natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Until recently research on patient safety (PS) focused on secondary care, and little was known about the risks that patients face in primary care and especially in dental care.
Tästä johtuen perusterveydenhuollon ja etenkin hammashoidon potilasturvallisuustutkimus on vasta aluillaan.
The dentists incident reports mostly captured incidents with relatively low severity, whereas patient complaints and supervisory data of healthcare regulators captured rarer but more serious events.
Hammaslääkäreiden raportoimat tapahtumat olivat aiheuttaneet potilaalle lähinnä vähäistä tai ohimenevää haittaa ja lähes puolet niistä oli ns. läheltä piti-tapahtumia.
PS issues should be implemented in undergraduate, post-graduate and continuing professional training.
Potilasturvallisuuskoulutusta tulee lisätä sekä hammaslääkäreiden että koko hammashoitotiimin perusopetukseen, täydennyskoulutukseen ja jatko-opintoihin.
The results show a relatively high prevalence of preventable incidents in Finnish dentistry.
Tutkimuksen perusteella merkittävä osuus nyt havaituista vaaratapahtumista voitaisiin ehkäistä.
Keywords: Patient safety, dentistry, incident type, degree of harm, prevention, patient complaints, malpractice
Kyselyllä kartoitettiin kuluneen vuoden aikana sattuneiden potilaan vaaratapahtumien määrää, hammaslääkäreiden ehdotuksia vastaavien tilanteiden välttämiseksi jatkossa, potilasturvallisuusoppaiden käyttöä sekä toimintatapoja tapahtumien käsittelyssä jälkikäteen.
53 children from three schools in Helsinki participated in the study.
53 lasta yhteensä kolmesta Helsingin alueen koulusta valikoitui tutkimukseen.
Difficult and easy test words were mostly the same within both the girls and the boys, although there was a few interesting exceptions.
Vaikeiksi ja helpoiksi osoittautuneet testiosiot olivat valtaosin samat sekä tytöillä että pojilla, muutamaa kiintoisaa poikkeusta lukuun ottamatta.
This study is a part of a research project conducted in the University of Oulu (Kunnari & Välimaa, 2011).
Tämä tutkimus on osa Oulun yliopiston sanavarastotestien normitus- ja validointihanketta (Kunnari & Välimaa, 2011).
The study subjects were Finnish speaking 1. and 2. grade pupils.
Tutkittavat Tutkittavaksi haettiin yleisopetuksen 1. ja 2. luokan suomenkielisiä oppilaita.
The results of the study can be considered only indicative due to the small sample size.
Tutkimuksen tuloksia voidaan pitää korkeintaan viitteellisinä pienen aineiston vuoksi.
There were 26 boys and 27 girls and the age varied between 7;0 and 9;0 years.
Lasten ikä vaihteli välillä 7;0 ja 9;0 vuotta.
The receptive and expressive vocabularies of the school starters
: Koulutulokkaiden ymmärtävä ja tuottava sanavarasto
None of the background factors (parental education level, family size, birth order, amount of ear infections) were connected to the scores in the vocabulary tests.
Muilla muuttujilla (vanhempien koulutustaso, lasten määrä perheessä, esikoisuus, sairastettujen korvatulehdusten määrä) ei havaittu olevan tilastollisesti merkitsevää yhteyttä ekspressiivisen tai reseptiivisen sanavarastotestin pistemääriin.
7;0–7;11 -year-old subjects had significantly smaller test scores in both tests than the 8;0–9;0 -year-old subjects.
7;0–7;11 -vuotiaat saivat molemmissa testeissä tilastollisesti merkitsevästi vähemmän pisteitä kuin 8;0–9;0 -vuotiaat.
In Finland there is only a limited amount of research on the development of the lexicon after toddler age.
Suomessa on niukasti tutkimustietoa etenkin pikkulapsi-iän ohittaneiden lasten sanavaraston kehityksestä.
The connections between the test results and different background variables were studied.
Testien tulosten suhdetta toisiinsa sekä taustamuuttujiin ja aiempiin tutkimustuloksiin tutkitaan.
In order to take part to the study it was required that the subjects were born full-term and that their overall development had been normal.
Valintakriteereitä olivat lisäksi täysiaikaisena syntyminen sekä ikäryhmää vastaava normaali kokonaiskehitys.
The test results were inserted anonymously into a program (SPSS) for statistical analysis.
Testitulokset syötettiin ilman tunnistetietoja SPSS-ohjelmaan ja analysoitiin tilastollisesti epäparametrisin menetelmin.
The comparations of the scores between the boys and the girls are not reliable partly because of the younger age of the girl subjects in this study.
Tyttöjen ja poikien sanaston vertailuun on suhtauduttava varauksella, sillä tytöt olivat keskimäärin poikia nuorempia tässä aineistossa.
The standard deviation was greater in the receptive vocabulary test than in the expressive vocabulary test.
Testitulosten hajonta oli voimakkaampaa RKST-testissä kuin EKST-testissä.
The assessment tools help for example in identifying the children who need support in their linguistic development or with reading and writing skills.
Tarvetta on myös lasten kattaville ja valideille kielellisille arviointivälineille, joiden avulla voidaan riittävän varhain ja tehokkaasti löytää erilaisten kielenkehityksen tukitoimien ja myöhemmin esimerkiksi luki-taitojen tukemisen tarpeessa olevat lapset.
In the older age group the girls had greater scores in both tests, but the scores weren't significantly better than the boys'.
8;0–9;0 -vuotiaiden ikäryhmässä tytöt saivat keskimäärin poikia parempia pisteitä molemmissa testeissä, mutta eroavaisuudet eivät olleet tilastollisesti merkitseviä.
There was a strong correlation between the scores of the two tests.
RKST- ja EKST -testitulosten välillä havaittiin voimakas positiivinen korrelaatio.
The aim of the project is to gather Finnish normative data to make the vocabulary tests valid for the use in Finnish.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, millä tavoin koulutulokkaat suoriutuvat reseptiivisessä kuvasanavarastotestissä (RKST-4) ja ekspressiivisessä kuvasanavarastotestissä (EKST-4).
The data was processed using content analysis.
Aineiston analysoinnissa sovellettiin sisällönanalyysia.
Results that came up from this study were processed in regard to theories and earlier studies.
Esiin nousseita asioita käsiteltiin teorioiden ja aikaisempien tutkimusten valossa.
Student teachers motives to become a teacher have been studied for many decades.
Opettajaopiskelijoiden ammatinvalintamotiiveja on tutkittu jo useamman vuosikymmenen ajan.
The data was collected between years 2014-2015 using open, electric questionnaire.
Aineisto kerättiin vuosien 2014 ja 2015 välisenä aikana sähköisen kyselylomakkeen avulla, joka sisälsi taustatietojen kartoituksen lisäksi 11 avointa kysymystä.
Much more positive aspects were linked to teachers profession than negative aspects.
Opettajan ammatissa nähtiin huomattavasti enemmän positiivisia kuin negatiivisia puolia.
As outer motives the participants mentioned benefits of the profession such as a long summer vacation, regular, family friendly working hours and academic education.
Ulkoisiksi motiiveiksi mainittiin hyvät työedut kuten pitkä kesäloma ja säännölliset perhe-elämään sopivat työajat sekä opettajan ammatin tarjoama akateeminen koulutus.
Negative aspects in teachers profession were the society's demands for teachers, hurry, intensity and lack of resources.
Opettajan ammatin negatiivisiksi puoliksi nostettiin ihmissuhdeammattien raskaus, yhteiskunnan vaatimukset ammattia kohtaan sekä kiire ja resurssien puute.
Why adults with a profession change career into teaching?
Miksi aikaisemmin toiseen ammattiin kouluttautuneet vaihtavat alaa opettajaksi?
Teachers profession was seen as important and significant in the society.
Opettajan ammatti koettiin arvokkaaksi, merkitykselliseksi ja tärkeäksi.
This study brings new, positive aspects to why older career changers with more life experience perceive career in teaching.
Tämän tutkimuksen avulla on mahdollista saada uusia, positiivisia näkökulmia siihen miksi vähän varttuneemmat ja jo elämänkokemusta omaavat alanvaihtajat hakeutuvat opettajan ammattiin.
The purpose of this study is to find out why adults with a profession change career into teaching.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää miksi aikaisemmin toiseen ammattiin kouluttautuneet aikuiset vaihtavat alaa opettajiksi.
Five of the participates were teacher students, four of whom studied to be a special education teacher and one a primary school teacher.
Heistä kolme oli luokanopettajia, yksi aineenopettaja, yksi ammatillinen opettaja ja viisi opettajaksi opiskelevaa, joista neljä opiskeli erityisopettajaksi ja yksi luokanopettajaksi.
Humanity, variability, diversity, creativity and the possibility to work with children and adolescents were seen as positive sides in teachers profession.
Lisäksi ammatin vaihtelevuus, monipuolisuus ja luovuus koettiin positiivisina asioina.
Important motives were also the desire to work with children and adolescent and the possibility as a teacher to influence positively in children and adolescent's future.
Tämän tutkimuksen mukaan tärkeimpiä syitä opettajan ammattiin hakeutumiselle olivat opettajan työn kokeminen arvokkaana, merkityksellisenä ja tärkeänä, halu työskennellä lasten ja nuorten parissa sekä mahdollisuus vaikuttaa opettajan ammatin kautta positiivisesti lasten ja nuorten elämään sekä heidän tulevaisuuteensa.
In this study the inner motives to perceive teaching as a career were more significant than the outer motives.
Tässä tutkimuksessa opettajan ammattiin hakeutumiselle löydettiin huomattavasti enemmän edellä mainittuja sisäisiä kuin ulkoisia motiiveja.
Nine of the participates were women and one man.
Tutkimukseen osallistui 10 opettajaa ja opettajaksi opiskelevaa, joista 9 oli naisia ja 1 mies.
This study also aims to find participates motives to perceive a career in teaching, their perceptions about teacher's profession and the reasons behind the career change.
Tutkimuksessa pyritään selvittämään opettajaksi hakeutumisen motiiveja sekä sitä miten tutkittavat näkevät opettajan ammatin.
In addition to the photos I did focused interviews with four teachers from two different schools in Joensuu during the autumn of 2014.
Valokuvien lisäksi haastattelin neljää opettajaa kahdesta Joensuulaisesta koulusta teemahaastattelujen avulla syksyllä 2014.
My research shows that classes differ as physical spaces between different schools as well as within the same school.
Tutkimusteni tulosten mukaan kotiluokat eroavat fyysisinä tiloina saman koulun sisällä, mutta myös eri koulujen välillä.
A common objective behind the seating arrangements seemed to be to strive for teamwork.
Opettajien yhteisenä päämääränä istumajärjestyksen taustalla näytti olevan yhteistyöhön pyrkiminen.
The aim was to examine different kinds of ways to organize classrooms to support learning and to learn teachers' experiences and conceptions of a functional classroom.
Tarkoituksenani oli tarkastella erilaisia tapoja järjestää luokkatiloja oppimisen tueksi ja selvittää opettajien kokemuksia ja käsityksiä hyvästä luokkatilasta.
I gathered my data by photographing classrooms in six different schools in the inner city of Joensuu during the spring of 2013.
Keräsin aineistoni valokuvaamalla kotiluokkia Joensuun kantakaupungin kuudessa eri koulussa kevään 2013 aikana.
Physical learning environment of classrooms has not been studied in Finland from the aspect of interaction.
Kotiluokkien fyysistä oppimisympäristöä vuorovaikutuksen näkökulmasta ei ole juuri tutkittu Suomessa.
Based on the class photographs, the size of the classroom does not have a great impact in the shaping of the seating arrangements, but some teachers do find the lack of space a great challenge.
Luokan koko ei näytä vaikuttavan vahvasti istumajärjestyksen muotoutumiseen luokkakuvien perusteella, mutta osa opettajista kokee tilanpuutteen haasteelliseksi.
Prior studies about the physical learning environment in schools have focused on the school yard and other common spaces.
Tutkimukset koulun fyysisestä oppimisympäristöstä ovat keskittyneet koulun pihaan ja yhteisiin tiloihin.
Based on the analysis of my data, it appears that the effects and opportunities of the classrooms as physical learning environments have not been full recognized yet.
Tutkielman aineiston analyysin perusteella voin todeta, ettei kotiluokkien fyysisen oppimisympäristön vaikutuksia ja mahdollisuuksia ole täysin tiedostettu.
In spite of this, it was usually the teacher who made the seating arrangement.
Tästä huolimatta opettajat järjestivät luokkatilan useimmiten itse.
The purpose of this study was to determine primary school's classrooms as physical spaces, and how and by whom the seating arrangements have evolved.
Tutkimukseni tarkoitus oli selvittää, millaisia alakoulun kotiluokat ovat fyysisinä tiloina ja miten ja kenen toimesta kotiluokkien istumajärjestykset ovat muotoutuneet.
The interviews were analyzed using content analysis methods.
Haastattelujen teemat muotoutuivat luokkakuvien analyysin perusteella ja analysoin haastattelut sisällönanalyysin keinoin.
I will try to explain does the classrooms' physical learning environment relate to the current conception of learning.
Pyrin selvittämään vastaako kotiluokkien fyysinen oppimisympäristö tämän hetkistä oppimiskäsitystä.
From space to learning environment : classrooms as physical learning environments in Joensuu
Tilasta oppimisympäristöön : Joensuun kantakaupungin kotiluokat fyysisinä oppimisympäristöinä
Another aim was to find out if teachers thought that it's possible to transmit their own conceptions of learning and values via class seating arrangements.
Mielenkiinnon kohteena oli myös selvittää miten opettajat perustelivat valintojaan ja ajattelivatko he oppimiskäsityksensä ja arvojensa välittyvät luokassa myös istumajärjestyksen kautta.
My data consists of 50 classrooms varying from 1st to 6th grade classes.
Aineistossani on luokkia ensimmäisestä kuudenteen vuosiluokkaan.
So the need for this study is evident.
Tämän tutkimuksen tarve oli ja on siis ilmeinen.
The data was collected by using semi-structured interviews.
Aineisto kerättiin käyttäen puolistrukturoitua teemahaastattelua.
The methodological approach in this study was phenomenography and the data was analysed with phenomenografic analysis using Atlas.ti program as a tool.
Tutkimuksen metodologisena lähtökohtana toimi fenomenografia ja tutkimuksen analyysimenetelmänä käytettiin aineistolähtöistä fenomenografista analyysiä, jonka tekemisessä apuvälineenä käytettiin Atlas.ti -ohjelmaa.
Parents suggested that the concept of three-step support model should be clarified more to the families, despite the fact that parents were trustworthy that things goes well in practice.
Pääsääntöisesti vanhemmat olivat myös sitä mieltä, että kolmiportaisen tuen käsitettä olisi hyvä avata vanhemmille enemmän huolimatta siitä, että vanhemmat luottivat asioiden sujuvan käytännössä hyvin.
"When you actually don't know even the alphabet of this thing" : Parent's perceptions on the three-step support model in early childhood education
"Kun ei edes aakkosia tiedä täst asiast oikeestaan" : Vanhempien käsityksiä kolmiportaisesta tuesta varhaiskasvatuksessa
The upper-level categories in outcome space were Parents' varying awareness of three-step support model, Parents' perceptions of the child's support, Many forms of educational partnership and Spectrum of emotions.
Kuvauskategoriasysteemiin muodostuneet ylemmän tason kategoriat olivat Vanhempien vaihteleva tietoisuus kolmiportaisesta tuesta, Vanhempien käsityksiä lapsen tuesta, Kasvatusyhteistyön monet muodot ja Tunteiden kirjo.
This topic is accurate, because the three-step support model has been used only four years, since 2011.
Aihe on ajankohtainen sillä kolmiportaista tukimallia on käytetty vasta vuodesta 2011 alkaen ja vanhempien käsityksiä aiheesta ei vielä ole tutkittu juuri lainkaan.
However, strengthening the parental involvement is mentioned more and more in various national documents, f.ex in National core curriculum for Pre-primary and Basic Education which is currently in process.
Vanhempien osallisuuden vahvistaminen tulee kuitenkin yhä enemmän esille myös kasvatusta ohjaavissa valtakunnallisissa asiakirjoissa, kuten tällä hetkellä työstettävässä Esi- ja perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa (OPS 2016).
Based on the results of this survey can be concluded that parents involved know the three-step support model really variously and mostly quite poorly.
Tutkimustulosten perusteella voidaan todeta, että tehostettua tai erityistä tukea varhaiskasvatuksessa saavien lasten vanhemmat tuntevat kolmiportaisen tuen käsitteen todella vaihtelevasti ja enimmäkseen melko huonosti.
To clarify parents' perceptions sub-questions in this study were: 1) how well do the parent's know the concept of a three-step support model, 2) what kind of perceptions parents have of the support their child received, 3) what participating parents think of educational partnership and finally 4) what kind of feelings parents have of support.
Vanhempien käsitysten selvittämiseksi tutkimuksen alakysymykset olivat: miten hyvin vanhemmat tuntevat kolmiportaisen tuen käsitteen, millaisia käsityksiä vanhemmilla on lapsen saamasta tuesta, millainen käsitys tehostettua ja erityistä tukea saavien lasten vanhemmilla on kasvatusyhteistyöstä sekä millaisia tunteita vanhemmilla on liittyen lapsen saamaan tukeen?
Phenomenographic survey research results can be considered as analysis generated "outcome space".
Fenomenografisen tutkimuksen mukaisesti tutkimustuloksina voidaan pitää analyysin avulla muodostettua kuvauskategoriasysteemiä.
Twelve parents, whose children were receiving intensified or special support in early childhood education, were interviewed in this study.
Haastateltavana oli kaksitoista tehostettua tai erityistä tukea varhaiskasvatuksessa saavan lapsen vanhempaa.
The theoretical framework of this study reviews development and learning support in early childhood education, the three-step support model as an intervention and educational partnership.
Tutkielman teoreettisessa viitekehyksessä tarkastellaan kasvun ja oppimisen tukea varhaiskasvatuksessa, kolmiportaista tukea interventiona sekä kasvatuskumppanuutta erityisesti Bronfenbrennerin ekologisen teorian näkökulmasta katsottuna.
The aim of this study was to find out what kind of perceptions about three-step support model parents have.
Tämän tutkielman tavoitteena oli selvittää millaisia käsityksiä tehostettua tai erityistä tukea saavien lasten vanhemmilla on kolmiportaisesta tuesta varhaiskasvatuksessa.
Previous researches has suggested that the teacher can by evaluation and oral feedback affect students' self-content either in a positive or a negative way (Ihme, 2009, s. 59).
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että opettaja voi arvioinnillaan ja palautteenannollaan vaikuttaa oppilaan minäkuvan kehittymiseen joko myönteisesti tai kielteisesti (Ihme, 2009, s. 59).
Holistic evaluation developing students' self-content
Kokonaisvaltainen arviointi oppilaiden minäkuvaa kehittämässä
The study was executed as a qualitative case study and all together three teacher took part in as cases.
Tutkielma toteutettiin laadullisena tapaustutkimuksena ja tutkielmaan osallistui yhteensä kolme kohdehenkilöä eli tapausta.
The analysis focused mostly for the teachers' interview data, which the observation data was meant to complete.
Analyysi keskittyi pääsääntöisesti haastatteluaineistoon, jota havainnointiaineiston oli tarkoitus ainoastaan täydentää.
The data was collected by interviewing the teachers and by observing their oral feedback in the classroom.
Aineisto kerättiin haastattelemalla kaikkia tapauksia sekä havainnoimalla heidän luokkahuoneessaan tapahtuvaa palautteenantoa.
The purpose of this study is to describe and develop evaluation that takes place in school and research the importance of supporting student's positive self-content in learning.
Tämän tutkielman tarkoituksena on kuvata ja kehittää koulussa tapahtuvaa oppilasarviointia sekä tutkia oppilaan myönteisen minäkuvan merkitystä osana kokonaisvaltaista arviointia ja oppimista.
The study was also suggesting that according the interview data the teachers' ideological thinking did not always extend into a practical level, but also the two traditions appearing in curriculum and the resources affected for the evaluation.
Opettajien puheesta kävi kuitenkin ilmi, että heidän ideologinen ajattelunsa ei aina ulottunut arvioinnin toteutuksessa käytännön tasolle, vaan ihanteiden rinnalla opettajien arviointiin vaikuttivat olennaisina tekijöinä myös muun muassa opetussuunnitelmassa esiintyvät arviointitraditiot sekä opetukseen liittyvät resurssit.
The study also suggested that teachers' evaluation did not always support students' self-content in a best possible way and for that reason teachers should put effort also for their own action while supporting the development of students positive self-content.
Toinen tämän tutkielman pohjalta tehty johtopäätös on, että opettajien toteuttama arviointi ei opettajien puheen perusteella aina tukenut oppilaan myönteisen minäkuvan kehittymistä ja sen vuoksi opettajien olisikin hyvä kiinnittää huomiota myös omaan toimintaansa kehittäessään oppilaan positiivisen minäkuvan rakentumista.
For this reason this study suggest that the evaluation and development of students' self-content is a part of a wider social phenomenon.
Tämän tutkielman perusteella voidaankin todeta, että arviointia ja oppilaan minäkuvan kehittämistä tulisi tutkia myös laajemmin koulutuspoliittisella ja yhteiskunnallisella tasolla.
The results of this study were that in spite of the age, gender or working-experience, all of the cases considered the importance of the versatile evaluation and that supports the development of student's self-content.
Tutkimustuloksena oli, että iästä, sukupuolesta ja työkokemuksesta riippumatta kaikki opettajat kannattivat ideologisella tasolla monipuolisen ja arvioinnin toteuttamista sekä oppilaan minäkuvan kehittämistä arvioinnin kautta.
The aim of this study was to research and analyze elementary school teachers' views and opinions about holistic evaluation, especially about discrepancies and authorities that appear in evaluation together with evaluation which develops student's self-content.
Tutkielman tavoitteena oli tutkia ja analysoida kokonaisvaltaisesti luokanopettajien käsityksiä, mielipiteitä ja näkökulmia koskien koulussa tapahtuvaa oppilasarviointia.
Procedure.
Menetelmät.
International adoption concerns large groups of children each year.
Kansainvälinen adoptio koskettaa vuosittain kymmeniä tuhansia lapsia.
This study is part of the ongoing Finnish Adoption Study.
Tämä tutkimus on osa suomalaista adoptiotutkimusta (Finnish Adoption Study).
International adoptees often have developmental delays or deficits in the social and physical domains due to depriving early living conditions.
Kansainvälisesti adoptoiduilla lapsilla esiintyy usein sosiaalisen sekä fyysisen kehityksen viivästymiä tai ongelmia johtuen puutteellisista varhaisista kasvuoloista.
The relationships between the variables were investigated using linear regression and two-way analysis of variance.
Yhteyksiä muuttujien välillä tutkittiin lineaarisin regressioanalyysein ja kaksisuuntaisin varianssianalyysein.
Symptoms of disordered attachment were evaluated with a questionnaire developed for this study.
Kiintymyssuhdehäiriön oireita arvioitiin tätä tutkimusta varten kehitetyllä kyselylomakkeella.
The questionnaire was mailed to all the parents who had adopted a child internationally between the years 1985 and 2007.
Kysely lähetettiin kaikille vuosien 1985 ja 2007 välisenä aikana kansainvälisesti adoptoineille vanhemmille.
Adoptive parents filled out the questionnaire as a part of a larger questionnaire concerning the background and health of the adoptee in general (n=1450).
Adoptiovanhemmat täyttivät kyselyn osana lapsen terveyttä ja taustatietoja koskevaa kyselyä (n=1450).
Relationships between symptoms indicating disordered attachment and background variables in children adopted internationally to Finland
Kiintymyssuhteen häiriintymiseen viittaavien oireiden ja lapsen taustaan liittyvien tekijöiden väliset yhteydet Suomeen kansainvälisesti adoptoitujen lasten aineistossa
The items represented the two types of attachment disorder, disinhibited and inhibited, defined in the DSM-IV-TR and ICD-10.
Osiot koskivat DSM-IV-TR ja ICD-10 tautiluokituksille perustuvia kiintymyssuhdehäiriön alatyyppejä estotonta ja estynyttä oireilua sekä takertuvaa käyttäytymistä.