natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For example, living on high latitudes, ageing and dark skin increase the risk for insufficient vitamin D status.
Edellä mainittua muodostuu ihossa auringonvalon vaikutuksesta, mutta se ei aina riitä turvaamaan riittävää D-vitamiinin saantia; Esimerkiksi pohjoisilla leveysasteilla asuminen, ikääntyminen ja tumma iho altistavat riittämättömälle D-vitamiinin saannille.
The aim was to study the bioavailability and safety of the yeasts and compare them to D2 and D3 supplements.
Tässä maisterintutkielmassa tutkittiin D2-vitamiinirikkaan leivinhiivan (Saccharomyces cerevisiae) biohyötyosuutta ja turvallisuutta D2- ja D3-vitamiinilisiin verrattuna.
The bioavailability and safety were evaluated based on the results.
Näiden pohjalta tehtiin johtopäätökset D2-vitamiinirikkaan hiivan ja sen soluseinien biohyötyosuudesta ja turvallisuudesta.
Data are from Finnish bookkeeping farms and the period covers years 1998-2011.
Tutkimus käsittelee investointeja Suomen maataloudessa voimakkaan rakennekehityksen vuosina 1998-2011.
Next section concentrates on empirical challenges with this particular study.
Aiheen empiiriseen tutkimukseen liittyy monia haasteita.
Additionally, the results show that large past investments increase the probability of subsequent investments.
Mikäli tilalla tehdään investointeja, lisää tämä todennäköisyyttä tulevillekin investoinneille.
This indicates that drop out from panel may be related to quitting farming altogether.
Tämän katsotaan kertovan siitä, että monilla näistä tiloista luovutaan maataloudesta kokonaan.
The results from tree models show that enlargement investments are most probable in farms that have sufficient size to begin with.
Havaitaan, että lähinnä tilan alkukoko selittää laajentamista niin, että laajentaminen on todennäköisintä alkujaan suurilla tiloilla.
Descriptive statistics show a large increase in the size of average investments and utilization of capital with respect to time.
Tyypillistä pääoman kehitystä kuvaa se, että investoinnit kasaantuvat ajallisesti.
During the structural change the sole objective of profit maximization may not be adequate for all farms.
Useiden vuosien aikana pääoman määrää ei sopeuteta laajentavillakaan tiloilla.
It is also assumed that various potential explanatory variables correlate heavily with each other.
Sen sijaan muiden mahdollisten selittävien muuttujien selittävä vaikutus jää yllättävänkin vähäiseksi.
Before going into statistical modelling of farm investments, an extensive literature review is presented in the first section of the study.
Tutkimuksen alussa esitellään laajasti investointeihin liittyvää taloustieteen kirjallisuutta ja pohditaan tämän tiedon soveltamista käsillä olevaan tutkimusongelmaan.
Farms with very small past investments (and small size) are most likely to drop out.
Sen sijaan tilat, joilla ei lainkaan investoida, ovat todennäköisimmin aineistosta poistuvien tilojen joukossa.
The tree models may not offer as precise quantitative estimates as, for instance, linear regression models.
Lisäksi tutkijan ei tarvitse etukäteen spesifioida mallia tarkasti esimerkiksi funktiomuodon suhteen.
This reveals that investments in many cases are lumpy i.e. there are many periods of inaction followed by a large adjustment of the capital stock.
Toteutuessaan investoinnit ovat suuria ja pääoman määrää sopeutetaan kerralla huomattavasti.
Related questions are how well investments can be forecasted by bookkeeping information and what kind of a process defines the growth of farm s capital stock.
Keskeinen kysymys on, voidaanko laajentajiin kuulumista selittää pääasiassa tase- ja tuloslaskelmamuuttujista koostuvilla tiedoilla.
On the other hand, not all farms choose to enlarge, but part of them are quitting or continue as they were.
Tällöin tilat jakaantuvat laajentajiin, entisessä laajuudessa jatkaviin sekä lopettaviin tiloihin.
Furthermore, tree models are suitable in finding various forms of relations between dependent and explanatory variables and can handle a large number of possible covariates.
Näistä selvitetään tarkemmin muuttujien jakaumien vinoutta ja poikkeavien havaintojen luonnetta, mahdollisten selittävien muuttujien keskinäistä korrelaatiota sekä eripituisten aikasarjojen vaikutusta liittyen tilojen poistumiseen aineistosta.
Drop out mechanism is studied by forming a Random Survival Forest model.
Luokitin opetetaan kulloinkin jäljelle jäävällä opetusaineistolla ja sitä testataan käyttäen poisjätettyä osaa testiaineistona.
Still, these outliers are very likely to represent real values in measured quantity (as opposed to measurement errors).
Kyseiset tekniikat vaikuttavat pystyvän vastaamaan kiinnostaviin kysymyksiin, kun analyysin kohteena on koko kehityskäyrä (kuten tässä pääoman määrän kehityskäyrä).
The empirical part of the study utilizes statistical methods in a panel data setting.
Tutkimuksen empiirisessä osassa käytetään Suomen kannattavuuskirjanpitotilojen aineistoa mainituilta vuosilta.
This may be distinguishing characteristic for firms in the industry that are going through structural changes.
Hypoteesina on, että rakennekehitystä voidaan kuvata investointien kautta.
Data are first summarized by the means of exploratory analysis.
Analyysissä hyödynnetään moderneja koneoppimisen menetelmiä.
One issue is whether different types of capital are substitutable or do they have to be utilized in almost constant proportions in farm production.
Erityisen kiinnostavan ryhmän muodostavat laajentajat, koska nämä vastaavat suurelta osin elintarvikeraaka-aineen tuotannosta tulevaisuudessa.
The distributional assumptions required from the data are somewhat less strict as compared to regression models.
Keskeisinä syinä koneoppimismenetelmien käyttöön analyysissä oli se, etteivät nämä tyypillisten ekonometristen menetelmien lailla vaadi voimakkaita oletuksia muun muassa jakaumien muodon suhteen.
Furthermore, it is obvious that exogenous shocks have influenced on farm investments during certain years.
Havaitaan myös, että tilan investointikäytös kertoo tulevista investoinneista.
This form of adjustment costs should be taken into account when testing profit maximization models empirically.
Näistä tuloksista on apua jatkotutkimuksessa haluttaessa rakentaa kvantitatiivisia malleja, joissa tutkitaan vastaavanlaista ongelmaa tai käytetään kannattavuuskirjanpitoaineistoa.
It is shown that the distributions are highly skewed and many of the variables include plenty of possible outliers.
Analyysiin voidaan ottaa mukaan lukuisia mahdollisia selittäviä muuttujia ja katsoa, löytääkö menetelmä yhteyttä näiden ja vastemuuttujan välillä.
Number of issues remains to be clarified in continuation of research.
Näitä hyödynnettiin rajoitetusti tässä tutkimuksessa.
The challenges above lead to choosing tree based models for analysis tool.
Näin saatua mallia puolestaan testataan testiaineistolla.
It is pointed out that some features of agriculture may significantly restrict maximization behaviour.
Huomattava tulos on tilan alkukoon voimakas selittävä vaikutus.
Large investments may not lead to immediate improvement in profitability.
Näin voidaan päätellä, että investointeihin ja laajentamispäätökseen vaikuttavat monet sellaiset tekijät, joista kannattavuuskirjanpitoaineisto ei sisällä tietoja.
However, tree models have various benefits in this particular setting.
Joudutaan kuitenkin toteamaan, että ennustemalleihin jää suurehko virheen osuus.
The empirical goal of this study is to investigate what kind of farms do invest?
Tässä sovelletussa ohjatussa oppimisessa opetetaan menetelmä havaitsemaan, millaiset tapaukset ovat yhteydessä kuhunkin havaittuun lopputulokseen.
Comparison of the results was made with a newer model called GUIDE which utilizes the panel structure of the data, when the dependent variable can appear in a longitudinal form in the model.
Käytännössä sovelletaan ristiinvalidointia, jossa aineisto jaetaan k kappaleeseen suunnilleen yhtä suuria osa-aineistoja ja jokainen näistä osista jätetään vuorollaan pois opetusaineistosta.
Statistical tools in this area of research are developing rapidly and the data also allows more sophisticated analysis.
Jatkotutkimuksen suhteen lupaavalta vaikuttavat funktionaalianalyysin tekniikat.
By natural capital is meant land, forests, water, air, and all the ecosystems and natural stocks associated with them.
Luontopääomalla tarkoitetaan tällöin maata, metsiä, vettä, ilmaa ja kaikkia niihin liittyviä ekosysteemejä ja varantoja.
The dissertation also shows how the development of forest and natural resource economic thought has for centuries been connected to broader socio-economic changes and accompanying intellectual currents.
Lisäksi tutkimuksessa osoitetaan, kuinka luonnonvarataloustieteellisen ja metsäekonomisen ajattelun kehitys on kytkeytynyt laajempiin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin muutoksiin sekä niiden taustalla vaikuttaneisiin eurooppalaisiin aatevirtauksiin jo vuosisatojen ajan.
Thus a decision-maker faces a trade-off between how much to consume of the natural capital now, and how much to save for future periods (generations) so that economic efficiency and welfare are maximized.
Luonnonvarataloustieteen yksi keskeinen perusajatus on, että luonto on pääomaa, jota tulee yhtäältä käyttää ja toisaalta säästää tuleville ajanjaksoille (sukupolville) niin, että taloudellinen tehokkuus ja hyvinvointi maksimoituvat.
At the same time, it shows that many of the persistent controversies in forestry not only imply insufficient understanding of the relevant domain of the Faustmann model, but also reflect the centuries-long and deeply rooted perception that land, nature and forests are distinct if not unique forms of capital and should be treated as such.
Samalla osoitetaan, kuinka monet metsätalouden pitkäaikaiset kiistat johtuvat paitsi mallin ja sen laajennusmahdollisuuksien puutteellisesta ymmärtämisestä, myös vuosisataisesta ja syvälle juurtuneesta käsityksestä maasta, luonnosta ja metsistä erityisenä pääomana.
However, compared to many other forms of manufactured and natural capital, efficient allocation of forest resources is a particularly difficult task due to extended periods of production and the multitude and complexity of forest systems.
Moneen muuhun pääoman muotoon verrattuna metsävarojen tehokas ja hyvinvoinnin maksimoiva allokointi on kuitenkin huomattavan vaikeaa.
This dissertation examines how the Faustmann model and the related principles that govern economic forest management emerged and developed in England and in the German states.
Tässä väitöskirjassa tarkastellaan, kuinka Faustmannin malli ja sen taustalla olevat metsien taloudellista käyttöä ohjaavat perusperiaatteet alun perin syntyivät ja kehittyivät.
When combined with neoclassical utility theory, the model and its underlying economic principles form a basis for determining optimal forest resource use in current and thus in all future periods.
Sen sisältämät periaatteet neoklassiseen hyötyteoriaan yhdistettyinä muodostavat modernin talousteoreettisen käsityksen mukaisen perustan metsävarojen nykyiselle käytölle ja käsittelylle ja sitä kautta myös kyseisen luontopääoman tulevalle hyödyntämiselle.
In forestry, the most prominent manifestation of this fundamental resource economic principle is the so-called Faustmann model.
Metsätaloudessa tämän ajatuksen tunnetuin ilmentymä on niin sanottu Faustmannin malli, jonka perusmuoto lienee vanhin yhä pätevänä pidetty luonnonvarojen käyttöä ohjaava taloudellinen malli.
This dissertation presents paleomagnetic results from Baltica for three significant time intervals during the evolution of Precambrian supercontinents: i) 1.87 Ga the onset of the supercontinent Nuna; ii) 1.58 1.57 Ga maximum compaction of Nuna; and iii) ca. 0.6 0.57 Ga the break-up between Baltica and Laurentia which marked the final break-up of the supercontinent Rodinia.
Tämä väitöskirja esittelee paleomagneettisia tuloksia Balticasta kolmella merkittävällä ajanjaksolla Prekambrikauden supermannerten evoluution aikana: i) 1,87 Ga, jolloin supermanner Nuna alkoi muodostua; ii) 1,58-1,57 Ga, jolloin Nuna saavutti lopullisen muotonsa; ja iii) n. 0,6-0,57 Ga, jolloin Baltica ja Laurentia erosivat toisistaan, mikä merkitsi supermanner Rodinian lopullista hajoamista.
Paleogeographic reconstructions at 1.25 Ga and 1.05 Ga which marks the transition from Nuna to Rodinia - is briefly discussed based on existing paleomagnetic results; no new data were produced for these two reconstructions.
Paleomaantieteelliset rekonstruktiot vuosina 1,25 Ga ja 1,05 Ga - jolloin Nuna hajosi ja muuttui Rodiniaksi - on esitelty lyhyesti perustuen olemassa oleviin paleomagneettisiin tuloksiin.
Previously, the Yasso07 model had been mainly tested and used in forested soils.
Ennen tätä tutkimusta Yasso07 maaperän hiilimallia on testattu ja käytetty pääasiassa metsämailla.
The data presented in this thesis were obtained from the Finnish national soil monitoring network and long-term field trials in Uppsala Sweden and Pushchino Russia.
Tutkimus perustui valtakunnallisen maaperäseurannan aineistoon sekä Upsalan ja Pushchinon pitkäaikaiskenttäkokeisiin.
Therefore, even a slight change in soil C stock can have a huge effect on atmospheric carbon dioxide concentration and global climate.
Tästä syystä pienikin muutos maaperän hiilen määrässä voi vaikuttaa ilmakehän hiilidioksidipitoisuuteen ja siten ilmaston muutokseen.
The decreasing trend of soil C stocks found in this thesis has undesirable ramifications for climate, environment and sustainable food production.
Havaittu hiilen määrän laskeva suuntaus on epäedullista niin ilmaston, ympäristön että kestävän ruuantuotannon kannalta.
The decrease was found to be 0.22 Mg C ha-1 yr-1 (0-15 cm soil layer) according to the national soil inventory network of Finland and 0.29-0.36 Mg C ha-1 yr-1 (0-100 cm soil layer) according to results obtained by the Yasso07 model.
Maaperäseurannan perusteella hiiltä on kadonnut kivennäismailta vuosittain 0.22 Mg C ha-1 yr-1 (0-15 cm) ja Yasso07:lla tehdyn mallinnuksen perusteella 0.29-0.36 Mg C ha-1 yr-1(0-100 cm).
Therefore, it would be crucial to investigate the storage of deep soil C and the long-term effects of agricultural practices on it.
Erityisesti ilmastovaikutusten näkökulmasta olisikin tärkeää saada tietoa syvien maakerrosten hiilivarastosta ja maanviljelyn pitkäaikaista vaikutuksista siihen.
Agricultural soils play a key role in this system: they cover about 38% of the land area world-wide and are intensively managed.
Maatalousmaiden hiili on tärkeässä roolissa, koska lähes 38 % maapallon maa-alasta on peltokäytössä, ja maatalousmailla ihmistoiminnan vaikutus on suurta.
Findings in this thesis demonstrate that this model can also be applied to agricultural mineral soils under boreal conditions.
Tämän tutkimuksen perusteella malli toimii myös boreaalisilla maatalousmailla.
Finnish arable lands were found to be rich in soil C. Mineral soils in Finland store between 41 and 67 Mg C ha-1 (0-15 cm) depending on the management, soil type and region.
Kivennäismaiden pintakerroksessa (0-15 cm) hiiltä on keskimäärin 41 and 67 Mg C ha-1 riippuen maalajista, viljelykasvista ja alueesta.
The comparison between simulations and experimental data obtained from field trials showed that the results of Yasso07 model are comparable with those of the RothC model, which is currently one of the most widely used soil C models for agricultural applications.
Maankäytön muutosta mallinnettaessa Yasso07 tulokset olivat yhteneväiset RothC:n kanssa, joka on käytetyimpiä hiilimalleja maatalousmailla.
Nationwide the C stock in arable topsoil is about 117 Tg and although the deeper soils layers are poorly known the total soil C stock in mineral soils of Finland can be estimated to be about 300 Tg.
Syvempien maakerrosten hiilivarasto on huonosti tunnettu, mutta kokonaishiilivaraston voidaan arvioida olevan noin 300 Tg.
The fact that the model works equally well under various environmental conditions indicates that the accumulation of soil C is largely controlled by litter input, climate and litter chemical quality.
Mallin toimivuus erilaisissa ympäristöissä viittaa siihen että maaperän hiilen määrää säätelee pääosin maahan päätyvä eloperäisen aineksen määrä sekä ilmastosta ja eloperäisen aineksen laadusta riippuva aineksen hajoamisnopeus.
The changes in topsoil C might reflect the condition of soil C in deeper soil layers.
Pintamaassa tapahtuvat muutokset mahdollisesti heijastelevat syvemmissäkin maakerroksissa tapahtuvia muutoksia.
Likewise the thesis indicates that the soil C loss partly results from the intensification in cultivations that took place in the past decades and that cultivation of annual crops has become more common.
Osaltaan väheneminen on aiheutunut viljelystoimien voimaperäistymisestä ja yksivuotisten kasvien viljelyn yleistymisestä.
Knowing the past can also give us insights into future trends in soil C and its climatic impact.
Hiilivarastossa tapahtuneiden muutosten ymmärtäminen avaa myös maaperän hiilen tulevaa kehityssuuntaa ja ilmastovaikutusta.
The annual C emissions from agricultural mineral soils are about 0.5 Tg, which represents about 2.5% of the total greenhouse gas emissions in Finland.
Suhteessa Suomen kasvihuonekaasupäästöihin mineraalimaiden peltojen osuus päästöistä on tämän tutkimuksen perusteella noin 2.5 %.
The C stock of mineral arable soils has decreased.
Viimeisten vuosikymmenien aikana kivennäismaiden maaperän hiili on vähentynyt peltomailla.
In addition two process-based soil C models, namely: Yasso07 and RothC, were used and their findings were compared with those of long-term field trials.
Lisäksi tutkimuksessa hyödynnettiin kahta maaperän hiilimallia (Yasso07 ja RothC).
Finnish arable lands are relatively young and it is likely that they are still losing the soil C that had been accumulated when these lands were part of boreal forest systems.
Suomalaiset peltomaat ovat suhteellisen nuoria ja siten pelloilla havaittava hiilen väheneminen johtuu metsävaiheessa, ennen pellonraivausta, kertyneen hiilen hajoamisesta.
Carbon storage of Finnish agricultural mineral soils and its long-term change
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää Suomalaisiin kivennäismaiden peltoihin varastoituneen hiilen määrä ja siinä tapahtuneet muutokset viimeisten vuosikymmenien aikana.
The soil stores twice as much C compared to that which is stored in the atmosphere.
Ilmakehään verrattuna maassa on lähes kaksinkertainen määrä hiiltä.
The composition of litter quality was also shown to have considerable effects on the ease of decomposition of organic matter.
Karikkeen laadulla on tutkimuksen perusteella suuri vaikutus karikkeen hajoamisnopeuteen ja siten maahan kertyvän hiilen määrään.
Cultivation of annual crops increases the soil disturbance due to tillage and decreases the below-ground C influx into the soil.
Yksivuotisten viljelyssä maata muokataan säännöllisesti mikä rikkoo maan hiiltä sitovaa mururakennetta.
Carbon (C) that is stored in soils is the principal terrestrial C pool.
Maan eloperäinen aines koostuu pääosin hiilestä, ja siten maaperän hiili luo myös perustan peltoviljelylle ja ruuan tuotannolle.
Trees produce biomass, which is a renewable source of energy.
Puut tuottavat biomassaa, joka on uusiutuva energianlähde.
Plants contribute to the Earth s atmosphere by binding carbon dioxide and releasing oxygen.
Kasvit vaikuttavat maapallon ilmakehän koostumukseen sitomalla itseensä hiilidioksidia sekä vapauttamalla happea.
According to our model (described in the first part of this thesis), auxin signalling is critical for protoxylem identity formation.
Esittämämme mallin mukaan (kuvattu ensimmäisessä osiossa) auksiinisignalointi on kriittistä protoksyleemin identiteetin muodostumiselle.
Both cytokinin and auxin are required during root procambial patterning, and the interaction of these two phytohormones is mutually inhibitory.
Sekä sytokiniinia että auksiinia tarvitaan johtosolukon erilaistumiseen ja nämä hormonit vaikuttavat toisiinsa inhiboivasti.
While our published GRI-MC9-PRK5 module might not be directly linked to primary root proximal meristem procambial patterning, one cannot exclude the possibility that it might be required in the final stages of protoxylem differentiation or that a similar signalling mechanism could regulate initial stele patterning and meristem growth dynamics.
Vaikka julkaisemamme GRI-MC9-PRK5-moduuli ei vaikuta liittyvän kärkikasvupisteen kantasolujen identiteetin ja johtojänteen rakenteen säätelyyn, on mahdollista että sitä tarvitaan protoksyleemin erilaistumisessa myöhemmissä vaiheissa.
Epistasis experiments illustrate that a fine balance between these two hormones affects the fate of all vascular cells.
Näiden kahden hormonin välinen epistasia säätelee kaikkien johtojänteen solujen kehitystä.
Upregulation of AHP6 in specific cells leads to inhibition of cytokinin signalling and might be a key factor in symmetry breakage.
Tämä soluspesifinen AHP6 ilmentyminen johtaa sytokiniinisignaloinnin inhibitioon, mikä on kriittistä bisymmetrian muodostumiselle.
The Arabidopsis root vasculature is a good model system for studying biomass formation, as it contains the same cell types that are also found in trees: xylem, phloem and intervening pluripotent procambial cells.
Arabidopsis thalianan eli lituruohon juuren johtojänne on hyvä malli puunmuodostuksen tutkimiselle, sillä se sisältää samat solutyypit kuin suuremmat puuvartiset kasvit.
As the embryo grows, the high auxin signalling promotes the expression of AHP6.
Kun alkio kasvaa suuremmaksi, korkea auksiini-pitoisuus edistää AHP6-geenin ekspressiota sirkkalehdissä ja alkion juuren johtojänteessä.
The wild type root radial pattern is bisymmetric, and the regulation of xylem formation is controlled by phytohormones, especially auxin and cytokinin.
Puusolukon muodostumista säätelevät kasvihormonit, erityisesti auksiini ja sytokiniini.
In the last part of this thesis, I discuss the role ROS signalling might have in stele patterning and temporal regulation of programmed cell death.
Väitöskirjan viimeisessä osuudessa spekuloidaan sillä, mikä rooli solukuolemaan liittyvällä signaloinnilla on juuren kärkikasvupisteen kypsymisen säätelyssä.
This thesis describes the auxin-cytokinin interaction in vascular initial patterning and the mechanism by which the hormonal signalling domains are maintained in the proximal meristem.
Tämä väitöskirjatyö havainnollistaa auksiini-sytokiniini-vuorovaikutuksen roolia johtojänteen kantasolujen identiteetin muodostumisessa ja mekanismin, jolla hormonisignalointidomeenit vuorovaikuttavat toisiinsa.
The interaction of auxin and cytokinin signalling regulates primary root procambial patterning, xylem cell fate and differentiation in Arabidopsis thaliana.
Auksiini-sytokiniini-signaloinnin vuorovaikutus Arabidopsis thalianan primääri-juuren johtojänteen solutyyppien identiteetin muodostumisen ja puusolukon erilaistumisen säätelyssä.
We are beginning to understand the complexity and interdependencies of signalling pathway interactions during proximal meristem vascular patterning, yet the temporal aspect is still largely unexplored.
Ymmärryksemme eri hormonisignalointireittien monimutkaisuudesta ja niiden välisistä vuorovaikutuksista juuren johtojänteen eri solutyyppien identiteettien muodostumisessa on lisääntynyt merkittävästi viime vuosien aikana, mutta juuren kärkikasvupisteen eri solujen kypsymisen ajallinen säätely kaipaa lisää tutkimusta.
Mutants with altered cotyledon numbers or altered cotyledon anatomy fail to establish the bisymmetric pattern and often show altered root symmetry.
Mutanteilla joiden sirkkalehtien lukumäärä tai muoto poikkeaa normaalista, on havaittu ongelmia sekä bisymmetrisen rakenteen muodostumisessa alkionkehityksen aikana, että juuren normaalin rakenteen ylläpidossa itämisen jälkeen.
The unpublished data demonstrate how procambial cells can be manipulated to generate new tissues by affecting the homeostasis of auxin and cytokinin signalling.
Tulokset osoittavat, että juuren rakennetta voidaan muuttaa keinotekoisesti manipuloimalla auksiini-sytokiniini hormonisignalointia.