natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nonprofit organization´s campaign communication and persuasion to donate is new study field and lately it has captured the interest of many different scientific fields.
Järjestöjen kampanjaviestintää ja lahjoittamaan suostuttelua on alettu viime aikoina tutkimaan hyvinkin monitieteellisesti.
Phonetic characteristics of persuasion in Finnish speech culture
Vakuuttavuuden foneettiset piirteet suomalaisessa puhekulttuurissa
The most detected speaker characteristics were genuine, monotonous, enthusiastic, trustworthy, analytical, credible and familiar.
Suomalaisiin puhujiin yhdistettiin piirteet: aito, yksitoikkoinen, innostunut, luotettava, analyyttinen, uskottava ja tuttavallinen.
Convincingness is measured using Likert scale.
Vakuuttavuutta mitattiin Likert-asteikolla.
The Voice quality parameter was normalized amplitude quotient (NAQ) and it was compared to the Likert scale evaluation results of convincing speaker.
Äänenlaadun tutkittava akustinen parametri oli normalisoitu amplitudiarvo (Normalized Amplitude Quotient, NAQ), jota verrattiin puhujien vakuuttavuudesta tehtyihin Likert-arvioihin.
Although the acoustical parameter NAQ did not show any correlation results to Likert scale assessments of convincing speaker based on this data, the acoustical results gave confirmation that voice quality is an independent voice characteristic.
Vaikka äänenlaadun akustinen parametri NAQ ei tutkimusaineiston perusteella korreloinut vakuuttavan puhujan äänen kanssa, tukevat akustiset analyysitulokset äänenlaadun roolia itsenäisenä piirteenä puheessa.
The listeners were detecting and assessing voice quality traits, educational background, speakers’ characteristics and convincingness.
Havaintokokeessa kuuntelijat arvioivat puhujien äänenlaatua, koulutustaustaa, henkilöpiirteitä sekä vakuuttavuutta.
Goals: The aim of this study was to examine a possible correlation between speaker’s voice quality and his/her persuasiveness in speech performance.
Tavoitteet: Tutkimuksen tavoitteena on selvittää äänenlaadun ja vakuuttavuuden korrelaatiosuhdetta esiintymistilanteessa.
Methods and material: This qualitative study consists of spontaneous speech samples by 12 different Finnish speakers and of 30 different auditory detection reviews.
Tutkimusaineisto muodostui 12 suomalaisen puhujan spontaanista puhedatasta sekä puheen havaintoarvioista.
The data is examined using auditory and acoustic methods.
Puhedataa tarkasteltiin auditiivisesti havaintokokeella ja akustisesti käänteissuodatusmenetelmällä.
Results and conclusions: Voice qualities modal, creaky, hoarse and breathiness are more easily detected in Finnish speakers.
Tulokset ja johtopäätökset: Suomalaisten puheesta havaittiin äänenlaadun piirteet: modaali, narina, käheys ja henkäyssointisuus.
Examination is done with glottal inverse filtering program called Aalto Aparat.
Spontaanista puheesta tutkittiin äänenlaatuja myös akustisesti Aalto Aparat -käänteissuodatusohjelmalla.
The results show that tense voice production was associated with modal voice and with convincing speakers.
Tulokset osoittivat, että tiukka äänentuottotapa yhdistettiin selkeään ja modaaliin äänenlaatuun, jolloin myös puhuja havaittiin vakuuttavaksi.
The aim was also to detect what speaker characteristics would correlate with different voice qualities in Finnish speech culture.
Tutkimuksessa tarkkaillaan myös äänenlaadun ja puhujasta havaittavien henkilömielikuvien mahdollista korrelaatiota suomalaisessa puhekulttuurissa.
The correlation between these two parameters are calculated with Kruskal-Wallis test. All the results have been presented statistically.
Vakuuttavuuden ja äänenlaadun akustisen parametrin suhdetta mitattiin tilastollisesti Kruskal-Wallis-testillä.
The auditory analysis gave important information on the interaction of speaker’s traits and voice quality.
Havaintoanalyysistä on saatu tärkeää tietoa vahvistamaan äänenlaadun roolia, kun puhujasta havaitaan eri piirteitä.
Voice quality has been studied for a long time and it is known that it has impact to the speech and can determine how it will be received by listeners.
Äänenlaadun tiedetään välittävän tärkeää tietoa puhujasta, mistä johtuen se on otettu tarkasteltavaksi vakuuttavuuden piirteeksi tässä tutkimuksessa.
The auditory analysis is based on the results from an auditory detection reviews made by 30 Finnish speaking listeners.
Havaintoarviot kerättiin e-lomakkeella 30 kuuntelijalta, jotka olivat kasvaneet suomalaisessa puhekulttuurissa.
There has not been a lot of research done about Finnish speech culture from voice quality perspective, so any research that can be linked to speech culture offers more information for future studies.
Suomalaisen puhekulttuurin piirteitä ei ole tutkittu äänenlaadulla laaja-alaisesti.
Based on this study and data, I could not find defining correlation between voice quality and a convincing speaker, but the results give example about how different voice qualities are detected in a speech that aims to be convincing in Finnish speech culture.
Tulokset antavat kuitenkin viitteitä erilaisten äänenlaatujen käytöstä esiintymistilanteissa suomalaisessa puhekulttuurissa, joissa vakuuttavuus on päämääränä.
Speakers who were evaluated to be convincing were also detected to have creak in their voice.
Vakuuttavilla puhujilla esiintyi modaaliäänen lisäksi narinaääntä.
These characteristics can be found as good values in Finnish speech culture.
Näiden kyseisten piirteiden esiintyvyyden voidaan katsoa heijastuvan suomalaiseen puhekulttuuriin, jossa arvostetaan luotettavuutta, selkeyttä ja aitoutta.
This data is collected with e-form.
Menetelmät: Tutkimus tehtiin kvalitatiivisilla menetelmillä.
Altogether 3837 words were analyzed in the study.
Tutkimuksessa analysoitiin yhteensä 3837 sanaa.
Finnish and Hungarian prosody has been studied quite a lot, but as far as is known this kind of study of durations has not been done before.
Suomen ja unkarin prosodiaa on tutkittu runsaasti, mutta tämänkaltaista kestojen tarkastelua ei ole tiettävästi aiemmin toteutettu.
Methods and materials: This study consisted of speech production experiment, acoustic analysis and statistical analyses.
Menetelmät ja aineisto: Tutkimus koostuu puheentuottokokeesta, akustisesta analyysista sekä tilastollisesta tarkasteluosuudesta.
The experiment was repeated similarly three times during fall semester, so that each subject took part in the experiment three times.
Koeasetelma toistettiin kuukauden välein, yhteensä kolme kertaa syyslukukauden aikana.
Also, examination of the quantity production of other than Finno-Ugric language speakers would be interesting and welcomed topic for future research.
Myös muiden kuin suomalais-ugrilaisten kielten puhujien kvantiteetin tuottamisen tutkimus vastaavalla koeasetelmalla olisi mielenkiintoinen ja kannatettava tutkimuskohde.
The relative vowel durations were studied statistically using t tests and linear mixed effects model.
Suhteellisia äännekestoja tarkasteltiin tilastollisesti parittaisten t-testien sekä lineaarisen sekamallin (linear mixed effects model) avulla.
The speech production experiment had three parts: reading, imitating and reading again.
Puheentuottokokeessa oli kolme osiota: lukutehtävä, matkimistehtävä ja lukutehtävä uudelleen.
The examination of the relative vowel durations indicates that Hungarian speakers have an underlying ability to produce Finnish foot-based quantity.
Suhteellisten vokaalikestojen tarkastelu antaa viitteitä siitä, että unkarinkielisillä on luontainen kyky tuottaa suomen kielen tahtiin perustuva kvantiteetti.
Four students who had only just started their Finnish studies in the beginning of the investigation took part in the experiment.
Tutkimukseen osallistui neljä unkarinkielistä henkilöä, jotka olivat aloittaneet suomen kielen opiskelun tutkimusajanjakson alussa.
In the CVCCV words then the subjects’ relative vowel durations were longer than in CVCV structured words.
Sanarakenteen CVCCV mukaisissa sanoissa vokaalien kestosuhde oli siten suurempi kuin rakennetta CVCV edustaneissa sanoissa.
Results and conclusions: Based on this study, Hungarian subjects produce Finnish foot-based durations very similarly to a native Finnish speaker.
Tulokset ja johtopäätökset: Tutkimuksen perusteella unkarinkieliset koehenkilöt tuottavat suomen kielen tahtiin perustuvat kestot natiivin suomenpuhujan tapaan.
Word and sound durations of Hungarian Finnish students in disyllabic words
Unkarilaisten suomen kielen opiskelijoiden sana- ja äännekestojen tarkastelua kaksitavuisissa sanoissa
Although the statistical analyses showed that there was a significant difference in the relative vowel durations in CVCV and CVCCV words between the Finnish speaker and subjects, overall the vowels behaved the same way in their speech in different word structures.
Tilastolliset analyysit osoittivat, että CVCV ja CVCCV -sanojen vokaalien suhteellisissa kestoissa suomen puhujan ja koehenkilöiden välillä oli tilastollisesti merkitsevä ero.
Could it be possible that Hungarian quantity system was foot-timed likewise Estonian and Finnish?
Olisiko mahdollista, että kuten suomi ja viro, myös unkari olisi tahtiajoitteinen?
The test material consisted of disyllabic words, both Finnish words and pseudo words, and the word structures were CVCV and CVCCV (where CC was always a geminate).
Koeaineisto koostui kaksitavuisista suomen kielen sanoista ja suomen kielen mukaisista epäsanoista, jotka olivat rakenteeltaan CVCV ja CVCCV -sanoja.
These are examined from the very beginning of the students’ Finnish studies and changes in vowel durations are investigated both in read and imitated speech.
Tutkimuksessa tarkastellaan myös, millaisia muutoksia opiskelijoiden sana- ja äännekestoissa tapahtuu suomen kielen opiskelun alkuvaiheessa.
Goals: The aim of this study is to examine how Hungarian Finnish language students produce word and sound durations in disyllabic words that consist of one foot.
Tavoitteet: Tutkielmassa tarkastellaan unkarinkielisten suomen kielen opiskelijoiden sana- ja äännekestoja kaksitavuisissa yhden tahdin muodostavissa sanoissa.
A natural subject for further study would be an examination of this phenomena with Hungarian test words, since the foot-based durations has not presumably been studied in Hungarian language.
Koska unkarin prosodiassa vastaavaa tutkimusta ei tiettävästi ole tehty, olisi luonteva jatkotutkimuskohde tutkia ilmiötä unkarilaisilla testisanoilla.
When the initial syllable was light, the second-syllable vowel was longer than when the initial syllable was heavy.
Vokaalien käyttäytyminen eri sanarakenteissa oli kuitenkin molemmilla samanlaista: sanan ensitavun ollessa lyhyt, oli toisen tavun vokaali pidempi kuin silloin, kun sanan ensimmäinen tavu oli pitkä.
The focus of this study was to find out, do Hungarian speakers produce the foot-based durations the same way Finns do.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, tuottavatko unkarinkieliset puhujat suomen kielen tahtiin perustuvan kvantiteetin suomenkielisen puhujan lailla.
Neto2 was widely expressed in all of these regions and in both excitatory and inhibitory neurons.
Neto2 ilmentyi laajasti kaikilla näillä alueilla, sekä eksitoivissa että inhiboivissa hermosoluissa.
Accordingly, the NETO2 protein was detectable in the same regions.
Vastaavasti, NETO2-proteiini ilmentyi samoilla aivoalueilla.
We next established that in the synapses of these brain regions, the abundance of GLUK2/3 and GLUK5 KAR subunits was reduced 20–40% in the absence of NETO2.
Seuraavaksi osoitimme, että NETO2:n puuttuessa näiden alueiden synapseissa GLUK2/3 ja GLUK5 KAR-alayksiköiden määrä väheni 20-40 %.
Higher activation of the amygdala may be related to stronger associative learning and be represented behaviorally by higher levels of fear expression during fear conditioning.
Mantelitumakkeen voimakkaampi aktivaatio voi liittyä vahvempaan assosiatiiviseen oppimiseen, ja se voi esiintyä käyttäytymistasolla voimakkaampana pelon ilmentymisenä pelkoehdollistumisen aikana.
Anxiety disorders are the most prevalent mental illnesses in Europe, yet, their molecular basis is poorly understood.
Ahdistuneisuushäiriöt ovat yleisimpiä mielenterveyden häiriöitä, mutta niiden molekyylitason syntymekanismeista tiedetään vasta vähän.
Because variants in KAR genes have been associated with psychiatric diseases in humans, and with anxiety-like behavior in mice, we hypothesized that NETO1 and NETO2 regulate anxiety through their modulation of KARs.
Koska KAR:ien tietyt geenimuodot ovat ihmisellä yhdistetty psykiatrisiin sairauksiin ja hiirillä ahdistuneisuustyyppiseen käyttäytymiseen, hypoteesimme oli, että NETO1 ja NETO2 säätelevät ahdistuneisuutta KAR:ien välityksellä.
Furthermore, we established that neither Neto1 nor Neto2 is required for innate anxiety-like behaviors.
Lisäksi osoitimme, etteivät Neto1 tai Neto2 ole välttämättömiä luontaiselle ahdistustyyppiselle käyttäytymiselle.
In this thesis work, I focused on the NETO1 and NETO2 auxiliary proteins for kainate receptors (KARs) that tightly modulate the functional properties of the receptor.
Tässä väitöskirjatyössä tutkittiin NETO1- ja NETO2-proteiineja, jotka sitoutuvat kainaattireseptoreihin (KAR) ja säätelevät niiden toiminnallisia ominaisuuksia.
To test our hypothesis, I first carried out a comprehensive behavioral screen of Neto1+/+, Neto1-/-, Neto2+/+ and Neto2-/- mouse anxiety-like and fear-related behaviors.
Selvitimme ensin käyttäytymiskokein Neto1+/+-, Neto1-/--, Neto2+/+- sekä Neto2-/--hiirten ahdistustyyppistä- ja pelkokäyttäytymistä.
We showed that neither NETO1 nor NETO2 regulated anxiety-like behavior in mice.
Osoitimme, ettei Neto1 tai Neto2 säätele ahdistustyyppistä käyttäytymistä hiirellä.
Therefore, the aim of this thesis was to investigate the role of NETO1 and NETO2 in the regulation of anxiety and fear, and to evaluate their potential as novel treatment targets for anxiety disorders.
Väitöskirjatyössä tutkimme NETO1:n ja NETO2:n roolia ahdistuneisuuden ja pelon säätelyssä, sekä mahdollisina uusina hoitokohteina ahdistuneisuushäiriöissä.
Taken together, this work showed for the first time that Neto2 is required for normal fear expression and conditioning, and that it modulates amygdala function during associative fear learning, findings with putative therapeutic significance for PTSD.
Tämä väitöskirjatutkimus osoitti ensimmäisenä, että Neto2 tarvitaan normaaliin pelkokäyttäytymiseen ja –ehdollistumiseen, ja että se säätelee mantelitumakkeen toimintaa assosiatiivisessa pelko-oppimisessa.
Furthermore, we found a higher amplitude and frequency of miniature excitatory post-synaptic currents specifically in the basolateral amygdala, which is a critical brain region for fear memory consolidation.
Lisäksi havaitsimme, että näiden hiirten miniatyyrisilla eksitoivilla postsynaptisilla virroilla oli suurempi amplitudi sekä taajuus basolateraalisessa amygdalassa, joka säätelee pelkoon liittyvien muistijälkien konsolidaatiota.
Taken together, these findings imply stronger glutamatergic synapses within the amygdala in the absence of NETO2.
Tuloksemme viittaavat siihen, että NETO2:n puute mantelitumakkeessa vahvistaa glutamatergisia synapseja.
Finally, using the c-Fos immediate early gene as a marker for neuronal activation, we found increased activation of amygdala neurons in Neto2-/- compared to Neto2+/+ mice after fear acquisition.
Käyttäen c-FOS-proteiinia hermosolujen aktiivisuuden markkerina, osoitimme, että pelkoon liittyvän muistijäljen muodostuminen liittyi voimakkaampaan mantelitumakkeen hermosolujen aktivoitumiseen Neto2-/-- kuin Neto2+/+-hiirillä.
In cued fear conditioning, Neto2-/- but not Neto1-/- mice had increased fear expression and delayed extinction.
Neto1-/--hiiret eivät eronneet verrokeista, mutta Neto2-/--hiirten pelkokäyttäytyminen oli voimakkaampaa ja pelkoehdollistumisen purkautuminen hitaampaa kuin verrokkihiirillä.
Concurrent with these results, dendritic spine density in thin dendrites was higher in Neto2-/- compared to Neto2+/+ mice.
Näihin tuloksiin sopien, Neto2-/--hiirillä oli Neto2+/+-hiiriin verrattuna enemmän haarakkeita ohuissa tuojahaarakkeissa.
We propose that the reduced KAR abundance at the synapses of Neto2-/- mice, together with the immaturity and increased excitability of the amygdala, and with the stronger activation of local circuits within the amygdala during fear acquisition underlie the higher conditionability and delayed fear extinction phenotype.
Esitämme, että Neto2-/--hiirten pelkoehdollistumisfenotyyppi johtuu sekä kainaattireseptorien alhaisemmasta määrästä pelkoa säätelevillä aivoalueilla, että erityisesti amygdalan kehityksen ja toiminnan häiriöistä.
However, Neto2-/- mice had reduced activity in novel environments without effect on locomotor activity in familiar environments, stress physiology or depression-like behaviors.
Näiden hiirten aktiivisuus kotihäkissä oli normaalia, eikä niillä ollut muutoksia stressifysiologiassa tai masennustyyppisessä käyttäytymisessä.
Unraveling the molecular mechanisms underlying the occurrence and maintenance of anxiety is crucial for effective drug development to treat anxiety disorders.
Näiden mekanismien selvittäminen on tärkeää henkilökohtaistettujen hoitomuotojen kehittämiseksi.
To establish the molecular and cellular mechanisms modulating the fear phenotype of the Neto2-/- mice, I investigated its expression pattern by in situ hybridization in the core fear network, composed of the medial prefrontal cortex, the amygdala and the hippocampus.
Tutkimme seuraavaksi in situ hybridisaatiolla missä soluissa Neto2 ilmentyy aivojen pelkoverkostoon kuuluvilla aivoalueilla (mediaalinen etuotsalohko, mantelitumake ja aivoturso).
To summarize, we showed that in the absence of NETO2, mice demonstrate higher conditioned fear expression and extinction delay suggestive of a higher overall conditionability, which is a symptom of posttraumatic stress disorder (PTSD).
Molemmat ilmiöt liittyvät korkeampaan ehdollistettavuuteen, mikä on yksi traumaperäisen stressihäiriön oire.
In terms of alcohol use, the groups did not differ from each other.
Alkoholinkäytön suhteen ryhmät eivät eronneet toisistaan.
Methods The age of the subjects ranged from 39 to 45 years.
Menetelmät Tutkittavien ikä vaihteli 39 – 45 vuoden välillä.
Other perinatal risk factors (low Apgar score, respiratory distress, neurological symptoms, hypoglycaemia, hyperbilirubinemia, meningitis, sepsis, or maternal diabetes) – group consisted of 328 subjects (148 women, 180 men) and 83 subjects in the control group (46 women, 37 men).
Muu syntymäaikainen riskitekijä (matalat Apgar-pisteet, hengitysvaikeudet, neurologiset oireet, hypoglykemia, hyperbilirubinemia, meningiitti, sepsis tai äidin diabetes) -ryhmässä oli 328 tutkittavaa (148 naista, 180 miestä) ja verrokkiryhmässä 83 (46 naista, 37 miestä).
86 of the subjects (61 women, 25 men) were born at a low weight.
Pienipainoisina syntyneitä oli 86 (61 naista, 25 miestä).
Objectives Perinatal risk factors, e.g. low birth weight (< 2000g), can cause neuropsychological or cognitive deficits which are observable into adulthood.
Tavoitteet Syntymäaikaiset riskitekijät, kuten pienipainoisuus (< 2000g) voivat aiheuttaa aikuisuuteen asti heijastuvia mitattavissa olevia neuropsykologisia tai kognitiivisia poikkeamia.
The subjects completed the BRIEF-A questionnare at the end of the neuropsychological examinations and the AUDIT via the Internet or in paper form.
Tutkittavat täyttivät BRIEF-A -paperilomakkeen neuropsykologisten tutkimusten päätteeksi ja AUDIT:n Internetissä tai paperilomakkeella.
Statistically significant differences were shown in overall executive function, in the regulation of behavior and emotions, in shifting, in planning/organization and in working memory.
Tilastollisesti merkitseviä eroja oli kokonaistoiminnanohjauksen lisäksi tunteiden ja käyttäytymisen säätelyssä, joustavuudessa, suunnittelussa/organisoinnissa sekä työmuistissa.
Results and conclusions The groups differed from each other in the level of executive functions, with the low birth weigth -group being the weakest.
Tulokset ja johtopäätökset Ryhmät erosivat toiminnanohjauksen tasoltaan toisistaan, pienipainoisten tulosten ollessa heikoimpia.
There was however, an association between the level of alcohol use and the level of executive functions: as executive functions weaken, alcohol consumption increases, and vice versa.
Kuitenkin alkoholinkäytön ja toiminnanohjauksen tason välillä oli yhteys: toiminnanohjauksen heiketessä, alkoholinkäyttö lisääntyy, tai päinvastoin.
The observed deficits in executive functions may be due to developmental defects or deficiencies in the brain structures sometimes associated with low birth weight.
Havaittu toiminnanohjauksen vajavuus voi johtua syntymäaikaiseen pienipainoisuuteen joskus liittyvistä aivorakenteiden kehitysvaurioista tai -puutteista.
This pro gradu thesis examines the association of low birth weight with executive function deficits in adulthood (research question 1).
Tässä pro gradu -työssä tutkittiin, oliko syntymäaikainen pienipainoisuus yhteydessä aikuisen toiminnanohjaukseen (tutkimuskysymys 1).
Alcohol consumption was assessed by the Alcohol Use Disorders Identification Test (AUDIT) (n = 460).
Toiminnanohjausta arvioitiin Behavior Rating Inventory of Executive Function -Adult Version (BRIEF-A) -menetelmällä (n = 497) ja alkoholinkäyttöä Alcohol Use Disorders Identification Testillä (AUDIT) (n = 460).
Low birth weight can also cause problems in social life and life management manifesting as alcohol over consumption or dependency on: therefore alcohol use was investigated (research question 2).
Syntymäaikainen pienipainoisuus voi ilmetä aikuisuudessa myös elämänhallinnan haasteina tai sosiaalisina ongelmina, esimerkiksi lisääntyneenä alkoholinkäyttönä.
Alcohol consumption and executive functions can be related; an increace in alcohol use could impair executive functions, and vice versa (research question 3).
Toiminnanohjauksen ongelmat ja alkoholinkäyttö voivat olla yhteydessä, ongelmien aiheuttaessa lisääntynyttä alkoholinkäyttöä, tai päinvastoin.
Patient background information was collected from the patient information system Uranus.
Potilaisiin liittyvät taustatiedot kerättiin potilastietojärjestelmä Uranuksesta.
Dysphagia is one of the most common complications of stroke.
Dysfagia on yksi aivoverenkiertohäiriön (AVH) yleisimmistä komplikaatioista.
Dysphagia screening plays a key role in the early detection of dysphagia and preventing these risks.
Dysfagian seulontatutkimukset ovat avainasemassa dysfagian varhaisessa tunnistamisessa ja sen aiheuttamien haittojen ennaltaehkäisyssä.
Previous studies have shown that dysphagia is associated with malnutrition, fluid imbalance, difficulties in medical treatment, post-stroke pneumonia, higher mortality during the first three months post stoke, and longer periods of treatment with higher costs.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet dysfagian yhteyden aliravitsemukseen, nestetasapainon häiriöihin, lääkehoidon vaikeutumiseen, AVH:n jälkeiseen pneumoniaan ja korkeampaan kuolleisuuteen AVH:tä seuraavien kolmen kuukauden aikana sekä pidempiin ja kustannuksiltaan korkeampiin hoitojaksoihin.
Of the selected background factors, only smoking was statistically significantly associated with the incidence and severity of dysphagia in the study population.
Valituista taustatekijöistä ainoastaan tupakoinnilla havaittiin tilastollisesti merkitsevä yhteys dysfagian esiintyvyyteen ja vaikeusasteeseen tutkimusjoukossa.
The effects of bolus volume and viscosity on swallowing were also examined from the videos.
Myös boluksen koon ja koostumuksen vaikutuksia nielemiseen tarkasteltiin videoilta.
In addition, the study evaluates the effect of bolus volume and viscosity on swallowing, as well as the effect of patient related factors on the incidence and severity of dysphagia.
Lisäksi tutkimuksessa selvitetään nieltäväksi annetun boluksen koon ja koostumuksen vaikutusta nielemistoimintoihin, sekä potilaaseen liittyvien taustatekijöiden vaikutusta nielemishäiriöiden esiintymiseen ja vaikeusasteeseen.