natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Secondly, the commitment should be specified for the same timeframe as the Partnership Agreement based on both the constitutional provisions and the conventions and agreements of international law concerning the Sámi’s status as a people, especially an indigenous people.
Kirjausta täsmennettäisiin samalle ajalle laadittavalla osapuolten välisellä kumppanuussopimuksella, jonka perustan muodostaisivat perustuslain säännösten lisäksi saamelaisten asemaa kansana ja alkuperäiskansana koskevat kansainvälisen oikeuden asiakirjat.
Through this legislative action the minimum level of self-government - both its enforcement and development - required by the Constitution can be considered to have already been reached.
Tulkinnan mukaan tällä lainsäädäntötoimella saavutettiin perustuslain säännöksen edellyttämä vähimmäistaso itsehallinnon toteuttamisessa ja kehittämisessä.
The research’s main result is the observation that the Finnish government treats the Sámi self-government as a static system.
Miten saamelaisten itsehallinto toteutuu lainsäädännössä – tutkimuksen päätulokset Tutkimuksen päätuloksena voidaan pitää havaintoa, jonka mukaan valtiovalta kohtelee saamelaisten itsehallintoa lähinnä staattisena järjestelmänä.
The research recommends developing self-government according to the provisions of the Constitution and specifically according to the recent interpretation trends of self-determination in international law.
Saamelaisten itsehallinnon kehittäminen vaihtoehtoisen lainopin perustalta Itsehallintoa tulisi kehittää sitä sääntelevän perustuslain säännöksen tavoitteiden ja erityisesti alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden tulkintaa koskevien uusimpien kansainvälisoikeudellisten kehitysvirtausten mukaisesti.
Dialogue is an acceptable mechanism that is also based on the principles of the legal interpretation of alternative jurisprudence adopted in this research, especially in regard to minor issues concerning the Sámi, but only as long as it is exercised according to the recent interpretation of international law.
Kuulemis- ja neuvottelumenettely on tässä tutkimuksessa omaksuttuihin sitoumuksiin nojaavan laintulkinnankin mukaan kelvollinen järjestely, kunhan sitä sovelletaan uusimman kansainvälisoikeudellisen tulkinnan mukaisesti.
Firstly, each Governmental Program extending the governmental term, should include an adequate commitment to developing the Sámi’s social circumstances.
Järjestely voisi koostua kahdesta osasta siten, että hallituskausittain hallitusohjelmaan otettaisiin riittävä peruskirjaus saamelaisten yhteiskunnallisen aseman kehittämisestä.
The main aim of the research is to find out and assess how the intendedly dynamic, cultural and linguistic self-government, which the Finnish Constitution guarantees for the Sámi as an indigenous people, materializes itself in legislation.
Tutkimuksen tavoitteet ja metodi Tämän oikeustieteellisen tutkimuksen päätavoitteena oli selvittää ja arvioida, miten saamelaisille alkuperäiskansana perustuslaissa turvattu saamen kieltä ja kulttuuria koskeva itsehallinto toteutuu lainsäädännössä.
The Decree on the Sámi Parliament best illustrates the current static nature of self-government in regulating the immutability of the legal status of the Sámi Parliament.
Sen vallitsevaa staattista luonnetta havainnollistaa parhaiten saamelaiskäräjien oikeudellisen aseman muuttumattomuus siitä annetussa laissa.
Furthermore, the Sámi should have an equal right to participate in guiding and managing the preparation of proposals and motions which affect them as an indigenous people.
Sen lisäksi saamelaisilla tulisi olla tasavertainen oikeus osallistua heidän asemaansa alkuperäiskansana erityisesti vaikuttavien asioiden valmistelun ohjaamiseen ja johtamiseen sekä myös itse päätöksentekoon toimivaltaisten viranomaisten hallinnollisessa ratkaisutoiminnassa esimerkiksi yhteishallinnon avulla.
Based on the examination, there can be found three different development phases of self-government.
Tiivistetysti voidaan luonnehtia saamelaisten itsehallinnolla olleen tähän mennessä kolme selkeää kehityskautta.
With the help of self-government, the Sámi should have better opportunities to influence the preparation and decision making of issues in public administration concerning their language, culture and status as an indigenous people.
Itsehallintolainsäädännön tavoitteet, itsehallinnon luonne ja toteuttaminen Saamelaisten itsehallinnon perustaa koskevan lakikokonaisuuden – perustuslain säännöksen ja saamelaiskäräjälain – päätavoitteena on luoda saamelaisille sellainen etniseen itsehallintoon pohjautuva hallinnollis-poliittinen asema, jonka avulla he voivat aiempaa paremmin vaikuttaa kieltään ja kulttuuriaan sekä heidän asemaansa alkuperäiskansana koskevien asioiden valmisteluun ja päätöksentekoon julkisessa hallinnossa.
During this second phase, the Sámi Parliament, the Evangelic-Lutheran Church and the Regional Council of Lapland within the municipal administration all developed their own interpretations of self-government to use in their administrations.
Vuoteen 2003 kestänyttä toista kautta voidaan pitää itsehallinnon varsinaisena kehitysvaiheena, jolloin itsehallintoa kehitettiin konkreettisesti saamelaiskäräjien omassa hallinnossa, evankelis-luterilaisen kirkon hallinnossa ja lisäksi kunnallishallintoon kuuluvassa Lapin liiton hallinnossa.
Furthermore, the Sámi Parliament should, through legislation, be given a right to pass petitionary motions to the Finnish Parliament, in order to develop self-government and the Sámi’s living conditions.
Lisäksi itsehallinnon ja saamelaisten yleisten elinolojen kehittämistä varten erityisesti lainsäädännössä saamelaiskäräjille tulisi turvata oikeus tehdä toimenpidealoitteita eduskunnalle esimerkiksi lakisääteisen vuosikertomuksensa yhteydessä.
The main aim of the amendment to the Finnish Constitution in 1995, regulating the foundations of the Sámi’s self-government, was to create for the Sámi a political and administrative status based on ethnic self-government.
Pyrkimyksenä oli antaa kokonaiskuva siitä, missä laajuudessa eri säädöksillä on kyetty parantamaan saamelaisten vaikutusmahdollisuuksia omissa asioissaan vuonna 1995 perustuslakiin lisätyn säännöksen päätavoitteen mukaisesti ja siten luomaan konkreettista sisältöä itsehallinnolle.
The method applied to the research, which represents legislative studies, is alternative jurisprudence.
Näin tarkasteltuna saamelaiskäräjien ehdottamaa tulkintaa siitä, mitä perustuslain säännökset saamelaisten oikeuksien toteuttamiseksi edellyttäisivät lainsäädännössä, voidaan pitää vaihtoehtoisena lainoppina.
In the 2010s and 2020s these features are emphasized.
2010- ja 2020-luvuilla nämä piirteet korostuvat.
Study framework form the community and security, which are the main concepts of this study.
Tutkimuksen viitekehyksen muodostavat yhteisö ja turvallisuus, jotka ovat tämän tutkimuksen pääkäsitteet.
Their significance in the design of intangible things, such as improving communities and the safety, is very essential.
Heidän merkityksensä aineettomien asioiden suunnittelussa, kuten yhteisöjen ja turvallisuuden parantamisessa, on erittäin oleellinen.
This study is a qualitative case study based on two communication system project.
Tämä tutkimus on laadullinen tapaustutkimus pohjautuen kahteen viestintäjärjestelmäprojektiin.
Design for all, which also appeared in communication system projects, is one big factor for future design projects.
Kaikille sopiva suunnittelu, joka ilmeni myös viestintäjärjestelmäprojekteissa, on yhtenä isona tekijänä tulevaisuuden suunnitteluprojekteissa.
Service designers and designers are often seen only as mere designers.
Palvelumuotoilijat ja muotoilijat nähdään usein vain pelkkinä suunnittelijoina.
Joining forces and jointly designing can be achieved major improvements.
Yhteisvoimin ja yhdessä suunnittelemalla voidaan saada aikaan merkittäviä parannuksia.
The study also examines at what properties of a village radio brings older people to enable them to live at home for longer.
Tutkimuksessa tarkastellaan myös, mitä ominaisuuksia kyläradio tuo ikäihmisille, jotta he voisivat pidempään asua kotona.
Those are also the things that wanted to improve via village radio.
Ne ovat myös asioita, joita kyläradion avulla haluttiin parantaa.
Import of empathy and experimental of the design will bring significant value.
Empatian ja kokemusperäisyyden tuonti suunnitteluun tuovat merkittävää arvoa.
Analyze is done theory based using predominantly service design theories and methods.
Analysointi on tehty teorialähtöisesti käyttäen pääpainotteisesti palvelumuotoilun teorioita ja menetelmiä.
Designers work are seen growing extent the world’s healers.
Muotoilijoiden työ nähdään yhä enemmissä määrin maailman parantajina.
Their final result was all the appropriate village radio.
Niiden lopputuloksena oli kaikille soveltuva kyläradio.
Study is formed through a number of different disciplines.
Kokonaisuudessa tutkimus muodostuu useiden eri tieteenalojen kautta.
The study explains the role of service designer in village radio design.
Tutkimuksessa selvitetään, mikä on palvelumuotoilijan rooli kyläradion suunnittelussa.
Study has examined a service designer’s point of view.
Tutkimusta on tarkasteltu palvelumuotoilijan näkökulmasta.
Study results broadens your views to see the wide range of roles of service designers.
Tutkimustulokset avartavat näkemään palvelumuotoilijoiden monipuoliset roolit.
Even though language nests have operated already almost three decades, they still have to fight for their existence.
Vaikka kielipesätoimintaa on toteutettu eri muodoissa jo lähes kolme vuosikymmentä, se taistelee edelleen olemassaolostaan.
They reported that they would need additional education and opportunities of sharing information about good practices with their colleagues.
He kaipasivat lisäkoulutusta sekä mahdollisuutta jakaa hyviä käytäntöjä kollegojen kanssa.
Likewise, they wished to strengthen collaboration with the immediate surrounding community and other partners.
Myös yhteistyötä lähiyhteisön ja kaikkien muiden yhteistyötahojen kanssa haluttiin vahvistaa.
According to this study, the language nest teachers developed their work actively in collaboration with the surrounding community.
Tutkimuksessa kielipesäohjaajat kehittivät toimintaa aktiivisesti yhteistyössä ympäröivän yhteisön kanssa.
The language nest employees practiced based on their own expertise and strong experience.
Kielipesäohjaajat toteuttivat kielipesän käytäntöjä omaan asiantuntemukseensa ja vahvaan kokemuspohjaansa nojautuen.
The study was an ethnographic case study that comprised two field research periods in the North-Sámi language nest in 2014–2015.
Tutkimus on etnografinen tapaustutkimus, jossa aineistona toimi kaksi kenttätutkimusjaksoa pohjoissaamenkielisessä kielipesässä toimintavuonna 2014–2015.
The research results comprise language nest practices that were divided into primary and secondary practices.
Tutkimustuloksina esitellään kielipesän käytännöt, jotka jaettiin ensisijaisiin ja toissijaisiin toimintoihin.
Furthermore, the language nest teachers are strongly committed to the development of language nests and its success.
Kielipesäohjaajat ovat myös vakaasti sitoutuneet kielipesätoiminnan kehittämiseen ja sen onnistumiseksi.
As a whole, the everyday life appeared as a socio-cultural basis for growth, raising children as a part of Sámi culture and language community.
Kokonaisuudessaan kielipesän arki näyttäytyi sosiokulttuurisena kasvualustana, jossa lapset kasvatettiin osaksi saamelaista kulttuuria ja kieliyhteisöä.
The language nest teachers also wanted to create stronger networks with other language nests.
Kielipesäohjaajat kaipasivat vahvempaa verkostoitumista muiden kielipesätoimijoiden kanssa.
Interviews were group and personal interviews (N=8).
Haastattelut toteutettiin ryhmä- ja yksilöhaastatteluin (N=8) ja havainnoinnit seuraamalla kielipesän arkipäiviä (N=11).
The North-Sámi language nest that was the research target of this study was one of the ten language nests operating in Finland in 2014–2015.
Tutkimuskohteena oleva pohjoissaamenkielinen kielipesä oli yksi kymmenestä vuonna 2014–2015 toiminnassa olleesta kielipesistä.
The core focus of this doctoral research was on the revitalization of the endangered Sámi language.
Tämän väitöskirjatutkimuksen ydintä on uhanalaisen saamen kielen elvyttäminen.
In addition, it would need premises, learning environments, and materials that are based on the Sámi culture.
Lisäksi se tarvitsee saamelaiskulttuurin mukaiset tilat ja ympäristön sekä oppimateriaalia.
They tried to develop and renew it even though the continuation and availability of resources of the language nest were uncertain.
He pyrkivät edistämään ja uudistamaan toimintaa siitäkin huolimatta, että kielipesätoimintaa sävytti epävarmuus jatkuvuudesta ja resursseista.
Based on the research, the concept of "language nest pedagogy" was created.
Tutkimukseni perusteella voidaan luoda käsite "kielipesäpedagogiikka".
This study showed how a language nest can provide a meaningful and stimulating learning environment to revitalize the Sámi language and culture and how manifold are the solutions that the language nest teachers have created to revitalize the Sámi language.
Tämä tutkimus osoittaa, kuinka kielipesä tarjoaa merkityksellisen ja virikkeisen oppimisympäristön saamen kielen ja kulttuurin elpymiseksi ja kuinka monipuolisia ratkaisuja kielipesäohjaajat ovat luoneet saamen kielen elvyttämiseksi.
They were divided into following categories: themed work in the language nest; guided morning circles; narration and the world of fairytales; plays and tasks that enhance language knowledge; visitors adding to cultural learning contents; and seasonal activities.
Toissijaiset toiminnot ilmensivät kielipesän arjen erityispiirteitä, jotka jaettiin seuraaviin luokkiin: teematyöskentely kielipesässä, ohjattu aamupiiri, kerronta ja satujen maailma, kielitaitoa kehittävät leikit ja tehtävät, vierailijat kulttuurisisällön tuojina sekä vuotuiskiertoon liittyvät toimet.
The Sámi language is always tied with the Sámi culture and the ways the language is supported and strengthened.
Saamen kieli puolestaan nivoutuu aina myös saamelaiseen kulttuuriin, sen tukemiseen ja vahvistamiseen.
According to the findings, the primary and secondary practices were Sámi-speaking activities that were based on the Sámi culture.
Tutkimustulosten mukaan sekä ensi- että toissijaisia toimintoja kuvasti saamenkielinen saamelaiskulttuuriin nojautuva toiminta.
A language nest is a child care place of under-school-age children where they learn the Sámi language through a language immersion method.
Kielipesä on alle kouluikäisille lapsille tarkoitettu hoitopaikka, jossa saamen kieltä omaksutaan kielikylpymenetelmällä.
According to the language nest teachers, the Sámi language nest would need a common framework, including a curriculum and guidelines.
Kielipesäohjaajien mukaan saamenkielinen kielipesä tarvitsee toiminnalleen yhteisen viitekehyksen suunnitelmineen ja ohjeistuksineen.
The objective of the study was to provide a new perspective on Sámi language revitalization by analyzing the revitalization of Sámi language among children in one North-Sámi language nest.
Tutkimus pyrkii tuomaan uuden näkökulman ja lisän saamen kielen elvyttämiseen tarkastelemalla lasten saamen kielen elvyttämistä yhdessä pohjoissaamenkielisessä kielipesässä.
Language nests do not have common national guidelines and there are no learning materials based on the language immersion method to be used in language nests.
Kielipesätoiminnalle ei ole käytettävissä yhteisiä valtakunnallisia ohjeistuksia ja suunnitelmia eikä kielipesiin ole tuotettu vielä lainkaan kielikylpymenetelmään perustavaa oppimateriaalia.
The main Sámi colors in the background highlight the Sámi framework of language learning: the revitalization of the Sámi language, Sámi culture, Sámi education, and Sámi language learning.
Komsiopallon taustalla olevat saamen päävärit korostavat kielipesäpedagogiikan saamelaista ja kielen omaksumisen viitekehystä: saamen kielen elvytystä, saamelaiskulttuuria, saamelaiskasvatusta ja kielen omaksumista.
The primary practices were necessary activities that formed a part of everyday child care, such as dining, language support in everyday situations (e.g., arrival and departure from the child care, dressing, cleaning), nap time, and outdoor time.
Näitä olivat kielen tukeminen päivittäisissä tilanteissa (mm. hoitoon tuonti ja haku, pukeutumiset, siistiminen), ruokailu, päiväunet ja ulkoilu.
As a pioneering work, it provides first-hand information about the operation of the language nest and the implementation of language immersion in the revitalization of the Sámi language in early childhood education.
Pioneerityönä se antaa ensisijaista tietoa saamenkielisen kielipesän toiminnasta ja kielikylpymenetelmän käytöstä saamen kielen elvyttämisessä varhaiskasvatuksessa.
Furthermore, Sámi-speaking language nest teachers do not have any structured education that would be based on the language immersion method.
Saamenkielisille kielipesäohjaajille ei ole strukturoitua kielikylpymenetelmään perustuvaa koulutusohjelmaa.
Their way of working sets an example of the operation of a language nest.
Heidän toimintansa on malli kielipesätoiminnasta.
The study describes the practices of Sámi language immersion in the language nest and how children’s Sámi language usage was supported and revitalized in the practices of the nest and in the teaching and interaction situations.
Tutkimus kuvaa, millaisista toiminnoista saamenkielinen kielikylpy kielipesässä rakentuu ja miten lasten saamen kielen käyttöä tuetaan ja elvytetään kielipesän käytännöissä sekä sen opetus- ja vuorovaikutustilanteissa varhaiskasvatuksessa.
During these periods, the research data were collected by interviewing the language nest teachers and observing everyday life at the language nest.
Kenttätutkimusjaksojen aineistot kerättiin haastattelemalla kielipesäohjaajia ja havainnoimalla kielipesän arkea.
The study provided grounds for the establishment of language nests and attested that language nests have a first-rate and far-reaching importance for the revitalization of the Sámi language.
Tutkimus rakentaa perusteita kielipesätoiminnan vakiinnuttamiseksi ja on osoitus kielipesän ensiarvoisesta ja kauaskantoisesta merkityksestä saamen kielen elpymiseksi.
The interviewees were the language nest teachers who worked in the language nest during these years of operation.
Tutkimuksen informantit ovat kielipesässä toimintavuonna työskennelleitä kielipesäohjaajia.
The language nest operated and transformed in a liminal state.
Kielipesän toiminta elää ja muokkautuu liminaalitilassa, josta siirtyminen vakiintuneeseen toimintamuotoon edellyttää toiminnan kehittämistä.
Cultural values of Sámi upbringing could be recognized in the everyday life of the language nest.
Kielipesän arjessa näkyivät saamelaisen kasvatuksen kulttuuriset arvot.
In addition, the study investigated the language nest teachers’ perspectives of the development of Sámi-speaking language nest.
Lisäksi tutkimuksessa tarkastellaan saamenkielisen kielipesän kehittämistä kielipesäohjaajien käsityksiin nojautuen.
This doctoral research is the first one to describe the practices of a Sámi language nest.
Tämä kasvatustieteen alan tutkimus on ensimmäinen saamenkielistä kielipesätoimintaa kuvaava väitöstutkimus.
This study focused on describing the everyday life at the Sámi-speaking language nest.
Tutkimus keskittyy kuvailemaan saamenkielisen kielipesän arkea.
The secondary practices were special features of the everyday life in the language nest.
Ensisijaiset toiminnot olivat toimintoja, jotka ovat välttämättömiä, jokapäiväiseen lasten päivähoitoon kuuluvia toimia.
The model of language nest pedagogy was constructed in the form of Sámi cradle ball (šiella in North-Sámi).
Rakensin tulosteni perusteella kielipesäpedagogiikan mallin saamelaiseen kulttuuriin kuuluvan komsiopallon (pohj.saam.
The rings illustrate the principles of language nest pedagogy that are the practices through which children learn language in the language nest.
šiella) muotoon, jossa komsiopallo kuvaa kielipesäpedagogiikkaa ja komsiopallon laukkaset kielipesäpe dagogiikan perusperiaatteita eli toimintoja, joiden avulla kieltä omaksutaan kielipesässä.
Throughout the work the research material has been considered as a factor that has impact on designing – the research material has been introduced also in visual form.
Koko työskentelyn ajan tutkimusaineistoon on suhtauduttu suunnitteluun vaikuttavana tekijänä - tutkimuskohde on saatettu esille myös visuaalisena.
In the research it appeared that nature has essential significance in building up Finnish identity and themes from nature are very often used in the fields of art and culture.
Tutkimuksessa kävi ilmi luonnon oleellinen merkitys suomalaisen identiteetin muodostumiselle ja luontoaiheiden erittäin runsas käyttö kaikilla taiteen ja kulttuurin aloilla.
The artistic part of the study is related to the field of industrial art and textile collection is designed.
Tutkimuksen taiteellinen osio kuuluu taideteollisuuden alaan ja siinä tuotetaan tekstiilimallisto.
Experiencing nature; the relationship between person and nature, wandering in nature, observing nature, and possibility to experience nature as an aesthetic environment has been examined on different levels.
Luonnon kokemista; ihmisen ja luonnon välistä suhdetta, luonnossa liikkumista, luonnon havainnointia ja mahdollisuutta kokea ympäristö esteettisenä, on tarkasteltu eri tasoilta, edeten pinnalliselta tasolta syvempään luontosuhteeseen.
The objective of the research is deeper understanding of nature experience and using memories and images based on nature experience as a basis for textile design.
Tutkimuksen tavoitteena on luonnon kokemisen syvempi ymmärtäminen ja luontokokemuksista muodostuneiden muisti- ja mielikuvien käyttäminen tekstiilisuunnittelun lähtökohtana.
The research object is brought out by reflecting the personal nature experiences of the researcher and mostly written research material considering environmental aesthetics.
Tutkimuskohde saatetaan esille tutkijan omakohtaisten luontokokemusten ja lähinnä ympäristöestetiikkaa käsittelevän kirjallisen tutkimusaineiston välityksellä, reflektoiden.
For this new approach to nature would especially be suitable the models of experiencing art, which lead to examining, analyzing and interpreting nature.
Tähän, uudenlaiseen luonnon lähestymistapaan, sopisivat ennen kaikkea kokemuksellisen taiteen ymmärtämisen mallit, jotka johdattavat luonnon tarkastelemiseen, analysointiin ja tulkitsemiseen – Kokonaisuudessaan kokemuksen, tiedon, taidon ja ymmärryksen kautta omakohtaiseen luovaan toimintaan.
In this study nature experience and attitude towards nature is discussed in the context of environmental aesthetics.
Metsänpeitto-tutkielmassa käsitellään luontokokemuksia ja luontoon suhtautumista luonnon esteettisyyden kannalta ympäristöestetiikan kontekstissa.
Nature is essential for well-being of man. On the ground of this research the theories of art research could be used in experiencing nature as aesthetic object and evaluating nature aesthetically.
Tämän tutkimuksen perusteella luonnon esteettiseksi kokemisessa ja luontokohteiden esteettisessä arvottamisessa voitaisiin soveltaa taiteen tutkimuksen teorioita.
According to the research questions, the main subjects of the review were the successes and problems that occurred in earlier studies.
Tutkimuskysymysten mukaisesti tarkastelun keskeisinä kohteina aineistossa olivat onnistumiset ja ongelmat, joita aiemmissa tutkimuksissa esiintyi.
The aim of the research was to support customer orientation and to evaluate the need and opportunities for customer consultation and feedback.
Tavoitteena tutkimuksella oli tukea asiakaslähtöisyyttä ja arvioida asiakkaiden kuulemisen ja palautteen antamisen tarvetta ja mahdollisuuksia.
Uncontrolled encounter and individual customer attention seemed to be enough.
Kiireetön kohtaaminen ja asiakkaan yksilöllinen huomioiminen vaikutti riittävän asiakkaille.