natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, this work ignores the invisible aspects of informal institutions, such as bribery.
Epäviralliset ja näkymättömät instituutiot, kuten lahjonta, ovat saaneet vain vähän tutkijoiden huomiota osakseen.
Study further offers important implications for organizations and policymakers to understand and control practically significant bribery phenomenon in sales.
Käytäntönäkö-kulmasta tuotetut tulokset tarjoavat myös organisaatioille ja päättäjille konkreettisia keinoja vastata lahjonnan monisyiseen ongelmaan.
Findings related to the pressure indicate that MNCs closely monitor bribery practices of market actors to make sense of invisible pressure.
Tulokset osoittavat, että monikansalliset yritykset seuraavat tarkasti markkinatoimijoiden lahjontakäytäntöjä ja että niillä on käytössään useita eri strategioita ja niihin kytkeytyviä toimintatapoja, joilla ne pyrkivät vastaamaan syvälle juurtuneeseen lahjontaan.
Alternatively, institutional work in organization study is rich in investigating the social and dynamic nature of practices.
Artikkeli lisää ymmärrystä lahjontakäytäntöjen sosiaalisesta ja dynaamisesta luonteesta.
Study open new avenues for institutional work to understand the nature of invisible pressure arising from informal institutions and related organizational responses.
Tämä näkökulma auttaa korruptiokäytäntöjen monimutkaisen sosiaalisen ja dynaamisen luonteen ymmärtämisessä sekä lahjonnan kontrolloimisessa ja avaa uusia väyliä institutionaaliselle tutkimukselle epävirallisten instituutioiden ymmärtämiseksi ja hallitsemiseksi.
Overall this dissertation shifts the focus of sales ethics and bribery in IB research from the dominated intra-organizational view to PBV that helps to understand the social and dynamic nature of corrupt practices and their control.
Väitöskirja laajentaa myyntietiikan ja kansainvälisen liiketoiminnan lahjontatutkimusta hallitsevista organisaation sisäisistä näkökulmista kohti käytäntöpohjaista näkökulmaa.
Research starts from a systematic review of existing knowledge in sales ethics.
Artikkeli esittelee käytäntöpohjaisen näkökulman nykytutkimuksen laajentamiseksi.
Yet, the neural basis of acquired amusia has remained largely unexplored.
Hankinnaisen amusian aivoperusta on kuitenkin suurelta osin vielä täysin tuntematonta.
This creates an exceptional opportunity to investigate the critical neural architectures of music processing.
Tämä luo poikkeuksellisen mahdollisuuden tutkia musiikin käsittelylle tärkeitä aivorakenteita.
In this multimodal magnetic resonance imaging (MRI) study of stroke patients with a 6-month follow-up, we systematically explored the neural basis of music processing by determining the lesions patterns, structural grey and white matter changes, and brain activation and functional network connectivity changes associated with acquired amusia and its recovery.
Tässä aivoverenkiertohäiriön (AVH) sairastaneiden potilaiden 6 kuukauden seurantatutkimuksessa selvitimme magneettikuvantamisen avulla musiikin käsittelyn aivoperustaa tutkimalla, minkä aivoalueiden vauriot, mitkä harmaan ja valkean aineen rakenteelliset muutokset ja millaiset aivojen toiminnalliset muutokset liittyvät hankinnaiseen amusiaan ja siitä kuntoutumiseen.
Interestingly, amusics showed less activation deficits during listening to vocal music, as compared to instrumental music, suggesting less defective processing of singing.
Mielenkiintoista on, että toimintahäiriöt olivat suurempia kuunneltaessa instrumentaalimusiikkia kuin laulettua musiikkia.
Recovery from acquired amusia was related to increased activation in the right frontal and parietal areas as well as increased functional connectivity in the right and left frontoparietal networks.
Amusiasta kuntoutuminen oli yhteydessä toiminnallisten yhteyksien vahvistumiseen oikean sekä vasemman aivopuoliskon otsa- ja päälakilohkojen välillä.
In acquired amusia, the healthy music processing system in the brain is disrupted due to focal brain damage.
Aivoinfarktin ja -verenvuodon jälkeinen musiikin käsittelyn häiriö ja siitä kuntoutuminen Hankinnaisessa amusiassa aivojen musiikinkäsittelyjärjestelmän normaali toiminta häiriintyy aivojen paikallisen vaurioitumisen takia.
Overall, the results provide a comprehensive neuroanatomical and functional picture of acquired amusia and highlight the neural structures crucial for normal music perception.
Tulokset antavat kattavan kuvan amusiaan johtavista aivovaurioista sekä siihen liittyvistä rakenteellisista ja toiminnallisista muutoksista.
In addition, persistent amusia was associated with structural damage and later degeneration in multiple right frontotemporal and frontal pathways as well as interhemispheric connections.
Lisäksi, pysyvään amusiaan liittyi laaja oikean aivopuoliskon ja aivopuoliskon välisten radastojen vaurio ja atrofia.
During listening to instrumental music, acquired amusics exhibited dysfunction of multiple frontal and temporal brain regions included in the large-scale music network.
Amusia aiheutti myös laajamittaisia aivojen toimintahäiriöitä musiikin kuuntelun aikana.
We found that damage to the right temporal areas, insula, and putamen forms the crucial neural substrate for acquired amusia after stroke.
Tuloksemme osoittivat, että AVH:n jälkeinen amusia syntyy oikean ohimolohkon yläosan, aivosaaren ja tyvitumakealueen vauriosta.
Longitudinally, persistent amusia was associated with further atrophy in the right superior temporal regions, located more anteriorly for rhythm-amusia and more posteriorly for pitchamusia.
Rytmin havaitsemiseen liittyvässä amusiassa atrofia painottui ohimolohkon etuosaan ja äänenkorkeuden havaitsemiseen liittyvässä amusiassa ohimolohkon takaosaan.
Interestingly, rhythm-amusia was associated with additional deficits in left frontal connectivity.
Pysyvään amusiaan liittyi lisäksi harmaan aineen atrofiaa oikeassa ohimolohkossa.
The data has been collected over the period of 2010–2012.
Tutkimusaineisto on kerätty vuosina 2010-2012.
The theoretical framework of the study is Rose-Krasnor’s (1997) model of an individual’s socio-emotional competencies, supplemented by opinions from other researchers.
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä on Rose-Krasnorin (1997) malli yksilön sosioemotionaalisesta kompetenssista täydennettynä muiden tutkijoiden näkemyksillä.
The intervention and control groups both took the initial surveys on "emotional regulation and behaviour" in the autumn of 2009 and the survey was repeated in the spring of years 2010, 2011 and 2012.
Tutkimus- ja kontrolliryhmän oppilaille pidettiin "Tunteiden hallinta ja käyttäytyminen"- kyselyn avulla alkumittaus syksyllä 2009 ja mittaus toistettiin keväällä 2010, 2011 ja 2012.
Their emotional and self-regulatory skills improved and there was a particular positive improvement in positive emotional experiences and decreasing violence towards others.
Heidän tunne- ja itsesäätelytaidoissaan tapahtui myönteistä kehitystä etenkin myönteisten tunnekokemusten lisääntymisen ja toisiin kohdistuneen fyysisen väkivallan vähenemisen osalta.
This study focuses on emotional and self-regulatory skills.
Tässä tutkimuksessa keskitytään tunne- ja itsesäätelytaitoihin.
Also, attitudes towards age limits on violent video games were significantly more positive than among the pupils of the control group, in which a negative attitude towards the age limits increased significantly during the study period.
Myös suhtautuminen väkivaltapelien ikärajoihin oli merkittävästi myönteisempää kuin kontrolliryhmän oppilailla, joilla kielteinen asenne lisääntyi selvästi tutkimusjakson aikana.
The intervention group’s pupils reacted very negatively to inciting others to acts of violence and wrote more about their thoughts on violence bringing up many ideas about means to decreasing violence.
Interventioryhmän oppilaat suhtautuivat hyvin kielteisesti toisen yllyttämiseen väkivaltaiseen tekoon ja kirjoittivat enemmän ajatuksiaan väkivallasta tuoden esille runsaasti ehdotuksia keinoista väkivallan vähentämiseksi.
The research method used for both pupils and for teachers were Webropol tracked surveys and violence-themed texts written by the pupils.
Tutkimusmetodeina olivat sekä oppilaille että opettajille laaditut Webropol-alustaiset kyselyt ja oppilaiden kirjoittamat väkivalta-aiheiset tekstit.
The obligations in the national curriculum of basic education 2014 to teach emotional and interpersonal skills at school require information on concrete practices and research-based programs.
Vuoden 2014 Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa esitetyt velvoitteet opettaa kouluissa oppilaille tunne- ja vuorovaikutustaitoja edellyttävät tietoa konkreettisista käytänteistä ja tutkimusperustaisista interventio-ohjelmista.
The results of this study suggest that the intervention group formed of the maladjusted pupils benefitted from the Steps of Aggression intervention.
Tämän tutkimuksen tulokset osoittavat, että interventioryhmän muodostaneet sopeutumattomat oppilaat hyötyivät Aggression portaat -interventiosta.
In addition, the intervention group had more means to calm and relax themselves, contrary to the control group, in which the sense of helplessness even increased.
Lisäksi interventioryhmän oppilailla oli keinoja itsensä rentouttamiseksi, päinvastoin kuin kontrolliryhmän oppilailla, joilla keinottomuuden kokemus jopa lisääntyi.
The surveys were used to explore how experiencing and expressing feelings and self-regulating emotions and behaviour changed during the study period.
Kyselyiden avulla selvitettiin, miten oppilaiden tunteiden kokeminen ja ilmaiseminen sekä tunteiden hallinta ja käyttäytymisen itsesäätely muuttuivat tutkimusjakson aikana.
The term socio-emotional competence includes the subordinate concepts of emotional and self-regulatory skills, socio-cognitive skills and social skills.
Sosioemotionaalinen kompetenssi on yläkäsite, johon kuuluvat alakäsitteinä tunne- ja itsesäätelytaidot, sosiokognitiiviset taidot ja sosiaaliset taidot.
The pupils' essays were analysed by context analysis to examine their thoughts and views on violence and proposals on how to reduce it.
Aineistolähtöisen sisällönanalyysin avulla selvitettiin oppilaiden kirjoitelmista heidän ajatuksiaan ja näkemyksiään väkivallasta ja ehdotuksia keinoista väkivallan vähentämiseksi.
The intervention group’s teachers also assessed the usefulness of the intervention teaching material.
Interventioryhmän opettajat arvioivat myös Aggression portaat -interventiomateriaalin käyttökelpoisuutta.
In addition, also emotional attachment, context, the sense of involvement and the aim of the interaction all have an impact on the socio-emotional competence.
Lisäksi sosioemotionaaliseen kompetenssiin vaikuttavat kiintymyssuhteet ja osallisuus sekä tavoitteet vuorovaikutuksessa ja konteksti.
Unlike the intervention group, in which the pupils studied in special need schools, the control group’s pupils studied in small classes for maladjusted pupils in mainstream schools.
Interventioryhmän oppilaat kävivät erityiskoulua, jossa kaikilla oppilailla oli sopeutumisongelmia ja kontrolliryhmän oppilaat opiskelivat yleisopetuksen koulujen yhteydessä olevilla sopeutumattomien oppilaiden pienluokilla.
In the spring of 2012 the teachers and pupils of the intervention group were surveyed to examine their assessments and experiences on the changes in emotional and self-regulatory skills acquired through the Steps of Aggression intervention.
Keväällä 2012 interventioryhmän oppilaille ja opettajille laadittujen erillisten kyselyiden avulla selvitettiin sekä oppilaiden että opettajien arvioita ja kokemuksia oppilaiden tunne- ja itsesäätelytaitojen muutoksesta interventio-ohjelman avulla.
The control group were also studying the Southwest Finland region, also in small classes because of behavioural and emotional challenges.
Kontrolliryhmän (N=26) oppilaat olivat interventioryhmän oppilaiden ikäisiä ja he opiskelivat Varsinais-Suomen alueen kouluissa pienluokissa myös käyttäytymiseen ja tunne-elämään liittyvien haasteidensa vuoksi.
The control group, however, was not included in the intervention.
Kontrolliryhmän oppilaat eivät saaneet tutkimusjakson aikana interventio-ohjelman mukaista opetusta.
One of the key tasks of the study is to examine, whether teaching emotional and self-regulatory skills is beneficial for the pupils’ self-regulation skills.
Tutkimuksen yksi keskeinen tehtävä oli tutkia, onko tunne- ja itsesäätelytaitojen opettamisesta hyötyä sopeutumattomien oppilaiden tunteiden hallinnan ja käyttäytymisen itsesäätelyn kannalta.
The concept of maladjusted pupils is not easily defined, but in this study it refers to pupils studying along the general curriculum, yet facing behavioural and emotional challenges and thus not being able to adapt to studying in a big mainstream group.
Käsite sopeutumaton oppilas ei ole yksiselitteisesti määriteltävissä, mutta tässä tutkimuksessa sillä tarkoitetaan yleisopetussuunnitelman mukaan opiskelevaa oppilasta, joka käyttäytymiseen ja tunne-elämään liittyvien haasteidensa vuoksi on saanut siirron erityisopetuksen oppilaaksi ja saa enintään 10 oppilaan opetusryhmässä erityistä pedagogista tukea.
The intervention group (N=36) was formed of 8–13 year-old maladjusted pupils studying in a special needs school in the Southwest Finland region.
Interventioryhmän (N=36) muodostivat Varsinais-Suomen alueella opiskelevat sopeutumattomien oppilaiden erityiskoulun 8-13-vuotiaat oppilaat, joille opetettiin tunne- ja itsesäätelytaitoja Aggression portaat -opetusmateriaaliin (Cacciatore 2007) pohjautuvan intervention avulla.
The survey was also used to gather pupils’ experiences of bullying and violence.
Kyselyssä kartoitettiin myös oppilaiden kokemuksia kiusaamisena ilmenevästä väkivallasta.
In addition, the students and pupils rated the usefulness of the intervention lessons.
Lisäksi oppilaat ja opettajat arvioivat pidettyjen tunnetaitotuntien hyödyllisyyttä oppilaille.
The development of emotional and self-regulatory skills in maladjusted pupils: Pupils’ and teacher’s assessments on the Steps of Aggression Intervention This study examines the development of emotional and self-regulatory skills in maladjusted special needs pupils during a three-year study period of the Steps of Aggression program.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan sopeutumattomien erityisoppilaiden tunne- ja itsesäätelytaitojen kehittymistä Aggression portaat -interventio-ohjelman avulla kolmen vuoden tutkimusjakson aikana.
Also, the pupils as well as the teacher felt that the intervention was beneficial for the pupils in terms of personal growth.
Myös oppilaat ja opettajat kokivat interventio-ohjelman oppilaiden kehityksen kannalta hyödylliseksi ja opettajat myös interventiomateriaalin käyttökelpoiseksi.
Individual respondents had serious mistakes in medication which in a real-life situation could cause serious harm to the patient.
Lisäksi yksittäisten opiskelijoiden kohdalla esiintyi lääkehoitoon liittyen karkeita virheitä, jotka tosielämän tilanteessa saattaisivat aiheuttaa potilaalle vakavaa haittaa.
In addition, students' knowledge level must be systematically assessed for immediate care and emergencies.
Lisäksi opiskelijoiden tiedollista osaamista tulee koulutuksen aikana systemaattisesti arvioida välitöntä hoitoa vaativien sekä hätätilanteiden osalta.
Participants (n=112) were graduating nursing students who had completed all or part of their final clinical placement in context of clinical nursing.
Tutkimukseen osallistujat (n=112) olivat valmistuvia sairaanhoitajaopiskelijoita, jotka olivat suorittaneet kokonaan tai osittain hoitotyön syventävän ohjatun harjoittelun valitsemassaan kliinisen hoitotyön ympäristössä.
The knowledge level of graduating nursing students in a care of patient with ACS was limited since only 41 % of the students passed the knowledge test. Only three students got the highest score from the test.
Valmistuvien sairaanhoitajaopiskelijoiden tiedollinen osaaminen äkilliseen sepelvaltimotautikohtaukseen sairastuneen potilaan hoitotyössä oli puutteellista, sillä vain 41 % opiskelijoista läpäisi tietotestin hyväksytysti.
Students' knowledge level was good in vital signs interpretation but poor in ECG interpretation.
Opiskelijat osasivat tulkita hyvin potilaan vitaalielintoimintojen arvoja, mutta sen sijaan heidän tietämyksensä EKG:n tulkintaan liittyvissä asioissa oli puutteellista.
The data was collected in eleven Finnish University of Applied Sciences using knowledge test.
Aineisto kerättiin tätä tutkimusta varten kehitetyn tietotestin avulla yhdestätoista suomalaisesta ammattikorkeakoulusta.
The factors related to graduating nursing students' knowledge level were e.g. the student's interest in a specific area of nursing and previous experience of ACS patient care.
Valmistuvien sairaanhoitajaopiskelijoiden tiedollisen osaamisen tasoon olivat tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä muun muassa opiskelijan kiinnostus tiettyä hoitotyön aluetta kohtaan ja aikaisempi kokemus vastaavasta potilastilanteesta.
The purpose of this study was to assess Finnish graduating nursing students' knowledge level in a care of patient with ACS, and describe factors related to it.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata suomalaisista ammattikorkeakouluista valmistuvien sairaanhoitajaopiskelijoiden tiedollisen osaamisen tasoa äkilliseen sepelvaltimotautikohtaukseen sairastuneen potilaan hoitotyössä ja siihen yhteydessä olevia tekijöitä.
For this reason, graduating nursing students should have strong knowledge level in a care of patient with ACS.
Tämän vuoksi jo valmistuvilla sairaanhoitajaopiskelijoilla tulisi olla vahva tiedollinen osaaminen äkilliseen sepelvaltimotautikohtaukseen sairastuneen potilaan hoitotyöstä.
The research instrument was developed for this study and it contained also video showing the case where nurse meets ACS patient.
Tietotestiin yhdistettiin myös vaiheittain etenevä videoesitys käytännön hoitotyön tilanteesta, jossa sairaanhoitaja kohtaa äkilliseen sepelvaltimotautikohtaukseen sairastuneen potilaan.
A cross-sectional design was used in this study.
Tutkimus toteutettiin kuvailevana poikittaistutkimuksena.
Nurse educators need to pay special attention to those parts where graduating nursing students' knowledge were the poorest.
Koulutuksen suunnittelussa tulee huomioida erityisesti ne osa-alueet, joissa tiedollinen osaaminen tämän tutkimuksen tulosten perusteella oli puutteellista.
Sum variables showed that the knowledge level of graduating nursing students was variable.
Summamuuttujittain tarkasteltuna huomattiin, että opiskelijoiden tiedollisessa osaamisessaan oli tietotestin eri osioihin liittyen huomattavaa vaihtelua.
Identification and initial treatment of ACS is a core competence of every registered nurse (RN).
Äkillinen sepelvaltimotautikohtaus on potilaan henkeä uhkaava hätätilanne, jonka tunnistaminen ja alkuhoito kuuluvat jokaisen sairaanhoitajana toimivan henkilön ydinosaamiseen.
The results of this study showed that more ACS patient care teaching is needed in nurses' curriculum in Finnish University of Applied Sciences.
Sairaanhoitajien koulutukseen tulee jatkossa sisältyä enemmän äkilliseen sepelvaltimokohtaukseen sairastuneen potilaan hoitotyön opetusta.
Data were analysed mainly by statistical methods.
Aineistojen analyysissä käytettiin pääosin tilastollisia menetelmiä.
As a conclusion, it seems that the results of this study are similar to findings from previous studies.
Johtopäätöksenä voidaan todeta tutkimuksen tulosten olevan samansuuntaisia kuin aikaisemmissa tutkimuksissa.
Medication competence was slightly better than in previous studies, but deficiencies still exist.
Sairaanhoitajaopiskelijoiden lääkehoidon osaaminen oli hieman parempaa kuin aikaisemmissa tutkimuksissa, mutta osaamisessa on edelleen puutteita.
In the knowledge test the students achieved on average 72% correct answers, in medication calculation tasks 74%, and in patient vignettes 57% correct answers in deciding the best possible solution.
Lääkehoidon teoreettista osaamista arvioivassa tietotestissä opiskelijat vastasivat keskimäärin 72 prosenttiin kysymyksistä täysin oikein; lääkelaskuista täysin oikein oli 74 % ja potilastapauksissa 57 % valitsi parhaan mahdollisen toimintatavan.
The role of undergraduate nursing education is to provide possibility to develop this competence.
Sairaanhoitajakoulutuksen tehtävänä on mahdollistaa tämän osaamisen kehittyminen.
However, international nursing studies have highlighted variety in the amount, content and implementation of medication education.
Kansainvälisissä tutkimuksissa on kuitenkin osoitettu, että lääkehoidon opetuksen laajuudessa, sisällössä ja toteutuksessa on vaihtelevuutta.
Previous studies have also reported deficiencies in medication competence of nurses and nursing students.
Aikaisemmissa tutkimuksissa on raportoitu myös puutteita lääkehoidon osaamisessa sekä sairaanhoitajilla että sairaanhoitajaopiskelijoilla.
The development of medication education and competence calls for national and international research and development collaboration.
Lääkehoidon opetuksen ja osaamisen kehittäminen edellyttää kansallista ja kansainvälistä tutkimus‐ ja kehittämisyhteistyötä.
Factors potentially associated with students’ medication competence were examined from three perspectives: 1) individual factors, 2) factors associated with clinical learning environment and 3) factors associated with educational institution.
Lääkehoidon osaamiseen yhteydessä olevia tekijöitä tarkasteltiin kolmesta näkökulmasta: 1) yksilölliset tekijät, 2) kliiniseen oppimisympäristöön ja 3) ammattikorkeakouluun liittyvät tekijät.
In the second phase, a national survey on medication education was carried out with managers of undergraduate nursing programmes (n=22) and nurse educators (n=136).
Toisessa vaiheessa toteutettiin valtakunnallinen lääkehoidon opetukseen liittyvä kysely hoitotyön koulutusohjelmasta vastaaville koulutuspäälliköille (n=22) ja opettajille (n=136).
There was a difference between the students at the beginning and end of education.
Lääkehoidon osaamiseen yhteydessä olevien tekijöiden välillä oli eroa opintojen alussa ja lopussa.
The medication competence of nursing students was evaluated regularly in all of the nursing programmes.
Opiskelijoiden lääkehoidon osaamista arvioitiin säännöllisesti kaikissa ammattikorkeakouluissa.
The aim of this study was i) to describe the medication education in undergraduate nursing programmes in Finland, ii) to evaluate the medication competence of nursing students and iii) to identify factors associated with their medication competence.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli i) arvioida lääkehoidon opetusta suomalaisessa sairaanhoitajakoulutuksessa, ii) arvioida sairaanhoitajaopiskelijoiden lääkehoidon osaamista sekä iii) tunnistaa sairaanhoitajaopiskelijan lääkehoidon osaamiseen yhteydessä olevat tekijät.
Safe medication management requires solid medication competence from the registered nurse.
Lääkehoidon turvallinen toteuttaminen edellyttää sairaanhoitajalta hyvää lääkehoidon osaamisperustaa.
In the third phase, medication competence of nursing students at the beginning (n=328) and end of their education (n=338) was evaluated and factors associated with medication competence were identified.
Tutkimuksen kolmannessa vaiheessa opintojensa alku‐ (n=328) ja loppuvaiheessa olevien sairaanhoitajaopiskelijoiden (n=338) lääkehoidon osaaminen arvioitiin ja osaamiseen yhteydessä olevat tekijät tunnistettiin.
More attention needs to be put on the theoretical principles, selftreatment medication care and patient education.
Lisää huomiota tulisi kiinnittää lääkehoidon teoreettiseen perustaan ja itsehoitoon sekä lääkehoidon ohjaukseen liittyviin sisältöalueisiin.
Nursing students’ medication competence was evaluated with a knowledge test, medication calculation tasks and having them solve short patient vignettes.
Sairaanhoitajaopiskelijan lääkehoidon osaamista arvioitiin tutkimuksessa tietotestillä, lääkelaskentatehtävillä ja lyhyiden potilastapausten ratkaisemisen avulla.
Based on the results, the explanatory value of individual factors on students’ medication competence was most evident.
Tulosten perusteella sairaanhoitajaopiskelijan osaamista selittivät eniten yksilölliset tekijät.