natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We suggest that targeted resequencing of the shared haplotypes, linkage regions, and other susceptibility loci is essential to identify the causal variants.
Saamiemme tulosten perusteella voidaan sanoa, että altistavien genomisten alueiden sekvensointi on välttämätöntä, jos halutaan tunnistaa varsinaiset mutaatiot ja variantit, jotka aiheuttavat autismikirjon häiriöitä.
After that, solutions are proposed for the second research question "how can these obligations be met in a way that would make connected traffic possible?".
Tämän jälkeen vastausta etsitään toiseen tutkimuskysymykseen, joka kuuluu "kuinka nämä vaatimukset voidaan täyttää tavalla, joka mahdollistaa älyliikenteen?".
To enable the location data processing necessary for connected traffic, the EU legislators should utilize all these solutions in the new ePrivacy Regulation.
Älyliikenteessä tarvittavan sijaintitiedon käsittelyn mahdollistamiseksi EU:n lainsäätäjien tulisi hyödyntää kaikkia näitä keinoja uudessa sähköisen viestinnän tietosuoja-asetuksessa.
The forms of data processing essential for connected traffic, especially the communication taking place only between machines (M2M), do not enable acquiring consents from the drivers in accordance with the requirements of the GDPR.
Älyliikenteessä tarvittavat tiedonkäsittelyn muodot, varsinkin pelkästään koneiden välillä tapahtuva viestien vaihto (M2M), eivät mahdollista asetuksen vaatimukset täyttävien suostumusten hankkimista kuljettajilta.
The study posits that the protection of personal data and the confidentiality of communications can be integrated with the new traffic technologies by acknowledging the different purposes of data processing in connected traffic and defining a suitable legal basis and a level of regulation for each purpose.
Tutkielma esittää, että henkilötietojen suoja sekä viestinnän luottamuksellisuus saadaan parhaiten sovitettua yhteen uusien liikenneteknologioiden kanssa huomioimalla älyliikenteen erilaiset tiedonkäsittelyn tarkoitukset ja määrittämällä niille jokaiselle oma sääntelytaso sekä ensisijainen käsittelyperuste.
First, the Thesis posits an answer for the research question "how do the present and future ePrivacy legal instruments of the EU regulate the legal basis for location data processing in the context of connected vehicles?".
Tutkielma vastaa ensin tutkimuskysymykseen "kuinka EU:n nykyinen ja tuleva ePrivacy-instrumentti sääntelevät sijaintitiedon käsittelyperustetta älyliikenteessä?".
The main method of this study is the legal doctrinal method, and the future EU law is examined from a de lege ferenda perspective.
Menetelmälliseltä lähestymistavaltaan tutkielma on pääasiassa lainopillinen, ja valmisteilla olevaa EU-lainsäädäntöä tarkastellaan de lege ferenda -näkökulmasta.
The current data protection framework of the EU consists of the General Data Protection Regulation and the ePrivacy Directive.
Tällä hetkellä älyliikenteeseen vaikuttava EU:n tietosuojasääntely rakentuu yleisestä tietosuoja-asetuksesta sekä sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivistä.
This Thesis aims at solving the consent issue by examining anonymization and pseudonymization, consent management services, M2M exemptions and alternative legal bases for data processing to consent.
Tutkielmassa suostumuksen ongelmia pyritään ratkaisemaan anonymisoinnin ja pseudonymisoinnin, suostumuksenhallintapalveluiden, M2M-viestinnän mahdollistavien poikkeusten, sekä suostumukselle vaihtoehtoisten käsittelyperusteiden avulla.
This Master's Thesis examines the compatibility of the European Union's present and future data protection law with connected traffic, which encompasses traffic technologies utilizing various electronic communication networks.
Tämä pro gradu -tutkielma analysoi Euroopan unionin nykyisen ja tulevan tietosuojalainsäädännön yhteensopivuutta älyliikenteen, eli erilaisiin tietoverkkoihin yhdistetyn liikenteen, kanssa.
These legal instruments set consent as the sole applicable basis for the majority of location data processing in connected traffic.
Nämä instrumentit asettavat suostumuksen ainoaksi mahdolliseksi käsittelyperusteeksi lähes kaikessa liikenteelle tarpeellisessa sijaintitiedon käsittelyssä.
In the light of the opinions and proposals of the EU legislative institutions, the new ePrivacy Regulation, which is currently prepared, does not seem to change the situation.
Tällä hetkellä valmisteilla oleva sähköisen viestinnän tietosuoja-asetus ei EU:n lainsäädäntöinstituutioiden esitysten perusteella näytä muuttavan tilannetta.
Under the GDPR, consent has to be freely given, specific, informed and unambiguous indication of the data subject's wishes.
Yleisen tietosuoja-asetuksen mukaan suostumuksen on oltava vapaaehtoinen, yksilöity, tietoinen ja yksiselitteinen.
This Thesis concentrates on scrutinizing consent as a lawful basis for processing of the location data used in the new traffic solutions.
Tutkielma keskittyy erityisesti arvioimaan suostumuksen sopivuutta uusien liikennemuotojen hyödyntämän sijaintitiedon käsittelyperusteeksi.
The new legal bases can be supported by the use of pseudonymization, the further study and utilization of consent management services and the introduction of a household exemption to enable the M2M communications taking place between vehicles.
Uusia käsittelyperusteita vodaan tukea hyödyntämällä psudonymisointia, tutkimalla suostumuksenhallintapalveluiden avaamia mahdollisuuksia sekä mahdollistamalla pelkästään ajoneuvojen välillä tapahtuva viestintä erityisellä yksityisen käytön poikkeuksella.
However, they require a constant flow of electronic communications data, most of which is considered personal data under the EU data protection law.
Uudet liikennemuodot mahdollistavat esimerkiksi turvallisuuteen, saasteiden vähentämiseen tai ajamisen automatisointiin liittyviä toimintoja ja palveluita, mutta vaativat jatkuvan virran sähköisen viestinnän tietoa, josta suuri osa luetaan EU:n tietosuojalainsäädännössä henkilötiedoksi.
Biofouling can significantly decrease equipment performance and lifetime and cause contamination and impaired quality of the industrial product.
Biofilmin muodostus teollisuusprosesseissa voi heikentää laitteiden toimintakykyä ja lyhentää niiden käyttöikää, sekä aiheuttaa kontaminaatioita ja laadun heikenemistä tuotteisiin.
Stainless steel is the most widely used material for industrial process equipments and surfaces.
Teräs on yleisin koneiden ja laitteiden materiaali monilla teollisuuden aloilla.
As model organisms we used bacterial isolates from paper machines (Meiothermus silvanus, Pseudoxanthomonas taiwanensis and Deinococcus geothermalis) and also well characterised species isolated from medical implants (Staphylococcus epidermidis).
Käytin koe-eliöinä paperikoneiden biofilmeistä eristettyjä bakteerilajeja, Meiothermus silvanus, Pseudoxanthomonas taiwanensis ja Deinococcus geothermalis, sekä lajia, joka tekee biofilmejä ihmisen elimistöön sijoitetuille esineille (implantit), Staphylococcus epidermidis.
Microorganisms exist predominantly as sessile multispecies communities in natural habitats.
Mikrobit esiintyvät luonnossa etupäässä pintoihin kiinnittyneinä, useiden lajien muodostamina yhdyskuntina.
Biofilms occur in a wide range of environments, on every surface with sufficient moisture and nutrients, also on surfaces in industrial settings and engineered water systems.
Biofilmejä esiintyy kaikilla pinnoilla, joilla on tarjolla tarpeeksi kosteutta ja ravinteita.
This unwanted biofilm formation on equipment surfaces is called biofouling.
Näitä liman verhoamia mikrobiyhteisöjä kutsutaan biofilmeiksi.
However, on non-coated glass or steel surfaces irradiation had no detectable effect on the amount of bacterial biomass.
Pinnoittamattomalla lasilla ja teräksellä biofilmin määrä pysyi muuttumattomana valaisusta riippumatta.
Most bacterial species can form these matrix-enclosed microbial communities called biofilms.
Suurin osa mikrobilajeista pystyy muodostamaan biofilmejä.
We showed that the adhesion organelles of bacteria on illuminated TiO2 coated coupons were complety destroyed whereas on non-coated coupons they looked intact when observed by microscope.
Kun tutkin kenttäemissiopyyhkäisy-elektronimikroskoopilla biofilmejä TiO2 pinnoitetuilla pinnoilla, havaitsin että valokäsitellyillä pinnoilla bakteerien tarttumaelimet olivat tuhoutuneet, mutta pinnoittamattomilla pinnoilla ne näyttivät ehjiltä.
These details responded differently towards the different surfaces they adhered to. We further found that biofilms of D. geothermalis formed on titanium dioxide coated coupons of glass, steel and titanium, were effectively removed by photocatalytic action in response to irradiation at 360 nm.
Käytin työssäni D. geothermalis -bakteerin muodostamia biofilmejä tutkiakseni, voidaanko ne irrottaa lasi- tai teräspinnoilta, jos pinnat pinnoitetaan titaanidioksidilla joka aktivoidaan 360 nm valolla.
We found great differences between bacterial species in their preference of surfaces to adhere as well as their ultrastructural details, like number and thickness of adhesion organelles they expressed.
Löysin bakteerilajien väliltä suuria eroja sekä niiden kyvyssä tarttua eri pinnoille, että itse bakteerien pinnan rakenteissa.
The microbial community of dry barley kernels turned into a dense biofilm covered with slimy extracellular polymeric substance (EPS) in the kernels after steeping in water.
Kun ohran jyvän biofilmiä tarkasteltiin elektronimikroskoopilla, havaittiin että likovaiheen aikana kuivien jyvien mikrobisto muuttui tiheäksi liman peittämäksi biofilmiksi.
The results in this thesis showed that stainless steel is prone to biofouling by phylogenetically distant bacterial species and that coating of the steel may offer a tool for reduced biofouling of industrial equipment.
Tulokset osoittivat myös, että teräksen alttiutta kerätä biofilmejä voidaan vähentää pinnoittamalla ja jos käytetään fotokatalyyttisesti aktiivista pinnoitetta, jo muodostuneetkin biofilmit voidaan poistaa valokäsittelyn avulla.
Ultrastructure of Biofilms Formed by Bacteria from Industrial Processes
Tästä syystä biofilmejä pyritään häätämään prosessilaitteista.
In this thesis we studied bacterial adherence to abiotic surfaces by using coupons of stainless steel coated or not coated with fluoropolymer or diamond like carbon (DLC).
Tutkin väitöskirjassani bakteerien tarttumista pinnoitetuille ja pinnoittamattomille teräspinnoille.
We also presented evidence showing that certain strains of Lactobacillus plantarum and Wickerhamomyces anomalus, when used as starter cultures in the steeping water, could enter the barley kernel and colonise the tissues of the barley kernel.
Tutkimukseni osoitti, että tätä limanmuodostusta voi vähentää lisäämällä likoveteen tiettyjä maitohappobakteereja (Lactobacillus plantarum) ja hiivoja (Wickerhamomyces anomalus).
By use of a starter culture it was possible to reduce the extensive production of EPS, which resulted in a faster filtration of the mash.
Kun liman määrä väheni, niin mäskin suodatettavuus parani.
Our study of natural biofilms on barley kernel surfaces showed that also there the microbes possessed adhesion organelles visible with electronmicroscope both before and after steeping.
Havaitsin että myös nämä biofilmit rakentuivat mikrobeista, joilla oli tarttumaelimiä.
HopD1 mutant was avirulent in this study.
HopD1-mutantti oli tässä tutkimuksessa avirulentti.
Pst DC3000 has 28 different effector proteins so usually one effector protein mutation does not affect its virulence.
Pst DC3000 -bakteerilla on 28 erilaista efektoriproteiinia, joten yleensä yhden efektoriproteiinin puutos ei vielä vaikuta sen taudinaiheutuskykyyn.
In other studies, HopAO1 deletion weakened bacterial growth in Arabidopsis and tobacco plants, but in tomato it has not been tested.
Muissa tutkimuksissa hopAO1-deleetio heikensi bakteerien lisääntymistä lituruohossa ja tupakkakasvilla, mutta tomaatilla sen vaikutusta ei ole testattu.
The secreted proteins, called Hrp (Hypersensitive response and pathogenicity) or Hop (Hrp outer protein), are considered as main virulence determinants of the bacterium.
Sen kautta eritettävät proteiinit, joita kutsutaan Hrp (hypersensitiivinen vaste ja patogeenisuus) tai Hop (Hrp ulkopuolen proteiini) -proteiineiksi, ovat keskeisiä bakteerin taudinaiheutuskyvylle.
tomato DC3000 (Pst DC3000) is a plant pathogen which causes bacterial speck in the host plants, especially tomato.
Pseudomonas syringae pv. tomato DC3000 -bakteeri (Pst DC3000) on kasvipatogeeni, joka aiheuttaa isäntäkasveissa täplätaudin, etenkin tomaatilla.
The genome sequence of Pst DC3000 was resolved in 2003 by Buell et al. and since then it has served as an important model organism in plant pathology.
Pst DC3000 -bakteerin koko genomi on sekvensoitu vuonna 2003 Buell ym., minkä jälkeen se on ollut tärkeä malliorganismi kasvipatologiassa.
Aim of the study was to find out the suitability of the phage Mu DNA transposition complex to generate a transposon insertion mutant library for Gram-negative phytopathogen.
Tämän tutkimuksen tarkoitus oli selvittää faagi MuA-transpositiokompleksin soveltuvuutta gram-negatiivisen kasvipatogeenisen bakteerin transposoni-insertiokirjaston valmistukseen.
Pst DC3000 secretes proteins through so-called type III pathway (T3SS).
Pst DC3000 -bakteeri erittää proteiineja niin sanotun tyypin III proteiinien eritysmekanismin (T3SS) kautta.
The thesis was part of a research project that characterized virulence determinants of Gram-negative phytopathogenic bacteria, including their gene regulation and effects on the plant-bacterium interaction.
Pro gradu -tutkielma oli osa tutkimusprojektia, jonka tarkoituksena on selvittää gram-negatiivisten kasvipatogeenisten bakteerien virulenssimekanismeja sekä patogeneesiin liittyvää geenien säätelyä ja vaikutuksia kasvien ja bakteerien välisissä suhteissa.
In previous studies HopD1 was essential for Pst DC3000 bacteria in defeating plants effector-triggered immunity (ETI), but hopD1 deletion alone did not make the bacteria avirulent.
Aiemmissa tutkimuksissa HopD1 oli keskeinen tekijä bakteerin taistelussa kasvin efektoriproteiinien laukaisemaa immuniteettia (ETI) vastaan, mutta pelkästään HopD1-efektorin puutos ei tehnyt bakteerista vielä avirulenttia.
Hence the next step of the study was to make double mutants for Hop proteins, and this included deletion of the antibiotic marker by Cre-lox mechanism, which was started in this study.
Tutkimuksia jatkettiinkin tekemällä Hop-proteiineista kaksoismutantteja, johon liittyi omissa tutkimuksissani aloitettu antibioottimarkkerin poisto Cre-lox-mekanismilla.
Then further screen the mutant library for Hop effector protein knock-out mutants and evaluate their virulence in Lycopersicon esculentum cv. Moneymaker tomato plants.
Kirjastosta seulottiin nested-PCR-menetelmällä Hop-efektoriproteiinien mutantteja ja niiden taudinaiheutuskykyä testattiin Lycopersicon esculentum cv. Moneymaker -tomaatin taimilla.
In HopAO1 mutant the virulence was not affected.
HopAO1-mutantin taudinaiheutuskyky ei muuttunut.
In previous studies the ability to form lesions was also weakened, but the endophytic growth was not affected until avrE gene was also deleted.
Aiemmissa tutkimuksissa leesioiden tuotto oli heikentynyt, mutta bakteerien lisääntyminen heikentyi vasta kun hopM1-geenin lisäksi oli poistettu myös avrE-geeni.
The ability of HopM1 mutant to form lesions was weakened and it´s endophytic growth was slowed down.
HopM1-mutantin leesioiden tuotto sekä bakteerien lisääntyminen kasvisoluissa oli selvästi heikentynyt.
Some of the results were different from the previous studies.
Mutanttikirjaston seulonnassa löydettyjen kolmen hop-mutantin virulenssitestauksen tulokset poikkesivat aiemmista tutkimuksista tietyiltä osin.
Virulence was evaluated through phenotypic lesions and bacterial endophytic growth.
Taudinaiheutuskyky arvioitiin fenotyyppisesti tomaatin lehdissä näkyvillä leesioilla sekä bakteerien kyvyllä lisääntyä kasvin sisällä.
The primary sources are analysed by the following electoral terms: 1999-2003, 2003-2007, 2007-2011 and 2011-2015.
Aineistoa tarkastellaan ensisijaisesti vaalikausittain eli aikaväleillä 1999-2003, 2003-2007, 2007-2011 ja 2011-2015.
The role of ICT in the society is observed especially through the concepts of information society and digitalisation.
Tieto- ja viestintäteknologian roolia yhteiskunnassa tarkastellaan etenkin käsitteiden tietoyhteiskunta ja digitalisaatio avulla.
The topic of this thesis thus ties into the broader 1990s and 2000s discussion on information society and digitalisation.
Tutkimuksen aihe täten nivoutuu 1990- ja 2000-luvulla käytyyn laajempaan tietoyhteiskunta- ja digitalisaatiokeskusteluun.
In addition to Bacchi's WPR-analysis, the analysis also draws from Kari Palonen's concept of politicisation which describes politics as action.
Bacchin WPR-analyysin lisäksi tutkimuksessa hyödynnetään Kari Palosen käsitettä politisointi.
ICT is depicted as a matter supporting and enhancing national competitiveness, and information society and digitalisation, in particular, as objectives that will strengthen future national competitiveness.
Tieto- ja viestintäteknologia kuvataan näin kansallista kilpailukykyä edistävänä ja tukevana asiana sekä tietoyhteiskunta- ja digitalisaatiokehitys tulevaisuuden kilpailukykyä vahvistavina kehityskulkuina.
The main findings of this thesis are that information and communication technology is represented in the parties' general election manifestos and party conference statements using two main representations; either as a means for solving existing social and public policy problems or as a part of a broader discourse on societal change.
Tutkielman keskeisimpinä tutkimustuloksina esitetään, että tieto- viestintäteknologiaa käsitellään puolueiden eduskunta- ja kunnallisvaaliohjelmissa, puolueohjelmissa sekä puoluekokouskannanotoissa kahden päärepresentaation avulla; joko välineenä, jonka avulla voidaan ratkaista yhteiskuntapolitiikkaan liittyviä politiikkaongelmia tai osana laajempaa yhteiskunnan muutosta.
In this thesis, the main function of politicisation is to describe how by politicising an issue, the parties open up both political space surrounding the politicised issue and also new opportunities for political action.
Politisointi kuvaa politiikkaa toimintana, jossa jonkin politiikka-aiheen politisoinnilla avataan poliittista tilaa sekä uusia toimintamahdollisuuksia.
In addition, the objective is to analyse both in the case of each party and between different parties how the problem representations are constructed, with which policy areas ICT is associated in the texts and how these problem representations change and evolve from one electoral term to the other.
Tämän lisäksi tavoitteena on tarkastella sekä puoluekohtaisesti että puolueiden välillä, miten ongelmarepresentaatiot on puoluepoliittisissa teksteissä rakennettu, mihin politiikka-alueisiin tieto- ja viestintäteknologia sidotaan sekä miten ongelmarepresentaatiot ovat kehittyneet vaalikaudelta toiselle.
In the parties' statements and manifestos, the discourse on societal change is strongly tied into economic factors, such as the national competitiveness.
Kun tieto- ja viestintäteknologia kuvataan osana yhteiskunnallista muutosta, se nivoutuu puolueiden teksteissä vahvasti taloudellisiin tekijöihin kuten kansalliseen kilpailukykyyn.
The main framework for the analysis is Carol Bacchi's What's the problem represented to be analysis.
Tieto- ja viestintäteknologiaa koskevia linjauksia lähestytään poststrukturalistisen politiikka-analyysin keinoin Carol Bacchin What's the problem represented to be -analyysia hyödyntäen.
The topic of this thesis is to observe how the Centre Party of Finland (Suomen Keskusta), the Social Democratic Party of Finland (Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, SDP) and the National Coalition Party (Kansallinen Kokoomus) have perceived the information and communication technology (ICT) and its role in the Finnish society between 1999 and 2015 in their party statements and manifestos.
Tutkielmassa tarkastellaan, miten Suomen Keskusta, Suomen Sosialidemokraattinen puolue sekä Kansallinen Kokoomus käsittelevät tieto- ja viestintäteknologiaa sekä sen roolia suomalaisessa yhteiskunnassa puoluepoliittisissa teksteissään vuosina 1999-2015.
The primary sources for the study include the Centre Party, the Social Democratic Party and the National Coalition Party's party programmes, general election manifestos, municipal election manifestos and party conference statements from 1999 to 2015.
Tutkielman aineistona on Suomen Keskustan, Suomen Sosialidemokraattisen puolueen sekä Kansallisen Kokoomuksen puolueohjelmat, eduskuntavaali- ja kunnallisvaaliohjelmat sekä puoluekokouslinjaukset vuosilta 1999-2015.
Another finding is that the term "information society" disappears from the parties' manifestos and statements in the early 2010s, when the discussion surrounding ICT in the manifestos and statements shifts to digitalisation.
Toinen keskeinen tutkimustulos on, että tietoyhteiskuntatermi häviää puolueiden ohjelmista ja linjauksista 2010-luvun alussa, jolloin tietoyhteiskunnan sijaan puolueiden ohjelmissa ja linjauksissa siirrytään käsitteeseen digitalisaatio.
When represented as a means for solving existing social and public policy problems, ICT is discussed positively, optimistically and mostly to suit the perspective of the party's ideological standing.
Yhteiskuntapoliittisten kysymysten ratkaisuna tieto- ja viestintäteknologia esitetään lähinnä positiivisessa valossa ja puolueiden ideologisista lähtökohdista ammentaen.
The role of government programmes in the study is to support the analysis of the party statements and manifestos.
Puolueiden ohjelmien ja linjausten ohella aineistoon kuuluu vaalikausien hallitusohjelmat, joilla on tutkimuksessa ohjelmien ja linjausten analyysiä tukeva rooli.
The objective of the thesis is to observe how the parties have represented information and communication technology as a policy problem in their statements, programmes and manifestos during each electoral term.
Tutkielman tavoitteena on tarkastella, miten puolueet ovat vaalikausina esittäneet tieto- ja viestintäteknologian politiikkaongelmana eli konstruktiona, johon puolueiden kuuluu puuttua ja vaikuttaa.
Breast cancer is one of the most common cancers in the world.
Rintasyöpä on yksi mailman yleisimmistä syövistä.
The advancement in diagnostic tools and treatment options have majorly improved the prognosis of the disease.
Diagnostiikan ja hoitokeinojen kehittyminen on merkittävästi parantunut taudin ennustetta.
Nevertheless, every year thousands of women receive this diagnosis and undergo breast cancer surgery in hope of survival.
Kuitenkin joka vuosi tuhannet naiset saavat rintasyöpädiagnoosin ja läpikäyvät rintasyöpäleikkauksen toivoen parantumista.
Together these factors explained 28% of the total variation in oxycodone requirement.
Nämä tekijät selittivät jopa 28 % oksikodonin tarpeen kokonaisvaihtelusta.
CYP2D6 genotype did not associate with the analgesic oxycodone requirement or concentration but did affect the oxymorphone and noroxymorphone plasma concentrations.
CYP2D6 genotyyppi ei vaikuttanut leikkauksen jälkeiseen oksikodonitarpeeseen tai analgeettiseen plasmapitoisuuteen, mutta se vaikutti leikkauksen jälkeisiin oksikodonin metaboliittien oksimorfonin ja noroksimorfonin plasman pitoisuuksiin.
Together these factors explained 8.5% of the variation in the motion pain intensities.
Nämä tekijät selittivät yhteensä 8,5 % leikkauksen jälkeisen liikekivun voimakkuudesta.
The post-operative pain intensities and oxycodone requirements were recorded from the first 20 post-operative hours.
Leikkauksen jälkeinen kivun voimakkuus ja oksikodonin käyttö kirjattiin ensimmäisen 20 leikkauksen jälkeisen tunnin ajalta.
The study cohort consisted of 1,000 women about to undergo breast cancer surgery due to unilateral non-metastasised breast cancer.
Tutkimuspopulaatio koostui 1000 naisesta, jotka olivat menossa rintasyöpäleikkaukseen.