natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The head nurses moderation in making reformation and thus securing the fundamental operations manifested challenging the process.
Muutosjohtaminen on malli, jonka avulla organisaatioissa voidaan uudistaa terveydenhuollon toimintaprosesseja ja palvelurakenteita.
According to the head nurses self-evaluation they used all the leadership actions more frequently than the nurses evaluation showed.
Osastonhoitajien johtamisen muutosjohtamisen piirteinä tuli harvoin esille innovatiivisuus sekä uusien toimintatapojen etsiminen oman organisaation ulkopuolelta.
The research data of the study comprise the written strategy document of the Tampere region 'Tampere Region Success Strategy 2000+' (1996) and the strategy document of the City of Tampere 'Information is the Key to the Future - Guidelines of City Policies for Year 2000 and Beyond' (1997).
Tutkimusaineistona on Tampereen kaupungin ja Pirkanmaan maakuntaliiton strategia-asiakirjat ja virkamiesten haastattelut.
The study ends up proposing multi-voiced strategy making practices and a dialogic approach to strategy making.
Hanna Lehtimäen tutkimus kehittää uutta moniäänistä vuoropuhelumallia strategian tekemiseen.
Stories tell what is acceptable and what is not, what is important and what in vain, and what is desirable and what is to be discarded.
Se vaientaa erilaiset äänet ja ymmärrykset siitä, mikä kaupungin toiminnassa ja tulevaisuudessa on tavoiteltavaa ja mikä taas pois heitettävää.
An understanding of expertise as a personal characteristic allows for categorising people as those with expertise and those without.
Tehdessään ylimmästä johdosta ja asiantuntijoista osaajia yksiääninen strategia-ajattelu tekee samalla muut niiksi, joilla on vähemmän tietoa ja jotka esittävät yksittäisiä mielipiteitä verrattuna asiantuntijoiden analyyttiseen faktatietoon.
Dialogue strategy emphasises the openness of information, attempts to invite varied actors to strategy making, considers spoken strategy as legitimate as written and assumes willingness to appreciate different ways of narrating the world.
Vuoropuhelustrategia korostaa, että huomiota tulee kiinnittää siihen, minkälaisten ennakko-oletusten varassa strategioita tehdään ja minkälaisia toimintamahdollisuuksia strategia-ajattelu tarjoaa kaupungin eri toimijoille.
Third, an attempt is made to reconstruct the conventions of strategy making in local city management.
Tutkimus tarkastelee strategian tekemistä ja strategia-ajattelua kaupunkien ja maakuntien toiminnassa.
In local strategy making the strategy leaders, well educated city councillors, strategy consultants, managers of large companies and researchers are among those who are classified as strategy experts.
Strategioiden laatijat, kaupungin ja maakunnan johto, ovat haastavan tehtävän edessä.
It constructs the local strategy making as an objective account of what the city is like and what type of future lies ahead.
Se lyö lukkoon ymmärryksen siitä, minkälaista on hyvä strategian tekeminen ja minkälaisia strategiaan liittyviä tehtäviä kaupungin eri toimijoille kuuluu.
On the other hand, when examined from the relational perspective and when paying attention to the ways by which the interviewees position themselves in the local strategy making and how they discuss the strategy making project, a different type of understanding of expertise emerges.
Strategia, jossa monenlaiset ajatukset kaupungista ja sen tulevaisuudesta tulevat huomioiduksi, edellyttää uudenlaista strategia-ajattelua.
Such story telling is single- voiced.
Yksiääninen strategia-ajattelu on vaihtoehdotonta.
Currently, it is accepted to note down in the calendar 'One day strategy meeting' but it is not accepted to note down 'Strategy making with Family Muttinen living in the local neighbourhood'.
Esimerkiksi: 'Entä jos strategian tekemiseksi alettaisiinkin kutsua tutustumista viisilapsisen perheen arkeen johdon strategiapalavereiden ohella?'
Attention is focused away from the individuals involved in strategy making to the shared cultural understandings of how we understand strategy and what we consider as good strategy making.
Yksiääninen strategia vaikuttaa niin strategian laatijoiden kuin muidenkin kaupungin toimijoiden ajatuksiin siitä, minkälaista tulevaisuutta kaupungille on hyvä suunnitella ja miten sitä on hyvä tehdä.
By legitimising the various demands and requirements, this rhetoric rules out any potential alternatives and as such reproduces the single-voiced understanding of the city.
Ratkaisuksi on kehitetty sinänsä arvokkaita keskustelufoorumeja ja vuorovaikutusmahdollisuuksia, jotka eivät kuitenkaan yksin edistä osallistuvaa suunnittelua ja kaupunkilaisten äänten kuulumista strategian tekemisessä.
This study examines strategy making as a story.
Hanna Lehtimäen tutkimus osoittaa, kuinka nykyinen strategia-ajattelu on yksiäänistä.
As such, strategy expertise is produced as broadly based know-how, ability to make informed decisions, analytical skills and skills to make difficult decisions.
Määrittyessään yksittäisten mielipiteiden esittäjiksi kaupunkilaisilla on vaikeus saada ääntään kuuluville strategisessa päätöksenteossa, vaikka keskustelutilaisuuksia olisi paljon.
First, the language practices of local city strategy making are deconstructed.
Mielenkiinnon kohteena on, minkälaiseksi strategia-ajattelu tekee kaupunkia ja sen toimijoita.
Two thirds of the participants were boys.
Kaksi kolmasosaa vastaajista oli poikia.
Before the intervention on average five questions were answered correctly.
Ennen interventiota keskimäärin viiteen kysymykseen vastattiin oikein.
Nearly all participants were 16 to 17 years old (96%).
Tutkimukseen osallistuneet olivat iältään pääasiassa 16–17-vuotiaita (96 %).
Knowledge concerning sexual behavior was measured with eight questions.
Seksuaalikäyttäytymiseen yhteydessä olevia tietoja mitattiin kahdeksalla kysymyksellä.
The data was analyzed by statistical methods.
Aineisto analysoitiin tilastotieteellisillä menetelmillä.
Adolescents’ attitudes concerning sexual behavior are positive, which is a good starting point for sexual health promotion.
Nuorten asenteet seksuaalikäyttäytymiseen liittyen ovat myönteiset, mikä on hyvä lähtökohta seksuaaliterveyden edistämiselle.
The data was collected with a self-completion online questionnaire three times during the study: before intervention in January to February 2011 (baseline n = 705), the first follow-up immediately after the intervention (n=375) and the second follow-up 14 weeks after the intervention (n=161).
Aineisto kerättiin sähköisellä kyselylomakkeella kolme kertaa: alkumittaus ennen interventiota tammi-helmikuussa 2011 (vastaajia n=705), ensimmäinen seurantamittaus heti intervention päättymisen jälkeen (n=375) ja toinen seurantamittaus 14 viikkoa intervention päättymisen jälkeen (vastaajia n=161).
Boys had statistically significantly weaker knowledge than girls.
Poikien tiedot olivat merkitsevästi heikommat kuin tyttöjen.
There were no differences in the control group between measurements.
Kontrolliryhmässä ei ollut eroja.
Young people's sexual behavior seems to be active and diverse, but condom use is inconsistent.
Nuorten seksuaalikäyttäytyminen on tulosten perusteella aktiivista ja monimuotoista, mutta kondomin käyttö epäsäännöllistä.
The aim of the study is to produce information that can be used to promote adolescent’s sexual health and to plan, develop and implement sexual health interventions in school environments.
Tutkimuksen tavoitteena on tuottaa tietoa, jota voidaan hyödyntää nuorten seksuaaliterveyden edistämisessä ja suunniteltaessa, kehitettäessä ja toteutettaessa seksuaaliterveysinterventioita oppilaitoksissa.
Research permission was obtained according to the guidelines of each vocational school.
Tutkimusluvat haettiin oppilaitosten käytäntöjen mukaisesti.
The purpose of this study is to describe and explain 15 to 19 years old adolescents’ attitudes, knowledge and sexual behavior before and after a sexual health promotion intervention.
Tämän tutkimuksen tarkoitus on kuvata ja selittää ammattiin opiskelevien 15–19-vuotiaiden nuorten seksuaalikäyttäytymistä ja siihen liittyviä tietoja ja asenteita ennen seksuaaliterveysinterventiota ja sen jälkeen.
Adolescents, especially boys, have weak knowledge concerning sexual behavior.
Nuorten, erityisesti poikien, tiedot seksuaalikäyttäytymiseen liittyen ovat heikot.
The diversity of sexual behavior among adolescents should be taken into account in sexual education and find new ways to motivate adolescents to use condoms and to be tested for STIs.
Seksuaalikasvatuksen tulisi huomioida nuorten monimuotoiset seksitavat sekä löytää uusia keinoja nuorten motivoimiseksi kondomin käyttöön ja seksitautien testaukseen.
The study was randomized and controlled.
Tutkimusasetelma oli satunnaistettu ja kontrolloitu koeasetelma.
The duration of the intervention was 11 weeks and it consisted of three components: 1) class-room session of sexual health; 2) information materials (leaflets and posters); 3) free condom distribution.
Intervention kesto oli 11 viikkoa ja siihen sisältyi kolme osa-aluetta: 1) seksuaaliterveyden oppitunti, 2) kirjalliset materiaalit 3) kondomien ilmaisjakelu.
Four vocational schools (N = 1104 student places) were randomized in the intervention group, and four vocational schools (N = 800 student places) were randomized in the control group.
Tutkimuksen interventioryhmään satunnaistettiin neljä oppilaitosta (N=1104 opiskelijapaikkaa) ja neljä oppilaitosta kontrolliryhmään (N=800 opiskelijapaikkaa).
Adolescents knowledge concerning sexually transmitted infections such as HIV should be strengthened.
Nuorten tietoja tulisi vahvistaa seksitauteja, kuten hiv-infektiota koskien.
In the intervention baseline group 63% (n = 432) of the participants wer e sexually experienced and had had either intercourse or oral sex.
Ennen interventiota nuorista 63 prosentilla (n = 432) oli seksikokemuksia eli yhdyntöjä tai suuseksiä.
The least well-known questions were related to the symptoms of STIs and to the transmission of HIV-infection.
Heikoimmin tiedetty kysymys liittyivät seksitautien oireettomuuteen ja hi-viruksen tarttumiseen.
The participants were fairly satisfied with all the components of the intervention: class-room session, information materials and free condom distribution.
Intervention toteutuksen arviointi oli myönteinen kaikilla osa-alueilla: oppitunti, kirjalliset materiaalit ja kondomien jakelu.
The positive self-evaluation of information materials and condom distribution was most frequently associated with the perceived access to the school health nurses’ appointment.
Kirjallisten materiaalien ja kondomien jakelun myönteiseen arviointiin taas oli tilastollisesti merkitsevästi yhdessä kokemus terveydenhoitajan vastaanotolle pääsyn helppoudesta.
More positive evaluation from the class-room session was significantly associated with being in a relationship.
Myönteiseen arviointiin oppitunnista oli tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä vastaajan seurusteleminen.
Especially in oral sex or in anal intercourse a condom is rarely used.
Kondomin käyttö on harvinaista erityisesti suuseksissä ja anaaliyhdynnässä.
In addition, the purpose is to examine adolescents’ self-evaluations of the sexual health intervention that was carried out in randomly selected vocational schools.
Lisäksi kuvataan, miten ammattiin opiskelevat nuoret arvioivat oppilaitoksissa toteutettua seksuaaliterveysinterventiota.
After the intervention, the proportion of those who had been tested for STIs, was statistically significantly higher in the intervention group.
Intervention jälkeen seksitautitesteissä käyneiden osuus lisääntyi tilastollisesti merkitsevästi interventioryhmässä, kontrolliryhmässä ei ollut vastaavaa eroa.
Attitudes concerning sexual behavior were measured as total and in four subcategories: 1) self-efficacy in condom use 2) self-efficacy in communication 3) feeling of social acceptance 4) obstacles to condom use.
Seksuaalikäyttäytymiseen liittyviä asenteita mitattiin kokonaisuutena sekä neljällä eri osa-alueella, jotka olivat luottamus kondominkäyttökykyihin ja kommunikointikykyihin, sekä sosiaalisen hyväksynnän ja kondomin käytön esteettömyyden kokemus.
The mean total score of the attitudes was statistically significantly lower, and there were less positive attitudes in the first follow-up intervention group compared to the other groups.
Interventioryhmässä asenteiden keskiarvo kokonaisuudessaan oli ensimmäisessä seurantamittauksessa tilastollisesti merkitsevästi alempi eli asenteet olivat kielteisemmät kuin kahdessa muussa mittauksessa.
In the intervention group the knowledge was statistically significantly better in the second follow-up group than in the first follow-up group.
Kontrolliryhmässä tiedot paranivat tilastollisesti merkitsevästi alkumittauksen ja ensimmäisen seurantamittauksen välillä.
Before the intervention, the attitudes concerning sexual behavior were positive in all four sub-categories.
Asenteet olivat keskimäärin myönteisiä kaikilla osa-alueilla ennen interventiota.
One fifth had been tested for sexually transmitted infections (STI).
Kondomin käyttö oli nuorilla epäsäännöllistä ja seksitautitesteissä oli käynyt joka viides.
Tram stops - multidisciplinary design process as a course topic
Raitiotien seisakkeet - monialainen suunnitteluprosessi opintojakson aiheena
The approach and the methods have been adopted in case companies.
Lähestymistapa ja menetelmät on otettu käyttöön soveltuvin osin case-yrityksissä.
The results can be utilised among mobile work-machine manufacturers, system suppliers, end users of the machinery systems, and safety experts.
Tuloksia voivat hyödyntää liikkuvien työkoneiden valmistajat, järjestelmätoimittajat, konejärjestelmien loppukäyttäjät ja järjestelmäturvallisuuden asiantuntijat.
New safety concerns are associated with automation-related threats and possible unexpected hazardous events.
Turvallisuuden näkökulmasta huolta tässä muutoksessa aiheuttavat erityisesti uudenlaiset automatisointiin liittyvät uhat ja mahdolliset odottamattomat vaaratilanteet.
Regardless of the extensive international standardisation efforts in machinery safety, there are not yet safety-engineering or risk-assessment guidelines specific to complex automated mobile work-machine systems.<br/><br/>The aim of this study has been to provide new information on how the risk-analysis methods in current use can be utilised for reaching the system-safety objectives and to increase the quality and effectiveness of safety-engineering work.
Huolimatta turvallisuussuunnittelun laaja-alaisesta kansainvälisestä standardointityöstä vielä toistaiseksi ei ole käytettävissä turvallisuussuunnittelun tai riskien arvioinnin ohjeita kompleksisia automatisoituja työkonejärjestelmiä varten.Tämän tutkimuksen tarkoituksena on ollut tuottaa uutta tietoa siitä, miten riskianalyysimenetelmiä nykymuodossaan tulisi käyttää järjestelmäturvallisuustavoitteiden saavuttamiseksi ja kuinka parantaa turvallisuussuunnittelun laatua ja tehokkuutta.
The empirical research material consists of four case project documentation, interview results and observations.<br/><br/>The result of the study is a new three-level approach for the assessment of safety risks.
Empiirinen tutkimusaineisto koostuu neljän case-projektin dokumentaatiosta, haastatteluista ja havainnoista.Tutkimuksen tuloksena syntyi uusi kolmitasoinen lähestymistapa turvallisuusriskien arviointiin.
The developed approach integrates key elements from system safety, machinery safety and industrial safety engineering practices.
Kehitetty lähestymistapa yhdistää keskeisiä elementtejä järjestelmäturvallisuuden, koneturvallisuuden ja työturvallisuuden käytännöistä.
The case-study research results provide new valuable information and experiences in how the risk-identification and risk-estimation methods were utilised in the case projects in various phases of the system life cycle.
Case-tutkimusten tulokset antavat uutta arvokasta tietoa siitä, kuinka riskin tunnistamisen ja arvioinnin menetelmiä käytettiin case-projekteissa kohdejärjestelmien eri elinkaaren vaiheissa.
The main goal of this study was a practical approach for system-level safety-risk assessment in automated mobile work-machine systems.
Tutkimuksen keskeinen tavoite oli käytännöllinen järjestelmätason lähestymistapa automatisoitujen työkonejärjestelmien turvallisuusriskien arviointiin.
The results of the study show that the three-level approach to risk assessment is applicable for automated mobile work-machine systems and the selected methods are applicable for system-level hazard identification and risk analysis.
Tulokset osoittavat, että kolmitasoinen lähestymistapa soveltuu käytettäväksi automatisoitujen työkonejärjestelmien turvallisuusriskin arviointiin ja valitut menetelmät soveltuvat järjestelmätason vaaratekijöiden tunnistamiseen ja niiden analysointiin.
Evaluation of the usefulness of the overall approach and risk analysis methods has been done following the qualitative case-study research methods.
Riskin arvioinnin lähestymistavan ja valittujen riskianalyysimenetelmien käyttökelpoisuutta on evaluoitu kvalitatiivisen tapaustutkimuksen menetelmin.
Needs to improve productivity and cost efficiency are driving the development in industrial sectors using mobile work-machines towards automated work-machine systems and production process control.The shift from manually operated mobile work machines toward automated mobile work-machine systems takes machinery-safety considerations to a new, system safety, level.
Muutos manuaalisesti ohjatuista työkoneista kohti automatisoituja työkonejärjestelmiä siirtää koneiden turvallisuustarkastelun uudelle järjestelmäturvallisuustasolle.
Constructive research approach has been applied for the construction of the risk assessment approach.
Tutkimustyö on edennyt konstruktiivisen tutkimusotteen mukaisesti.
Dialogical evaluation as a method of knowledge creation
Dialoginen arviointi tiedontuotannon tapana
The empirical data of the study consist of 24 dialogical evaluation sessions which have evaluated 26 client-worker relationships.
Tutkimuksen aineisto koostuu 24 dialogisesta arviointikeskustelusta, joissa on arvioitu 26 asiakas-työntekijäsuhdetta.
It is significant for the client to be provided space, time and freedom to discuss issues significant to him or her and to address the stigma, shame and guiltiness associated with criminal behaviour.
Asiakkaalle mahdollistettu tila, aika ja vapaus keskustella hänelle merkittävistä asioista ja hänen rikolliseen käyttäytymiseen liitetyn leiman, häpeän ja syyllisyyden käsittely ovat merkittäviä.
Client-worker relationship in the criminal sanctions field.
Asiakas-työntekijäsuhde rikosseuraamusalalla.
Reacting relatively quickly to a client’s acute issues which require planning and practical assistance, supporting close relationships, and giving and maintaining hope are also seen as significant facets in the relationship.
Suhteellisen nopea reagointi asiakkaan akuutteihin, suunnittelua ja käytännön apua vaativiin asioihin, läheissuhteiden tukeminen ja toivon luominen ja ylläpitäminen on koettu myös merkittäviksi.
The aim of the research is to broaden an understanding of the client-worker relationship as a part of criminal sanctions work.
Tutkimus tuottaa syvempää ymmärrystä asiakas-työntekijäsuhteesta osana rikosseuraamustyötä.
The study applied the principles of content analysis, influenced by several other methods of qualitative analysis to analyse dialogically created data.
Tutkimuksessa on sovellettu sisällön analyysin periaatteita, johon on liitetty vaikutteita monista laadullisen analyysin menetelmistä.
The study also examines the interpretations of the client and the worker about the significance of the relationship for changes in the client’s life.
Tutkimuksessa tarkastellaan myös asiakkaan ja työntekijän tulkintoja suhteen merkityksestä asiakkaan elämänmuutoksiin.
The study develops a new method of knowledge creation, dialogical evaluation, where the client, worker and the researcher together aim to have dialogue as they study and assess the relationship and collaboration between the client and the worker.
Dialogisessa arvioinnissa asiakas, työntekijä ja tutkija yhdessä dialogisesti tutkivat ja arvioivat asiakkaan ja työntekijän suhdetta ja työskentelyprosessia.
Subtly regulating the dimension of punishment ensures that the clientship is continued and that the client benefits from serving their punishment.
Asiakas-työntekijäsuhteessa rangaistusulottuvuuden hienovarainen säätely turvaa asiakkuuden jatkumista ja asiakkaan rangaistuksen suorittamisesta saatavaa hyötyä.
The relationship between a client and a worker is the core of criminal sanctions work, as well as of any kind of client work in the field of social work in general.
Asiakas-työntekijäsuhde rikosseuraamusalalla Asiakas-työntekijäsuhde on keskeinen osa rikosseuraamustyötä, kuten ylipäätään sosiaalialan työtä.
The research analyses this relationship from different points of view, examining what kinds of different client-worker relationships can form in the criminal sanctions field (1. research question) and what kinds of changes the clients and workers discern in these relationships (2. research question), and how the clients and workers interpret the significance of the relationship for changes in the client’s life (3. research question).
Tutkimuksessa tarkastellaan sitä, millaisia erilaisia asiakas-työntekijäsuhteita voi muotoutua rikosseuraamusalalla, millaisia muutoksia asiakkaat ja työntekijät paikantavat kyseisissä asiakas-työntekijäsuhteissa ja miten he tulkitsevat suhteen merkitystä asiakkaan elämänmuutoksiin.
Relationships change due to different internal and external factors in the relationship, either as pivotal or slowly strengthening changes.
Suhde voi kehittyä nopeasti käänteentekevästi tai vähitellen vahvistuen.
Clients and workers orient themselves in different ways towards the client-worker relationships.
Asiakkaat ja työntekijät tulevat erilaisilla orientaatioilla suhteeseen ja säätelevät läheisyyttä ja etäisyyttä muutostyöskentelyyn monin eri tavoin.
The study results make visible the varied and multifaceted nature of client-worker relationships, the possibilities of how the relationships can develop, and significant elements in client-worker relationships in criminal sanctions work.
Tutkimuksessa esitetään asiakas-työntekijäsuhteen kehittymisen kannalta olennaisia tekijöitä, jotka voivat vaikuttaa suhteeseen ja sitä kautta tukea asiakkaan rikoksista irrottautumista.
In the conclusions, the empirical results are examined from three viewpoints: the varying and dynamic nature of client-worker relationships, breaking away from crimes from the point of view of developing criminal sanctions work, and the possibilities and limitations of dialogical knowledge generation.
Rikosseuraamusalan asiakas-työntekijäsuhteita leimaa pakko – asiakas ei voi valita, tuleeko hän asiakkaaksi vai ei. Rangaistuksen suorittaminen tuo vahvoja kontrollin elementtejä – rajoitteita ja velvoitteita – asiakas-työntekijäsuhteeseen.
The basis of dialogical evaluation consists of shared expertise, knowledge created in the relationship, and multivocality.
Rikolliseen alakulttuuriin liittyy yleinen epäluottamus viranomaisia kohtaan ja vähäiset kokemukset luottamuksellisista ihmissuhteista.
The clients are serving their punishment, community sanction, and have been meeting the worker as a part of their sanction.
Rikosseuraamuslaitoksen työntekijän tehtävä on kaksijakoinen: toisaalta työntekijä vastaa rangaistusten täytäntöönpanoon liittyvistä kysymyksistä, toisaalta työntekijä tukee asiakasta rikoksettoman elämäntavan saavuttamisessa.
Six different modes of interaction were identified in the study.
Tutkimuksessa on kehitetty uudenlainen tapa tuottaa tutkimuksellista tietoa.
The study is interested in how both sides of the relationship define their relationship.
Kyseessä on suhdetta eri näkökulmista erittelevä tutkimus.
The research opens up new viewpoints into client-worker relationships and provides new ways of analysing and interpreting them.
Tutkimustulosten mukaan rikosseuraamusalalla suhteet ovat moninaisia ja muuttuvia.