimus, N = 121) osallistui työntekijöitä eri kunta-alan ja yksityisen sektorin organisaatioista.
In Study I, I examined perceived influence of nature among voluntary nature experiences.
Ensimmäisessä osatutkimuksessa tarkasteltiin koettuja vaikutuksia omaehtoisissa luontokokemuksissa.
This dissertation focuses on perceived influence and content dimensions of nature among voluntary and supervised nature experiences.
Tämän väitöskirjatutkimuksen päätavoitteena oli tutkia omaehtoisten ja ohjattujen luontokokemuksien koettuja vaikutuksia ja sisältöulottuvuuksia.
Third, the participants in the nature intervention groups became more aware of the positive effects of nature and disturbing experiences in nature were reduced or resolved during the intervention.
LuoVi-ryhmän avulla koetuista vaikutuksista tultiin enemmän tietoiseksi, ja sen avulla myös kielteiset kokemukset vähenivät tai poistuivat.
In the Flow with Nature intervention (the nature intervention groups, independent nature groups) changes in affect during each meeting were compared between the groups.
Luonnosta Virtaa -interventiossa (LuoViryhmä ja itsenäiset ulkoilijat) koettuja vaikutuksia arvioitiin myös tunnetilan muutoksina intervention aikana.
The structure, reliability and structural, criterion, and known group validity of the CNE measure was evaluated.
Toisessa osatutkimuksessa kehitettiin Kokonaisvaltaisen luontokokemuksen mittari (KOLU), ja arvioitiin sen rakennetta, sisältöulottuvuuksien reliabiliteettia sekä mittarin rakenne-, kriteeri- ja ryhmien erotteluvaliditeettia.
There were many similarities between voluntary and supervised nature experiences.
Omaehtoisissa ja ohjatuissa luontokokemuksissa oli paljon samankaltaisuutta.
The results among voluntary nature experiences revealed, first, that there were three kinds of perceived effects of nature environment among voluntary nature experiences: restoration (e.g. relaxation), health experiences and ambivalent experiences.
Tulokset osoittivat, että omaehtoisissa luontokokemuksissa elpymisen (elpyjät) lisäksi löytyi kaksi muuta koettujen vaikutusten ryhmää: tervehtyjät sekä ristiriitaiset.
The main data in Studies I and II consisted of Finnish adults who visited a health portal (N = 534) and in order to evaluate the validity of the CNE measure, a secondary data were collected among university students (N = 347).
Toisessa osatutkimuksessa hyödynnettiin lisäksi yliopiston opiskelijoiden aineistoa (N = 347).
Furthermore, we expected that there would be some similarities between voluntary and supervised nature experiences, but also there might be some differences between them.
Selvää oletusta ei ollut siitä, eroavatko omaehtoiset ja ohjatut luontokokemukset toisistaan, ja jos eroavat, niin miten ne eroavat.