natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This firm-centric perspective hampers the understanding of customer experience, since in practice customers actively integrate resources from multiple firms, organizations, and social actors in pursuit of their goals.
Tämä yrityskeskeinen näkökulma rajoittaa ymmärrystä asiakaskokemuksen muodostumisesta, sillä käytännössä asiakkaat ovat tekemisissä erilaisten yritysten, organisaatioiden ja sosiaalisten toimijoiden kanssa pyrkiessään kohti tavoitteitansa.
This dissertation creates new knowledge of the concept of customer experience in marketing.
Väitöstutkimus luo uutta tietoa asiakaskokemuksen käsitteestä markkinoinnin tieteenalalla.
It integrates extant literature, thus solving theoretical conflicts in this fragmented research area; it provides methodological insights on the empirical inquiry of customer experience, specifying its requirements; and it puts forward a goal-oriented conceptualization of the customer journey that supports the development of a customer-centric perspective of customer experience.
Tutkimus integroi olemassa olevaa hajanaista kirjallisuutta ratkoen tutkimuskenttien välisiä ristiriitaisia näkemyksiä, tarjoaa uutta metodologista näkemystä tunnistamalla asiakaskokemuksen käsitteen empiiriselle tutkimukselle asettamia vaatimuksia ja esittää tavoitelähtöisen käsitteellistyksen asiakaspolusta, joka tukee asiakaskokemuksen asiakaskeskeistä tarkastelua.
Article II offers suggestions on how customer experience can be empirically studied through a customer-centric perspective.
Artikkeli II tuottaa suosituksia asiakaskokemuksen empiiriseen tutkimiseen asiakaskeskeisen näkökulman kautta.
The purpose of this dissertation is to develop a customer-centric perspective of customer experience.
Tämän väitöstutkimuksen tarkoituksena onkin kehittää asiakaskeskeinen näkökulma asiakaskokemukseen.
Article III conceptualizes the customer journey through a goal-oriented view to generate a customer-centric perspective of customer experience.
Artikkeli III kuvaa asiakaspolun käsitteen tavoitelähtöisen näkökulman kautta tuottaakseen aidosti asiakaskeskeisen jäsennyksen asiakaskokemuksesta.
Interpreting the findings with the selfregulation model of behavior, the study develops a goal-oriented view of customer journey, depicted as a hierarchical structure with three levels: consumer journey, customer journey, and touchpoints.
Tuloksena syntyi tavoitelähtöinen jäsennys asiakaspolun käsitteestä, jossa polku kuvataan kolmesta tasosta – kuluttajapolusta, asiakaspolusta ja kosketuspisteistä – muodostuvana rakenteena.
Applying a metatheoretical analysis, the study divides extant literature into two research traditions that see customer experience as either responses to (1) managerial stimuli or (2) consumption processes.
Metateoreettisen analyysin avulla hajanainen kirjallisuus jaettiin kahteen tutkimustraditioon, joista toinen tarkastelee asiakaskokemusta vasteena yrityksen tuottamiin ärsykkeisiin ja toinen vasteena kulutuskokemukseen.
Extant research often anchors the customer journey to an offering, losing sight of a customer’s goals.
Asiakaskokemustutkimuksessa asiakaspolku kiinnitetään tyypillisesti tuotteisiin, jolloin käsitys asiakkaan varsinaisista tavoitteista hämärtyy.
The findings show the role of customer experience as a driver of behavior along this journey.
Tulokset tuovat esille asiakaskokemuksen tärkeän roolin käyttäytymisen ajurina.
Using selected literature, the study identifies the methodological requirements for the study of customer experience, namely: first-hand description of experience, description of relevant actors and institutions in a customer’s ecosystem, and capturing the processual nature of the journey.
Metodien tulee taltioida asiakkaan ensikäden kokemukset, asiakkaan ekosysteemissä olevat keskeiset toimijat ja instituutiot sekä asiakaspolun prosessimainen luonne.
The study also produces important implications for marketing practitioners and public actors who wish to benefit from the customer-centric perspective of customer experience.
Tutkimus tuottaa tärkeitä, asiakaskeskeisen lähestymistavan toimeenpanoon liittyviä johtopäätöksiä markkinoinnin ammattilaisille ja julkissektorin toimijoille.
Through integrating compatible elements between these two research traditions, the paper develops four fundamental premises that define what customer experience is, the stimuli that affect it, its key contingencies, and the role of firms and organizations in its management.
Premissit määrittelevät asiakaskokemuksen käsitteen, kokemukseen vaikuttavat ärsykkeet, kokemuksen kontingenssitekijät sekä yritysten ja organisaatioiden roolin kokemusten johtamisessa.
Researchers largely recognize that the customer experience emerges as responses to stimuli along a customer journey.
Nykytutkimuksen näkemys on, että asiakaskokemus syntyy vasteena erilaisille asiakaspolun ärsykkeille.
Such a perspective focuses on customers’ goals and seeks to understand customer experience as it emerges in a customer’s lifeworld.
Tutkimuksessa tavoitellaan asiakaskokemuksen ymmärtämistä asiakkaiden maailmasta käsin asettamalla keskiöön ne prosessit, joiden kautta asiakkaat pyrkivät saavuttamaan omat tavoitteensa.
Article I examines the extant customer experience research to develop a theoretical foundation for the customer-centric perspective.
Artikkeli I integroi asiakaskokemusta käsittelevän kirjallisuuden antia asiakaskeskeisen näkökulman muodostamiseksi.
They were considered as false knowledge as well as old wisdom.
Ne nähtiin niin vääränä tietona kuin vanhoina viisauksinakin.
Research material in this thesis includes three movies published in 2016: Tale of a Lake directed by Kim Saarniluoto and Marko Röhr (MRP Matila Röhr Productions Oy), Kaisa's Enchanted Forest by Katja Gauriloff (Oktober Oy) and The Hammer of Ukko by Tuukka Tähti (Helomedia Oy).
Tutkimusaineistoni sisältää kolme vuonna 2016 ilmestynyttä elokuvaa: Kim Saarniluodon ja Marko Röhrin ohjaama Järven tarina (MRP Matila Röhr Productions Oy), Katja Gauriloffin Kuun metsän Kaisa (Oktober Oy) ja Tuukka Tähden Ukonvaaja – Dokumenttielokuva suomenuskosta (Helomedia Oy).
My research method in the processing of data was close reading.
Tutkimusmenetelmänäni aineiston käsittelyssä on toiminut lähiluku.
Such myths emerging from the films were, for instance, the separation of human and nature or the sanctity of nature.
Tällaisina esiin nousivat esimerkiksi ihmisen ja luonnon erillisyys tai luonnon pyhyys.
Three research questions have directed my reading: 1) how are the ancient Baltic-Finnic myths manifested in the films, 2) how myths and the information they transmit are perceived and 3) what is the relationship between documentary and mythical knowledge based on the films and research literature?
Luentaani on ohjannut kolme tutkimuskysymystä: 1) millä tavoin muinaiset itämerensuo¬malaisten myytit elokuvissa ilmenevät, 2) miten niihin ja niiden välittämään tietoon suhtaudutaan sekä 3) millainen on dokumentaarisuuden ja myyttisen tiedon suhde elokuvien ja tutkimuskirjallisuuden perusteella?
Because of the cinematographic style, which I call mythical realism, mythical knowledge and reality appear as plausible and convincing in the films.
Johtuen elokuvakerronnallisesta tyylistä, jota kutsun myyttiseksi realismiksi, myyttinen tieto ja todellisuus ilmenivät elokuvissa uskottavana ja vakuuttavana.
The study focuses on both the more easily detectable ancient Baltic-Finnic myths and the more unnoticeable mythical concepts.
Tarkastelu kohdistuu sekä selvemmin havaittaviin muinaisiin itämerensuomalaisten myytteihin että huomaamattomampiin myyttisiin käsityksiin.
The focus on the different voices of the films showed how ancient Baltic-Finnic myths were perceived as, for example, cosmological explanations, symbolic language or collective practice.
Elokuvien eri ääniin keskittyvä tarkastelu toi ilmi, kuinka muinaisiin itämerensuomalaisten myytteihin suhtauduttiin muun muassa maailmanselityksinä, symbolisena kielenä tai yhteisöllisinä käytäntöinä.
Some ancient myths, as rationalized myths, have lost their power of explanation, others live almost unnoticed as implicit myths in cultural perceptions of reality.
Osa vanhoista myyteistä oli rationalisoituneina myytteinä menettänyt selitysvoimansa, osa eli implisiittisinä myytteinä kuin huomaamatta kulttuurisissa todellisuuskäsityksissä.
In this master’s thesis I deal with mythical elements that appear in three Finnish documentary films.
Käsittelen tässä pro gradu -tutkielmassa kolmessa suomalaisessa dokumentaarisessa elokuvassa ilmeneviä myyttisiä elementtejä.
To guide the close reading, I have used the concepts of voice and form of film which emerge from the documentary film studies.
Sen viitekehyksenä olen käyttänyt dokumentaarisen elokuvan tutkimuksesta nousevia elokuvan äänen ja muodon käsitteitä.
The aim has been to examine how different myths speak in films and how they are perceived in them.
Tavoitteena on ollut elokuvakerronnallisia keinoja tutkimalla tarkastella, miten erilaiset myytit elokuvissa puhuvat ja millä tavalla niihin dokumentaarisessa elokuvassa suhtaudutaan.
Close reading the films and the discussion between myth studies and documentary film studies revealed how both myth and documentary film offer possibilities for a different way of knowing.
Elokuvien lähiluku ja tutkimuskirjallisuus paljastivat, kuinka sekä myytti että dokumentaarisuus tarjoavat mahdollisuuden erilaiseen tietämisen tapaan.
I have combined theory of myth studies and documentary film studies and also phenomenological perspective in reflecting the findings.
Aineistosta nousevien havaintojen pohdinnassa olen yhdistänyt sekä myyttitutkimuksen että dokumentaarisen elokuvan tutkimuksen teoriaa ja myös fenomenologista näkökulmaa.
In the thesis, mythical knowledge appeared as a way of knowing typical of human.
Dokumentaarinen elokuva on tästä syystä suotuisa alusta myyttiselle tiedolle, joka tutkielmassa näyttäytyi ihmiselle tyypillisenä tietämisen tapana.
As people, businesses and commerce increasingly move to the electronic environment, a natural consequence is also the increase in digital advertising.
Ihmisten, yritysten ja kaupankäynnin siirtyessä yhä enenevissä määrin sähköiseen ympäristöön luonnollisena seurauksena on myös digitaalisen mainonnan lisääntyminen.
Political opinions are, as a concept, open to interpretation, and it is not possible to give a precise definition.
Poliittiset mielipiteet ovat käsitteenä avoin tulkinnalle, eikä tarkkarajaista määritelmää ole mahdollista antaa.
Targeted advertising has many advantages, but in the context of political advertising, there are many serious problems in terms of personal data protection, privacy and functioning of democratic societies.
Kohdennetulla mainonnalla on monia etuja, mutta poliittisen mainonnan yhteydessä kohdentamiseen liittyy monia vakavia ongelmia koskien niin henkilötietojen suojaa, yksityisyyttä kuin demokratian toteutumista.
Profiling can be utilised to assess the behavior of individuals and to predict their future choices.
Profiloinnilla voidaan arvioida yksilöiden käyttäytymistä ja pyrkiä ennakoimaan heidän tulevia valintojaan.
Technological developments make it possible to track individuals in more detail as they move from one device, application or website to another.
Teknologinen kehitys mahdollistaa yksilöiden yhä yksityiskohtaisemman seuraamisen niin laitteesta, sovelluksesta tai nettisivulta toiseen siirryttäessä.
The EU's General Data Protection Regulation (GDPR) lays down specific conditions for the processing of personal data which reveals the political views of a natural person.
EU:n yleinen tietosuoja-asetus (GDPR) asettaa erityisiä ehtoja sellaisten henkilötietojen käsittelylle, joista ilmenee luonnollisen henkilön poliittisia mielipiteitä.
Profiling and automatic processing of personal data are means to generate target audiences used in targeting.
Profilointi ja automaattinen henkilötietojen käsittely ovat keinoja tuottaa kohdentamisessa käytettyjä kohdeyleisöjä.
Personal data can be stored and processed more accurately to monitor and predict the preferences of individuals or target audiences, enabling targeted and well-tailored advertising to be directed at users.
Henkilötietoja kyetään tallentamaan ja käsittelemään entistä tarkemmin yksilöiden tai kohdeyleisöjen mieltymysten tarkkailuun ja ennakoimiseen, mikä mahdollistaa yksilöllisen ja tarkkaan räätälöidyn mainonnan kohdentamisen käyttäjiin.
Processing of such information is subject to specific requirements of lawful processing due to the serious risks it may pose on the individual.
Tällaisten tietojen käsittelylle on asetettu erityisiä vaatimuksia niistä yksilölle mahdollisesti aiheutuvien erittäin vakavien riskien vuoksi.
Targeting does not appear in EU data protection legislation, but profiling and automatic processing of personal data are regulated in the GDPR.
Kohdentaminen tai "targetointi" ei esiinny EU:n tietosuojalainsäädännössä, mutta sen sijaan profilointia ja automaattista henkilötietojen käsittelyä säännellään tietosuoja-asetuksessa.
Profiling can also generate new information about the individuals that are profiled, as well as infer personal data that the individual has not knowingly provided about himself or herself.
Profiloinnilla voidaan myös tuottaa uutta tietoa profiloitavista yksilöistä sekä päätellä sellaisiakin henkilötietoja, joita yksilö ei itse ole tietoisesti antanut itsestään.
Personal data, which belong to the special categories of data, may be revealed directly and indirectly, even by observing such data that by itself does not meet the criteria for special categories of personal data.
Erityisiin henkilötietoryhmiin koskevia tietoja voi ilmetä sekä suoraan että välillisesti myös sellaisista tiedoista, jotka eivät itsessään vastaa erityisen henkilötietoryhmän määritelmää.
The purpose of this dissertation is to research whether targeted advertising may reveal political opinions of natural persons.
Tutkielman tarkoituksena on jäsennellä sitä, liittyykö kohdennettuun mainontaan sellaisten henkilötietojen käsittelyä, josta ilmenee luonnollisen henkilön poliittisia mielipiteitä.
The output of profiling may also reveal sensitive information about those profiled, such as personal data revealing political opinions of the individuals.
Profiloinnin lopputuloksena voi myös syntyä erityisten henkilötietoryhmien tietoja kuten sellaisia henkilötietoja, joista ilmenee yksilöiden poliittisia mielipiteitä.
The elements of this educational model are context, content, the learning environment and learning outcomes, which are bundled.
Mallin osa-alueet ovat konteksti, sisältö, oppimisympäristö ja oppimistulokset, jotka ovat vahvasti sidoksissa toisiinsa.
The aim of the dissertation is addressed through three research questions: 1) how are the entrepreneurial learning environments of entrepreneurs created in entrepreneurship education, 2) what is the entrepreneurial learning content in entrepreneurship education, and 3) what are entrepreneurial learning outcomes achieved in entrepreneurship education?
Tätä tarkastellaan analysoimalla, 1) mitä yrittäjämäinen oppimisympäristö tarkoittaa yrittäjyyskasvatuksessa, 2) mitä yrittäjämäinen oppimissisältö pitää sisällään yrittäjyyskasvatuksessa ja 3) millaisia oppimistuloksia yrittäjämäinen oppiminen yrittäjyyskasvatuksessa tuottaa?
The articles rely on interviews, documentary data (learning reflections and course materials), surveys and observation data.
Tutkimusaineisto koostuu haastattelu-, dokumentti- (oppimispäiväkirjat sekä opintojakson suunnittelumateriaalit), kysely- sekä havainnointiaineistoista.
The first article increases the understanding of higher education as a complex and disparate context of entrepreneurship education.
Ensimmäinen artikkeli tuottaa ymmärrystä korkeakoulutuksesta monitahoisena sekä epäyhtenäisenä yrittäjyyskasvatuksen toteuttamisalustana.
The findings show that entrepreneurial learning in entrepreneurship education in higher education is a process whereby theoretical knowledge of entrepreneurship is learned, 4 and entrepreneurial activities take place and are reflected in relation to each other to develop subjective stocks of knowledge, through which entrepreneurial devotion develops.
Tulokset osoittavat, että yrittäjämäinen oppiminen yrittäjyyskasvatuksessa on prosessi, jossa oppija oppii teoreettista tietoa yrittäjyydestä, kokeilee yrittäjyyttä käytännössä sekä reflektoi opittua siten, että hänen subjektiivinen tietoisuutensa yrittäjyydestä kasvaa ja hän sitoutuu yrittäjämäiseen toimintatapaan.
The third article focuses on the entrepreneurial learning of students from the point of view of decision-making and how this evolves over time.
Kolmas artikkeli käsittelee opiskelijoiden oppimista päätöksenteon logiikoiden ja niissä tapahtuvien muutosten näkökulmasta yrittäjyysopetuksessa.
The overall contribution of the dissertation is the binding of entrepreneurial learning and entrepreneurship education and describing what this merger means in higher education.
Väitöskirjan keskeinen kontribuutio on, että se yhdistää yrittäjämäisen oppimisen yrittäjyyskasvatukseen ja kuvaa, mitä se tarkoittaa ja miten se ilmenee korkeakoulutuksessa.
The educator and learner both have important roles in the co-creation of entrepreneurial learning environments.
Opettaja ja oppija luovat yhdessä yrittäjämäisen oppimisympäristön.
This dissertation reveals that entrepreneurial learning can take place in higher education.
Tulokset osoittavat, että yrittäjämäistä oppimista voi tapahtua yrittäjyyskasvatuksessa.
By setting learning objectives, the educator has a more prominent role in determining the context and deciding the content of education.
Opettajan rooli painottuu oppimiskontekstin ja opetussisällön suunnittelussa.
The fourth article focuses on students’ in-depth learning outcomes.
Neljäs artikkeli keskittyy syvällisiin, affektiivisiin oppimistuloksiin yrittäjyyskasvatuksessa.
The second article utilises an educator’s perspective of how learning environments are created in entrepreneurship education.
Toinen artikkeli tarkastelee, kuinka opettajat suunnittelevat ja toteuttavat yrittäjämäisiä oppimisympäristöjä yrittäjyyskasvatuksessa.
This dissertation investigates entrepreneurial learning in entrepreneurship education in higher education.
Väitöskirjassa tutkitaan yrittäjyyskasvatuksessa tapahtuvaa yrittäjämäistä oppimista korkeakoulukontekstissa.
The key finding is an educational model for entrepreneurial learning in entrepreneurship education.
Väitöskirjan päätuloksena esitetään yrittäjämäistä oppimista yrittäjyyskasvatuksessa kuvaava teoreettinen malli.
The findings suggest variations in the roles of educators and learners.
Tulokset osoittavat, että opettajan ja oppijan roolit painottuvat eri tavoin yrittäjämäisen oppimisen eri osa-alueilla.
Using a mixed-methods approach, this dissertation investigates whether and if so how entrepreneurial learning takes place in entrepreneurship education in higher education.
Tämä monimenetelmällinen väitöskirja tarkastelee, voiko yrittäjämäistä oppimista tapahtua osana yrittäjyyskasvatusta korkeakoulukontekstissa, ja jos voi, niin miten.
To develop and design entrepreneurship education, an understanding of entrepreneurial learning, which is a research field that explores entrepreneurs, has been pointed out as key.
Yrittäjyyskasvatuksen kentällä ajatellaan, että opiskelijan pitää omakohtaisesti kokeilla yrittäjyyttä sitä oppiakseen ja että yrittäjyyskasvatuksen kehittämisen ja suunnittelun kannalta on tärkeää tuntea yrittäjämäiseen oppimiseen liittyvän tutkimuskenttä, joka perinteisesti keskittyy yrittäjien oppimiseen.
The findings are derived from four independent articles, each approaching the topic area from a different perspective.
Väitöskirjan tutkimustulokset pohjautuvat neljään osatutkimukseen, jotka on raportoitu tieteellisinä artikkeleina.
Despite the acknowledged importance of entrepreneurial learning, it has been underaddressed in the literature on entrepreneurship education.
Oppijan aktiivinen rooli on kriittinen yrittäjämäisessä oppimisessa.
It also provides insights into the problems and failures that students might encounter as part of their learning.
Artikkeli tuottaa uutta tietoa yrittäjyyden alkuvaiheen ongelmista ja epäonnistumisista.
The ﬁlms were grown using two different in situ oxygen treatment temperatures at 500 ◦C and 700 ◦C in the PLD system.
Ohutkalvot kasvatettiin käyttäen kahta erilaista in situ happikäsittelyä lämpötiloissa 500 ◦C ja 700 ◦C.
This AFM CO phase could be melted with the high external magnetic ﬁeld at temperatures below Neel’s tempera- ture TN inducing an irreversible ﬁrst order metamagnetic AFM to FM phase transition.
Tämä AFM CO faasi pystyttiin rikko- maan voimakkaalla magneettikentällä kriittisen lämpötilan TN alapuolella, joka aiheut- ti irreversiibelin metamagneettisen ensimmäisen kertaluokan faasi transition AFM:sta FM:ksi.
The ﬁlms with x = 0.4 and 0.5 showed weaker AFM CO phase with greatly reduced melting ﬁelds when compared to polycrystalline samples.
Ohutkalvoissa x = 0.4 ja 0.5 havaittiin huomattavasti heikompi AFM CO faasi, joka pystyttiin rikkomaan huomattavasti heikommalla mag- neettikentällä verrattuna kohtio näytteisiin.
The strength of the AFM CO phase decreased with decreasing Ca concentration and increasing temperature.
AFM CO faasi heikentyi nousevan lämpötilan funktiona sekä näytteen Ca kon- sentraation pienentyessä.
The magneto-transport measurements made on the thin ﬁlms showed that the melting of AFM CO phase was connected to CMR effect where the increasing magnetic ﬁeld induced an insulator to metal phase transition, which reduces the resistivity of the ﬁlm around nine orders of magnitude.
Resistiivisyysmittauksissa huomattiin, että metamagneettinen faasi transitio liittyi CMR ilmiöön, missä kasvavan magneettikenttän aiheuttama faasitransitio muutti materiaalin eristävästä metalliseksi tiputtaen näytteen resistiivisyyttä n. yhdeksän decadia.
In this work, a colossal magnetoresistive (CMR) Pr1−xCaxMnO3 (PCMO) man- ganite thin ﬁlms and polycrystalline samples were studied with the main focus on the properties of the insulator to metal Mott phase transition.
Tiivistelmä Tässä työssä tutkittiin kolossaali magnetoresistiivistä (CMR) Pr1−xCaxMnO3 (PC- MO) manganitti materiaalia keskittyen Mottin eriste-metalli faasi transition ominai- suuksiin monikiteisissä kohtio sekä ohutkalvo näytteissä.
With the increased doping concentration from x = 0.3 to 0.5, the AFM charge-order (CO) phase started to form up being strongest on the sample x = 0.5.
Konsentraation x = 0.3 - 0.5 näytteillä havaittiin AFM varausjärjestynyt (CO) faasi, joka oli vahvin näytteessä x = 0.5.
The use of illumination during the magneto-transport measurements showed a vari- ety of intriguing phenomena including magnetophotoresistance.
Ohutkalvojen valotus mittauksissa havaittiin monia mielenkiintoisia ilmiöitä kuten magnetofotoresistanssi.
The illumination had a huge effect to the insulator to metal transition (IMT) reducing the transition magnetic ﬁeld signiﬁcantly.
Valotuksella oli suuri vaikutus eriste-metalli faasitransitiossa tarvittavaan magneettikenttään, jossa valotus pienensi tarvittavaa magneettikenttää huo- mattavasti.
The polycrystalline PCMO samples with Ca concentrations of 0.3 - 0.5, showing metamagnetic behaviour, were selected for the fabrication of the thin ﬁlm samples.
Metamagneettisen transition omaavista kohtioista, x = 0.3 - 0.5, valmistettiin ohut- kalvo näytteet.
Also, the robustness of the AFM CO phase was further decreased in thin ﬁlms with the lower oxygen treatment temperature of 500 ◦C.
Lisäksi, ohutkalvon matalampi happikäsit- tely lämpötila 500 ◦C:ssa heikensi AFM CO faasia edelleen.
Moreover, by magnetically biasing the thin ﬁlms with the constant external magnetic ﬁeld, the IMT could be induced by switching on the illumination.
Lisäksi, magneettisella biasoinilla ohutkalvo pystyttiin herkistämään valon vaikutukselle, jolloin eriste-metalli faasitransitiossa saatiin aikaiseksi pelkästään valot- tamalla näyte.