natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The writings of the teachers show that using crafts in teaching is one of the ways of integrating teaching in Finnish Schools.
Opettajien vastaukset osoittivat, että kädentaitojen tuominen osaksi opetusta on yksi tapa, jolla opettajat eheyttävät opetustaan Suomi-kouluissa.
Crafts is being taught within the limits of the teachers’ capabilities and in their teaching the benefits of the students are taken into consideration.
Kädentaitoja hyödynnetään opetuksessa opettajan omien kykyjen rajoissa ja oppilaiden etua tavoitellen.
The data was collected via an online questionnaire that was distributed to Finnish Schools’ teachers via email.
Kysely jaettiin Suomi-koulujen opettajille sähköpostitse.
The final amount of respondents was 33.
Kyselylomakkeeseen vastasi 33 Suomi-koulun opettajaa.
The thesis at hand represents qualitative survey research.
Tutkielma edustaa laadullista kyselytutkimusta, jossa aineisto kerättiin sähköisellä kyselylomakkeella.
Previous research handling the aforementioned aim does not exist.
Aiempaa tutkimusta kädentaitojen osuudesta Suomi-koulujen opetuksessa ei ole.
The interviews were recorded, and they ranged between 35 and 80 minutes in duration.
Haastattelut äänitettiin ja niiden kesto oli 35-80 minuuttia.
The participants were interviewed in April and May 2019.
Haastattelut toteutettiin huhti-toukokuussa 2019.
The participants had taken part in the training program in different years in the 2010s.
Haastateltavat olivat osallistuneet koulutukseen eri vuosina 2010-luvulla.
As the uncertainty in working life increases, a continuous career with a single employer, or even within a single industry is increasingly unlikely.
Työelämän epävarmuuden kasvun seurauksena yhtäjaksoinen työura samassa organisaatiossa, tai edes yhdellä toimialalla, on yhä epätodennäköisempää.
The data were analyzed with theory-directing content analysis, in which the theory guided the analysis, but the theory was also modified throughout the process.
Tutkimusaineisto analysoitiin hyödyntämällä teoriaohjaavaa sisällönanalyysia, jossa teoria johdatteli analyysin tekoa, mutta teoriaa myös muokattiin analyysin edetessä.
At the time of interviews, every participant was employed in the games industry.
Haastatteluhetkellä kaikki haastateltavista työskentelivät pelialalla.
The theoretical framework of this study is based on modern career theories, in which horizontal career transitions and individual’s self-initiative attitude towards one’s career are viewed as ordinary.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys perustuu moderneihin urateorioihin, joissa työuralla tapahtuvat horisontaaliset liikkeet ja työntekijöiden oma-aloitteisuus urakehityksessä nähdään luonnollisena osana työuraa.
Games industry has traditionally attracted people with strong inner motivation and earlier interest in the field.
Pelialalle työntekijöitä on perinteisesti houkutellut harrastuneisuus ja vahva sisäinen motivaatio.
Seven people who had participated in RekryKoulutus were interviewed for this research.
Tutkimusta varten haastateltiin seitsemää RekryKoulutuksen käynyttä henkilöä.
The data were collected with semi-structured interviews.
Aineisto kerättiin puolistrukturoidulla teemahaastattelulla.
The benefits of training programs have been studied, but mainly from the point of view of employability, while the aspirations of the trainees have been left with less observation.
Työvoimapoliittisen koulutuksen hyödyllisyyttä on tutkittu, mutta lähinnä työllistymisen näkökulmasta, kun työnhakijoiden aito halu päästä tietylle alalle on jäänyt vähemmälle huomiolle.
According to previous studies, the length of formal education might discourage people from engaging into a career change.
Aikaisempien tutkimusten mukaan muodollisen koulutuksen pitkä kesto saattaa kuitenkin estää alan vaihtoaikeet.
The aim of this research was to study motives to participate in a recruiting training program for games industry, RekryKoulutus, and to study how the training program is described.
Tutkielmani tavoitteena oli selvittää, mistä syistä lyhytkestoiseen, epämuodolliseen pelialan työvoimapoliittiseen RekryKoulutukseen osallistutaan ja miten koulutusta kuvaillaan.
These days it is not uncommon to undertake a career change mid-career, although it often requires further education.
Kuitenkin onnistunut alan vaihto edellyttäisi usein uudelleen kouluttautumista.
Results show, that the training program is a good option for making a career change into games industry.
Tuloksista nähdään, että koulutusta voidaan pitää hyvänä vaihtoehtona pelialalle työllistymiseksi.
Change of Direction : New Career in Games Industry Through Training Program
Uusi suunta aikuisiällä : rekrytoiva koulutusohjelma alan vaihdon mahdollistajana
The results showed that the participants’ expectations of the training program were fulfilled.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että haastateltavien ennakko-oletukset koulutuksesta kävivät toteen koulutuksen aikana.
Especially the on-the-job training in a gaming company was considered to be a possibility to build networks and prove one’s skills in the industry.
Koulutuksen kestoa pidettiin sopivana, ja etenkin koulutukseen kuuluvaa työharjoittelua pidettiin mahdollisuutena verkostoitua sekä näyttää kykynsä pelialalla.
The training program was appreciated, and it was seen as a valid means to make a career change into games industry.
Koulutukseen suhtauduttiin myönteisesti ja sen nähtiin antaneen mahdollisuuden vaihtaa alaa pelialalle.
Future prospects were perceived as positive.
Tulevaisuuteen pelialalla koulutuksen jälkeen suhtauduttiin optimistisesti.
The reasons for applying to the program included prior interest to games industry and gaming.
Koulutukseen hakeuduttiin harrastuneisuuden ja kiinnostuksen myötä.
Theme interviews conducted in spring 2015.
Haastattelut toteutettiin keväällä 2015.
The results analyzed through phenomenographic method.
Tuloksia analysoitiin fenomenografisen analyysin menetelmällä.
Drama perceived as positive and communal art form but only one of the interviewees used drama regularly.
Draama näyttäytyi haastateltavien käsityksissä positiivisena ja yhteisöllisyyttä lisäävänä taidemuotona mutta ainoastaan yhdessä ryhmässä draamaa hyödynnettiin taidemuotona säännöllisesti.
"I hope that we should have drama again some day" : Early Childhood Education Employees perceptions of drama and it´s use
"Mä toivon että meillä vielä joskus olis` draamaa" : varhaiskasvatuksen työntekijöiden käsityksiä draamakasvatuksesta ja sen käytöstä
Three early childhood education employee were interviewed.
Tutkimusaineisto koostui kolmesta varhaiskasvatuksen työntekijän haastattelusta.
Kindergartens operational culture and leadership influence pedagogical content.
Päiväkotien toimintakulttuurilla ja johtamisella on suuri merkitys toiminnan pedagogiseen sisältöön.
They participated in the drama with the group and were given concrete tools how to make drama with children.
Työntekijät osallistuivat draamaleikkiin ryhmänsä kanssa ja samalla he saivat konkreettisia välineitä draamamenetelmiin.
Interviewed employees experienced that kindergartens cultural activities reflect the quantity and quality of art education.
Haastateltavat kokivat, että päiväkodin ja ryhmän toimintakulttuuri vaikuttavat taidekasvatuksen määrään ja laatuun.
Perceptions of arts and drama pedagogy in early childhood education should be examined more depth and their impact on action explored.
Varhaiskasvatuksen sisällä olevia käsityksiä taidekasvatuksesta ja draamakasvatuksesta olisi syytä tarkastella syvemmin ja tutkia niiden vaikutusta toimintaan.
All interviewees argued that training was a way to increase art education and drama.
Kaikki haastateltavat näkivät koulutuksen lisäämisen olevan yksi keino lisätä taidekasvatusta ja draamaa varhaiskasvatuksen arkeen.
The goal of this thesis was to find out what kind of perceptions early childhood education employees have of drama education and it´s use as a pedagogical content and how to strengthen it`s status.
Tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella varhaiskasvatuksen työntekijöiden käsityksiä draamakasvatuksesta ja sen käytöstä toiminnan pedagogisena sisältönä.
Finnish education evaluation centre made a report of implementation of the National core curriculum and there were shortcomings in the contents of art education.
Kansallinen koulutuksen arviointikeskus on tehnyt tutkimuksen uusien varhaiskasvatussuunnitelmien perusteiden toteutumisesta varhaiskasvatuksessa ja varsinkin taidekasvatuksen osalta tulokset olivat huolestuttavat.
This thesis used Bronfenbrenner´s ecological systems theory as a way to look how perceptions will absorb and how they´ll influence.
Käsitysten omaksumista ja vaikutusta tarkasteltiin Bronfenbrennerin ekologisen systeemiteorian avulla.
There was less drama and art education if the employee found the group of children challenging.
Työntekijän kokiessa lapsiryhmän haasteelliseksi saattoi käydä niin, että ryhmän pedagoginen toiminta supistui taidekasvatuksen osalta vähäiseksi.
The study examines dramaplay -entity.
Tutkimus kohdistui kuuden kerran draamaleikki -kokonaisuuteen.
Employees had positive attitude towards drama.
Voidaan todeta, että haastateltavien asenne oli myönteinen ja positiivinen itse toimintaa kohtaan.
The aim of this study was to clarify which factors constitute an e-portfolio that supports and promotes learning in craft education, and how these factors appear in authentic e-portfolios made by lower secondary school pupils.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, mistä tekijöistä oppimista edistävä ja oppilaan kasvua tukeva käsityön e-portfolio koostuu ja miten nämä tekijät ilmenevät autenttisissa yläkoululaisten laatimissa e-portfolioissa.
The Finnish National Core Curriculum for Basic Education 2014 emphasizes learner centrism, self-directed learning, learning-to-learn skills, goal setting skills, and problem-solving skills as objectives of education.
Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2014 korostaa oppilaan itseohjautuvuutta, oppimaan oppimista, tavoitteen asettamisen taitoja ja ongelmanratkaisukykyä opetuksen tavoitteena ja oppimisprosessi nähdään oppilaslähtöisenä.
Assessment in craft education is based on documentation of the holistic craft process.
Käsityön opetuksessa arviointi perustuu kokonaisen käsityöprosessin dokumentointiin.
The data was analysed through qualitative content analysis to examine the ways the factors of the content model were embodied in the e-portfolios.
Aineisto analysoitiin laadullisen teorialähtöisen sisällönanalyysin keinoin tavoitteena selvittää, millä tavoin käsityön e-portfolion sisältömallin tekijät siinä näyttäytyvät.
The basis of craft education is in the examination of transversal themes in a holistic manner.
Käsityön opetus perustuu laaja-alaisten teemojen kokonaisvaltaiseen tarkasteluun.
All of the e-portfolios expressed the craft learning process in forms of goal setting, artefact documentation, feedback and inter-action, interdisciplinary learning, learning ICT-skills, and holistic craft process containing the generation of ideas, the design, the making process, and the assessment of the artefact and the process.
E-portfolioiden työstötavat, sisällöt ja eri sisältöjen painotukset vaihtelivat, mutta kaikki e-portfoliot tekivät jollain tapaa näkyväksi käsityön oppimisprosessia tavoitteiden asettamisen, artefaktien dokumentaation, palautteenannon, vertaistuen ja vuorovaikutuksen, monialaisen oppimisen, ICT-taitojen oppimisen sekä kokonaisen käsityöprosessin ideoinnin, suunnittelun, valmistuksen ja arvioinnin näkökulmista.
The data was collected as a part of the Growing Mind -research project in one Helsinki-based comprehensive school.
Aineisto kerättiin Growing Mind -hankkeen yhteydessä yhdessä hankkeeseen osallistuvassa helsinkiläiskoulussa.
The results of this study indicate that the e-portfolio is worthy of consideration as a method and tool in craft education especially when it is produced in a dynamic way as a part of a learning task.
E-portfoliotoiminta näyttäytyi tämän tutkimuksen perusteella yhtenä varteenotettavana työtapana käsityön opetuksessa ja oppimisessa peruskoulun kontekstissa erityisesti silloin, kun sitä toteutettiin dynaamisesti osana oppimistehtävää.
A content model of e-portfolio for craft education was constructed based on previous studies, literature and the National Core Curriculum for Basic Education 2014, summarising the central contents, aims and potential of e-portfolios in craft education.
E-portfoliota ja käsityötä käsittelevän kirjallisuuden ja tutkimusten pohjalta laadittiin käsityön e-portfolion sisältömalli, jossa tiivistettiin käsityön e-portfolion keskeiset sisällöt, tavoitteet ja mahdollisuudet perusopetuksen opetussuunnitelman perusteisiin 2014 peilaten.
In addition to learning the holistic craft process, e.g. versatile use of ICT and reflective and critical thinking are considered objectives of craft education.
Tavoitteina on oppia kokonaisen käsityöprosessin hallinnan lisäksi muun muassa tieto- ja viestintäteknologian monipuolista hyödyntämistä ja oman ja yhteiskunnan toiminnan kriittistä ja reflektiivistä arviointia.
E-portfolios promoting and embodying the learning process in craft education
E-portfolio käsityön oppimisprosessin edistäjänä ja ilmentäjänä
8 e-portfolios made by lower secondary school pupils in craft education were analysed.
Tutkimuksen aineistona oli 8 yläkoululaisten laatimaa käsityön e-portfoliota, jotka koottiin osana älytuote-keksintöprojekteja.
The e-portfolios appeared as stories and diaries communicating the learning processes from the pupils’ viewpoint.
Käsityön e-portfoliot näyttäytyivät autenttisina oppimisprosesseista kertovina tarinoina ja päiväkirjoina, jotka välittivät tietoa oppilaiden ja työryhmien ajattelusta, toiminnasta ja toiminnan perusteista.
In this study, the e-portfolio method is examined as a way of implementing the objectives and meanings of craft education in practice.
E-portfoliotoimintaa tarkastellaan kirjallisuuden ja tutkimusten valossa yhtenä mahdollisuutena vastata useisiin perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden 2014 tavoitteisiin ja toteuttaa nykyisen oppimiskäsityksen mukaista opetusta.
Instead of an individual's wishes and skills, the labor market strongly guides career choices.
Yksilön toiveiden ja osaa-misen sijaan työmarkkinat ohjaavat kuitenkin vahvasti ammatinvalintoja.
In response to the research questions, four key factors were outlined in the background of teacher’s subject position.
Vastauksena tutkimuskysymyksiini aineistosta hahmottui neljä keskeistä tekijää opettajan position taustalla.
The marketisation of education has also brought a new kind of efficiency requirement to the field of integration education, which combines declining financial resources and intensified efficiency expectations.
Koulutuksen mark-kinoituminen on tuonut myös kotoutumiskoulutuksen kentälle uudenlaista tehokkuuden vaa-timusta, jossa yhdistyy vähenevät rahalliset resurssit ja kovenevat tulosodotukset.
At the heart of everything are reflections on power and ethics, which are intertwined with reflection on language skills requirements, issues related to career choice and working life.
Kaiken keskiössä on valtaan ja etiikkaan liittyvät pohdinnat, joihin kielitaito-vaatimuksiin, ammatinvalintaan ja työelämään liittyvä problematiikka kietoutuu.
My approach to the analysis has elements of discursive reading.
Aineiston analyysissä on hyödynnet-ty diskursiivisen analyysitavan elementtejä.
The subject position of VALMA-teacher was constructed through controversial goals and objectives toward the desire to do the right thing and act ethically.
Opettajan po-sitio rakentui ristiriitaisten päämäärien ja tavoitteiden kautta haluun toimia oikein ja eettisesti.
In integration policy perspective employment in the Finnish labor market is considered as a measure of integration.
Kotouttamispolitiikan näkökulmasta maahan muuttaneiden kotoutumisen mittarina pidetään työllistymistä suomalaisille työmarkkinoille.
The research material consisted of interviews of five teachers working in VALMA education.
Tutkimusaineisto koostui viidestä aikuisten maahan muuttaneiden VALMA-koulutuksessa työskentelevän opettajan haastattelusta.
Preparatory education for upper secondary vocational education and training (VALMA) is one actor in the integration field, whose purpose is to orientate immigrants to Finnish working life, society and different professions.
Ammatilli-seen koulutukseen ja työelämään valmentavat (VALMA) koulutukset ovat yksi taho, jossa maahan muuttaneita perehdytetään suomalaiseen työelämään, yhteiskuntaan ja eri ammat-teihin.
Between the rock and the hard place : The subject position of the teacher in preparatory training of adult immigrants
Puun ja kuoren välissä : opettajan positio aikuisten maahanmuuttajien ammatilliseen koulutukseen ja työelämään valmentavassa koulutuksessa
Through the interviews of teachers, I explore how the subject positions of teachers are constructed and what kind of reflections they have regarding to power and ethics.
Tutkin aineiston avulla millainen positio VALMA-opettajille rakentuu ja millaisia ovat ne valtaan ja etiikkaan liittyvät pohdinnat, joita he käyvät.
Integration training aims to find a suitable career and work path for each immigrant.
Kotoutumiseen tähtäävissä koulutuksissa pyri-tään etsimään jokaiselle kotoutujalle sopiva ammatti- ja työpolku.
The purpose of this thesis is to bring out the views of teachers who work in VALMA and reveal the tensions in the field of integration training.
Tämän tutkielman tarkoituksena on avata aikuisten maahan muuttaneiden VALMA-koulutuksessa toimivien opettajien haastattelujen avulla heidän näkemyksiään työstään ja siihen liittyvistä jännitteistä kotoutumiskoulutusten kentällä.
This research has a qualitative method.
Tutkimus on menetelmältään laadullinen.
The Finnish society becomes more multicultural all the time and the teachers are working with the diverse groups of pupils every day.
Suomalainen yhteiskunta muuttuu koko ajan entistä monikulttuurisemmaksi ja opettajat työskentelevät päivittäin entistä moninaisempien oppilasryhmien kanssa.
Seven home economics teachers who work in different comprehensive schools took part in the interviews and all the interviews were carried out in January 2020.
Haastatteluihin osallistui seitsemän eri peruskouluissa työskentelevää kotitalousopettajaa ja haastattelut toteutettiin tammikuussa 2020.
The research material was collected by using the theme interview method.
Tutkimusaineisto kerättiin teemahaastattelun avulla.
Home economics teachers in comprehensive school as multicultural educators : warm encounters and cultural knowledge
Peruskoulun kotitalousopettajat monikulttuurisuuskasvattajina : aitoja kohtaamisia ja kulttuurien tuntemusta
The home economics teachers’ own multicultural skills increase especially when working with diverse students and outside the school through their own experiences and interests.
Kotitalousopettajien omat kulttuuriset tiedot ja taidot kasvavat moninaisten oppilaiden kanssa työskennellessä sekä koulutyön ulkopuolella omien kokemusten ja kiinnostuksen kautta.
The goal of this research was to clarify how the home economics teachers experience multiculturalism in their work and how multicultural education can be included in home economics lessons.
Tarkoituksena oli selvittää, miten kotitalousopettajat kokevat monikulttuurisuuden työssään ja miten monikulttuurisuuskasvatusta voi sisällyttää kotitalousopetukseen.
The interview recordings were transcribed word for word and analyzed using the content analysis.
Kerätty aineisto litteroitiin sanatarkasti ja analysoitiin käyttäen aineistolähtöistä sisällönanalyysia ja teemoittelua.
The themes were teaching and multiculturalism, home economics teachers work and multiculturalism along with diversity in school’s everyday life.
Teemoiksi valikoitui opettajuus ja monikulttuurisuus, kotitalousopettajan työ ja monikulttuurisuus sekä moninaisuus koulun arjessa.
The main purpose of this research is to observe the home economics teachers in comprehensive school as multicultural educators.
Tutkimuksen tavoitteena on tarkastella peruskoulun kotitalousopettajia monikulttuurisuuskasvattajina.
According to this research, the challenges with multiculturalism are mostly connected with students’ weak knowledge of the Finnish language.
Tutkimuksen mukaan monikulttuurisuuteen kohdistuvat haasteet kotitalousopetuksessa ovat pääosin oppilaiden heikkoon kielitaitoon liittyviä.
The discussions about food, cooking and eating create good opportunities to learn something new about diverse cultures and tolerance.
Ruokaan ja ruoanvalmistukseen liittyvät keskustelut koettiin erityisen hyvinä tilaisuuksina kulttuurien moninaisuuden pohtimiselle yhdessä oppilaiden kanssa.
Home economics teachers strive for equality when meeting the students in the home economics classroom and try to teach tolerance during the lessons.
Kotitalousopettajat pitivät tärkeänä oppilaiden tasa-arvoista kohtaamista ja suvaitsevaisuuden opettamista kotitalouden oppituntien aikana.
Three different themes were handled during the interviews.
Teemahaastatteluiden aikana keskusteltiin kolmesta teemasta, jotka muodostettiin tutkimuskysymysten avulla.
The teachers’ multicultural skills are important especially in the home economics class where students learn new information and skills for their own life and home.
Opettajien monikulttuurisuustaitojen merkitys korostuu etenkin kotitalouden oppitunneilla, koska kotitalouden oppiainesisällöt tulevat lähelle jokaisen oppilaan omaa elämää ja kotia.
Home economics teachers consider warm and approving atmosphere in the home economics classroom very important.
Lisäksi tutkimustuloksista kävi ilmi, että kotitalousopettajat pitivät tärkeänä kotitalousluokan lämmintä ja oppilaita arvostavaa ilmapiiriä.
According to my results, multiculturalism enriches the home economics lessons in comprehensive schools.
Tutkimuksen mukaan monikulttuurisuus koettiin kotitalousopetusta rikastuttavana asiana.
The quantity of experience did not solely define expertise.
Yksilön asiantuntijuutta ei määritellyt ainoastaan kokemuksen määrä.
The range of different coaching methods and styles has brought both challenges and opportunities.
Valmennusmenetelmien ja -tyylien kirjo on tuonut työhön mahdollisuuksia ja haasteita.
Expertise is developed in many ways, but continuing learning, coaches’ self-guidance and interactional ways of learning were highlighted in every interview.
Asiantuntijuutta kehitetään eri keinoin, mutta jatkuva oppiminen, itseohjautuvuus sekä vuorovaikutukselliset oppimiskeinot korostuivat kaikissa haastatteluissa.
Individual expertise consists of different competencies and it depends on operational environment.
Asiantuntijuus koostui erilaisesta osaamisesta ja riippui toimintaympäristöstä.
Football coaching : perspectives on expertise and changes in required professional competence
Jalkapallovalmennus : näkökulmia asiantuntijuudesta ja tarvittavan osaamisen muutoksista
At the time of the interviews the participants of the study had coached between five to thirty-one years and were currently employed by some Finnish football club or organization in the footballing world.
Haastatteluiden tekohetkellä haastateltavilla oli valmennuskokemusta 5-31 vuotta ja he työskentelivät suomalaisessa jalkapalloseurassa tai muussa jalkapalloon liittyvässä organisaatiossa toimihenkilönä.
This qualitative study was conducted based on data of seven interviews.
Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisesti seitsemän jalkapallovalmennuksen asiantuntijan haastattelun pohjalta.
The purpose of this study is to research, understand and delineate, the interviewed football coaching experts’ thoughts and understanding regarding 1. the expertise of a football coach and coaching in general, 2. the change in Finnish football coaching work and the required competence and 3. the development of a coach’s expertise.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tutkia, ymmärtää ja kuvata, millaisia käsityksiä haastateltavilla jalkapallovalmennuksen asiantuntijoilla on 1. jalkapallovalmentajan ja -valmennuksen asiantuntijuudesta, 2. suomalaisen jalkapallovalmentajan työn ja tarvittavan osaamisen muutoksista ja 3. jalkapallovalmentajan asiantuntijuuden ja itsensä kehittämisestä.