natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Secondly, I what stopped to think about, was that could Paulo Freire's ideas of pedagogy of the oppressed and it's methodological developments be applied to Gramsci's ideas of challenging social practices.
Toiseksi jäin pohtimaan sitä, voisiko Paulo Freiren ajatuksia sorrettujen pedagogiikasta ja sen metodisista kehitelmistä soveltaa Gramscin ideoihin haastavista sosiaalisista käytännöistä.
I have not collected examples systematically and I don't assume them represent as such a large field of social work.
En ole kerännyt esimerkkejä sosiaalityöstä järjestelmällisesti enkä oleta niiden kuvaavan sellaisenaan sosiaalityön laajaa kenttää.
The challenge with theoretical material, is how to connect it to the empirical reality of social work.
Teoreettisen aineiston haasteena on sen liittäminen sosiaalityön empiiriseen todellisuuteen.
I also have illuminated and compared epistemological aspects of the concepts of power.
Valotan ja vertailen myös valtakäsitysten epistemologisia puolia.
I have chosen four different tools considering power: power as constraining, power as dependence, power as interactional ability and power as organization of consent.
Olen valinnut neljä erilaista työkalua vallan tarkastelemiseen: valta rajoittamisena, valta riippuvuutena, valta vuorovaikutuksellisena kykynä ja valta suostumuksen organisointina.
The relationship between the social worker and the client will be characterized with seven themes: base of power, nature of power, interests, knowledge, actor, process and function of social work.
Sosiaalityöntekijän ja asiakkaan välistä suhdetta ja kohtaamista hahmotellaan seitsemän aiheen: vallan perustan, vallan luonteen, intressien, tiedon, toimijan, prosessin ja sosiaalityön tehtävän avulla.
I have tried to highlight and reflect the different dimensions of concepts of power with examples, not to test, create or develop theory.
Käytettyjen esimerkkien tarkoituksena on havainnollistaa ja pohdiskella valtateorioiden ja -käsitysten eri ulottuvuuksia, ei testata, luoda tai kehittää teoriaa.
The aim of this work is to increase the theoretical knowledge of how encounters between the social worker and the client seem from different perspectives of the concepts of power.
Työn tarkoituksena on lisätä teoreettista tietämystä siitä, miltä sosiaalityöntekijän ja asiakkaan kohtaamiset näyttävät eri valtaotteiden näkökulmista.
In the research field of power, power as government which has been established as norm, acts as an introduction and a comparable tool to other theories and concepts of power.
Valtatutkimuksessa asemansa vakiinnuttanut valta hallintana toimii johdantona ja vertailtavana työkaluna muille valtakäsityksille.
My work shows that the concepts of power affect significantly how the social worker approaches and evaluates the client and works with him or her.
Työni osoittaa valtaotteiden vaikuttavan merkittävästi siihen, miten sosiaalityöntekijä lähestyy ja arvioi asiakasta ja toimii hänen kanssaan.
My research problem is to reflect on what the concepts of power can be found behind social work and how power is used in encounters between the social worker and the client.
Tutkimusongelmana on pohtia sitä, millaisia valtakäsityksiä sosiaalityön taustalta löytyy ja miten valtaa käytetään sosiaalityöntekijän ja asiakkaan välisissä kohtaamisissa.
The work is divided in to three parts: chapters in which the concepts of power are discussed each individually, chapter that the concepts of power are compared to each other and chapter that discuss their applicability and restrictions.
Työ jakaantuu kolmeen osaan: valtaotteita erikseen käsitteleviin lukuihin, valtaotteita vertailevaan lukuun ja valtaotteiden soveltamisen mahdollisuuksia ja rajoituksia pohtivaan lukuun.
Third possible research orientation might be scrutinizing and appraising social work cases from different concepts of power.
Kolmas mahdollinen tutkimussuunta voisi olla sosiaalityön käytännön tilanteiden tarkasteleminen ja arvioiminen eri valtaotteiden näkökulmista.
The direction of the social worker's thinking and actions depend on how he or she sees the base and the nature of power and how he or she understands relationship between power and knowledge, actors, interests and function of social power and how he or she comprehends power as a process.
Sosiaalityöntekijän ajattelun ja toiminnan suunta asiakastyössä on sidoksissa siihen, millaisena hän pitää valtaa perustaltaan ja luonteeltaan, miten hän ymmärtää vallan ja tiedon, toimijoiden, intressien ja sosiaalityön tehtävien välisen suhteen ja miten hän käsittää vallan prosessina.
In selecting and formulating examples, I have used research literature and my own pre-understanding of social work experiences, to avoid theory being separated from the reality of social work.
Olen yrittänyt havainnollistaa ja pohtia vallan eri puolia esimerkkien avulla, joiden valitsemisessa ja muotoilemisessa olen hyödyntänyt paitsi valtaa koskevaa tutkimuskirjallisuutta myös omaa, työkokemuksiini perustuvaa esiymmärrystäni sosiaalityöstä, jotta teoria ei jäisi irralliseksi sosiaalityön todellisuudesta.
At the end of the work, I make some observations on, which of the social work theories are like the concepts of power – based either on social work theories or models of social security – and to what kind work methods they could applied to. Power as restraining could be applied to activation-based work method, power as dependence to case management and system theory.
Esitän työn loppupuolella huomioita siitä, mitä sosiaalityön teorioita – perustuivat ne sitten sosiaalityön teorioihin tai sosiaaliturvan malleihin – valtaotteet muistuttavat ja millaisiin työotteisiin ja -menetelmiin ne voisivat sopia.
Power as organization of consent could be applied to critical social work.
Valta hallintana voisi soveltua konstruktionistista ja valta suostumuksen organisointina kriittistä sosiaalityötä edustaviin työotteisiin.
Firstly, I paused to think about to what degree power as restraining could be applied to an activation-based work method, power as dependence to case management and power as organization of consent to critical social work.
Jäin miettimään sitä, missä määrin valtaa rajoittamisena voisi yhdistää asiakasta aktivoivaan työotteeseen, valtaa riippuvuutena yksilökohtaiseen palveluohjaukseen ja valtaa suostumuksen organisointina kriittiseen sosiaalityöhön.
As tools that are used for considering and evaluating client cases and special characteristics of social work, problems and optional approaches in working with clients.
Valtaotteista saa eniten irti, jos ne ymmärretään käsitteellisinä työkaluina, joilla tarkastellaan ja arvioidaan asiakastapauksia, asiakastyön erityispiirteitä ja ongelmakohtia ja pohditaan vaihtoehtoisia lähestymistapoja asiakkaiden kanssa työskentelyyn.
For the closing part, I have evaluated what sort of cases and topics could be handled with different concepts of power and tools they offer.
Arvioin lopuksi sitä, millaisten tapausten ja asioiden käsittelemiseen valtaotteiden tarjoamat työkalut voisivat soveltua hahmottelemalla valtakäsitysten vahvuuksia ja heikkouksia.
This phenomenon is called project society.
Tätä ilmiötä kutsutaan projektiyhteiskunnaksi.
European Union has had a major impact on this development.
Muutokseen on Euroopan unioni vaikuttanut merkittävästi.
It is a tool in planning and implementing development projects.
Se on työkalu kehityshankkeiden suunnittelussa ja toteutuksessa.
Projects are funded with budgets and the relation is defined with contracts.
Projektit rahoitetaan määrärahoin ja suhde määritellään sopimuksin.
EU-funded projects use Logical Framework Approach as a method.
EU: n rahoittamassa hanketoiminnassa käytetään menetelmänä loogisen viitekehyksen lähestymistapaa.
The quantitative material is going to be used for follow-up for five years to continue to measure the success of the project.
Tutkielman määrällistä aineistoa tullaan käyttämään hankkeen onnistumisen mittauksen seurannassa vielä viiden vuoden ajan.
I studied cooperation practices with the help of multi-method approach.
Tutkin yhteistyökäytäntöjä monimetodisen lähestymistavan avulla.
I formed these dimensions based on the material itself, but before that I themed it up by asking questions based on practice theory based aproach.
Muodostin nämä ulottuvuudet aineistolähtöisesti, mutta ennen sitä teemoittelin haastatteluaineiston kysyen siltä kysymyksiä, jotka perustuivat käytäntöteoreettiseen viitekehykseen.
The tool produces a matrix as a result, which I used to gather most of the quantitative material of the impacts the project has on tourism and cooperation practices in the area.
Työkalu tuottaa matriisin, jonka avulla kokosin pääosin määrällisen aineiston hankkeen vaikutuksista matkailuun ja yhteistyökäytäntöihin alueella.
Projects are today´s central governmental organizations, which actually means a change from government to governance, more like to a partnership-kind-of relation.
Projektit ja hankkeet ovat nykyhallinnon keskeisiä organisaatioita, mikä tarkoittaa muutosta hallitsemisesta hallintaan, eräänlaiseen kumppanuuteen.
The goal of this research is to find out how EU-funded projects effect on tourism business.
Tutkimukseni tavoitteena on selvittää, miten EU-hankkeet vaikuttavat matkailun toimialaan.
The impacts of EU-funded projects on, for example employment and economy have been studied a lot, but impacts on tourism or cooperation in the field of tourism have been neglected in researches.
EU-hankkeiden vaikutuksia esimerkiksi työllisyyteen tai talouteen on tutkittu paljon, mutta vaikutuksia matkailuun tai matkailuyhteistyöhön taas vähemmän, jos ollenkaan.
It came up that VAE-project has had a positive influence on Northern-Scandinavia´s tourism, especially on the overnights by international tourists in the area and the cooperation with international tour operators.
Tutkimuksessa ilmeni, että hanke on myötävaikuttanut Pohjois-Skandinavian matkailuun positiivisesti, etenkin kansainvälisten matkailijoiden yöpymisiin alueella ja yhteistyöhön kansainvälisten matkanjärjestäjien kanssa.
The qualitative material I collected with theme interviews which I analyzed using theory-based content analysis in order to find essential dimensions of tourism cooperation.
Tuotin teemahaastatteluin laadullisen aineiston, jota analysoin teorialähtöisen sisällönanalyysin keinoin keskeisten matkailuyhteistyön ulottuvuuksien esiin nostamiseksi.
The qualitative material and the results of this research can be used to develop cross-border tourism cooperation, not just in VAE-area but other similar tourism areas as well with borders of multiple nations.
Laadullista aineistoa ja tutkielman tuloksia voidaan käyttää rajat ylittävän matkailuyhteistyön kehittämiseen niin VAE-alueella kuin muuallakin samankaltaisessa, monen valtakunnan matkailualueella.
Visit Arctic Europe is a magnificent example of what is possible to achieve in the field of tourism with the help of EU-funded projects.
Visit Arctic Europe on erinomainen esimerkki siitä, mitä EU-rahoitteisilla hankkeilla voidaan saavuttaa matkailun toimialalla.
The detailed research questions are related to the Visit Arctic Europe project: how the project has effected on the tourism in the Arctic Europe, the cooperation practices there and what kind of practices is there in the VAE-region.
Osatutkimuskysymykseni liittyivät konkreettisesti Visit Arctic Europe-hankkeeseen: miten hanke on vaikuttanut arktisen Euroopan matkailuun ja yhteistyökäytäntöihin sekä millaisia ovat yhteistyökäytännöt VAE-hankkeen toimialueella.
Dimensions which stand out from the material were in addition to closeness (both mentally and physically), benefit and professionalism.
Haastatteluaineistosta esiin nousseet ulottuvuudet olivat läheisyyden lisäksi hyöty ja ammatillisuus.
The project has created possibilities to the tourism industry to tighten and develop cross-border cooperation which is significant especially according to one of mine dimensions of tourism cooperation, closeness.
Hanke on myös osaltaan luonut mahdollisuuksia matkailualan toimijoille rajat ylittävän yhteistyön tiivistämiseen ja kehittämiseen, jonka merkitystä erityisesti matkailuyhteistyön ulottuvuus, läheisyys, tukee.
The empirical case of this research is Visit Arctic Europe project (VAE) which is funded by Interreg Nord.
Tämän tutkielman empiirinen kohde on Interreg Pohjoisen rahoittama Visit Arctic Europe -hanke (VAE), jonka tavoitteena on kehittää Pohjois-Skandinaviasta yhtenäinen ja kansainvälisesti tunnettu matkailualue.
Digitalization and the growing service economy place challenges on organizations for transforming their service offerings to match the high user expectations.
Digitalisaatio ja kasvava palvelukeskeinen markkinatalous asettavat organisaatioille muutoshaasteitta, jotta palvelutarjonnalla pystyttäisiin vastaamaan käyttäjien korkeisiin odotuksiin.
AI assistants are rather new as services, and they touch upon areas that, besides the design challenges, are ethically, philosophically and legally demanding.
Tekoälyassistentit ovat palvelumuotona melko uusia ja niiden aihepiirit ovat muotoiluhaasteen lisäksi eettisesti, filosofisesti ja juridisesti haastavia.
The findings from the publications are concluded under the following four topics: (1) AI changes the design of digital service interactions, (2) AI assistants perform as actors in digital services, (3) AI needs to be human-centred rather than human-like and (4) AI assists and augments the practice of service design.
Tutkimustulokset esitellään neljän aihepiirin kautta: (1) Tekoäly muuttaa digitaalisten palveluiden vuorovaikutusten muotoilua, (2) tekoälyassistentit ovat aktiivisia toimijoita digitaalisissa palveluissa, (3) tekoälyn on oltava ihmiskeskeistä, ei ihmismäistä, ja (4) tekoäly tukee ja laajentaa palvelumuotoilutoimintaa.
This creates new type of service components which need to be designed as part of digital service journeys.
Tekoäly luo näin uudenlaisia palveluelementtejä, jotka tulee muotoilla osaksi digitaalisia palvelupolkuja.
Services increasingly exploit digital technologies which play an important role in the creation of service experiences.
Palvelut hyödyntävät yhä enenevissä määrin digitaalista teknologiaa osana palvelukokemusten tuottamista.
This study was conducted as a qualitative research with roots in the practice of design research.
Väitöstutkimus on toteutettu laadullisena tutkimuksena muotoilun tutkimuksen kentällä.
This dissertation is constructed around seven scientific publications that explore the merging of AI and service design in creating human-centred digital service solutions.
Väitöstyö pohjautuu seitsemään tieteelliseen julkaisuun, joiden kautta tutkimus tarkastelee tekoälyn ja palvelumuotoilun yhteyttä ihmislähtöisten digipalveluiden muotoilemisessa.
One of the examples is artificial intelligence (AI), which may actively perform in customer service, but also provide solutions in the back end of services.
Yhtenä esimerkkinä teknologioista on tekoäly, jolla voi jo olla aktiivinen osa asiakaspalvelussa sekä ratkaisujen tuottajana palveluiden taustajärjestelmissä.
While AI actively takes part in the creation of service value, the line between human and machine in the service encounters blurs.
Kun tekoälyn rooli palveluarvon tuottamisessa kasvaa, raja ihmisen ja koneen välillä voi hämärtyä.
Here, service designers face changes both in the design process and in their role as designers.
Tämä luo palvelumuotoilijalle haastavan asetelman niin muotoiluprosessiin kuin omaan työhön muotoilijana.
Under these topics, the discussion highlights the ethical considerations and humanization aspect of AI as a part of designing and the design outcomes as AI-enabled services.
Näiden aihepiirien kautta tutkimustulokset nostavat esiin tekoälyn eettiset ja inhimilliset näkökulmat osana tekoälyavusteisia palveluita sekä niitä tuottavaa palvelumuotoilutoimintaa.
The focus in the publications is on applying service design principles to AI-enabled services, from which an AI assistant is an example.
Julkaisut keskittyvät palvelumuotoilun näkökulmaan tekoälyavusteisten palveluiden kehittämisessä ja käyttävät esimerkkikontekstina tekoälyassistentteja.
The main research data consist of five case studies and seven expert interviews analysed through coding, content analysis and visual mapping to answer the following research question: How is AI affecting the practice of service design and the design of digital services?
Tutkimuksen ensisijainen aineisto koostuu viidestä tapaustutkimuksesta ja seitsemästä asiantuntijahaastattelusta.
AI assistants interact with users through text and voice interfaces and can be perceived as a gateway to complex digital service ecosystems.
Tekoälyassistentti on digitaalisen palvelun muoto, joka on vuorovaikutuksessa asiakkaan kanssa joko tekstin tai puheen kautta.
The actions were carried out in the summer of 2018 in Kuusamo.
Toiminnalliset osiot toteutettiin kesällä 2018 Kuusamossa.
My research material consists of a research diary, audio recordings and image data gathered at different stages of the process.
Tutkimusaineistoni koostuu tutkimuspäiväkirjasta, äänitallenteista ja prosessin eri vaiheissa taltioidusta kuva-aineistosta.
In order to strengthen the local identity of a particular area, community-based artwork must be continuous and create site-specific practices.
Jotta tietyn alueen paikallisidentiteetti vahvistuu, tulee yhteisökeskeisen taidetoiminnan olla jatkuvaa ja synnyttää paikkasidonnaisia käytäntöjä.
The research examines the symbolic significance of bear in Kuusamo through art-based action research and place study.
Tutkimuksessa tarkastelen karhuun liittyvää symbolista merkitystä Kuusamossa taideperustaisen toimintatutkimuksen ja paikantutkimuksen avulla.
The study explores how Kuusamo’s special local features can be transformed into a resource that supports the region, using community art as a tool.
Tutkimus selvittää miten Kuusamoa ympäröivät erityispiirteet voidaan muuttaa seutua tukevaksi voimavaraksi yhteisöllisten taidetoimintojen avulla.
The topic is especially interesting from the point of view of strengthening the local identity using applied visual arts.
Aihe on kiinnostava alueiden paikallisidentiteetin vahvistamisen ja soveltavan taiteen näkökulmasta.
The aim of the research was to bring out the meanings of the bear in Kuusamo by means of art, in cooperation with the inhabitants.
Tutkimustehtävänäni oli tuoda karhun merkitykset esille Kuusamossa taiteen keinoin, yhteistyössä alueen asukkaiden ja toimijoiden kanssa, tarkoituksena vahvistaa alueen paikallisidentiteettiä.
My research shows that applied visual arts – and especially community art – can be a powerful tool in highlighting a region’s significant local features.
Tutkimukseni osoitti, että soveltavan taiteen avulla voidaan tuoda alueelle merkittävät asiat näkyväksi yhteisötaiteen keinoin.
They described the students’ reflection and professional growth.
Ne kuvasivat opiskelijoiden reflektiota ja ammatillista kasvua.
They recognized their own skills and discovered that they already knew a lot.
He tunnistivat oman osaamisensa ja ymmärsivät osaavansa paljon.
The new stories were created from the perspectives of the environment, behaviour and identity.
Uudet tarinat luotiin ympäristön, toiminnan ja identiteetin näkökulmista.
At the end, however, almost all students stated that this phase had been useful.
Opintojen päättyessä opiskelijat pitivät tätä vaihetta kuitenkin hyödyllisenä.
This was further refined by two sub-questions: 1) How do the students describe their own learning process (development of competence) and its phases?
Sitä täsmennettiin kahdella alakysymyksellä: 1) Miten opiskelijat kuvaavat oppimisprosessiaan (osaamisen kehittymistä) ja sen vaiheita?
Competence is understood broadly, as knowledge, skills and attitudes.
Osaaminen käsitetään laajasti: tietoina, taitoina ja asenteina.
It can promote both teaching practices and topic research, as well as the dialogue between theory and practice.
Se voi edistää sekä opetuskäytäntöjä että aihepiirin tutkimusta, teorian ja käytännön vuoropuhelua.
The theoretical part of the study describes the competence-based approach, the concepts of skills and competence, the realization of the competence-based approach in education, and the concepts of reflection and reconstruction.
Tutkimuksen teoreettisessa osassa kuvataan osaamisperusteisuutta, osaamisen ja kompetenssin käsitteitä, osaamisperusteisuuden toteutumista koulutuksissa sekä reflektion ja rekonstruktion käsitteitä.
The students also mentioned that they benefited greatly from being able to apply what they had learned in their work.
Opiskelijat kertoivat myös hyötyvänsä paljon siitä, että he pystyivät soveltamaan oppimaansa heti työssään.
Students are guided to reflect their own expertise, and the acquired expertise is rebuilt in reconstruction.
Opiskelijoita ohjataan reflektoimaan omaa osaamistaan, ja saavutettu osaaminen rakennetaan uudelleen rekonstruktiossa.
Other factors contributing to the learning process were group and peer feedback, as well as timely guidance and encouraging feedback.
Oppimisprosessia edistäneitä tekijöitä olivat ryhmä- ja vertaispalaute sekä oikea-aikainen ohjaus ja kannustava palaute.
The research material consisted of individual self-assessment interviews at the beginning of the education, students’ written stories during the education, and narrative-oriented interviews at the end of the education.
Tutkimusaineistona olivat yksilölliset itsearviointihaastattelut koulutuksen alkaessa, opiskelijoiden kirjalliset tarinat koulutuksen aikana ja narratiivisesti orientoituneet haastattelut koulutuksen päättövaiheessa.
The narrative analysis generated three reflection sequences based on the reflection levels created by Korthagen.
Narratiivisessa analyysissa luotiin kolme reflektiotarinaa, jotka pohjautuivat Korthagenin (2004) luomiin reflektion tasoihin.
In the Oulu University of Applied Sciences, a competencebased curriculum was piloted in 2011, and in June 2014, the first vocational special education students started their studies in accordance with the new competence-based curriculum.
Oulun ammatillisessa opettajakorkeakoulussa osaamisperusteista opetussuunnitelmaa pilotoitiin vuodesta 2011 lähtien, ja kesäkuussa 2014 ensimmäiset ammatilliset erityisopettajaopiskelijat aloittivat opintonsa uuden osaamisperusteisen opetussuunnitelman mukaisesti.
Still there remain open questions, such as to what the competence-based teaching requires from teachers and how the competence-based approach can be incorporated into life-long learning, from early childhood education to adult education.
Silti avoimeksi jäävät kysymykset siitä, mitä osaamisperusteinen opetus vaatii opettajilta ja miten osaamisperusteisuus saadaan osaksi elinikäistä oppimista, varhaiskasvatuksesta aikuisten täydennyskoulutukseen.
An essential question in using the competence-based approach is what kind of competence is vital for the future and who can define that?
Osaamisperusteisuuden rakentamisessa olennainen kysymys on, mikä osaaminen on tärkeää tulevaisuutta ennakoitaessa ja kuka sen määrittelee?
and 2) How do self-evaluation and reflection manifest themselves in the student's competence-based learning process?
ja 2) miten opiskelijoiden osaamisperusteisen oppimisprosessin kerronnassa ilmenee itsearviointi ja reflektointi?
Analysis of the data proceeded from the analysis of narratives to narrative analysis.
Aineiston analysointi eteni narratiivien analyysista narratiiviseen analyysiin.
The competence-based approach and the subsequent competence-based educational models form a topical issue in today's educational practices and research.
Osaamisperusteisuus ja osaamisperusteinen koulutusmalli ovat ajankohtaisia aiheita tämän päivän koulutuskäytännöissä ja -tutkimuksessa.
The research participants comprised of students (N = 20) who started vocational special education teacher training at Oulu University of Applied Sciences in 2014.
Tutkimushenkilöitä olivat vuonna 2014 ammatillisen erityisopettajankoulutuksen Oulun ammatillisessa opettajakorkeakoulussa aloittaneet opiskelijat (N=20).
The study represented a narrative approach in which students’ narratives formed the research data.
Tutkimus edustaa narratiivista otetta, jossa opiskelijoiden kerronta muodosti tutkimusaineiston.