natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Shared narrative of residence schools should emphasize coping narrative instead of victim narrative.
Histo-riakuva pitäisi muistelijoiden mukaan rakentaa pärjäämisen kertomuksen eikä uhrikertomuk-sen varaan.
They emphasized how they managed to cope with foreign environment and take advantage of what they learned at school.
Asuntolakouluista pitäisi muistaa yksilöiden selviytyminen vieraassa ja erilaisessa ympäristössä sekä koulussa opitun hyödyntäminen elämässä.
These findings endorse previous studies that have exposed same experienc-es of home sickness and assimilation.
Inarilainen-lehdessä muistellut asuntolakoulukokemukset tukevat aiempaa tutki-musta, jossa on kerrottu samanlaisista kokemuksista koti-ikävästä ja assimilaatiosta.
"Practice makes a master!"
"Harjoitus tekee mestarin!"
The theoretical background of the study is based on six principal themes.
Tutkimuksen teoreettinen tausta rakentuu kuudesta pääteemasta.
The thesis is a qualitative case study.
Tutkielma on laadullinen eli kvalitatiivinen tapaustutkimus.
The teaching experiment in the thesis is clear and feasible to use in a teachers work.
Tutkielmani opetuskokeilu on selkeä ja toteuttamiskelpoinen opettajan työssä.
The slight mental handicapped pupil benefitted from a long-term and planned teaching experiment.
Lievästi kehitysvammaiset oppi-laat hyötyivät pitkäkestoisesta ja suunnitellusta opetuskokeilusta.
The themes are pre-reading skills, learning to read, reading disability, how does the mildly mentally handicapped pupil learn to read, evaluation of the pre-reading skills in the school and a model of response support.
Teemat ovat lukutaitoa ennakoivat taidot, lukemaan oppiminen, lukivaikeus, lievästi kehitysvammaisen oppilaan lukemaan oppiminen, lukivalmiuksien arviointi koulussa ja tukivastemalli.
The purpose of the study is to develop my own work as a special class teacher and to gather information about the effectiveness of the support.
Tutkielman tarkoituksena on kehittää omaa työtäni erityisluokanopettajana pidennetyssä oppivelvollisuudessa ja kerätä systemaattisesti tietoa tuen vaikuttavuudesta.
The teaching experiment gives new information about the need of pupil’s support and helps the teacher focus the support on practicing the right skill.
Opetuskokeilu arviointeineen antaa uutta tietoa oppilaan tuen tarpeesta ja auttaa opettajaa kohdistamaan tuen oikean taidon harjoit-telemiseen.
Based on the evaluation, an individual training program is designed for the pupil which purpose is to promote the pre-reading skills of the pupil.
Arvioinnin pohjalta oppilaalle suunniteltiin yksilöllinen opetuskokeilu, jonka tarkoituksena oli edistää oppilaan lukivalmiustaitoja.
The use of evaluation tools was found suitable to evaluate the pre-reading skills.
Lukivalmiustaitoja arvioivien arviointimenetelmien käyttö soveltui lievästi kehitysvammaisten oppilaiden taitojen arvioimiseen.
: A case study of developing the mildly mentally handicapped pupil's pre-reading skills with help of the teaching experiment
: tapaustutkimus lievästi kehitysvammaisen oppilaan lukivalmiustaitojen kehittämisestä opetuskokeilun avulla
All pupils pre-reading skills were progressed during the teaching experiment.
Opetuskokeilun aikana kaikkien oppilaiden yksilölliset lukivalmiustaidot edistyivät.
The purpose of the study is to examine the effect of the individual and systematic support for the pupil who has wide learning difficulties and slight mental disability.
Tutkielman tarkoituksena on selvittää, miten laaja-alaiset oppimisvaikeudet ja lie-vän kehitysvammaisuuden omaava oppilas edistyy lukivalmiustaidoissaan yksilöllisellä ja systemaattisella tuella opetuskokeilun avulla.
First the study examines pupils’ pre-reading skills with evaluation tools.
Tutkimuksessa kartoitettiin arviointivälineillä op-pilaan lukivalmiustaitoja.
Three pupils who have wide learning difficulties and slight mental disability participated in the study.
Tutkimukseen osal-listui kolme pidennetyn opetuksen oppilasta.
"Finland can’t afford to lose these talents" : Discourse analysis on argumentative texts regarding education-based immigration
"Suomella ei ole varaa menettää näitä osaajia" : diskurssianalyysi koulutusperäiseen maahanmuuttoon kantaa ottavista kirjoituksista
In this study, discourse analysis is used as an analysis method.
Aineiston analyysin metodologisena työkaluna sovelletaan diskurssianalyysiä.
This study doesn’t provide an answer to the question: Would these international students coming to Finland accept these positions or reject them.
Tutkimus ei anna vastausta sille, hyväksyvätkö Suomeen tulevat opiskelijat näitä heille tarjottuja positioita vai vastustavatko he niitä.
Three discourses were raised from the research data: "Well-being and competitiveness – international students building Finland’s future", "International students as a threat to Finland", and "Education-based immigration as an individual’s project".
Aineistosta nousi esiin kolme diskurssia: "Hyvinvointia ja kilpailukykyä - ulkomaalaiset korkeakouluopiskelijat Suomen tulevaisuuden avaintekijöinä", "Suomeen tulevat korkeakouluopiskelijat uhkana" sekä "Koulutusperäinen maahanmuutto yksilön projektina".
Even though immigration has been a popular research subject in the field of discursive research for a long time, education-based immigration hasn’t been studied as much.
Vaikka maahanmuutto on ollut pitkään suosittu aihe diskurssitutkimuksessa, koulutusperäistä maahanmuuttoa ei ole juurikaan aiemmin tutkittu.
The research findings are examined by using neoliberal ethos and the ideal subjectivity provided by neoliberal education policy.
Aineistosta tehtyjä havaintoja tarkastellaan uusliberalismin eetoksen sekä uusliberalistisen koulutuspolitiikan tuottaman ihannesubjektiuden kautta.
In recent years, ways to increase education-based immigration has been growing its popularity in public discussions.
Koulutusperäisen maahanmuuton edistäminen on lähivuosina saanut lisää jalansijaa julkisessa keskustelussa.
The discourses offered four different positions for the students: a desirable international talent, a builder for the economy, an abuser of the system and an individual actively growing their own educational capital.
Ulkomaalaisille korkeakouluopiskelijoille tarjoutui kirjoituksissa neljä eri subjektipositiota, joita olivat kansainvälisen, halutun osaajan subjektipositio, taloustalkoisiin osallistujan subjektipositio, järjestelmän hyväksikäyttäjän subjektipositio sekä omaa koulutuspääomaansa aktiivisesti rakentavan yksilön subjektipositio.
This study examines, how education-based immigration is discursively constituted in the context of argumentative texts regarding education-based immigration, and what type of subject positions are offered for the international students in this context.
Tutkimuksessa tarkastellaan sitä, miten koulutusperäinen maahanmuutto rakentuu diskursiivisesti siihen kantaa ottavissa kirjoituksissa ja millaisia subjektipositioita ulkomaalaisille korkeakouluopiskelijoille niissä tarjoutuu.
The texts were chosen with the criterion that they discussed the meaning of education-based immigration and international students for Finland.
Aineistoon valituissa kirjoituksissa argumentoitiin tai pohdittiin koulutusperäisen maahanmuuton ja ulkomaalaisten korkeakouluopiskelijoiden merkitystä Suomelle.
The research data consists of 43 argumentative texts regarding education-based immigration and international students, published in 2012-2020.
Kirjoitusten julkaisuajankohta sijoittui aikavälille 2012–2020.
The material was gathered both by requesting material by e-mail and by searching websites.
Aineisto kerättiin sekä pyytämällä sähköpostitse materiaalia että hakemalla verkkosivustoilta.
(See, for example, Tuokko, 2009; National Language Survey, 2011.)
(Ks. esim. Tuokko, 2009; Kansalliskieliselvitys, 2011.)
The reform process of lesson allocation progressed in three cycles and involved among others political parties, various organizations and expert parties.
Tuntijakouudistusprosessi eteni kolmessa syklissä ja siihen osallistuivat muun muassa poliittiset puolueet, erilaiset järjestöt sekä asiantuntijatahot.
In the 2012 lesson allocation decision, the study of B1-language was predated, but the multi-stage and contradictory political decision-making process that led to the early learning has not been studied.
Vuoden 2012 tuntijakopäätöksessä B1-kielen opiskelua varhennettiin, mutta varhentamiseen johtanutta monivaiheista ja ristiriitaista poliittista päätöksentekoprosessia ei ole tutkittu.
The material was analyzed by the means of Foucauldian approach - historical discourse analysis - by coding and thematization, after which a process report was written on it.
Aineisto analysoitiin foucaultianistisen lähestymistavan eli historiallisen diskurssianalyysin keinoin koodaamalla ja teemoittelemalla, minkä jälkeen siitä kirjoitettiin historiallinen prosessikertomus.
The material in the study was the government programs, the education development plans, the election programs of the parliamentary parties, their education policy programs and the minutes of the party meetings from the period under review, as well as the experts’ opinions on the lesson allocation proposals.
Aineistona tutkimuksessa oli tarkasteltavan ajanjakson hallitusohjelmat, koulutuksen kehityssuunnitelmat, eduskuntapuolueiden vaaliohjelmat, koulutuspoliittiset ohjelmat ja puoluekokouspöytäkirjat sekä tuntijakoehdotuksista annetut asiantuntijalausunnot.
The purpose of this thesis is to find out, from a historical perspective, what stages have been in the lesson allocation reform process leading to the earlier teaching of the second national language, who has been involved, what interests they have had and whose interests have dominated the decision, and how parties react to second national language.
Tämän tutkielman tarkoituksena on historiallisen näkökulman kautta selvittää, mitä vaiheita toisen kotimaisen kielen varhentamiseen johtaneessa tuntijakouudistusprosessissa on ollut, mitä tahoja siinä on ollut mukana, mitä intressejä heillä on ollut ja keiden intressit ovat dominoineet päätöksessä, sekä miten puolueet suhtautuvat toiseen kotimaiseen kieleen.
They can be divided roughly into those who: want it to be voluntary, want it to be a regional freedom of choice, want it to be started earlier, increased, or developed.
Ne voidaan karkeasti jakaa vapaaehtoisuutta, alueellista vapaavalintaisuutta, varhentamista, lisäämistä ja kehittämistä haluaviin.
The research strategy of the master’s thesis was qualitative, and it was implemented as a case study- type narrative analysis of history.
Pro gradu- tutkielman tutkimusstrategia oli laadullinen, ja se toteutettiin tapaustutkimustyyppisenä kerronnallisena historian analyysina.
Political parties, pedagogy and mandatory Swedish : a historical analysis of the process that has made the second national language learning earlier in the 2012 lesson allocation decision
Puolueet, pedagogiikka ja pakkoruotsi : historiallinen analyysi toisen kotimaisen kielen opiskelun varhentamisprosessista vuoden 2012 tuntijakopäätöksessä
The narrowed range of languages in Finnish education and the deteriorating learning outcomes of a second national language have led to studies on the development of language teaching.
Suomalaisen koulutuksen kapeutunut kielivalikoima ja toisen kotimaisen kielen heikentyneet oppimistulokset ovat johtaneet selvityksiin kieltenopetuksen kehittämisestä.
From the discourses that emerged from the material, conclusions were drawn about the parties’ attitudes towards the second national language.
Aineistosta esiin nousevista diskursseista vedettiin johtopäätökset puolueiden suhtautumisesta toisen kotimaisen kielen oppiaineeseen.
In the lesson allocation decision, matters driven by several parties dominate, while in the decision leading to the earlier teaching of the second national language, political will and market economy conditions take precedence over the pedagogical aspect.
Tuntijakopäätöksessä hallitsevat useiden puolueiden ajamat asiat, varhentamispäätöksessä puolestaan poliittinen tahto ja markkinatalouden ehdot menevät pedagogiikan näkökulman edelle.
One of the development factors in the studies is the early adoption of language teaching.
Selvityksissä yhdeksi kehitystekijäksi nousee kielten opetuksen varhentaminen.
The content was analyzed by means of a narrative approach.
Sisältöä analysoitiin narratiivisen lähestymistavan keinoin.
In total, there were 41 essays in the research material.
Kokonaisuudessaan tutkimusaineistossa oli 41 kirjoitelmaa.
The study found that many students need strong and ongoing support and assistance in building their own language learner identity so that, for example, a possible cycle of negativity could be broken early.
Tutkimuksessa ilmeni, että monet opiskelijat tarvitsevat vahvaa ja jatkuvampaa tukea ja apua oman kielenoppijaidentiteetin rakentamisessa siten, että esimerkiksi mahdollinen negatiivisuuden kierre saataisiin katkaistua varhain.
Equally, those who are successful in their studies need encouragement and guidance.
Yhtä lailla myös opinnoissaan hyvin menestyvät tarvitsevat ja kaipaavat kannustusta ja ohjausta.
The material was collected as students' essays on the topic "I as a foreign language learner".
Aineisto kerättiin opiskelijoiden kirjoitelmina aiheesta "Minä vieraan kielen oppijana".
There could be a wide range of problems in studying in several areas of language learning, and students ’ability to use the right kind of strategies seemed deficient.
Opiskeluun saattoi liittyä monenlaisia pulmia usealla kielenoppimisen osa-alueella ja opiskelijoiden kyky käyttää oikeanlaisia strategioita vaikutti puutteelliselta.
Most students also had clear insights into how their own learning could be improved and made more effective, but these ideas were not used in their own work.
Useimmilla opiskelijoilla oli myös selkeitä käsityksiä siitä, miten omaa opiskelua voisi parantaa ja tehostaa, mutta omaan työskentelyyn nämä ajatukset eivät kuitenkaan olleet välttämättä siirtyneet.
It is good for the teacher to be aware of the different language learner identities of the students and also to try to influence these identities constructively.
Opettajan on hyvä olla tietoinen opiskelijoiden erilaisista kielenoppijaidentiteeteistä ja pyrkiä myös vaikuttamaan niihin rakentavasti.
"Aina ei tarvitse olla täydellinen" : Upper secondary school 1st year students’ essays as expressions of L2 learner identity
"Aina ei tarvitse olla täydellinen" : lukion 1. vuoden opiskelijoiden kirjoitelmat kielenoppijaidentiteetin ilmentäjinä
The theoretical background is both a sociocultural view of learning and an ecological concept of language learning, which focuses on learners' identities and motives.
Teoriataustana on sekä sosiokulttuurinen oppimisnäkemys että ekologinen kielenoppimiskäsitys, joissa keskiössä on oppijoiden identiteetit ja motiivit.
Through the essays, it became clear that a negative image of oneself as a learner is created very easily and same person’s L2 learner identity can vary greatly between different languages.
Kirjoitelmien kautta kävi selväksi, että negatiivinen kuva itsestä oppijana syntyy kovin helposti ja samalla henkilöllä kielenoppijaidentiteetti voi vaihdella suurestikin eri kielten välillä.
The starting point of the study was to get an overall picture of how students describe themselves as L2 learners and what meanings they give to their experiences related to language learning.
Tutkimuksen lähtökohtana oli saada kokonaiskuva siitä, miten lukiolaiset kuvailevat itseään kielenoppijoina ja millaisia merkityksiä he kielenoppimiseen liittyville kokemuksilleen antavat.
Motivation was especially influenced by the grades and received feedback, finding the language learning situations and opportunities meaningful and interesting, the support and help available in problem situations, and the experience of being considered as an individual even in a large group.
Motivaatioon vaikuttivat erityisesti saadut arvosanat ja palaute, opiskelun kokeminen mielekkääksi ja kiinnostavaksi, saatavilla oleva tuki ja apu ongelmatilanteissa sekä kokemus tulla huomioiduksi yksilönä isossakin ryhmässä.
In addition, the factors that guide students' language learning were investigated.
Lisäksi selvitettiin, mitkä tekijät ohjaavat opiskelijoiden kielten opiskelua ja oppimista.
According to the research results, students were able to honestly and openly analyze the features related to their own language learner identity and also to identify their own learning strategies and the factors that affect their study and learning.
Opiskelijat pystyivät rehellisesti ja avoimesti analysoimaan omaan kielenoppijaidentiteettiinsä liittyviä piirteitä ja erittelemään myös omia opiskelustrategioitaan ja niitä tekijöitä, jotka vaikuttavat heidän opiskeluunsa ja oppimiseensa.
Motivation and maintaining motivation became the most important factors influencing learning and studying, as also previous studies have shown.
Tutkimustulosten mukaan motivoituminen ja motivaation ylläpitäminen nousivat kaikkein keskeisimmiksi oppimiseen ja opiskeluun vaikuttaviksi tekijöiksi aiempien tutkimusten tavoin.
Self-efficacy beliefs were also important factors in learning.
Myös pystyvyyden kokemukset vaikuttivat oppimiseen.
The aim of this study was to examine the L2 learner identity of upper secondary school 1st year students.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää lukion 1. vuoden opiskelijoiden kielenoppijaidentiteettiä ja sen rakentumista.
The data was analyzed using SPSS 26.
Aineistoa analysoitiin SPSS 26- tilastonkäsittelyohjelmalla.
The quantitative data was collected using internet survey during spring 2020.
Tutkimuksen määrällinen aineisto kerättiin verkkokyselynä keväällä 2020.
Interest was also to find out about peoples’ opinion of the amount of their own wardrobe.
Kiinnostuksen kohteena oli myös, ihmisten mielipide oman vaatevaraston koosta.
Tiivistelmä - Referat - Abstract Clothing consumption is a complex phenomenon which needs more research.
Tiivistelmä - Referat - Abstract Vaatteiden kulutus on moniulotteinen ilmiö, josta on vielä suhteellisen vähän aiempaa tutkimusta.
Kristiina Aalto has briefly studied the longevity of clothes in her research about recycling of clothes.
Suomessa Kristiina Aalto on sivunnut vaateiden käyttöaikoja tekstiilien kierrätystä koskevaa tutkimustaan.
Frequencies and key figures were described and correlations, crosstabulation and hierarchical cluster analysis were performed.
Jatkoanalyyseissa hyödynnettiin summamuuttujia, aineiston ristiintaulukointia ja tarkasteltiin korrelaatiokertoimia sekä tehtiin hierarkkinen klusterianalyysi.
Almost half of the respondents think that they have too many clothes and half of the respondents only use half of their clothes.
Lähes puolet vastaajista kokee vaatevarastonsa olevan liian suuri ja sama määrä käyttää aktiivisesti alle puolta vaatevarastonsa sisällöstä.
The respondents were clustered into four different groups which had differing consumption habits.
Vastaajat jakautuivat neljään ryhmään, jotka erosivat toisistaan ostokäyttäytymisen ja vaatteiden huoltotottumusten perusteella.
According to the survey the using period of clothes varies between 4 and 7 years.
Vaatteiden keskimääräiset käyttöiät ovat neljästä vuodesta lähes seitsemään vuoteen.
Most often clothes were disposed because it was worn off or the size did not fit anymore.
Vaatteiden hankintoja ja poistoja tehtiin kohtalaisen vähän vuoden aikana ja useimmiten vaate poistettiin käytöstä, kun se oli kulunut rikki tai ei ollut enää kooltaan sopiva.
As a conclusion can be said that Finnish women want to make sure that their clothes stay in use for a long time and it can be seen in the results.
Tutkimuksen johtopäätöksenä voidaan todeta, että suomalaiset naiset pyrkivät toimillaan pitämään vaatteet käytössä pitkään ja käyttöiät ovatkin pitkiä.
The purpose of this research is to examine about clothing consumer habits and longevity of clothes.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tutkia vaatteisiin liittyviä kulutustottumuksia ja vaatteiden käyttöaikoja suomalaisten naisten keskuudessa.
Especially qualitative research about the using times and age periods.
Erityisesti laadullista jatkotutkimusta kaivattaisiin vaatteiden käyttökerroista suhteessa käyttöikään.
The research introduces earlier research about using period of clothes and tells about the factors that affect to clothing consumption and clothing longevity.
Tutkimuksessa perehdyttiin vaatteiden kulutukseen vaikuttaviin piirteisiin sekä aiemmin mitattuihin vaatteiden käyttöikiin.
There has been change in the clothing consumption habits during recent years were ecological values play a big part.
Vaatekulutustottumukset ovat muuttuneet suuntaan, jossa halutaan ostaa tarpeeseen aikaa kestäviä tuotteita.
What sort of consumption choices are made and do they affect to clothing longevity were also examined.
Tutkimuksessa pyrittiin selvittämään, millaisia kulutusvalintoja tehdään ja vaikuttaako nämä vaatteen käyttöikään.
The quality and longevity of clothes were the most affecting reason to purchase it.
Tulosten perusteella ostopäätökseen vaikuttaa eritoten vaatteen laatu ja pitkäkäyttöisyys.
The aim was to find out more about the results and examine the connection between variables.
Jatkoanalyysien tarkoituksena oli tarkastella vaatteiden käyttöiän ja kulutustottumusten välisiä yhteyksiä sekä syventää tutkimustuloksia.
Ambition to develop and pursue high-quality and ethically sustainable, research-based and customer-oriented work has also encouraged social workers to overcome potential organisational barriers.
Halu kehittyä ja tehdä laadukasta sekä eettisesti kestävää, tutkimusperustaista ja asiakaslähtöistä työtä on myös rohkaissut sosiaalityöntekijöitä ylittämään mahdollisia organisatorisia esteitä.
Based on this study, social workers’ transformative agency should primarily be supported by communal and organisational means, because it is crucial that development work is recognized as significant also at a collective level.
Tutkimuksen perusteella voidaan todeta, että sosiaalityöntekijöiden kehittäjätoimijuutta tulisi ensisijaisesti tukea yhteisölähtöisin ja organisatorisin keinoin, sillä on välttämätöntä, että kehittämistyö tunnistetaan merkitykselliseksi myös kollektiivisella tasolla.
The data was analyzed by using qualitative theory-driven content analysis as well as interpretations characteristic for semiotic analysis.
Aineisto analysoitiin laadullista, teoriaohjaavaa sisällönanalyysia sekä semioottiselle analyysille tyypillistä tulkintaa hyödyntäen.
The results suggested that social workers perceive developing not only as an inherent way to act but also part of one’s work and professional identity as a matter of course.
Tulokset osoittivat, että sosiaalityöntekijät mielsivät kehittämisen paitsi itselleen luontaiseksi tavaksi toimia, myös itsestään selväksi osaksi työtään ja omaa ammatillista identiteettiään.
Hence, transformative agency can be perceived as an active means of responding to change, that appeared to have consolidated to a professional practice as a result of successful development initiatives and transactive processes as well as self-recognition of activities, i.e. by experiencing development as meaningful.
Kehittäjätoimijuus voidaan näin ollen käsittää aktiiviseksi muutokseen vastaamisen keinoksi, joka on muodostunut ammatilliseksi käytännöksi onnistuneiden kehittämisaloitteiden, transaktiivisen kehityksen sekä toiminnan itsetunnistamisen, eli kehittämisen merkitykselliseksi kokemisen seurauksena.
Social workers’ changing expertise and transformative agency as a professional practice
Sosiaalityöntekijöiden muuttuva asiantuntijuus ja kehittäjätoimijuus ammatillisena käytäntönä