natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to results it is possible to utilize certain characteristics of lay-out and content for the use of RT, but the requirements for that depend on each textbook.
Johtopäätöksinä totean, että oppikirjan taiton ja sisällön piirteitä on mahdollista hyödyntää, kun resiprookkista opetusta sovelletaan oppikirjatyöskentelyyn, mutta edellytykset tähän ovat kirjakohtaiset.
Therefore Aleksis 9E gives more opportunities for carrying out RT in average than Aleksis 9.
Näin ollen Aleksis 9E mahdollisti resiprookkisen opetuksen toteuttamisen kaiken kaikkiaan monipuolisemmin kuin verrokkinsa.
There are several reading strategy programs that could be teached at schools in order to enforce reading comprehency.
Heikkojen lukijoiden luetun ymmärtämistä voidaan koulussa tehostaa esimerkiksi erilaisia lukemisen strategioita opettamalla.
In this study two finnish textbooks are analysed from the point of view of RT. Aleksis 9, which is a textbook of finnish language and literature for 9th graders, is compared to Aleksis 9E, which is a special education version of the former.
Tässä tutkimuksessa vertaan 9. luokan äidinkielen ja kirjallisuuden oppikirjan (Aleksis 9) ja sen eriyttävän version (Aleksis 9E) soveltuvuutta resiprookkisen opetuksen tarpeisiin.
The lack of Aleksis 9E is though, that some of its text-elements reformed due special education seemed to be more thwarting for reading comprehension than the original text-elements in Aleksis 9.
Aleksis 9E -kirjan ongelmina olivat kuitenkin eräät eriyttämistarkoituksessa tehdyt tekstimuokkaukset, jotka pikemminkin vaikeuttivat luetun ymmärtämistä.
: Regarding the usability of two 9th grade textbooks for the use of reciprocal teaching
Oppikirjan taiton ja sisällön piirteet luetun ymmärtämisen näkökulmasta : Vertailu kahden 9. luokan oppikirjan soveltuvuudesta resiprookkisen opetuksen tarpeisiin
The purpose of the study is to find out whether the books differ as they give opportunities for carrying out RT.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, missä määrin oppikirjat mahdollistavat resiprookkisen opetuksen toteuttamisen sen eri osa-alueilla.
The study indicates that Aleksis 9E suits better than Aleksis 9 for strategies of predicting and summarizing.
Tulosten mukaan Aleksis 9E soveltui resiprookkisen opetuksen tarpeisiin ennakoinnin, tiivistämisen, kirjaan tutustumisen ja selkotaiton osalta paremmin kuin Aleksis 9, joka soveltui puolestaan kysymisen ja selventämisen vaiheiden toteuttamiseen paremmin.
Therefore, the knowledge concerning reading comprehency should be part of book-production allready very early on, even before the principles of lay-out are being established.
Tämän vuoksi oppikirjojen tuotannossa tulisi jo esimerkiksi taiton suunnitteluvaiheessa ottaa voimakkaammin huomioon luetun ymmärtämiseen liittyvä erityispedagoginen tutkimustieto.
Aleksis 9E would also meet the demands for RT even better, if the sentences were split over lines as instructed in easy-to-read principles.
Lisäksi sen taitto ei vastannut optimaalisesti selkotaiton periaatteita esimerkiksi rivijaon osalta, jolla voitaisiin osaltaan ohjata resiprookkiselle menetelmälle olennaiseen palasteiseen lukutapaan.
Also the characteristics that help to use the book are analysed, as well as some principles of easy-to-read lay-out.
Tarkastelen aineistoa lisäksi kirjaan tutustumisen vaiheen ja selkotaiton näkökulmista.
In other words, are certain characteristics of a textbook (for instance in lay-out) likely to support reading comprehency or not?
Lisäksi olen kiinnostunut siitä, soveltuuko eriyttävä oppikirja tietyn tarkkarajaisen luetun ymmärtämisen menetelmän tarpeisiin paremmin kuin eriyttämätön oppikirja.
The future as a professional youtuber was seen as unstable, but still unlimited and bright.
Oma tulevaisuus tubettajana koettiin epästabiilina, mutta kuitenkin rajattomana ja valoisana.
New larger phenomena are often formed through micro-phenomena and when these micro-phenomena can be accessed early enough, greater changes could be better anticipated.
Uudet ilmiöt muodostuvat usein mikroilmiöiden kautta ja kun näihin mikroilmiöihin pääsee käsiksi tarpeeksi aikaisin voisi suurempia muutoksia ennakoida paremmin.
The material consists of four interviews in which the most successful tubers in Finland tell about their own work and describe the related skills and areas of expertise.
Aineisto koostuu neljästä haastattelusta, joissa Suomen menestyneimpiin lukeutuvat tubettajat kertovat omasta työstä sekä kuvailevat siihen liittyviä taitoja ja osaamisen alueita.
On the basis of the analysis, four top classes describing the skills of professional youtubers were gathered: Technical skills, self-management skills, professional skills and networking skills.
Analyysin perusteella tiivistyi neljä ammattitubettajan osaamista kuvaavaa yläluokkaa, jotka ovat: Tekninen osaaminen, itsensä johtamisen taidot, ammattiosaaminen sekä verkosto- osaaminen.
The results show how new ways of working have come to stay and there is no return to the old bureaucratic organization style of work in these young people's expectations.
Tuloksissa ilmenee kuinka uudenlaiset tavat tehdä työtä ovat tulleet jäädäkseen ja näiden nuorten puheissa paluuta vanhaan byrokraattiseen organisaatioon ei ole.
The labor market of the future requires updating skills, and through this research it is possible to look at the demands of the skills of such a new work represented by the youtubers in this study.
Tulevaisuuden työmarkkinat vaativat osaamisen päivittämistä ja tämän tutkimuksen kautta on mahdollista kurkistaa tällaisen uuden työn osaamisen vaatimuksiin, jota ammttitubettajan työ tässä tutkimuksessa edustaa.
The categories of competence are not intended to cover the skills and requirements of the entire profession, but to gain access to the individual's own expertise and development.
Osaamisluokat eivät ole tarkoitetettu kattamaan koko ammattikunnan osaamisen ulottovuuksia ja vaatimuksia, vaan tarkoituksena oli päästä käsiksi yksilön kokemuksiin omasta osaamisesta ja sen kehittämisestä.
The analysis proceeds according to content analysis, where I summarize the categories of different competencies emerging from the interviewees' stories.
Analyysi etenee sisällönanalyysia mukaillen, jossa tiivistän haastateltavien kertomuksista esiin nousevat eri osaamisen luokat.
The context of the research is competence, competence development and new work.
Tutkimuksen kontekstina toimii osaaminen, osaamisen kehittäminen ja uusi työ.
The Stories of competences and competence development by professional youtubers in the work of a youtuber
Ammattitubettajien kertomuksia osaamisesta ja sen kehittämisestä tubettajan työssä
The aim of the study is to outline the different dimensions of knowledge and the areas that a person needs in his / her work.
Tutkimuksessa pyritään hahmottamaan erilaisia osaamisen ulottuvuuksia ja alueita, joita tubettaja työssään tarvitsee.
New forms of work and the changing attitudes of young people towards work require more research at a single level.
Uudenlaiset työn muodot sekä nuorten muuttuvat asenteet työntekoa kohtaan vaatii lisää tutkimusta myös yksittäisellä tasolla.
Also, how they develop their expertise is at the heart of the review, as there is no actual training in the profession of a youtuber.
Myös se, kuinka he kehittävät osaamistaan on tarkastelun keskiössä, sillä varsinaista koulutusta tubettajan ammattiin ei ole tarjolla.
Under these four upper classes, there are even more sub-categories that define the skills required in the work of youtubers.
Näiden neljän yläluokan alle sijoittuu vielä useampia tarkentavia alaluokkia, jotka hahmottavat tubettajan ammatin työssä tarvittavaa osaamista.
Through the results, it is also possible to get more information on about the youtubers work, that represents new manifestations of worklife.
Tulosten kautta on myös mahdollista saada lisää tietoa tubettamisesta työnä, joka edustaa uusia työn ilmentymiä.
Expertise and its development were seen as a self-contained factor.
Osaaminen ja sen kehittäminen nähtiin itsestä kiinni olevana tekijänä, joka oli omalla vastuulla.
The research focuses on the views and experiences of professional youtubers and about where they have acquired their knowledge and skills.
Tutkimuksen tarkastelun kohteena on ammatikseen tubettavien näkemykset ja kokemukset omasta osaamisesta sekä siitä, mistä he ovat hankkineet nämä tiedot ja taidot.
The results were analyzed by using abductive content analysis.
Tulokset analysoitiin teoriaohjaavalla sisällönanalyysillä.
According to them universities’ task is to develop students’ generic skills.
Niiden mukaan yliopistojen tehtävänä on kehittää opiskelijoiden työelämätaitoja.
Previous research has shown that students learn generic skills during university studies both in formal and informal learning environments.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet työelämätaitojen oppimisen yliopisto-opintojen aikana sekä formaaleissa että informaaleissa oppimisympäristöissä.
Learning of specific generic skills is essential during university studies, even though it is not always easy to recognize learning them.
Tiettyjen työelämätaitojen oppiminen on keskeistä yliopisto-opintojen aikana, vaikka niiden oppimisen tai niitä edistävien oppimisympäristöjen tunnistaminen ei ole aina helppoa.
Furthermore, learning of social and communication skills was emphasized in the results.
Lisäksi sosiaalisten taitojen ja viestintätaitojen oppiminen painottui tuloksissa.
The semi-structured theme interview material (n=58) collected at the Centre for University Teaching and Learning at the University of Helsinki was used in this study.
Tutkimuksessa käytettiin Helsingin yliopiston Yliopistopedagogiikan keskuksessa kerättyä puolistrukturoitua teemahaastatteluaineistoa (n=58), josta tähän tutkimukseen valittiin humanistisen tiedekunnan opiskelijoiden haastattelut (n=20).
Objectives of this study were to find out students’ experiences on learning generic skills during university studies, which learning environments supported their learning of the generic skills, and how students experienced to learn generic skills in different learning environments.
Tämän tutkimuksen tavoitteina oli selvittää yliopisto-opiskelijoiden kokemuksia työelämätaitojen oppimisesta yliopisto-opiskelijoiden aikana, millaisten oppimisympäristöjen opiskelijat kokevat edistävän heidän työelämätaitojensa oppimista yliopisto-opintojen aikana sekä miten opiskelijat kokevat oppineensa työelämätaitoja erilaisissa oppimisympäristöissä.
According to the results, both formal and informal learning environments supported learning of generic skills.
Tulosten perusteella sekä formaalit että informaalit oppimisympäristöt ovat työelämätaitojen oppimista edistäviä oppimisympäristöjä.
Learning of generic skills and learning environments that support their learning during university studies
Työelämätaitojen oppiminen ja niiden oppimista edistävät oppimisympäristöt yliopisto-opintojen aikana
In the future, students’ learning of generic skills could be studied for example by investigating the relation of some pedagogical approach to students learning of generic skills.
Tulevaisuudessa opiskelijoiden työelämätaitojen oppimista voitaisiin tutkia esimerkiksi jonkin tietyn pedagogisen lähestymistavan näkökulmasta, sillä tässä tutkimuksessa opiskelijat painottivat työelämätaitojen oppimista yliopisto-opinnoissa yleisesti.
Learning of skills related to forming academic knowledge and thinking skills in university studies generally was highlighted in the results.
Akateemiseen tiedonmuodostukseen ja tieteelliseen ajatteluun liittyvien taitojen oppiminen korostui tuloksissa yliopisto-opinnoissa yleisesti.
This study’s aim is to increase understanding of students’ learning of generic skills and to get perceptions of the learning environments which support the learning of specific generic skills.
Tutkimuksen avulla voidaan lisätä ymmärrystä yliopisto-opiskelijoiden työelämätaitojen oppimista edistävistä oppimisympäristöistä sekä saada käsityksiä siitä, millaiset oppimisympäristöt edistävät tiettyjen työelämätaitojen oppimista.
Moreover, students’ experiences on learning generic skills in the beginning of their studies could be compared to their experiences after completing Bachelor’s and Master’s degrees.
Lisäksi voitaisiin toteuttaa laadullinen pitkittäistutkimus, jossa selvitettäisiin yliopisto-opiskelijoiden työelämätaitojen osaaminen opintojen alussa ja valmistumisvaiheessa tai ensin kandidaatin tutkinnon ja toisella kerralla maisterin tutkinnon jälkeen.
The connection between generic skills and learning environments which support their learning needs more research.
Tutkimusta työelämätaitojen oppimisen yhteydestä niitä edistäviin oppimisympäristöihin tarvitaan lisää.
Learning of social and communication skills was emphasized in working life generally in the results.
Sosiaaliset taidot ja viestintätaidot painottuivat tulosten mukaan selkeästi verrattuna muiden työelämätaitojen oppimiseen työelämässä.
Learning of skills related to forming academic knowledge and thinking skills was highlighted clearly in the results.
Tuloksissa korostuivat selkeästi akateemiseen tiedonmuodostukseen ja tieteelliseen ajatteluun liittyvien taitojen oppiminen.
The data were analysed by theory-driven qualitative content analysis.
Tutkimusmenetelmänä sovellettiin teoria-ohjaavaa laadullista sisällönanalyysia.
"Home is important, but people there are more important" : home and place attachment from the perspective of 9th graders
"Koti on tärkeä, mutta ihmiset siellä tärkeämpiä" : Koti ja paikkaan kuuluminen 9.-luokkalaisten silmin
Three master categories emerged from the analysis regarding the informants´ significations of home: 1) sociality 2) safety and 3) everyday life.
Kodin merkityksenannoista löytyi kolme pääkategoriaa: 1) sosiaalisuus 2) turvallisuus ja 3) arki.
Place attachment was constructed by relationships, time, experiences and memories.
Kuulumisen konstruoitumisen prosesseihin vaikutti ihmissuhteet, aika, kokemukset ja muistot.
Youths defined home as a positive, unique and important social space and a place where everyday life is emphasized.
Koti määrittyy nuorten tietoisuudessa ennen kaikkea positiiviseksi, ainutlaatuiseksi ja tärkeäksi sosiaaliseksi tilaksi ja paikaksi arkielämän toiminnoille.
Furthermore, I am seeking possible connections between place attachment and othering.
Lisäksi etsin mahdollisia yhteyksiä toiseuden kokemusten ja paikkaan kuulumisen tunteen välillä.
Consequently, the place attachment and personal position in the community must be pursued and reconstructed through belonging work and collaboration with the surroundings.
Oma paikka yhteisössä ja sitä kautta muodostuva paikkaan kuuluminen pitää tällöin hakea ja rekonstruoida kuulumistyön kautta yhteistyössä muiden ympäristön toimijoiden kanssa.
The aim is to clarify how youths determine and experience home and how their place attachment has been constructed.
Selvitän, miten nuoret määrittävät ja kokevat kodin sekä millainen paikkaan kuulumisen kokemus heille on konstruoitunut.
This study has been conducted utilizing phenomenological-hermeneutic approach since the interest is in individual´s experiences and interactions with the surroundings.
Tutkimuksen taustalla vaikuttaa fenomenologis–hermeneuttien tutkimustraditio, ja kiinnostus on rakenteiden sijasta yksilöiden kokemuksissa, merkityssuhteiden luomisessa sekä vuorovaikutussuhteessa ympäröivän maailman kanssa.
In this study I examine 9th graders thoughts, experiences and meanings of home and place attachment.
Tarkastelen tutkimuksessani 9.-luokkalaisten kotiin ja paikkaan kuulumiseen liittyviä ajatuksia, kokemuksia ja merkityksiä sekä näihin vaikuttavia tekijöitä.
The data consisted of three individual theme interviews and fourteen questionnaire answers.
Aineisto koostui yksilöhaastatteluista (n=3) sekä kyselylomakkeista (n=14).
Othering appeared when youths described their lives after moves.
Toiseus näyttäytyi nuorten puheessa muuttojen kohdalla, jolloin he kertoivat elämästään uudessa paikassa uusina ja vieraina suhteessa enemmistöön.
In the new place and environment they felt lost at first and perceived themselves as strangers compared to the majority.
Toiseus tuli ilmi sekä ympäristön toiseuttamisen kautta että kertomuksina itsestä erilaisena suhteessa enemmistöön.
Individual features as age and the number of moves had an influence on how the place attachment was formed but yet it is concerned to be particularly individual experience.
Kyseessä on yksilöllinen kokemus, jota kuitenkin määrittävät erityisesti ikä ja muuttojen määrä.
Based on theme analysis altogether six themes were formed.
Aineiston analyysin pohjalta muodostettiin yhteensä kuusi teemaa.
One interview was a two persons’ group interview and the rest were individual interviews.
Haastatteluista yksi toteutettiin kahden henkilön ryhmähaastatteluna ja loput yksilöhaastatteluina.
All interviews were carried out as theme interviews.
Kaikki haastattelut toteutettiin teemahaastatteluina.
The data was transcribed and analysed by using theme analysis.
Aineisto litteroitiin ja analysoitiin teemoittelemalla.
Data was collected by interviewing six teachers who participated with their students to Yrityskylä and one retired class teacher during spring 2018.
Tutkimus toteutettiin haastattelemalla kuutta Yrityskylään luokkansa kanssa osallistunutta opettajaa sekä yhtä jo eläkkeelle jäänyttä luokanopettajaa keväällä 2018.
"Because citizenship always exists" : Teachers' visions about citizenship and civic education
"Koska kansalaisuus on koko ajan olemassa" : Opettajien näkemyksiä kansalaisuudesta ja kansalaiskasvatuksesta
Citizenship education was reformed in 2014 when new curriculum was introduced.
Alakoulun kansalaiskasvatus uudistui vuonna 2014 tapahtuneen perusopetuksen opetussuunnitelman uudistuksen myötä.
Students will attend 10 lessons at school to study about working life, economy and society before visiting Yrityskylä’s learning environment for one day.
Oppilaat käyvät osana Yrityskylän oppimiskokonaisuutta läpi 10 oppituntia talouden, työelämän ja yhteiskunnan teemoista ennen yhden päivän vierailuaan Yrityskylän oppimisympäristössä.
Active citizenship has been the ideal kind of citizenship education in the world, including Finland, for a quite long time and social studies aim to raise students to be "active, responsible and industrious citizens".
Aktiivinen kansalaisuus on ollut jo pitkään kansalaiskasvatuksen ihanteena sekä maailmalla että Suomessa ja myös yhteiskuntaopin tavoitteena on kasvattaa oppilaista "aktiivisia, vastuuntuntoisia ja yritteliäitä kansalaisia".
Teachers’ visions about citizenship correspond to the ideal of active citizenship and is very similar to the curriculum’s aims and contents.
Opettajien näkemykset kansalaisuuden sisällöistä vastaavat erittäin hyvin aktiivisen kansalaisuuden ihanteita sekä opetussuunnitelman tavoitteita ja sisältöjä.
As part of citizenship education most of the sixth graders participate to Yrityskylä’s learning concept.
Osana alakoulun kansalaiskasvatusta suurin osa kuudesluokkalaisista osallistuu Yrityskylän toimintaan.
According to the teachers the citizenship concept contained four themes: social skills, self-leadership, economic skills and critical thinking.
Kansalaisuuden sisältöinä opettajat nostivat haastatteluissaan esiin itsensä johtamisen taidot, sosiaaliset taidot, kriittisen ajattelun taidot sekä taloustaidot.
The reform brought a new subject, social studies (yhteiskuntaoppi) to fourth and sixth graders.
Uudistuksen seurauksena neljännellä ja kuudennella luokalla aloitettiin uuden oppiaineen, yhteiskuntaopin, opetus.
Yrityskylä is a learning concept where students’ act as an employees, citizens and consumers in a simulated society.
Yrityskylä on pienoisyhteiskunnaksi rakennettu oppimisympäristö, jossa oppilaat toimivat päivän ajan työntekijöinä, kuluttajina ja kansalaisina.
In the teachers’ view Yrityskylä’s role as a part of citizenship education was to teach students generally about citizenship and produce citizenship education itself.
Yrityskylän rooli osana koulun kansalaiskasvatusta näyttäytyi opettajille kansalaisuuden ymmärtämisenä, minkä lisäksi Yrityskylän nähtiin myös itsessään tuottavan kansalaiskasvatusta.
Yrityskylä is seen as an important part of school’s citizenship education.
Yrityskylällä nähdään olevan tärkeä rooli koulun kansalaiskasvatuksen osana konkreettisen ymmärryksen tuojana.
The aim of this study was to find out teachers’ visions about citizenship and civic education and Yrityskylä’s role in it.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää opettajien näkemyksiä kansalaisuuden sisällöistä ja Yrityskylän oppimiskokonaisuuden roolista koulun kansalaiskasvatuksen tukena.
Furthermore, it is a place where students can practice citizenship skills and learn more about citizenship and being a citizen.
Opettajien näkemysten mukaan Yrityskylässä oppilaat pääsevät käytännössä harjoittelemaan kansalaisuuden taitoja ja ymmärtämään kansalaisuutta laajemmin.
School or club activity?
Koulua vai kerhotoimintaa?
The interviews were conducted during the spring and autumn of 2018 in four different Finnish municipalities.
Haastattelut oli tehty kevään ja syksyn 2018 aikana neljässä Suomen kunnassa.
There are five activity areas: communication skills, social, motor, cognitive and day-to-day skills.
Toiminta-alueita on viisi: kommunikaatiotaidot, sosiaaliset, motoriset, kognitiiviset ja päivittäiset taidot.
The need for this research was created through the InTo -project.
Tutkimuksen tarve syntyi InTo -hankkeen kautta.
Because of that, it was necessary to find out what the teachers think of it.
Tästä syystä oli tarpeellista selvittää mitä mieltä opettajat siitä ovat.
Its areas of activity are good, but it is not functional teachers working tool.
Sen toiminta-alueet ovat hyvät, mutta se ei ole opettajille toimiva työkalu.
To visualize my results, I adapted Attride-Stirlings (2001) thematic network system.
Tutkimukseni tuloksien visualisoimisessa mukailin fenomenografian tukena Attride-Stirlingin (2001) teemaverkkomallia.
The role of the teacher in the activity areas education includes a great deal of power and responsibility because of the different possibilities to use and interpret curricula.
Opettajan rooli toiminta-alueittaisessa opetuksessa sisältää paljon valtaa ja vastuuta opetussuunnitelmien erilaisten käyttömahdollisuuksien ja tulkinnanvaraisuuden vuoksi.
These areas have retained their form for tens of years, while the core curriculum has been updated.
Nämä osa-alueet ovat säilyneet kymmeniä vuosia samanlaisina, perusopetuksen opetussuunnitelman muuten päivittyessä.
My material consisted of 18 interviews from teachers who work with activity areas curriculum.
Aineistoni koostui 18:sta toiminta-alueittaisen opettajan haastattelusta.
I examine the equality of activity areas curriculum from four perspectives: The curriculum as a tool for teaching, the teaching goals of the student, the recognition of diversity of the pupils in the activity areas curriculum and the teacher’s role as an interpreter of the curriculum.
Tarkastelen toiminta-alueittaisen opetussuunnitelman tasa-arvoa neljästä näkökulmasta: TOI-opetussuunnitelma opettajan työkaluna, TOI-oppilaan opetuksen tavoitteellisuus, moninaisuuden huomioiminen TOI-opetussuunnitelmassa sekä opettajan rooli TOI-opetussuunnitelman tulkitsijana.
Studying by activity areas is less examined topic in the field of special education.
Toiminta-alueittainen opetus on vähemmän tutkittu erityisopetuksen muoto.
The project was justified e.g. by the lacks in the activity areas curriculum.
Hanketta perusteltiin muun muassa toiminta-alueittaisen opetussuunnitelman puutteilla.
: Activity areas curriculum as an embodier of equality
: Toiminta-alueittainen opetussuunnitelma tasa-arvon ilmentäjänä
The results also showed that the inclusion of the spectrum of pupils in the activity areas curriculum is challenging.
Tuloksista ilmeni myös, että toiminta-alueittaisten oppilaiden kirjon sisällyttäminen toiminta-alueittaiseen opetussuunnitelmaan on haastavaa.