natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A peak value of 60 A for the sheath current was observed, followed by a 40 A sheath current flow for a two-hour period.
Mittausjakson lopulla kosketussuojan virta ylitti 40 A yhtäjaksoisesti kahden tunnin ajan, jolloin kaapelin yksi jatkoksista vioittui.
In addition, a sheath current measurement campaign was commissioned for the first case study wind farm before the integration of mitigation methods and obtained data were presented.
Käytössä olevalle tuulivoimapuistolle toteutettiin kosketussuojien virtamittaukset ennen kosketussuojien vuorottelun asentamista ja näiden mittausten tulokset esiteltiin tässä diplomityössä.
Main focus was concentrated on the determination of the impact exerted on the power cable system through the implementation of mitigation methods or so-called cable screen bonding methods.
Pääpainona oli kosketussuojien jännitteiden ja kiertävien virtojen rajoittamismenetelmien eli kosketussuojien maadoitusmenetelmien toteuttamisen vaikutukset kaapelien kosketussuojien kiertävien virtojen ja jännitteiden suuruuteen.
According to the findings, impurities have been left inside the joints resulting in oxidization within its metallic layers leading to insufficient contact between the cable sheaths and the joint braids.
Lisäksi jatkoksen sisältä löydettiin epäpuhtauksia, jotka olivat aiheuttaneet jatkoksen metallisten kerrosten hapettumista.
The women participating in the research do not act according to the stereotypical models.
Tutkimukseen osallistuneet naiset eivät toimi stereotyyppisten mallien mukaisesti.
Above all they emerged in the way in which the perceive themselves as actors and not as passive victims.
Ennen kaikkea tämä tulee esiin siinä, että naiset näkevät itsensä toimijoina, eivät passiivisina uhreina.
So also in the public debate it is easy for low-income single mothers to be conceived of as a homogenous group as the opposite of the nuclear family or middle-income families.
Näin myös julkisessa keskustelussa vähävaraiset yksinhuoltajaäidit ymmärretään helposti homogeeniseksi ryhmäksi vastinparinaan ydinperheet tai keskivertotulonsaajaperheet.
In light of the research findings the important social policy question arising concerns the right of people on the margin to full citizenship.
Tutkimuksen tulosten pohjalta tärkeäksi yhteiskuntapoliittiseksi kysymykseksi nousee marginaalissa olevien ihmisten oikeus täysvaltaiseen kansalaisuuteen.
It is easy for those people on the margin to be treated in the social debate and political decision-making as representatives of a certain category.
Usein yhteiskunnallisessa keskustelussa ja poliittisessa päätöksenteossa marginaalissa olevia ihmisiä kohdellaan tietyn kategorian edustajina.
Secondly, by being good the women assume that respect which their position in society would not otherwise confer.
Toiseksi naiset olemalla hyveellisiä saavuttavat sen yhteiskunnallisen kunnioituksen, jota he eivät saa luonnostaan taloudellisesta asemastaan johtuen.
Motherhood serves to create a societal identity for the women.
Äitiys antaa naisille identiteetin sekä kokemuksen siitä, että heillä on paikka yhteiskunnassa.
The study is concerned with how low-income single mothers living on a suburban housing estate feel about everyday life.
Tutkimuksessa tehdään näkyväksi 2000-luvulla lähiössä elävien yksinhuoltajaäitien arkea.
The aim of their activity is not change, but permanence of the everyday and similarity.
Naisten toiminnan päämäärä ei ole muutos, esimerkiksi pois pääseminen köyhyydestä.
The women s experience is scrutinized through five themes: the themes motherhood, use single parenthood, poverty, clientship and suburb each constitute in themselves a research entity in which the women s experiences as related to the general way of discussing the phenomenon in society.
Toisin sanoen kuvataan niitä merkityksiä, joita naiset antavat köyhyydelle, asioimiselle sosiaalitoimistossa ja työvoimatoimistossa, yhden vanhemman perheelle, äitiydelle ja lähiössä asumiselle.
Poverty as a way of life emerged above all in the fact that the women were able to find some sense in the limiting factors of poverty; denial and doing without.
Tutkimus osoittaa sen, että yhteiskunnan marginaalissa eläminen vaatii taitavaa ja suunnitelmallista toimintaa, pyrkimystä hyveellisyyteen ja kykyä löytää mieli puutteelle ja kärsimykselle.
As the only responsible adult in the single-parent family there were first and foremost actors who took care of the functionality of everyday life in spite of being poor.
Tutkimukseen osallistuneet naiset kokevat olevansa ennen kaikkea äitejä eivätkä työttömiä, köyhiä tai yksinhuoltajia.
In this respect, it is the first of its kind both in Finland and worldwide.
Tässä suhteessa tutkimus on ensimmäinen laatuaan niin Suomessa kuin koko maailmassakin.
It would appear that there is still untapped potential for reaching the environmental Factor targets in Finland.
Suomessa näyttääkin olevan käyttämätöntä potentiaalia saavuttaa ympäristöpoliittiset Factor -tavoitteet.
The other eco-efficiency measures predict nowhere near as positive development as this.
Muut ekotehokkuusmittarit eivät ennusta läheskään näin positiivista kehitystä.
The study applies eco-efficiency thinking at the national economy level for the first time and analyses the real development that has taken place in Finland over a period of 40 years.
Tutkimus soveltaa ekotehokkuusajattelua ensimmäistä kertaa kansantalouden tasolla ja analysoi todellista Suomessa tapahtunutta kehitystä 40 vuoden ajalta.
The study examines the measurement of the eco-efficiency of national economies.
Tutkimuksessa tarkastellaan kansantalouksien ekotehokkuuden mittaamista.
The indicator in the eco-efficiency equations is the welfare produced, the measurement of which is not always unproblematic.
Ekotehokkuusyhtälöiden osoittajana on tuotettu hyvinvointi, jonka mittaaminen ei aina ole ongelmatonta.
Eco-efficiency 6 measure is based on proportional decrease in materials use relative to the number of population and reduction of environmental problems, such as volumes of the most significant pollutants.
Ekotehokkuusmittari 6n taustalla on asukkaiden määrään suhteutetun materiaalien kulutuksen väheneminen ja ympäristöongelmien, kuten merkittävimpien päästöjen väheneminen.
Different measures of welfare and the eco-efficiency indicators derived from them describe the eco-efficiency of an economy from different perspectives.
Eri hyvinvointimittarit ja niiden perusteella johdetut ekotehokkuusindikaattorit kuvaavat talouden ekotehokkuutta eri näkökulmista.
The study offers ideas and elements for the development of eco-efficiency assessment methods and for theoretical research in the field as well as for political actions promoting sustainable development.
Tutkimus tarjoaa virikkeita ja aineksia niin ekotehokkuuden arviointimenetelmien kehittämiselle ja alan teoreettiselle tutkimukselle kuin myös kestävää kehitystä edistäville politiikkatoimille.
The denominator in the eco-.efficiency equations is the direct use of materials in an economy, which describes the extent of the environmental burden imposed and is expressed with the DMF indicator.
Ekotehokkuuden nimittäjinä ekotehokkuusyhtälöissä on materiaalien välitön käyttö taloudessa, joka kuvaa ympäristöpaineiden suuruutta ja jota kuvaa DMF-indikaattori.
The study is a response to the publicly often-expressed need to develop measures based on the quantitative assessment of sustainable development.
Tutkimus vastaa tutkimuksessa ja julkisuudessa usein esitettyyn tarpeeseen kehittää kestävän kehityksen määrälliseen arviointiin perustuvia mittareita.
The empirical part of the study uses five eco-efficiency indicators to analyse the development of Finnish eco-efficiency over the 1960-2000 time period.
Tutkimuksen empiirisessä osassa tarkastellaan Suomen ekotehokkuuden kehitystä yhteensä viiden eri ekotehokuusindikaattorin avulla vuosina 1960-2000.
The theoretical part of the thesis gathers together the concepts and theories of eco-efficiency thinking into a part of a broader examination of sustainable development, thereby consolidating the theoretical basis on which eco-efficiency analyses are based.
Tutkimuksen teoriaosa kokoaa ekotehokkuus -ajatteluun liittyvät teoriat ja käsitteet osaksi laajempaa kestävän kehityksen tutkimusta ja nivoo yhdeksi kokonaisuudeksi ekotehokkuusanalyyseissä käytettävän teoriapohjan.
The output of a national economy and the welfare created can be described using indicators such as GDP, EDP1, ISEW, HDI and SBM, of which the SBM measure (Sustainable net Benefit Measure of production) is a new tool designed in this study for measuring total welfare produced.
Kansantalouden tuotosta ja sen luomaa hyvinvointia voidaan kuvata mm. BKT, EDP1, ISEW, HDI ja SBM -mittareilla.
Eco-efficiency thinking, combining the ideas of economic and ecological efficiencies, has emerged as a potential environmental action strategy for the strive toward sustainable development.
Ekotehokkuus -ajattelu, joka yhdistää taloudellisen ja ekologisen tehokkuuden käsitteet, on 1990-luvulla noussut esiin lupaavana kestävää kehitystä edistävänä ja konkretisoivana ympäristöpoliittisena käsitteenä.
The study approached this question from two point of views.
Aihepiiriä lähestytään kahdesta näkökulmasta.
The information culture was further divided into three dimensions which were practical (technology, equipment), strategical (rules, information policies) and social (social conventions, personal relationships).
Informaatiokulttuurin ilmenemismuodot jaetaan kolmeen ulottuvuuteen, joita ovat käytännöllinen (laitteet, koulutus), periaatteellinen (strategiat, säännöt) ja sosiaalinen (yhteisössä syntyneet käytännöt, sosiaalinen vuorovaikutus).
For example, while limiting the resources had a very direct effect on the use, official norms and social practices seemed to change use much more slowly and unpredictably.
Esimerkiksi laiteresursseja rajoittamalla voitiin muokata työntekijöiden verkkotyöskentelyä suoraan, kun taas viralliset normit ja sosiaaliset käytännöt vaikuttivat hitaammin ja epävarmemmin.
Besides them, some written data were gathered as well.
Lisäksi käytettiin organisaatiosta kerättyä kirjallista materiaalia.
A general conclusion was that the more independent and creative a person s work, the more he or she prefered to use the open applications of the net, such as browsing the Internet and email, meanwhile the more structured work tasks appreciated inflexible raporting and monitoring systems more.
Mitä luovempaa ja itsenäisempää työtä henkilö teki, sitä enemmän hän suosi verkon avoimia sovelluksia, kuten yhteyttä Internetiin ja sähköpostia.
The material was analyzed solely qualitatively.
Analyysissa aineisto luokiteltiin monin eri laadullisin jäsennyksin.
Communication, especially email, was the most widespread form of using the intranet for work.
Viestintä sähköpostitse oli yleisin tapa hyödyntää organisaation sisäistä tietoverkkoa.
However, most changes described had appeared in the ways to conduct and organize one s work, not as such in the objectives of the work.
Suurin osa niistä koski kuitenkin työn organisointia, ei niinkään työn tavoitteita.
The interviews were made in four geographically separate Finnish units inside the Group.
Tutkimus suoritettiin tapaustutkimuksena Outokumpu-konsernin neljässä suomalaisessa yksikössä.
The net was an ideal source of information when the users wanted a fast way to access information and when the location of information could be pinpointed exactly.
Tiedonhankintaa suosittiin eniten silloin, kun tiedonlähteet olivat ennalta tunnettuja ja halutun tiedon sijainti verkossa osattiin ennakoida.
The intranet had also changed the interviewees work in various ways.
Myös verkon aiheuttamat muutokset työssä ilmenivät vaihtelevasti.
The sum of these contextual factors was called the information culture which was conceptualized as the practices, values and norms affecting information behavior inside an organization.
Tätä vaikutusta lähestytään tarkastelemalla tietokäyttäytymistä koskevia ja sääteleviä käytäntöjä, arvoja ja normeja, joiden yhdistelmää kutsutaan informaatiokulttuuriksi.
The aim of the study was to explore the use of an intranet for information seeking and communication in intellectual work.
Tutkimus käsittelee organisaation sisäisen tietoverkon hyödyntämistä tiedonhankintaan ja viestintään toimihenkilöiden ja johtajien työssä.
The effects of the information culture on information seeking and communication were scrutinized by looking at the ways in which the information culture appeared in four different units and how its qualitative differences showed in the position of the intranet and further, in the interviewees information seeking.
Informaatiokulttuurin kolmesta ulottuvuudesta löydettiin erilaisia vaikutusmekanismeja, jotka vaihtelivat sekä syvällisyydeltään että laajuudeltaan.
The interviews dealt with the interviewees general information seeking and communication habits, the ways in which the intranet was used, various obstacles to the use and the information culture in the units where the interviewees worked.
Tutkimustulokset tuovat tietoa sekä yksilöiden verkkotyöskentelystä että verkon hyödyntämisestä eri informaatiokulttuureissa.
The most typical changes were related either to the constraints of time and place, or the ability of the net to remove certain phases from work processes.
Tämä käsittää verkkotyöskentelyn vaihtelun erilaisissa työtehtävissä sekä verkon aiheuttamat muutokset työssä.
The first point of view focused on the users of an electronic network and the ways in which this use supported their work.
Näistä ensimmäinen on yksilöllinen: tutkimus etsii tapoja, joilla tietoverkon mahdollistama tiedonhankinta ja viestintä tukevat työtä.
Thus the study confirmed that context can influence information seeking.
Lisäksi tulokset ottavat kantaa siihen, miten organisaatio voi edistää tai haitata tiedonhankintaa ja viestintää.
This meant scrutinizing several factors related to the use of an intranet, including the characteristics of work, the organizational unit and the type of information seeking and communication practised by the users.
Yksilölliset tulokset vahvistavat aikaisempia havaintoja verkkosovellusten merkityksestä suomalaisessa työssä: verkko on tyypillisesti täydentävä, ei korvaava, tiedonlähde ja viestintäväline.
The second point of view of this study attempted to map the most important contextual factors which were assumed to influence the use of the network.
Toiseksi tutkimus käsittelee organisaatioympäristön vaikutusta yksilöiden verkkotyöskentelyyn.
These included, in particular, legislative reforms and opening the health care sector for competition.
Niitä olivat erityisesti lainsäädännön uudistukset sekä terveydenhuollon kilpailun avautuminen.
The contractual and the monitor-ing negotiations were implemented in a structured and professional manner.
Sopimus- ja seurantaneuvottelut toteutuivat jäsentyneesti ja ammattimaisesti.
The project was divided into a planning stage, an introduction stage and a stabilisation stage.
Hanke jakautui suunnitteluvaiheeseen, käyttöönottovaiheeseen ja toimintamallin vakiinnuttamiseen.
The steering model was first implemented for two years on a pilot basis, and since 1999 as a full-scale practice.
Ohjausmallia toteutettiin aluksi kahden vuoden ajan kokeiluna ja vuodesta 1999 lähtien käytännössä.
The study assesses the Steering by Contract through its central features and characteristics.
Tutkimuksessa arvioitiin sopimusohjausta sen keskeisten ominaisuuksien ja piirteiden kautta.
The salaried employees prepared and negotiated over the service agree-ments and implemented them.
Virkamiehet valmistelivat ja neuvottelivat palvelusopimukset sekä panivat ne toimeen.
The roles of the political decision-maker and the salaried employees in the agreement procedure were fairly clear.
Poliittisen päättäjän ja virkamiesten roolit sopimusmenettelyssä olivat melko selkeät.
Similarly, the flexible, purchaser-specific planning of service provision and the associated genuine recognition of the cus-tomer s needs provided a challenge to the Steering by Contract procedure.
Samoin palvelutuotannon joustava, tilaajakohtainen suunnittelu ja tähän liittyvä asiakkaan tarpeiden aito tunnistaminen oli haaste sopimusohjausmenettelylle.
Similarly, the impact of medical technology on service provision could only be taken into account to a limited extent.
Samoin lääketieteen teknologian vaikutusta palvelutuotantoon kyettiin ottamaan huomioon vain vähän.
The elected officials took decisions within the relevant bodies according to the proposals put forward by the salaried employ-ees.
Luottamushenkilöt tekivät toimielimissä päätökset virkamiesten esittelyn mukaisesti.
The transfer to the purchaser-provider model was carefully prepared.
Tilaaja-tuottaja-malliin siirryttiin huolellisesti valmistellen.
The study clearly shows that, in addition to shared health policy objectives, both the provider and the purchaser had specific sub-objectives of their own.
Tutkimuksesta käy selkeästi ilmi, että sekä tuottajalla että tilaajalla oli yhteisten terveyspoliittisten tavoitteiden lisäksi myös omia eriytyviä alatavoitteita.
Moreover, the Steering by Contract procedure was not sufficiently sensitive to changes in the operating environment of special-ised medical care.
Sopimusohjausmenettely ei myöskään kyennyt reagoimaan riittävän herkästi erikoissairaanhoidon toimintaympäristössä tapahtuneisiin muutoksiin.
The two first stages are described in this study, but the actual research concerns the third stage, or the practical implementation of the model in 2002.
Tutkimus kohdistuu kolmanteen vaiheeseen eli toimintamallin käytännön toteutukseen vuonna 2002.
Steering by Contract also supports goal-oriented decision-making in health policy.
Sopimusohjaus tukee myös tavoitteellista terveyspoliittista päätöksentekoa.
In contrast, the Steering by Contract procedure did not significantly utilise research and forecast data concerning the need for specialised medical care or the changes in its use.
Sen sijaan sopimusohjauksessa ei kyetty merkittävällä tavalla hyödyntämään tutkimus- tai ennustetietoja erikoissairaanhoidon palvelujen tarpeesta tai käytön muutoksista.
An important steering tool for the purchaser during the Steering by Contract procedure was the financial control based on framework budgeting.
Tilaajan keskeinen ohjausväline sopimusohjausmenettelyssä oli kehysbudjetointiin perustuva talousohjaus.
The negotiations were well prepared and they made use of existing information on the use of specialised medical care services by each purchaser.
Neuvotteluihin valmistauduttiin huolella ja niissä käytettiin hyväksi olemassa olevia tietoja erikoissairaanhoidon palvelujen tilaajakohtaisesta käytöstä.
The service provision in special-ised medical care became more transparent and more manageable.
Erikoissairaanhoidon palvelutuotannosta tuli aiempaa läpinäkyvämpää.
Another drawback was that the agreement only covered one calendar year.
Puutteena oli lisäksi se, että palvelutuotannosta sovittiin vain yhdeksi vuodeksi kerrallaan.
The purchasers objectives also included a regional inter-est, manifested in the desire to safeguard the position of regional hospitals.
Tilaajien tavoitteissa nousi esiin myös alueintressi, joka näyttäytyi oman lähialueen sairaalan aseman turvaamisena.
An important part of the Steering by Contract procedure consisted of the process of concluding the service agreements.
Sopimusohjausmenettelyn keskeisen osan muodosti palvelusopimusprosessi.
Among both elected officials and salaried employees, the most influential ones were leading political decision-makers and senior salaried employees.
Sekä luottamusmiehistä että viranhaltijoista keskeisiä vaikuttajia olivat johtavat poliittiset päättäjät ja virkamiehet.
One of the weaknesses of the procedure was that it was only limited to service provision in specialised medical care.
Menettelyn heikkous oli puolestaan sen rajautuminen vain erikoissairaanhoidon palvelutuotantoon.
In the Steering by Contract as implemented in Pirkanmaa, the Hospital Dis-trict held a central role in the development and introduction of the model.
Pirkanmaalla toteutetussa sopimusohjauksessa sairaanhoitopiirillä oli keskeinen asema mallin kehittämisessä ja käyttöönotossa.
The provider focused on the anticipated need for specialised medical care and on adjusting the service provision accordingly.
Tuottajalla oli korostuneesti esillä erikoissairaanhoidon ennakoitu palvelujen tarve ja sen mukainen palvelutuotanto.
The back-ground of the study is formed by the development work carried out in the Pirkanmaa Hospital District.
Tutkimuksen taustalla on Pirkanmaan sairaanhoitopiirissä tehty kehitystyö.
A visible consequence of the introduction of Steering by Contract was that the co-operation of municipalities within the Hos-pital District was intensified.
Sopimusohjauksen käyttöönoton näkyvä vaikutus Pirkanmaalla oli kuntien alueellisen yhteistyön tiivistyminen.
At the same time the study confirmed the conception that using the implementation of Steering by Contract adopted in Pirkanmaa, it is possible to apply the purchaser-provider model in health care.
Samalla tutkimus vahvisti käsitystä siitä, että tilaaja-tuottaja-mallin soveltaminen terveydenhuoltoon on mahdollista Pirkanmaan sopimusohjauksessa toteutetulla tavalla.
The study looks into how Steering by Contract is linked with the other steer-ing practices within health care and into the practical implementation of the agreement procedure, how the service agreements are negotiated and whether conscious health policy choices are made during the Steering by Contract proc-ess, how Steering by Contract functions as a co-operative procedure between the municipalities and the Hospital District, and what are the essential features of the steering relationship and how the role of the political decision-maker and the position of the expert differ from each other within the Steering by Contract pro-cedure.
Tutkimuksessa selvitettiin sitä, miten sopimusmenettelyä on käytännössä toteutettu, miten palvelusopimukset neuvotellaan ja tehdäänkö sopimusohjausprosessin aikana tietoisia terveyspoliittisia valintoja sekä miten sopimusohjaus toimii kuntien ja sairaanhoitopiirin yhteistyömenettelynä.
The study showed that the Steering by Contract procedure implemented in the Pirkanmaa Hospital District works well in the steering of service provision in specialised medical care, and also as a co-operation forum for the municipalities and the Hospital District.
Tutkimus osoitti, että Pirkanmaan sairaanhoitopiirissä käytössä oleva sopimusohjausmenettely toimii erikoissairaanhoidon palvelutuotannon ohjauksessa sekä kuntien ja sairaanhoitopiirin välisenä yhteistyöfoorumina.
The pro-vider s main strength consisted in its expertise concerning the content and func-tioning of specialised medical care.
Tuottajan vahvuutena oli erikoissairaanhoidon sisällön ja toiminnan asiantuntemus.
A concrete manifestation of this was the creation of purchaser consortia for specialised medical care, and a new type of co-operation within health care.
Tämä konkretisoitui erikoissairaanhoidon tilaajarenkaiden syntymisenä ja terveydenhuollon uudenlaisena yhteistyönä.
The Steering by Contract procedure evolved into a functional negotiation forum for the municipalities and the Hospital District.
Sopimusohjausmenettelystä muotoutui toimiva neuvottelufoorumi kuntien ja sairaanhoitopiirin välille.
The procedure was the first comprehensive Finnish appli-cation of the purchaser-provider model in the steering of service provision in specialised medical care.
Menettelyn avulla sovellettiin Suomessa ensimmäistä kertaa tilaaja-tuottaja-mallia kattavasti erikoissairaanhoidon palvelutuotannon ohjauksessa.
Those of the purchaser were closely linked with the overall management of mu-nicipal economy and with determining the specialised medical care expenditure within a broader budgetary entity, i.e., welfare services.
Tilaajalla ne liittyivät keskeisesti kuntatalouden kokonaishallintaan ja erikoissairaanhoidon menojen sopeuttamiseen osaksi laajempaa hyvinvointipalvelujen rahoitusta.