natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Therefore I am analyzing a Ministry of Education and Culture’s report called Valmiina valintoihin - Ylioppilastutkinnon parempi hyödyntäminen korkeakoulujen opiskelijavalinnoissa (2016:37), which includes the action plan for better utilization of the matriculation examination in the university selection procedures.
Analysoin tutkimuksessani Opetus- ja kulttuuriministeriön Valmiina valintoihin - Ylioppilastutkinnon parempi hyödyntäminen korkeakoulujen opiskelijavalinnoissa- julkaisua (2016:37) ja julkaisusta annettuja lausuntoja.
I also found out that our current government is as well concerned about the consequences the action plan may raise and has shown support to strengthen up Finlands higher education.
Selvitykseni mukaan myös nykyinen hallitus on huolissaan koulutukselli-sen tasa-arvon heikkenemisestä, ja korkeakoulutukseen on suunnattu tukea.
As a result I found out that the experts were really concerned about the possible outcomes the action plan for the university selection could raise.
Sain tulokseksi, että lausunnonantajina toimineet koulutuksen kentän asiantuntijat olivat huolis-saan korkeakouluhaku-uudistuksen mahdollisista seurauksista.
After that I utilized thematic analysis to point out the main themes which raised up from the comments.
Tämän jälkeen kokosin eniten toistuvat näkemykset teemoiksi.
: An educational equity -based survey for the new action plan for the university selections
: katsaus korkeakouluhaku-uudistukseen koulutuksellisen tasa-arvon toteutumisesta käsin
This study focuses on Finland’s Ministry of Education and Culture’s action plan for a better utilization of the matriculation examination in university selection procedures in the perspective of educational equity.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella Opetus- ja kulttuuriministeriön organisoimaa korkeakouluhaku-uudistusta koulutuksellisen tasa-arvon ihanteen toteutumisesta käsin.
Despite experts concerns the action plan has been launched, and only the time will tell what kind of consequences it has to equity of education in Finland.
Uudistus on kuitenkin käyttöönotettu lausunnonantajien huolista huolimatta, ja vain tulevaisuus tulee näyttämään, olivatko huolet turhia.
I used content analysis to determine the opinions experts had about the action plan, and then divided them into on behalf-opinions and against-opinions.
Selvitin sisällönanalyysin avulla lau-sunnonantajien samansuuntaisia ja erisuuntaisia näkemyksiä raportissa esitettyjä tulkintoja ja toimenpide-ehdotuksia kohtaan.
The experts were also concerned that educational equity may weaken as consequence of the action plan for better utilization of the matriculation examination in university selection.
Lausunnonantajien kritiikissä korostui huoli siitä, että koulutuksellinen tasa-arvo tulee heikkenemään korkeakouluhaku-uudistuksen myötä.
The study was conducted between July and August 2020.
Nuoria osallistava tutkimus toteutettiin heinä-elokuussa 2020.
The study applied the Green Care approach, which promotes nature-based well-being.
Tutkimuksessa sovellettiin luontolähtöistä hyvinvointia edistävää Green Care-toimintamallia.
In my qualitative study, I look at the experiences eight young people have on farm activities.
Laadullisessa tutkimuksessani tarkastelen kahdeksan nuoren kokemuksia maatilalla tapahtuvasta toiminnasta.
The purpose was to find out what kind of experiences the farm and surrounding nature offered to young people.
Tavoitteena oli selvittää, millaisia kokemuksia maatila ja sitä ympäröivä luonto tarjosi nuorille.
Another research task was to find out what meanings young people gave to their experiences.
Toisena tutkimustehtävänä oli selvittää, millaisia merkityksiä nuoret antoivat kokemukselleen.
The methods that I used in my research were participant observation and visual diary.
Aineistonkeruumenetelmä oli osallistuva havainnointi ja visuaalinen päiväkirja.
Participants experienced quietness, nature and animals, friendship and feeling of being a member of a group.
Tutkimuksessa selvisi, että nuoret kokivat merkittävänä rauhallisen olemisen, luonnon ja eläimet, yhteisöllisyyden ja ystävyyden.
I used phenomenological and hermeneutical analysis to describe participants experiences.
Analysoin aineistoa fenomenologis-hermeneuttisen analyysin avulla.
Participatory and experiential learning on a farm
Maatila nuorille elämyksiä tarjoavana ja osallistavana toimintaympäristönä
The visual diary consisted of photographs and diary of the participants experiences.
Aineisto koostui nuorten lähettämistä valokuvista ja päiväkirjamerkinnöistä.
The purpose of my research is to find out what kind of experiences participants have when visiting a nature camp on a farm.
Tutkimukseni tarkoituksena on selvittää nuorten kokemuksia maatilalla toteutetusta luontoleiristä.
The presence of animals had also a large role to calm down people around them.
Eläinavusteinen toiminta tarjosi käytännönläheisen tavan kohdata nuoret ja oppia tuntemaan heidät erilaisessa ympäristössä.
The results confirm that the animal-assisted work can be seen as good method in social field.
Maatilalla toteutettu luontoleiri ja sen eläinavusteinen toiminta voivat tarjota uuden näkökulman myös kuntoutukselle.
Animals can also be seen as provider of social support.
Eläinten avulla voitiin tukea nuorten yhteisöllisyyttä ja sosiaalisten suhteiden kehittymistä.
That increases the participation and other positive experiences during the camp.
Visuaalisessa päiväkirjassa nuoret keräisivät itselleen merkittäviä kokemuksia leirin aikana.
My purpose was to get deeper understanding of the experiences participants had.
Osallistuin koko leirin ajan tiiviisti nuorten toimintaan tehden havaintoja.
Analysis was performed by using thematic analysis.
Aineiston analyysimenetelmänä käytetin temaattista analyysia.
This is a case study where generalizability is not the aim.
Kyseessä on tapaustutkimus, jossa en pyrkinyt yleistettävyyteen.
Additionally the leadership practices are not up to date in the changing environment.
Lisäksi kentän johtamistavat eivät ole ajantasaisia muuttuvassa toimintaympäristössä.
It also showed that divers models of distributed leadership are needed in the future.
Vastaajien mukaan tulevaisuudessa tarvitaan erilaisia jaetun johtamisen malleja.
The material used in this study consist of nine group interviews in which attended all together 29 professionals who work in leadership positions in education field.
Tässä tutkimuksessa aineistona oli yhdeksän ryhmähaastattelua, joihin osallistui yhteensä 29 opetus- ja kasvatusalan johtotehtävissä toimivaa henkilöä.
The material in this study is a part of the material collected in the needs of Edu Leaders -project.
Tutkimuksen aineisto oli osa Edu Leaders -hankkeen tarpeita varten kerättyä aineistoa.
The future of leadership in education : views of early childhood education and school leaders about the future of leadership
Johtamisen tulevaisuus kasvatus- ja opetusalalla : varhaiskasvatuksen ja koulun johtajien näkemyksiä tulevaisuuden johtamisesta
Leaders’ work is diverse from pedagogical leadership to personnel and financial leadership including also simple office routines.
Johtajien työnkuvat ovat moninaiset: pedagogisen johtamisen sekä henkilöstö- ja talousjohtamisen ohella tehtävään sisältyy myös toimistorutiineja.
The aim of Edu Leaders -project is to produce advanced studies for professionals who work in leadership positions in education.
Edu Leaders -hankkeen tavoitteena on kehittää aineopintoja opetus- ja kasvatusalan johtotehtävissä toimiville henkilöille.
In this study I wanted to show the similarity of these two fields with regard to leadership because in earlier studies these fields are separated from each other.
Tavoitteena tutkimuksessani oli kuvata näiden kahden kentän samankaltaisuutta johtamisen näkökulmasta; aiemmassa tutkimuksessa varhaiskasvatuksen ja koulun johtamista on tutkittu erillään toisistaan.
This study showed that by the views of these leaders, leaders in education field will need interaction skills and self-management skills in the future.
Tutkimus osoitti, että johtajien näkemyksen mukaan opetus- ja kasvatusalan johtajat tarvitsevat tulevaisuudessa osaamista erityisesti vuorovaikutustaidoissa sekä itsensä johtamisessa.
According to this study the future challenges are increasing workload of leaders resulting exhaustion and the challenge of training and finding competent professionals.
Tulevaisuuden haasteena näyttäytyi tässä tutkimuksessa johtajien lisääntyvä työmäärä ja siitä seuraava uupuminen sekä haaste ammattitaitoisten johtajien kouluttamisesta ja alalle saamisesta tulevaisuudessa.
It is necessary to develop the leadership practices and training in the education field so that it can be functional in the future.
Kasvatuksen ja opetuksen kentällä on tarpeen kehittää johtamisen tapoja sekä johtamiskoulutusta, jotta ne voivat vastata tulevaisuuden tarpeisiin.
Although school and ECE are different fields, they are very similar to each other when it comes to leadership.
Varhaiskasvatuksen ja koulun toimintaympäristöt eroavat toisistaan, mutta niiden johtamisessa on paljon samankaltaisuutta.
The topic of this study is relevant because there are already challenges to find competent professionals in the leadership positions in school and ECE fields.
Tutkimusaihe on merkityksellinen, sillä kasvatus- ja opetusalan johtotehtäviin on jo tällä hetkellä vaikeaa löytää päteviä ammattilaisia.
The aim of this study was to find out views about future of leadership in school and early childhood education (ECE) from persons who work at the moment as leaders in this field.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää kentällä työskentelevien varhaiskasvatusyksiköiden ja koulun johtajien näkemyksiä tulevaisuuden johtamisesta kyseisillä toimintakentillä.
The results showed that training and education for those who already work as leaders and for those who are going to work as leaders in education field should be developed so that the training is suitable for the changes of the working environment and field.
Tutkimuksessa selvisi, että johtotehtävissä olevien koulutusta tulisi kehittää niin, että täydennyskoulutus vastaa muuttuvan toimintaympäristön tarpeisiin.
The commentators were either former or current people who participated in basic education.
Kommentoijat olivat joko entisiä tai nykyisiä perusopetukseen osallistuneita henkilöitä.
The comments in the discussion were a total of 174, of which I closed off secondary experiences.
Kommentteja keskustelussa oli kaikkiaan 174, joista suljin pois toissijaiset kokemukset.
I dealt with the material first at the individual level and then at the phenomenal level.
Käsittelin aineistoa ensin yksilötasolla ja sitten ilmiötasolla.
The need for the research came to light when, as a teacher, I often heared that physical education was terrible, but the actual reasons were rarely presented.
Tarve tutkimukselle tuli esille, kun opettajana sain usein kuulla koululiikunnan olevan kamalaa, mutta varsinaisia syitä harvoin esitettiin.
I approached a research mission with a phenomenological approach, i.e. without background theory.
Lähestyin tutkimustehtävää fenomenologisella tutkimusotteella, eli ilman taustateoriaa.
The teacher's actions were seen as unfair and team choices were humiliating.
Opettajan toiminta koettiin epäoikeudenmukaisena ja joukkuevalinnat nöyryyttävinä.
In the respondents' comments, the negative factors in physical education in which the teacher, species, performance focus, measurement, evaluation, group and atmosphere, framework and personal factors were considered negative.
Vastaajien kommenteissa negatiivisiksi tekijöiksi koululiikunnassa nousivat opettaja, lajit, suorituskeskeisyys, mittaaminen, arviointi, ryhmä ja ilmapiiri, puitteet sekä henkilökohtaiset tekijät.
However, as a teacher and a former student, I had some kind of understanding of PE and factors that influence experiences, so I closed my preconceptions before getting to know the research material.
Minulla oli opettajana ja entisenä oppilaana kuitenkin jonkinlainen esiymmärrys koululiikunnasta ja tekijöistä, jotka vaikuttavat kokemuksiin, joten sulkeistin esiymmärrykseni ennen tutkimusaineistoon tutustumista.
I found a thread of comment using the internet search function.
Kommenttiketjun löysin internetin hakutoiminnolla.
"Such uncertainty vibrated during the PE" : a phenomenological study of the discussion of PE experiences on the Internet
"Liikuntatunnilla väreili sellainen epävarmuus…" : fenomenologinen tutkimus keskustelusta koululiikuntakokemuksista Internetissä
Personal factors related to their own body and changing room situations.
Henkilökohtaiset tekijät liittyivät omaan kehoon ja pukuhuonetilanteisiin.
Finally, I wonder how the research results can be used when planning PE.
Lopuksi pohdin, miten tutkimustuloksia voi hyödyntää koululiikuntaa suunnitellessa.
In the groups there was experiences of different levels of bullying, the assessment of others, and the accomplishing in front of others was distressing.
Ryhmässä koettiin eritasoista kiusaamista, toisten arviointia ja toisten edessä suorittaminen koettiin ahdistavana.
The research was carried out to study people's negative experiences with physical education and to identify factors that affect people's experiences.
Tutkimustehtävänä oli selvittää ihmisten negatiivisia kokemuksia koululiikunnasta ja eritellä tekijöitä, jotka vaikuttavat ihmisten kokemuksiin.
The sports were unvaried, and the sports were not taught, but still demanded to accomplish, and in all areas, there was competition and measurement of results.
Lajit olivat yksipuolisia eikä lajeja opetettu, vaan niitä suoritettiin ja kaikessa oli läsnä kilpailu ja tulosten mittaaminen.
The aim of the study is to find out how to make PE meaningful and hoe to increase the positive attitude towards physical activity in general.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, kuinka koululiikunnasta saadaan mielekästä ja samalla lisätään myönteistä suhtautumista liikuntaan yleisesti.
Finally, I compared the results with previous studies on PE and considered how to use the results in physical education.
Lopuksi vertailin tuloksia aiempiin tutkimuksiin koululiikunnasta ja pohdin, kuinka tuloksia voi hyödyntää liikunnanopetuksessa.
As a material, I had a thread of commentary in a forum that discussed negative experiences in PE.
Aineistona minulla oli erään keskustelupalstan kommenttiketju, jossa keskusteltiin negatiivisista kokemuksista koululiikunnassa.
I analysed the material to paraphrase Juha Perttula's method of special phenomenological sciences.
Analysoin aineistoa Juha Perttulan fenomenologisen erityistieteiden metodia mukaillen.
On the other hand, housework represented care and love.
Toisaalta kotityöt edustivat huolenpitoa ja rakkautta.
Perceptions of household activities are part of these processes.
Kotitalouden toimintaa käsittelevät mielikuvat ovat osa näitä prosesseja.
The study material consisted of 26 strips.
Tutkimuksen aineisto koostui 26 stripistä.
Previous research has shown that popular culture can be seen both as reflecting the world and as actively influencing the formation of perceptions of the world and ourselves.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että populaarikulttuurin voidaan nähdä sekä heijastavan maailmaa että aktiivisesti vaikuttavan maailmaa ja itseämme koskevien käsitysten muotoutumisessa.
When describing relationships, the family instead acted as a team family.
Yhteisyyssuhteita kuvattaessa perhe toimi sen sijaan tiimiperheenä.
The members of the cartoon family longed for their own and shared time, as well as being valued, but these needs were not always met.
Sarjakuvaperheen jäsenet kaipasivat omaa ja yhteistä aikaa sekä arvostusta, mutta eivät sitä aina saaneet.
Looking at the standard of living, the family represented a familistic concept of the family.
Elintason ulottuvuutta tarkasteltaessa perhe edusti familistista perhekäsitystä.
Housework related to living standards was seen in the cartoon child’s eyes as annoying, boring, or to be avoided.
Elintasoon liittyvä kotityö nähtiin sarjakuvan lapsen silmin ärsyttävänä, pitkästyttävänä tai välteltävänä pakkona.
Great stories were found in the cartoons about how the support of loved ones helped the child deal with difficult things and grow as a person.
Tarinoista löytyi kuvauksia siitä, kuinka läheisten tuki auttoi sarjakuvan lasta käsittelemään vaikeita asioita ja kasvamaan ihmisenä.
With the help of theory-driven content analysis, the material was further themed and delimited.
Teoriaohjaavan sisällönanalyysin avulla aineisto teemoiteltiin ja rajattiin edelleen.
The analysis of comic narrative was performed using two parallel traditions of semiotics.
Sarjakuvakerronnan analysointi suoritettiin vielä kahden semiotiikan rinnakkaisen tradition avulla.
Housework was mainly the responsibility of the mother of the cartoon family, so that the mother doing housework became an icon and a symbol of housework.
Kotityöt olivat pääasiassa sarjakuvaperheen äidin vastuulla niin, että äidistä tekemässä kotitöitä tuli ikoni ja symboli kotityön merkille.
Initially, the data was reduced according to the household view presented in the theoretical framework of the study.
Aluksi aineisto rajattiin tutkimuksen teoreettisessa viitekehyksessä esitetyn kotitalousnäkemyksen mukaan.
The manifestation of forms of self-realization was further characterized by an individualistic concept of the family.
Itsensä toteuttamisen muotojen ilmenemistä luonnehti vielä individualistinen perhekäsitys.
The cartoon family could be defined using different family concepts.
Sarjakuvaperhe voitiin määritellä eri perhekäsitysten avulla.
The research problems were structured using the components of Allardt's well-being theory: living standards, community relationships, and forms of self-realization.
Tutkimusongelma jäsenneltiin Allardtin hyvinvointiteorian osa-alueiden mukaan: elintason, yhteisyyssuhteiden ja itsensä toteuttamisen muotojen avulla.
In addition to everyday issues, the comic dealt with subjective matters of quality of life.
Sarjakuvassa käsiteltiin arkisten asioiden lisäksi subjektiivisia elämänlaadun kysymyksiä.
Using the actant model of Greimas, representing structuralist semiotics, the pictorial and verbal story presented in the comic strips was analyzed.
Strukturalistista semiotiikkaa edustavan Greimasin aktanttimallin avulla analysoitiin sarjakuvastripeissä esiintyvää kuvallista ja sanallista tarinaa.
The theoretical framework of the study examined the function of the household, well-being theories, and comics as part of culture.
Tutkimuksen teoreettisessa viitekehyksessä tarkasteltiin kotitalouden toimintaa ja hyvinvointiteorioita sekä sarjakuvaa osana kulttuuria.
The conclusion of this study is that the comic series reflects housework as a producer of well-being, and an atmosphere of caring that covers all the areas of well-being
Tämän tutkimuksen johtopäätöksenä on, että sarjakuvastripeistä kuvastuu kotityö hyvinvoinnin tuottajana sekä eri hyvinvoinnin osa-alueet kattava välittämisen ilmapiiri.
The themes were cross tabulated with the components of Allardt’s well-being theory.
Teemat ristitaulukoitiin Allardtin hyvinvoinnin osatekijöiden mukaan.
An analysis by Peirce of the relationship of signs and objects, which represents pragmatic tradition, aided in revealing icons, indices, and symbols describing household activities from the strips.
Pragmaattista traditiota edustavan Peircen merkin ja kohteen suhteen analyysin avulla saatiin stripeistä esiin kotitalouden toimintaa kuvaavia ikoneita, indeksejä ja symboleja.
The aim of this study was to investigate how the goal of household activities; well-being, manifests itself in the comic series Calvin and Hobbes.
Tämän tutkimuksen tarkoitus oli tutkia miten kotitalouden toiminnan tavoite; hyvinvointi, ilmenee Lassi ja Leevi -sarjakuvassa.
A semiotic analysis of well-being as a goal of household activities in the comic series Calvin and Hobbes
Semioottinen analyysi hyvinvoinnista kotitalouden toiminnan tavoitteena Lassi ja Leevi -sarjakuvissa
The material for the study consisted of Calvin and Hobbes, comics by Bill Watterson.
Tutkimuksen aineisto koostui Bill Wattersonin tekemistä Lassi ja Leevi sarjakuvista.
"I can’t see why I wouldn’t go?"
"En ymmärrä, miksi en lähtisi?"
The interviews have been analyzed using data-driven content analysis.
Haastattelut on analysoitu aineistolähtöisen sisällönanalyysin keinoin.
Finland has long had a strong camp school culture, but despite the growing emphasis on international education in the national core curriculum for basic education (POPS 2014), not many camp schools have been arranged abroad.
Suomessa on pitkään vallinnut vahva leirikoulukulttuuri, mutta nykyisen perusopetussuunnitelman perusteiden (POPS 2014) yhä kasvavista kansainvälisyyskasvatuksen painotuksista huolimatta leirikouluja ei ole tehty kovin paljon ulkomaille.
The material was collected through e-mail interviews from ten teachers, five of whom had previously attended a camp school abroad.
Aineisto kerättiin sähköpostihaastatteluina kymmeneltä opettajalta, joista viisi oli aiemmin osallistunut leirikouluun ulkomailla.
Teachers’ perceptions of barriers to a foreign camp school were divided into two main categories: fears and practical challenges.
Opettajien käsitykset esteistä ulkomaan leirikoululle jakautuivat kahteen pääkategoriaan: pelkoihin ja käytännön haasteisiin.
The study is a qualitative case study guided by the following research questions: What perceptions and experiences do teachers have about the benefits of a camp school abroad?
Tutkimus on laadullinen tapaustutkimus, jota ohjaavat seuraavat tutkimuskysymykset: Mitä käsityksiä ja kokemuksia opettajilla on ulkomaille suuntautuvan leirikoulun hyödyistä?
: Teachers’ perceptions of camp school abroad
: opettajien käsityksiä leirikoulusta ulkomaille
Based on the results, teachers’ perceptions of the benefits of a foreign camp school were divided into five main categories: academic skills, practical life skills, internationality, experientiality, and future-related skills.
Tulosten perusteella opettajien käsitykset ulkomaanleirikoulun hyödyistä jakautuivat viiteen pääkategoriaan: akateemisiin taitoihin, käytännön elämän taitoihin, kansainvälisyyteen, elämyksellisyyteen ja tulevaisuuteen liittyviin taitoihin.
What obstacles do teachers see for camp school abroad?
Mitä esteitä opettajat näkevät ulkomaille suuntautuvalle leirikoululle?
In the dissertation I open the concept of a camp school and related themes of global education, intercultural competence and experiential pedagogy.
Avaan tutkielmassa leirikoulun käsitettä ja siihen liittyviä teemoja globaalikasvatuksesta, interkulttuurisesta kompetenssista sekä elämyspedagogiikasta.
The purpose of this master's thesis is to examine the perceptions of schoolteachers about the benefits and obstacles of a camp school abroad.
Tämän pro gradu -tutkielman tehtävä on tarkastella peruskoulun opettajien käsityksiä ulkomaille suuntautuvan leirikoulun hyödyistä ja esteistä.
What makes a student move?
Mikä saa oppilaat liikkumaan?
In the research participated 128 students; 61 were girls and 67 were boys.
Tutkimukseen osallistui 128 oppilasta, joista 61 oli tyttöjä ja 67 poikia.
The data was processed and analyzed quantitatively with IBM SPSS Statis-tics 24.
Aineisto käsiteltiin kvantitatiivisesti IBM SPSS Statistics 24 -ohjelmalla.
The girls were slightly more enjoying the physical education than the boys, but the excperiences of competence in the class was significantly better with the boys than the girls.
Tytöt viihtyivät liikuntatunneilla poikia hieman paremmin, kun taas poikien kokema pätevyys oli tilastollisesti erittäin merkitsevästi parempi kuin tyttöjen.
Cause-and-effect relationship can also be seen in reverse: the more the student feels competence in physical education the more enjoyment he or she feels during the classess.
Syy-seuraussuhde voidaan myös tulkita käänteisesti, mitä paremmaksi oppilas kokee osaamisensa liikuntatunneilla, sitä paremmin hän liikuntatunneilla viihtyy.
The target population of the research were randomly selected 6th grade students from Espoo, Finland.
Tutkimuksen kohdejoukko koostui satunnaisesti valittujen espoolaisten koulujen 6.-luokkalaisista oppilaista.