natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Professional development demands resources and teachers may regard it as a threat and an additional strain.
Ammatillinen kehitys vaatiikin voimavaroja ja opettajat voivat kokea sen lisäpaineena ja uhkana.
If teachers stop caring about their work and their own development, how can we expect them to promote pupils' learning and development?
Jos opettajat lakkaavat välittämästä työstään ja kehityksestään, voimmeko olettaa, että he edistävät oppilaiden oppimista ja kehittymistä.
In the second phase of this study, teachers' conceptions of the significance of in-service training on well-being was investigated with the help of group interviews (n=12).
Tutkimuksen toisessa vaiheessa selvitettiin opettajien käsityksiä täydennyskoulutuksen merkityksestä työssä jaksamisessa ryhmähaastattelujen avulla (n=12).
Professional development was summed up in four factors: personality and pedagogical skills, learning-orientation, social skills and confronting change.
Ammatillinen kehitys tiivistyi persoonallisuuteen ja pedagogisiin taitoihin, oppimisorientaatioon, sosiaalisiin taitoihin sekä muutoksen kohtaamiseen.
It should be considered in the planning and implementation of in-service training and in arranging teachers' working conditions, that teachers have enough time and resources to develop themselves.
Täydennyskoulutuksen suunnittelussa ja toteutuksessa sekä opettajien työolojen järjestämisessä tulisikin ottaa huomioon se, että opettajille jäisi aikaa ja voimavaroja myös työn ja itsensä kehittämiseen.
Some of them were from schools that participated in the working ability project and the remainder were from other schools in Kuopio.
Osa heistä oli tykyhankkeeseen osallistuneista kouluista ja osa muista Kuopion kouluista.
: The significance of professional development and in-service training on teachers' work-related well-being
: Ammatillisen kehityksen ja täydennyskoulutuksen merkitys opettajien työssä jaksamisessa
The aim of this study was to investigate the connection between teachers' burn-out and professional development.
Tämän tutkimuksen tehtävänä oli selvittää opettajien työuupumuksen ja ammatillisen kehityksen välistä yhteyttä.
Present study can be seen as an independent follow-up study for a working ability project called "Uudistumisen eväät" that was followed through in Kuopio.
Tämä tutkimus voidaan nähdä Kuopion koulutoimessa toteutetun Uudistumisen eväät -tykyhankkeen itsenäisenä jatkotutkimuksena.
Both professional development and well-being are becoming more and more essential now that society is changing rapidly and the demands set on teachers are growing.
Niin ammatillinen kehitys kuin jaksaminenkin nousevat keskeisiksi nyt, kun opettajuudelle asetetut vaatimukset kasvavat ja muuttuvat yhteiskunnallisen kehityksen myötä.
Personality and pedagogical skills and skills of confronting change were correlated strongest with burn-out and its symptoms.
Ammatillisen kehityksen osa-alueista persoonallisuus ja pedagogiset taidot sekä muutoksen kohtaaminen olivat voimakkaimmin yhteydessä työuupumukseen sekä sen oireisiin.
When the demands are so high that teachers cannot cope with them, they are likely to suffer stress and see reduction of commitment to their work and its development as a means to survive.
Kun opettaja ei selviydy hänelle asetetuista vaatimuksista, hän todennäköisesti stressaantuu ja saattaa päätyä sitoutumisen vähentämiseen työssään.
The questionnaire consisted of self-constructed instruments of burn-out and professional development.
Kyselylomake koostui itse laadituista työuupumuksen ja ammatillisen kehityksen mittareista.
In addition, the study aimed at clarifying teachers' conceptions of the significance of in-service training on work-related well-being.
Lisäksi pyrittiin selvittämään opettajien käsityksiä täydennyskoulutuksen merkityksestä työssä jaksamisessa.
It appeared that in-service training promotes well-being by providing teachers with motivation, professional development and the possibility of taking a break from teaching and cooperating with other teachers.
Se edistää jaksamista tarjoamalla opettajille motivaatiota, ammatillista kehitystä sekä mahdollisuuden hengähtää ja tehdä yhteistyötä muiden opettajien kanssa.Sen tulisi lähteä opettajien omista tarpeista.
Are teachers too exhausted to develop themselves?
Jaksaako opettaja kehittyä?
According to the results, burn-out and professional development were strongly correlated with each other.
Tulosten mukaan opettajien työuupumus ja ammatillinen kehitys olivat voimakkaasti yhteydessä toisiinsa.
If teachers are already exhausted, they will neither have enough resources to participate in training, nor will they have the strength to make good use of it in practice.
Uupuneet opettajat eivät jaksa osallistua koulutukseen eivätkä he hyötyisi koulutuksesta yhtä paljon kuin hyvin jaksavat opettajat.
Professional development can promote well-being, but are teachers too exhausted to develop themselves?
Ammatillinen kehitys voi edistää opettajien työssäjaksamista, mutta jaksavatko opettajat kehittyä.
First, the connection between teachers' burn-out and professional development was charted with the help of a quantitative survey study.
Ensimmäisessä vaiheessa selvitettiin opettajien työuupumuksen ja ammatillisen kehityksen välistä yhteyttä kvantitatiivisen kyselytutkimuksen avulla, johon osallistui 131 opettajaa.
Burn-out was summed up in three factors: emotional exhaustion, feelings of depersonalization and low feelings of personal accomplishment.
Työuupumus tiivistyi tässä tutkimuksessa uupumusasteiseen väsymykseen, kyynistyneisyyteen ja heikentyneeseen ammatilliseen itsetuntoon.
According to the results, the importance of in-service training was significant on the well-being of teachers.
Tulokset osoittivat, että täydennyskoulutus nähtiin yhtenä keinona edistää jaksamista.
The results are also in concordance with social constructivist theory: a course's usefulness increases as the several students write high quality messages and participate widely in different conversations.
Tulokset ovat myös pitkälti sosiokonstruktiivisen teorian mukaisia: kurssin hyöty nousee, kun useat oppilaat kirjoittavat korkealaatuisia viestejä ja osallistuvat kattavasti eri keskusteluihin.
The purpose of this study is to find out if SNA can be applied to this field of research.
Tämän tutkimuksen on tarkoitus selvittää, onko SVA sovellettavissa tälle tutkimuksen alueelle.
The use of ICT in education brings its own challenges to learning situations.
Tietotekniikankäyttäminen opetuksessa tuo omat haasteensa oppimistilanteisiin.
Since the social constructive theory emphasizes the relations between learners more than the individuals' actions, research in this field must also take into account the interactions that occur in learning situations.
Koska sosiokonstruktiivinen teoria korostaa ihmisten välisiä suhteita yli yksittäisen ihmisen toiminnan, alan tutkimuksenkin on otettava kantaa tutkimustilanteessa esiintyviin vuorovaikutussuhteisiin.
Applications of SNA in psychology and collaborative learning are however few and preliminary, and no reliable evidence on the applicability nor useful results exist.
SVA:n sovellukset psykologian ja yhteisöllisen oppimisen alueilla ovat kuitenkin vasta alustavia, eikä luotettavaa näyttöä menetelmän soveltumisesta saatika hyödyllisistä tuloksista vielä ole.
While traditional psychological and pedagogical methods are not applicable, an old method of social sciences, SNA or social network analysis is designed specifically for the analysis of groups of people.
Tähän perinteiset psykologiset ja pedagogiset menetelmät eivät sovellu, kun taas sosiaalitieteissä suhteellisen vanha analyysimenetelmä, SVA eli sosiaalinen verkostoanalyysi, on tarkoitettu nimenomaan ihmisryhmien analysoimiseen.
Teaching of the skills needed by the knowledge workers requires new pedagogy, where instead facts and obedience the focus is on skills, independence and learning to learn.
Tietotyöläisten tarvitsemien taitojen opettamiseen tarvitaan uutta pedagogiikkaa, jossa korostetaan tietojen ja sääntöjen seuraamisen sijaan taitoja, itsenäisyyttä ja oppimaan oppimista.
As computer technology evolves, both the need for knowledge workers and the pressure to increase the effectiveness of teaching with the help of ICT increase.
Tietotekniikan kehittyessä lisääntyy sekä tietotyön tekijöiden tarve että paine tehostaa opetusta tietotekniikan avulla.
In this study SNA was used to analyze the learning situations of 23 classes in comprehensive and secondary schools that used Progressive inquiry.
Tässä tutkimuksessa SVA:ta käytettiin 23 peruskoulu- ja lukioluokan Tutkivan oppimisen menetelmällä toteutettujen oppimistilanteiden tutkimiseen.
Applicability of Social Network Analysis to the Study of Computer Supported Collaborative Learning
Sosiaalisen verkostoanalyysin soveltuminen yhteisöllisen verkko-oppimisen tutkimiseen
The results show that SNA can be applied to the study of CSCL, since the analysis produced preliminary measurements that were related to the quality of the course.
Tulokset osoittavat, että SVA soveltuu yhteisöllisen verkko-oppimisen tutkimiseen, sillä tästä aineistosta löytyi alustavia SVA:n tunnuslukuja, jotka ovat yhteydessä oppimistilanteen laatuun.
Social constructivist computer supported collaborative learning (CSCL) is becoming a major challenger for the traditional teacher-centered learning.
Sosiokonstruktiivinen, yhteisöllinenverkko"-oppiminen onkin nousemassa perinteisen opettajajohtoisen opetuksen haastajaksi.
One of these methodologies is Progressive Inquiry, which is developed in Finland.
Suomessa kehitetty Tutkiva oppiminen on yksi tämän viitekehyksen mukaisista pedagogisista menetelmistä.
The reliability of the variables was tested using the Cronbach alpha coefficient and t-tests.
Muuttujien reliabilitetti testattiin Cronbachin alpha-kertoimella ja t-testillä.
In order for computer supported teaching to become accepted it is necessary to arrange with extensive further education for the teachers presently working, and for that further education to succeed it should be backed up locally among other things by sufficient support in matters concerning computer supported teaching.
Tietokoneavusteisen opetuksen laajempi käyttöönotto vaatii nyt työelämässä olevan opettajakunnan laajamittaista jatkokoulutusta, ja jotta jatkokoulutuksella olisi toivottu vaikutus sitä tulisi tukea m.m. järjestämällä tietotekniikan opetuskäytön tuki paikallisella tasolla.
The most important conclusions were the following: In order to integrate EPR software as a natural tool in teaching planning and documenting health care, it is crucial that the teachers have sufficient basic skills in computing and that more teachers have personal experience of using EPR software.
Tärkeimmät johtopäätökset olivat seuraavat: Potilaskertomusohjelmistojen integroimiseksi opetukseen luonnolliseksi työkaluksi vaaditaan, että opettajilla olisi riittävät tietotekiikan perustaidot ja että useammalla opettajalla olisi omakohtaista kokemusta potilaskertomusohjelmiston käytöstä.
Conclusions concerning the research method were that reminders have a better effect, and that respondents tend to answer open-ended questions more verbosely in electronically distributed online surveys compared to traditional surveys.
Käytettyyn menetelmän liittyviä johtopäätöksiä ovat mm. että muistutusviesteillä on parempi vaikutus sähköposti- ja verkkotekniikkaa hyödyntävissä kyselyissä verrattuna perinteistä postia käyttävin menetelmiin.
Poor basic computing skills among the teachers combined with a vulnerable technical solution, and inadequate project management combined with lack of administrative models for transforming economic resources into manpower were the factors that turned out to play a decisive role in the project.
Tulokset viittaavat siihen, että projektin kannalta ratkaisevia kompastuskiviä olivat opettajien puutteelliset tietotekniikan perustaidot ja liian haavoittuva tekninen toiminta-alusta, sekä puutteellinen projektinhallinta ja sellaisten mallien puute, joiden avulla rahalliset resurssit olisi voitu muuntaa henkilö- ja aikaresursseiksi.
Half of the interviews were pair interviews.
Puolet haastatteluista oli parihaastatteluja.
I interviewed six teachers with narrative methods.
Haastattelin kuutta kouluttajaa kertomuksellisin menetelmin.
Management of multicultural academic teaching
Monikulttuurisen akateemisen opetuksen hallinta
The methodological approach of the research was narrative.
Tutkimuksen menetelmällinen lähestymistapa oli narratiivinen.
Previous research has shown that disturbances in multicultural activity can be caused among other things by cultural and linguistic differences, racism and prejudice and stress related to immigration.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että monikulttuuriseen toimintaan aiheuttavat häiriöitä muun muassa kulttuuri- ja kielierot, rasismi ja ennakkoluulot sekä siirtolaisuuden tuoma stressi.
The management of multicultural teaching can be examined from the individual point of view as intercultural competence and from the collective point of view as management of the disturbances of multicultural teaching.
Monikulttuurisen opetuksen hallintaa voidaan tarkastella yksilön näkökulmasta kulttuurienvälisenä kompetenssina ja yhteisöllisestä näkökulmasta monikulttuurisen opetuksen häiriöiden hallintana.
The results can be used in developing academic multicultural teaching and education.
Tuloksia voidaan hyödyntää monikulttuurisen akateemisen koulutuksen ja opetuksen kehittämisessä.
Problems were managed by developing practices that support the multicultural activity broadly and by reacting to sudden problems intuitively or reflectively.
Häiriöitä hallitaan kehittämällä koko toimintaa laajasti tukevia käytäntöjä sekä reagoimalla yllättäviin ongelmatilanteisiin intuitiivisesti tai reflektoiden.
The main objective of the research was to find out good multicultural teaching practices developed by experienced teachers.
Päätavoitteena oli selvittää kokeneiden kouluttajien kehittämiä monikulttuurisen opetuksen hyviä käytäntöjä.
As an analytical framework I used the basic story model by Labov (1972).
Aineiston analyysissä hyödynsin analyysikehikkona Labovin (1972) peruskertomusmallia, erittellen kertomusten kriittisiä tilanteita, ratkaisuja ja opetuksia.
Starting point for the study was the notion made in previous studies that the Finnish educational practices are not sufficient in multicultural teaching.
Tutkimuksen lähtökohtana oli monissa tutkimuksissa esiin tullut huomio, että suomalaiset opetuskäytännöt ovat riittämättömiä monikulttuuristen ryhmien opetukseen.
In the management of the academic multicultural teaching the experienced teachers emphasised flexibility, group building and trust, intensified guidance, acting against racism and prejudice and characteristics of the teacher, like patience and sense of humour.
Monikulttuurisen akateemisen opetuksen hallinnassa korostettiin joustavuutta, yhteisöllisyyttä ja luottamusta, tehostettua ohjausta, rasismiin ja ennakkoluuloihin puuttumista ja kouluttajan ominaisuuksia, kuten kärsivällisyyttä ja huumorintajua.
Most often mentioned problems were cultural differences and racism.
Eniten kouluttajat toivat esiin kulttuurieroista ja rasismista johtuvia häiriöitä.
According to the results the problems of the multicultural academic teaching are diverse.
Tutkimuksen tulosten perusteella monikulttuurisen akateemisen opetuksen häiriöt ovat hyvin moninaisia.
The management of multicultural teaching has developed through the accumulation of intercultural experiences, reflection of experiences, cooperative problem solving, following the research of the field and experimenting different approaches.
Monikulttuurisen opetuksen hallintaa ovat kehittäneet kouluttajien kulttuurienväliset kokemukset ja niiden pohdinta, yhteistoiminnallinen ongelmanratkaisu, alan tutkimuksen seuraaminen ja erilaisten toimintatapojen rohkea kokeilu.
The development of the management has been illustrated with the models of adaptation and transformative/expansive learning.
Monikulttuurisen opetuksen hallinnan kehittymistä on kuvattu sopeuttavan ja uudistavan oppimisen malleilla.
The subject of the research was teachers' narratives about the problems, solutions and the development of multicultural academic teaching.
Tutkimuskohteena olivat kokeneiden kouluttajien kertomukset monikulttuurisen akateemisen opetuksen häiriötilanteistä, niiden ratkaisuista ja hallinnan kehittymisestä.
In accordance with the previous studies, this research showed that continuous learning is needed in the management of multicultural teaching.
Monikulttuurisen opetuksen hallinta näyttäytyi tutkimuksessa aikaisempien tutkimusten mukaisesti monimutkaisena, jatkuvaa oppimista vaativana toimintana.
To understand these regional and functional abnormalities in more detail, additional research is required.
Näiden poikkeavuuksien alueelliselle ja toiminnalliselle tarkennukselle tarvitaan lisätutkimuksia.
The performance of the ADHD group was highly variable.
ADHD-ryhmän tehtäväsuoriutumisessa esiintyi paljon yksilöiden välistä vaihtelua.
In addition, novel sounds completely unrelated to the task were presented from behind.
Samanaikaisesti esitettiin takaapäin tehtävään liittymättömiä yllättäviä uutuusääniä.
During the experiment the children performed an auditory discrimination task in which they were instructed to differentiate two animal sounds from each other.
Tutkimuksen aikana lapset tekivät kuuntelutehtävää, jossa piti erotella eri eläimen äänet toisistaan ja jonka kohdeäänissä esiintyi harvinaisia suunnan muutoksia.
In the present experiment, involuntary attention switching of 6–11-year-old ADHD and healthy children performing an auditory discrimination task was compared.
Tässä tutkimuksessa verrattiin 6–11-vuotiaiden ADHD- ja kontrolliryhmän tahattoman tarkkaavaisuuden kääntymistä kuulonvaraisessa häirintätehtävässä.
The task-irrelevant novel sounds prolonged the reaction times, decreased the accuracy, and increased the number of omitted responses in the ADHD group more than in the control group.
Tehtävään liittymättömät yllättävät uutuusäänet kasvattivat ADHD-ryhmän reaktioaikoja, vähensivät oikeiden vastausten määrää ja lisäsivät puuttuvien vastausten määrää kontrolliryhmää enemmän.
Behavioral distractibility and event-related brain potentials in boys with attention-deficit hyperactivity disorder
Tehtäväsuoriutumisen häiriintyminen ja aivojen jännitevasteet tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriöisillä pojilla
The hypothesis of the present study was that the ADHD children would get more distracted than the control children as a consequence of the deviance in the direction of the task-related sound and after an occurrence of a task-irrelevant novel sound.
Hypoteesina oli, että ADHD-lasten tarkkaavaisuus häiriintyisi kontrolliryhmää enemmän äänten suunnan poikkeamien ja yllättävien uutuusäänien seurauksena.
In addition, abnormalities in the ERPs suggest that the ADHD group was more distracted than the control group by the deviances in the task-related sounds and by the novel sounds and that the ADHD group processes the sounds partly in different brain regions than the control group.
Aivojen jännitevasteiden poikkeavuudet viittaavat ADHD-ryhmän häiriintyvän kontrolliryhmää enemmän yllättävistä uutuusäänistä ja käsittelevän niitä kontrolliryhmään verrattuna osin eri aivoalueilla.
Abnormal involuntary attention may lead to enhanced distractibility and has been proposed to be an underlying factor for cognitive problems in attention deficit hyperactivity disorder (ADHD).
Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriön (ADHD) taustalla on esitetty olevan tahattoman tarkkaavaisuuden poikkeavan suuri kääntymistaipumus, joka voi johtaa tarkkaavaisuuden poikkeavaan häiriintyvyyteen.
Deterioration of task performance and event-related brain potentials (ERP) to distracting sounds associated with attention switching, were considered as measures of distractibility.
Häiriintyvyyden mittana olivat tehtäväsuoriutumisen heikkeneminen ja aivojen jännitevasteiden ilmentämä tahattoman tarkkaavaisuuden kääntyminen.
Test participants (n = 68) were mostly highly educated young adults.
Koehenkilöt (n = 68) olivat pääosin korkeasti koulutettuja nuoria aikuisia.
The experiential dimensions were measured using the EVEQ -questionnaire.
Virtuaaliympäristön synnyttämiä kokemuksia mitattiin EVEQ -kyselyllä.
However, fluent movement in virtual environments was connected to a high sense of presence.
Sen sijaan sujuva liikkuminen virtuaaliympäristössä oli yhteydessä korkeaan läsnäolon tunteeseen.
Movement and the experiential dimensions of virtual environments
Liikkumisen ja kokemusten yhteys virtuaaliympäristöissä
In respect of background variables, the four groups differed only in the amount of weekly computer usage.
Taustamuuttujien perusteella eri liikkumistavat erosivat toisistaan ainoastaan tietokoneiden käyttömäärän osalta.
Due to the lack of previous research on this subject, this was an explorative study.
Vastaavaa tutkimusta ei ole aiemmin tehty, minkä vuoksi kyseessä oli kartoittava tutkimus.
Movement was modelled using a cluster analysis of information entropy based movement measurements, acceleration, amount of stops and time spent being stationary.
Liikkumista mallinnettiin informaatioentropian avulla laskettujen liikemittojen, keskikiihtyvyyden, pysähdysten lukumäärän ja paikallaan vietetyn ajan pohjalta muodostetun ryhmittelyanalyysin avulla.
Consequently the participants' assessment of their skills and level of challenge have an impact on the affective evaluation of the situation at hand.
Käyttäjien arvio käyttötaitojen ja käytön haasteellisuuden tasosta vaikuttaa tilanteesta muodostettuun affektiiviseen arvioon.
The results indicate that different ways of moving affects how people experience virtual environments.
Tulokset osoittavat, että erot käyttäjien tavassa liikkua vaikuttavat siihen, millaisena he kokevat virtuaaliympäristön.
Furthermore, participants who moved fluently in the environment assessed their skills as being high and regarded the use of virtual environment as challenging.
Lisäksi sujuvasti liikkuvat käyttäjät arvioivat käyttötaitonsa hyväksi ja virtuaaliympäristön käytön haasteelliseksi.
The movement analysis method introduced here is applicable to other research problems.
Tutkimuksessa esitettyä tapaa tarkastella liikkumista voidaan soveltaa muissa liikkeen analysoimista vaativissa tutkimuksissa.
Entropy measures have not been previously applied when studying movement, and in addition the role of movement on the experiential dimensions of virtual environments is an unexplored subject.
Entropiamittoja ei ole aiemmin sovellettu liikkumisen tutkimisessa, eikä liikkumisen roolia virtuaaliympäristöjen synnyttämiin kokemuksiin ole vastaavalla tavalla tarkasteltu.
The participants' movement in the virtual house was recorded on a computer.
Tehtävän aikainen liikkuminen tallentui tietokoneelle.
The aim of this study was to build a model and analyze how users move in a virtual environment and to explore the experiential dimensions connected with different ways of moving.
Tutkimuksen tavoitteena oli mallintaa virtuaaliympäristössä liikkumista sekä analysoida liikkumisen roolia virtuaaliympäristöjen synnyttämissä kokemuksissa.
A virtual environment was built using a CAVE -type virtual reality interface.
Koe tehtiin CAVE -tyyppisessä virtuaaliympäristössä, missä koetehtävänä oli etsiä virtuaalisesta talosta sinne kuulumattomia esineitä.
It was hypothesized that fluent movement in virtual environments is connected to high presence, skill and challenge assessments.
Lisäksi aiemman tutkimuksen pohjalta muodostettujen hypoteesien avulla tutkittiin sujuvan virtuaaliympäristössä liikkumisen yhteyttä korkeaan läsnäolon tunteeseen sekä käyttäjien arvioon virtuaaliympäristön korkeasta haasteellisuudesta sekä hyvistä käyttötaidoista.
We were able to identify four different ways of moving in virtual environments.
Ryhmittelyanalyysin avulla tunnistettiin neljä erilaista liikkumistapaa edustavaa ryhmää.
This study also aimed to identify different ways how users move in virtual environments and the background variables connected to them.
Tutkimuksessa pyrittiin tunnistamaan erilaisia liikkumistapoja sekä tutkimaan erilaisiin liikkumistapoihin yhteydessä olevia taustamuuttujia.