natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cases were: the struggling student (1), pupil with improved school path (2), the pupil who had a steady path (3), the pupil who was dissatisfied with the school system (4), and the pupil whose skills as a schoolchild were not yet developed (5).
Erilaisia tapauksia muodostivat sinnittelevä ja ponnisteleva oppilas (1), eheytyneen koulupolun saanut oppilas (2), oppilas, jonka sairaalaopetusjakso oli tasainen (3), koulujärjestelmään tyytymätön oppilas (4) sekä oppilas, joiden koululaisen taidot olivat harjaantumattomia (5).
This study was executed as a case study and the data was analyzed using the methods of content analysis.
Tutkimusstrategiani oli tapaustutkimus ja aineisto analysoitiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin keinoin.
Students and teachers mostly discussed the same themes and their thoughts and responses were similar to one another.
Oppilaat ja opettajat käsittelivät pääasiassa samoja teemoja ja heidän ajatuksensa ja kuvailunsa tilanteista vastasivat enimmässä määrin toisiaan.
Pupils were primary and secondary school aged boys and girls.
Siihen kuului ala- ja yläkouluikäisiä tyttöjä ja poikia.
Adult views are corresponding to the pupils' thoughts.
Aikuisten näkemykset vaikuttavat kohtaavan oppilaiden ajatukset.
Hospital schooling in Finland is a small but nation-wide margin of special education.
Suomessa sairaalaopetus kuuluu erityisopetuksen kenttään, muodostaen oman pienen, mutta valtakunnallisen marginaalinsa.
Aim of this study was to examine what kind of school experiences the hospital school pupils have during their hospital school process.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella, millaisia sairaalakoulujaksoja oppilailla on sairaalaopetusprosessin aikana.
In this study I focused on the answers to an open question.
Tässä tutkielmassa tarkasteltiin kyselylomakkeen avoimia kysymyksiä.
Pupils in hospital schooling have multiple experiences at school and they deal situations in school uniquely.
Sairaalaopetusprosessin aikana oppilailla on siis monenlaisia koulukokemuksia ja he käsittelevät koulunkäyntiä ainutkertaisesti.
The data was collected during the years 2009-2014 as a part of a national study about hospital schooling.
Aineisto kerättiin sairaalaopetuksen valtakunnallisen seurantatutkimuksen yhteydessä vuosina 2009-2014.
Case study : ten pupils' and their teachers' thoughts about school before, during and after hospital school period
Tapaustutkimus kymmenen oppilaan sairaalakoulujaksosta : oppilaiden ja heidän opettajiensa ajatuksia sairaalakoulun tulovaiheessa, nivelvaiheessa ja seurantavaiheessa
The population of this study consisted of ten hospital school pupils and their teachers.
Tutkimukseni kohdejoukko koostui kymmenestä sairaalakoulun oppilaasta.
In their writings the teachers discussed the pupils' scholarly skills, coping and how comfortable did pupils feel in school.
Opettajat käsittelivät oppilaiden koulunkäyntiä opillisten taitojen, jaksamisen sekä koulussa viihtymisen kannalta.
This study's results provide information about the experiences during hospital school.
Tutkimuksen tulosten perusteella saadaan lisätietoa oppilaiden sairaalakoulujaksosta.
Two doctor's theses about hospital schooling are currently being completed.
Lisäksi parhaillaan tekeillä on myös kaksi väitöskirjaa.
Hospital schools and their pupils have been studied in a few bachelor's and master's theses and in one doctoral thesis.
Viime vuosien aikana sairaalaopetuksen tutkimus onkin lisääntynyt ja sen eri osa-alueista on tehty muun muassa kandidaatin- ja pro gradu -tutkielmia sekä yksi väitöskirja.
Pupils and their teachers wrote their thoughts in three stages: when coming to hospital school, when leaving the hospital school and a few months after returning back to their own schools.
Oppilaat olivat kirjoittaneet ajatuksiaan kolmessa vaiheessa: tulovaiheessa, nivelvaiheessa ja seurantavaiheessa.
Between regions there are large differences between the residents of immigrant background as well as sosio-economic status.
Alueiden välillä on kuitenkin suuria eroja niin maahanmuuttajataustaisten asukkaiden kuin sosioekonomisen asemankin osalta.
In Helsinki, there lives more than half of the foreign language population of metropolitan area.
Helsingissä asuu yli puolet pääkaupunkiseudun vieraskielisestä väestöstä ja monikulttuurisuus on lisääntynyt alueilla huomattavasti.
Interview data analysis was carried out by using a theory content analysis.
Aineisto analysoitiin käyttäen teoriaohjaavaa sisällönanalyysiä.
In addition, the school social worker was also interviewed.
Lisäksi tutkimusta varten haastateltiin koulun kuraattoria.
The study was conducted in a qualitative case study in Helsinki.
Tutkimusmenetelmänä oli kvalitatiivinen tapaustutkimus joka toteutettiin eräässä Helsinkiläisessä alakoulussa.
This case study research data was collected by interviewing four teachers.
Tutkimusaineisto kerättiin teemahaastattelun avulla ja tutkimukseen osallistui neljä opettajaa.
Recently there has been studies of residential and school segregation.
Viime aikoina on tutkittu paljon asuinalueiden ja koulujen eriytymistä.
Home-school partnership is defined by law and by different curriculums.
Yhteistyötä määritellään sekä lakien, että opetussuunnitelmien avulla.
It can be concluded that residential are as well as student background has an impact on home-school co-operation, because student base of the school represents the areas population base.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että asuinalueella sekä oppilaspohjalla on vaikutusta kodin ja koulun yhteistyöhön, koska koulun oppilaspohja edustaa alueen väestöpohjaa.
The aim of this study is to find out teachers conception of home-school partnership in differentiated residential area.
Tämän tutkielman tarkoituksena on tutkia opettajien käsityksiä kodin ja koulun yhteistyöstä eriytyneellä asuinalueella.
Teachers felt that parents passivity, language problems, as well as the differences between home and school complicated home-school partnership.
Opettajien käsitysten mukaan kodin ja koulun yhteistyötä vaikeuttivat vanhempien passiivisuus, kieliongelmat sekä näkemyserot kodin ja koulun välillä.
The meaning of home-school partnership is to support the students school achievement.
Kodin ja koulun yhteistyön tehtävänä on tukea oppilaan koulunkäyntiä.
Residential segregation affects on segregation on student basis.
Asuinalueiden eriytyminen vaikuttaa koulujen oppilaspohjan eriytymiseen.
Teachers perceptions of home-school partnership in differentiated neighborhood
Opettajien käsityksiä kodin ja koulun yhteistyöstä eriytyneen asuinalueen alakoulussa
The study examines the factors that teachers feel to support to complicate the home-school partnership.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää mitkä tekijät opettajat kokevat yhteistyötä tukeviksi sekä helpottaviksi tekijöiksi.
In the addition, the aim is to find out how student base and neighborhood affects on home-school partnership.
Lisäksi tarkoituksena on selvittää miten oppilaspohja ja asuinalue vaikuttavat kodin ja koulun yhteistyöhön.
The factors that support home-school partnership are five-day school social worker, work phone and positive attitude towards home-school partnership with immigrant families.
Tutkimustuloksena voidaan todeta, että opettajat pitivät kodin ja koulun yhteistyötä tärkeänä ja heidän käsitysten mukaan viisipäiväinen kuraattori, työpuhelimet sekä maahanmuuttajataustaisten perheiden huomioiminen tukivat kodin ja koulun yhteistyötä.
Teachers and school social worker felt that the area was divided in two different areas.
Opettajien sekä kuraattorin käsitysten mukaan alue oli jakautunut kahtia ja koulussa näkyi alueen matala sosioekonominen asema sekä suuri maahanmuuttajataustaisten oppilaiden määrä kodin ja koulun yhteistyössä.
Judging by the descriptions of the interaction situations, the candidates were especially able to adapt into different situations and tried to achieve open dialogs with different kinds of persons.
Vuorovaikutustilanteiden kuvausten perusteella ehdokkaat pystyivät erityisesti sopeutumaan erilaisiin tilanteisiin ja pyrkivät avoimeen dialogiin erilaisten ihmisten kanssa.
The approach for the analysis is exceptional, since it would appear that the interaction during the campaigns has previously been studied from speech and political communication's point of view in only other contexts, like in radio or television.
Tutkimuksen lähestymistapa on poikkeuksellinen, sillä näyttäisi siltä, että vuorovaikutusta kampanjoiden aikana on tarkasteltu puheviestinnän ja poliittisen viestinnän näkökulmasta ainoastaan muissa konteksteissa, kuten radiossa ja televisiossa.
Campaign literature has also been studied only slightly.
Kampanjakirjallisuutta on muutoinkin tutkittu vain vähän.
The results also demonstrated that both of the candidates seem skillful and flexible communicators.
Tutkimustulokset myös osoittivat, että molemmat ehdokkaat vaikuttavat taitavilta ja notkeilta viestijöiltä.
In the research, two books about the 2012 presidential election were used as the data.
Tutkimuksessa käytettiin aineistona kahta vuoden 2012 presidentinvaalin vaalikampanjasta kertovaa kirjaa.
Based on the research, an image of both of the candidates' typical interaction situation was compiled.
Analyysin pohjalta muodostettiin kuva tyypillisestä presidenttiehdokkaan vuorovaikutustilanteesta.
So called SPEAKING-model, which is a tool to describe ways of talking and originally meant for comparing them, developed by Dell Hymes, was used to support the content analysis.
Sisällönanalyysin tukena hyödynnettiin Dell Hymesin kehittämää, niin kutsuttua SPEAKING-mallia, joka on työkalu puhetapojen kuvaukseen ja tarkoitettu alun perin niiden vertailuun.
The purpose of this thesis was to find out how interaction situations are described in books that cover Pekka Haavisto's and Sauli Niinistö's campaigns for presidential election.
Tämän työn pyrkimyksenä oli selvittää, kuinka vuorovaikutustilanteita kuvataan Pekka Haaviston ja Sauli Niinistön presidentinvaalikampanjoista kertovissa kirjoissa.
It was also studied, what kind of an impression about the communication competence of Haavisto and Niinistö was given in the books.
Tarkastelun kohteena oli niin ikään se, millainen vaikutelma kirjoissa luodaan Haaviston ja Niinistön vuorovaikutusosaamisesta.
Interaction situations in the presidential campaign books of Pekka Haavisto and Sauli Niinistö
Vuorovaikutustilanteet Pekka Haaviston ja Sauli Niinistön vaalikampanjakirjoissa
The hashtag #okfest was launched for the 'Open Knowledge Festival' conference held in Helsinki, Finland (17–22.9.2012).
Hashtag #okfest lanseerattiin Helsingissä pidetyn 'Open Knowledge Festival' –konferenssin taustakanavaksi 17–22.9.2012.
Expert microblogging, communal knowledge building and cultures of networked expertise on Twitter : Case #okfest
Yhteisöllinen tiedonrakentelu ja verkottunut asiantuntijuus Twitter-palvelussa : Case #okfest
All public tweets containing the string '#okfest' were collected as data.
Kaikki julkiset Twitter-viestit #okfest aihetunnisteella kerättiin aineistoksi.
A network of practitioners engaging in a mutual domain creates a dynamic 'social learning system' combining social interaction with the production and dissemination of knowledge.
Asiantuntijoiden yhteisöllinen vuorovaikutus synnytti "sosiaalisen oppimisen systeemin" jossa tiedonrakentelu yhdistyi vuorovaikutukseen.
Tweets were analyzed with qualitative thematic analysis exploring the epistemic contributions either included in the tweets or as hyperlinked attachments.
Viestejä analysoitiin laadullisella temaattisella analyysillä koskien niiden tiedollisia kontribuutioita joko viestiin sisältyen tai linkitettynä.
This nascent mode of cultural production leads to the development of expert cultures on Twitter and in the open Web.
Tämä uusi kulttuurisen tuotannon konteksti mahdollistaa verkottuneiden asiantuntijakulttuurien kehittymisen Twitterissä ja avoimessa Internetissä.
The participants of the study were open knowledge practitioners who participated in the hashtag discourse of #okfest on Twitter.
Tutkimuksen osallistujat olivat avoimen datan ammattilaisia, jotka osallistuivat Twitterissä #okfest keskusteluun konferenssin aikana.
The communal epistemic activities in #okfest were likened to the properties of a community of practice (Wenger, 1998).
Yhteisöllinen tiedonrakentelu muistutti käytäntöyhteisöjen teoriaperinteen (Wenger, 1998) vuorovaikutuksen piirteitä.
The analysis observed six themes of communal knowledge building in the hashtag space.
Analyysissä löytyi kuusi yhteisöllisen tiedonrakentelun teemaa jotka ilmenivät hashtag-tilassa.
This creates new contexts for informal collaborative learning and cultral production potentially answering some of the competence challenges presented by the 21st century.
Tämä luo uusia tilaisuuksia informaalille yhteisölliselle oppimiselle ja kulttuuriselle tuotannolle mahdollisesti vastaten nykyajan vaativiin osaamishaasteisiin.
This qualitative study explored a phenomenon of epistemic communality around a Twitter hashtag.
Tämä laadullinen tutkielma tutki episteemistä yhteisöllisyyttä Twitter-palvelussa hashtag-aihetunnisteen ympärillä.
The secondary aim was to explore how Twitter functions as a platform for networked expertise and as a public agora for practitioners' expert discourse.
Laajempi tavoite oli tutkia miten Twitter toimii alustana verkottuneelle asiantuntijuudelle ja julkisten asiantuntijayhteisöjen vuorovaikutukselle.
The analysis indicated how the hashtag was appropriated to serve as a node of communal knowledge sharing beyond mere reporting from the conference.
Tutkimustulokset osoittavat että hashtag-aihetunnisteen ympärille syntyi yhteisöllisen tiedonrakentelun ilmiö, joka oli enemmän kuin pelkkää raportointia tapahtumapaikalta.
The primary aim of the study was to explore communal epistemic production on the Twitter platform, especially in the context of a mutually shared hashtag.
Tutkielman pääasiallinen tavoite oli tutkia yhteisöllistä tiedonrakentelua Twitter-palvelussa erityisesti hashtagien ympärillä.
The study yielded a novel theoretical concept of 'expert microblogging', recognized as a significant genre of cultural production in a specialist domain on Twitter and in the open Web.
Tutkimustuloksista nousi uusi käsitteellistys, asiantuntijoiden alakohtainen tiedollinen tuotanto (eng. expert microblogging).
Finally the Twitter platform was ascertained as a site for the manifestation of cultures of networked expertise.
Twitter-alustalle paikantui verkottuneiden asiantuntijakulttuurien kehittyminen avoimessa verkossa.
The study explored the peer-production of knowledge and epistemic structures in the context of a specialist domain collaborating in the open Web.
Tutkimus kohdistui tietyn toimialan tiedolliseen vertaistuotantoon Twitterissä ja avoimessa Internetissä.
There were two research questions: 1.
Tutkimuskysymyksiä oli kaksi: 1.
Therefore teachers have contradictory instructions on how evaluations should be performed.
Opettajilla on näin ollen ristiriitaiset ohjeet, kuinka arviointia tulisi toteuttaa.
The subject is important to further research since each student will be evaluated throughout their school years.
Aihe on siis tärkeä ja tutkimisen arvoinen, koska jokainen koululainen joutuu olemaan arvioinnin kohteena koko koulutaipaleensa ajan.
Research methodology: Answers to research questions were searched by interviewing six (6) classteachers and by analyzing their answers through Grounded theory and through content analysis.
Menetelmät: Vastauksia tutkimuskysymyksiin etsittiin haastattelemalla kuutta luokanopettajaa ja analysoimalla heidän vastauksiaan Grounded theory -menetelmällä ja sisällönanalyysin keinoin.
Results and conclusions: Teachers had not really received any education on temperament during their studies.
Tulokset ja johtopäätökset: Opettajat eivät olleet saaneet juurikaan opetusta temperamenteista omien opintojensa aikana.
How does temperament effect on students evaluation?
Miten temperamentti vaikuttaa oppilaan arviointiin?
Part of the teachers had searched information on temperament outside of their studies.
Osa oli hankkinut temperamentista tietoa opintojen ulkopuolella.
What is the teacher's level of knowledge on temperament?
Millainen on opettajien tietämys temperamenteista?
However teachers had some kind of perception on temperament (inherent way to function and to react in different situations) and the different features of temperament (activity level, shyness etc.).
Opettajilla kuitenkin oli jonkinlainen käsitys temperamentista (synnynnäinen tapa toimia ja reagoida erilaisissa tilanteissa) ja sen erilaisista piirteistä (aktiivisuus, ujous jne.) Toiseksi tutkittiin opettajien käsityksiä temperamentin vaikutuksesta arviointiin.
The aim of this study is to describe, analyse and interpret teacher's perceptions on temperament and effects of temperament on student evaluations.
Tavoitteet: Tämän tutkimuksen tutkimustehtävänä on kuvata, analysoida ja tulkita opettajien käsityksiä temperamentistä ja temperamentin vaikutuksesta arviointiin.
Temperament seems to have effect on student evaluations relating to learning, working and behavior even that according to the Perusopetuksen Opetussuunnitelman perusteet 2014 (Foundation teaching Learning Plan) students temperament should not have effect on evaluation.
Tutkittaessa temperamentin vaikutusta arvioinnin eri osa-alueisiin oli nähtävissä, että lopulta temperamentti näyttää vaikuttavan oppimisen, työskentelyn sekä käyttäytymisen arviointiin, vaikka Perusopetuksen Opetussuunnitelman perusteissa 2014 painotetaan, ettei oppilaan temperamentti saisi vaikuttaa arviointiin.
On the other hand in the same document teacher's are obligated to evaluate working methods and behavior as a part of subject grade.
Toisaalta Perusopetuksen Opetussuunnitelman perusteissa 2014 velvoitetaan arvioimaan työskentelytaitoja ja käyttäytymistä osana oppiaineen arvosanaa.
Class teachers' thoughts and experiences concerning temperament and student evaluation
Luokanopettajien käsityksiä temperamentista ja temperamentin vaikutuksesta arviointiin
There's hardly any research done in Finland on how class teacher's receive temperament and how it effects evaluations.
Tutkimuksia siitä, mitä luokanopettajat itse ajattelevat temperamenteista ja niiden vaikutuksesta arviointiin ei juurikaan ole.
The target group consisted of home economics teachers from comprehensive schools from all over Finland that have been teaching in the academic year of 2014-2015.
Tutkimuksen kohderyhmänä olivat eri puolilla Suomea peruskouluissa lukuvuonna 2014–2015 kirjoilla olleet kotitalousopettajat.
The analysis of the research included characteristics of qualitative and quantitative research methods.
Tutkimuksen analyysi sisälsi piirteitä kvalitatiivisesta sekä kvantitatiivisesta tutkimustavasta.
Teachers' well-being has been affected particularly by the psychological aspects of the work that are based on factors related to both teacher and working conditions.
Opettajien työhyvinvointiin on nähty vaikuttavan erityisesti työn psyykkiset tekijät, joiden taustalla on sekä opettajaan että työoloihin pohjautuvia tekijöitä.
Thematic approach produced six themes describing different work characteristics and well-being.
Teemoittelu tuotti yhteensä kuusi työn ominaisuuksia ja hyvinvointia määrittelevää teemaa.
The reports formed narrative features to the research and they were analysed with categorical and thematic analysis.
Kertomusosio muodosti tutkimukseen narratiivisia piirteitä, ja kertomuksia analysoitiin kategorisen analyysin sekä teemoittelun keinoin.
The purpose of this study is to investigate the home economics teachers' work and occupational well-being.
Tutkimuksen tavoitteena on tutkia kotitalousopettajan työtä ja työhyvinvointia.
One of the dominant elements of the teaching is the planning, which focuses on the tasks in more detail.
Opetustyön yksi hallitseva osa-alue on opetuksen suunnittelu, johon perehdytään työtehtävistä tarkemmin.
Along with the planning, research wanted to emphasize teacher's own experience of work as the experiences have a strong linkage to perceived well-being.
Sen rinnalla haluttiin painottaa kotitalousopettajan omia kokemuksia työstä, sillä kokemuksilla on vahva yhteys koettuun työhyvinvointiin.
Home economics teachers' experiences of work and occupational well-being
Kotitalousopettajien kokemuksia opetustyöstä ja työhyvinvoinnista
Home economics teachers' occupational well-being was burdened by challenging students, the amount of work, sense of hurry and the lack of breaks.
Kotitalousopettajien työhyvinvointia kuormittivat haastavat oppilaat, työn paljous ja kiireen tuntu sekä taukojen vähyys.
The well-being of teacher is therefore important because it is reflected in students' well-being at school.
Kotitalousopettajien työhyvinvoinnin selvitys on tärkeää, sillä se heijastuu oppilaiden hyvinvointiin koulussa.
The visible part of the teacher's work is the activity in the classroom, in addition to which the work includes a number of other pro-active and ex post tasks.
Kotitalousopettajan työn näkyvä osuus tapahtuu opetuksena kotitalousluokassa, jonka lisäksi työ käsittää lukuisia muita ennakoivia ja jälkikäteen suoritettavia työtehtäviä.
According to the research data older teachers used relatively more time in planning than the younger teachers.
Tutkimusaineiston mukaan iäkkäimmät opettajat käyttivät yhden oppitunnin suunnitteluun suhteellisesti enemmän aikaa kuin nuoremmat opettajat.
Quantitative analysis was used to describe the amount of time used in teaching and planning of the teachers with different backgrounds.
Kvantitatiivisen aineiston avulla kuvattiin taustaltaan erilaisten opettajien opetukseen ja suunnitteluun käyttämää aikaa.
Instead, teachers' well-being was improved by proper intrinsic motivation originating from students and general job satisfaction.
Työhyvinvointia lisäsi oppilaista lähtevä sisäinen motivaatio sekä yleinen työtyytyväisyys.
Open reports were used to study teachers' experiences of work whereas other questions were used to analyse the amount of teaching and planning.
Opettajilta pyydettyjen kertomusten (N=58) avulla tutkittiin opettajien kokemuksia työstä, ja kyselylomakkeen kysymysten avulla tutkittiin opetuksen ja suunnittelun määrää.
Teachers having more work experience used less time in planning whereas teachers with permanent employment used relatively more time in planning than teachers with temporary employment.
Pidemmän työkokemuksen omaavat opettajat käyttivät suhteellisesti vähemmän aikaa opetuksen suunnitteluun.
The study revealed that the increase in teaching hours resulted in the decrease of time used in planning per one lesson.
Tutkimuksessa selvisi, että kotitalousopettajien opetustuntien määrän lisääntyminen ilmeni suunnitteluun käytettävän ajan vähentymisenä.
The obtained data included 67 answers of which 58 also submitted open reports.
Aineistoa kertyi kaikkiaan 67 opettajalta.
Therefore, organizations have started to invest more and more on the assessment and development of their attractiveness.
Tästä johtuen yritykset ovat alkaneet panostamaan yhä enemmän oman houkuttelevuutensa arviointiin ja parantamiseen.
However, the interests of the candidates had divided to other industry segments as well.
Kuitenkin, työnhakijoiden intressit jakaantuivat vahvasti myös muille toimialoille.
The questionnaire included open questions and eventually 174 candidates answered the question.
Tutkimuksen kyselylomake sisälsi sekä avoimia että valmiita vastausvaihtoehtoja ja kyselyyn vastasi lopulta 174 työnhakijaa.
The qualitative research was implemented as part of the firm's annual recruitment process in February 2015 and the data were collected by using questionnaire.
Kvalitatiivinen tutkimus toteutetettiin osana yrityksen vuosittaista rekrytointiprosessia helmikuussa 2015 ja tutkimusaineisto kerättiin kysely lomakkeen avulla.
The results also showed that candidates had received enough information during the recruitment process.
Tuloksien perusteella työnhakijat olivat myös saaneet tarpeeksi kaipaamaansa informaatiota rekrytointiprosessin aikana.
The participants (n=627) were the candidates taking part in recruitment process in 2015.
Tutkimusjoukko (n= 627) koostui vuoden 2015 liikenneohjaaja -haun hakuprosessiin osallistuneista työnhakijoista.