natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In earlier studies, this theme has been investigated in the general population and among psychiatric patients, and the results have indicated that especially emotional stability, agreeableness and extraversion are associated with psychotic symptoms.
Aiemmin aihetta on tutkittu yleisessä väestössä ja psykiatristen potilaiden keskuudessa, ja on havaittu, että etenkin emotionaalinen tasapainoisuus, sovinnollisuus ja ekstraversio ovat yhteydessä psykoottiseen oireiluun.
Personality traits seem to be associated to psychoticism in a very indirect and sophisticated way, and it is possible that facility conditions protect against some of the vulnerability factors that mediate or moderate the relationship between personality traits and psychoticism.
Persoonallisuuden piirteet näyttävät olevan yhteydessä psykoottisuuteen varsin epäsuorasti, ja on mahdollista, että laitosolosuhteet suojaavat joiltain persoonallisuuden piirteiden ja psykoottisuuden välistä yhteyttä medioivilta tai moderoivilta haavoittuvuustekijöiltä.
According to the results, low emotional stability, low agreeableness and low openness were associated with higher current psychotic symptoms.
Tulosten perusteella voimakkaampaan senhetkiseen psykoottisuuteen olivat yhteydessä matala emotionaalinen tasapainoisuus, matala sovinnollisuus ja korkea avoimuus mutteivät muut piirteet.
The results indicated that, except for openness, personality traits are generally weaker associated with psychoticism among criminals than in the general population.
Persoonallisuuden piirteet olivat avoimuutta lukuun ottamatta yhteydessä psykoottisuuteen yleisesti ottaen heikommin kuin aiemmissa tutkimuksissa.
It is not recommendable to utilize personality traits in screening individuals with high risk for psychosis in criminal populations.
Persoonallisuuden piirteitä ei ole suositeltavaa hyödyntää psykoosialttiuden seulontamenetelmänä rikollisten keskuudessa.
None of the traits predisposed to the relapse of psychotic symptoms.
Psykoottisen oireilun uusiutumiselle ei altistanut yksikään persoonallisuuden piirre.
When considering only those participants who had never had psychotic symptoms before, low emotional stability predisposed to psychotic symptoms after six months.
Alun perin terveillä henkilöillä psykoottisen oireilun ilmenemiselle kuuden kuukauden kuluttua altisti ainoastaan matala emotionaalinen tasapainoisuus mutta kahden ja puolen vuoden kuluttua ei yksikään piirre.
The Wechsler Adult Intelligence Scale – Fourth Edition (WAIS-IV) was published in Finland in 2012.
Wechsler Adult Intelligence Scale:n neljäs versio (WAIS-IV) julkaistiin Suomessa vuonna 2012.
G-free and Fair : Oblique Structural Equation Modeling and Measurement Invariance of the Finnish WAIS-IV
G-vapaa ja reilu : suomenkielisen WAIS-IV:n vino-rakenneyhtälömallinnus ja mittausinvarianssi
The results indicated that the normative data is best modeled by an oblique non-g model.
Tulokset osoittavat, että aineistoa mallintivat parhaiten g:n poissulkeva vinofaktorimalli.
The study offers a more accurate factor model of WAIS-IV and gives confidence that psychologists can reliably apply it over different ages and levels of education in the normal population of Finland.
Tutkimus löysi WAIS-IV:lle tarkemman faktorimallin ja antaa psykologeille luottamusta, että testiä voidaan soveltaa luotettavasti eri ikä- ja koulutustasoryhmillä Suomen normiväestössä.
Second, the new model was tested for strict residual MI for different age groups and levels of education, in order to study if the test reaches an acceptable level of MI.
Toiseksi, paranneltua mallia testattiin tiukan jäljelle jäävän varianssin oletusta vastaan eri ikä- ja koulutustasoryhmissä, jotta voitiin tutkia täyttääkö testi hyväksyttävän MI:n tason.
The results questioned the link between Arithmetic and Verbal Comprehension factor and found the underlying source of shared variance to be links between Information and Arithmetic, which was interpreted as Educational Achievement.
Tulokset kyseenalaistivat Laskutehtävien ja Kielellisen ymmärtämisen-faktorin välisen yhteyden, ja osoittivat taustalla olevan yhteisen varianssin lähteen olevan Yleistietouden ja Laskutehtävien välinen yhteys, joka tulkittiin Koulutukselliseksi saavutukseksi.
The study also replicated a Spatial Visualization factor with loadings from Block Design, Visual Puzzles and Picture Completion, and Quantitative Reasoning factor with Figure Weights and Arithmetic.
Tutkimus myös toisti Tilan visualisointi –faktorin, johon latautuivat Kuutiotehtävät, Visuaaliset palapelit ja Kuvien täydentäminen sekä Kvantitatiivinen päättely -faktorin, johon latautuivat Kuviovaaka ja Laskutehtävät.
WAIS-IV reached strict residual MI for both different age groups and levels of education.
WAIS-IV saavutti tiukan jäljelle jäävän MI:n tason sekä eri ikä- että koulutustasoryhmissä.
However, recent research suggests that the factor model given in the WAIS-IV test manual and the information regarding MI between different age groups and levels of education are lacking.
Viimeaikainen tutkimus kuitenkin viittaisi siihen, että WAIS-IV:n testikäsikirjassa annettu faktorimalli, ja tiedot mittausinvarianssista (MI) eri ikä- ja koulutustasojen välillä ovat riittämättömiä.
Knowing what a psychological test measures and if it works the same way in different contexts, i.e. has measurement invariance (MI), is crucial for its valid and reliable use.
Psykologisen testin oikealle ja luotettavalle käytölle n ratkaisevan tärkeää tietää testi mittaa, ja toimiiko se samalla tavalla erilaisissa yhteyksissä, eli onko sillä mittausinvarianssia.
This study employed the normative sample of the Finnish WAIS-IV. First, the factor model in the manual was examined and improved using confirmatory factor analysis with a mixed data-theory approach.
Ensin testikäsikirjan faktorimallia tutkittiin ja parannettiin konfirmatorisella faktorianalyysillä, käyttäen data-teoria -yhdistelmän lähestymistapaa.
A previously unmentioned link in factor analytic literature on WAIS-IV was found between Block Design and Processing Speed factors.
Tutkimuksessa löytyi myös aiemmin WAIS-IV:n faktorianalyyttisessa kirjallisuudessa mainitsematon yhteys Kuutiotehtävien ja Prosessointinopeus-faktorin välillä.
There were 55 participants out of which 49 (89%) were women and 6 (11%) were men.
Tutkimukseen osallistui 55 opettajaa, joista 49 (89%) oli naisia ja 6 (11%) miehiä.
The average age of participants was 44 years.
Opettajien ikä oli keskimäärin 44 vuotta.
Occupational stress is a common fenomenom in worklife, and it is also very costly for organisations and for the society.
Työstressi on yleinen ja kallis ilmiö organisaatioille ja yhteiskunnalle.
Personality and work stress : purposefulness and responsibility protect teachers from work stress
Persoonallisuus ja työstressi : tavoitteellisuus ja vastuullisuus suojaavat opettajia työstressiltä
Character traits were measured with Cloninger's Temperament and Character Inventory.
Luonteenpiirteitä mitattiin Cloningerin temperamentti- ja luonteenpiirrekyselyllä (The Temperament and Character Inventory).
Occupational stress was measured using Siegrist's effort-reward –imbalance (ERI) model.
Työstressiä mitattiin Siegristin ponnistelujen ja palkkioiden epäsuhta – mallin (ERI) avulla.
High purposefulness was associated with lower efforts.
Korkea tavoitteellisuus oli yhteydessä vähäisempiin työn vaatimiin ponnisteluihin.
This knowledge could be used for developing teachers' stress management skills and occupational well-being.
Tämän tutkimuksen tuloksia voitaisiin hyödyntää interventioissa, joissa pyritään kehittämään opettajien stressinhallintataitoja ja lisäämään opettajien työhyvinvointia.
The data used in this pilot study was collected by random sample from primary school class teachers in Helsinki metropolitan area during the spring 2013.
Tutkimuksessa käytettiin pilottiaineistoa, joka ryhdyttiin keräämään keväällä 2013 pääkaupunkiseudun satunnaisotannalla valikoituneiden peruskoulujen 1.-6. luokan luokanopettajilta kyselytutkimuksella.
These results add further evidence to the idea that certain personality traits may predispose to and protect from the occupational stress among teachers.
Nämä tutkimustulokset vahvistavat käsitystä, että on persoonallisuuspiirteitä, jotka voivat suojata yksilöä työstressiltä.
The first model measured the direct effect of a character trait, in the second model age and number of years of education were controlled and in the third model also the other character traits were controlled.
Luonteenpiirteiden yhteyttä työstressiin tarkasteltiin lineaarisella regressessioanalyysillä kolmen eri mallin avulla, joista ensimmäisessä tarkasteltiin luonteenpiirteen suoraa yhteyttä työstressiin, toisessa kontrolloitiin tutkittavien ikä ja koulutusvuodet sekä kolmannessa edellisten lisäksi vielä muut luonteenpiirteet.
In previous research personality has been associated with occupational stress.
Aiempien tutkimusten mukaan persoonallisuus on yhteydessä työstressiin.
Two subscales of cooperativeness, empathy and pure-hearted conscience, were associated with higher rewards.
Yhteistyön alapiirteet empaattisuus ja vilpittömyys olivat yhteydessä työstä saataviin palkkioihin.
There is little research done on the associations of personality and occupational stress among teachers.
Opettajien kohdalla persoonallisuuden ja työstressin yhteyttä on tutkittu melko vähän.
Self-trancendence was not associated with effort-reward imbalance nor its components.
Henkisyys ei ennustanut työstressiä tai sen osatekijöitä palkkioita ja ponnisteluja.
The purpose of this study was to examine the associations between the character traits of Cloninger's psychobiological model of personality and effort-reward imbalance and its components among primary school teachers.
Tutkimuksessa tarkasteltiin Cloningerin psykobiologisen persoonallisuusteorian luonteenpiirteiden sekä niiden alapiirteiden yhteyttä luokanopettajien työstressiin ja sen osatekijöihin.
The aim of this study was to examine the association of character traits and occupational stress among primary school teachers.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tuottaa uutta tietoa luonteenpiirteiden yhteydestä luokanopettajien kokemaan työstressiin.
Character traits seem to be related to the occupational stress among primary school teachers.
Luokanopettajien luonteenpiirteillä näyttäisi olevan yhteys koettuun työstressiin.
Responsibility and purposefulness, two subscales of self-directedness were associated with effort-reward imbalance at work.
Itseohjautuvuuden alapiirteet vastuullisuus ja tavoitteellisuus olivat yhteydessä matalampaan työstressiin.
Long-term occupational stress is associated with increased risk of adverse health effects.
Työstressi on tutkimusten mukaan terveysriski yksilölle.
Methods: The study was qualitatively centred mixed method design that had also some quantitative elements.
Menetelmät: Tutkimus oli laadullisesti painottuva monimenetelmäinen tutkimus, joka sisälsi myös määrällistä aineistoa.
Nine children had no changes in their articulation.
Yhdeksän lapsen äänteessä ei tapahtunut muutosta.
Objectives: 18 percent of Finnish children have some kind of articulation problems when starting their school path.
Tavoitteet: Kouluaan aloittavista lapsista noin 18 prosentilla on äännevirheitä.
The aim of this study was to identify if Äännekoulu-website (www.aannekoulu.fi) can help to rehabilitate articulation problems and if the site will meet the needs of the parents struggling with their children' articulation problem.
Tämän tutkielman tarkoituksena oli selvittää voisiko Äännekoulu-sivusto (www.aannekoulu.fi) vastata niihin tarpeisiin, joita äännevirheisten lasten vanhemmat kohtaavat, ja auttaako sivusto äänteen kuntouttamisessa.
From these nine children three continued their practice after the real intervention.
Näistä yhdeksästä kolme jatkoi harjoittelua vielä varsinaisen harjoittelujakson jälkeen Äännekoulun avulla.
In the future it would be beneficial to explore, what kind of home instructions help families to execute their role in a best way possible, what is the role of a speech therapist in the future especially when considering telepractice or other technological services and can Äännekoulu fulfill the gap in the field of articulation remediation.
Jatkossa olisikin hyvä tutkia, millaiset kotiohjeistukset auttavat perheitä parhaiten toteuttamaan kuntoutustehtäväänsä, mikä on puheterapeutin tulevaisuuden rooli erityisesti etäkuntoutuksen kentällä ja voiko Äännekoulu täyttää kuntoutuskentällä olevaa aukkoa äännevirheiden kuntouttamisessa.
Outcome of the intervention was observed during the third test.
Harjoittelun tuloksellisuutta tarkasteltiin lopputestauksessa.
Parents thought that the visual look of Äännekoulu should be revised and some of them also longed for more diverse games.
Kehitettävää vanhemmat löysivät erityisesti Äännekoulun visuaalisesta ilmeestä ja muutamat perheet kaipasivat myös monipuolisempia pelejä.
Still the most crucial target for development in Äännekoulu is the instructions of the assignments.
Äännekoulun suurin kehityskohta oli kuitenkin tehtävien ohjeistuksissa.
According to the parents health issues within the family, burdensome family situations, lack of time, child's unwillingness to complete assignments, technical difficulties and laziness were the biggest barriers for practicing.
Harjoittelua vähensivät lapsen ja muiden perheenjäsenten sairastumiset, kuormittavat perhetilanteet, ajanpuute, lapsen haluttomuus tehdä tehtäviä, tekniset hankaluudet sekä laiskuus.
On the basis of this study it can be stated that speech therapist's guidance is significant when rehabilitating articulation problems.
Tulosten perusteella voidaan myös todeta, että puheterapeutin antamalla ohjauksella oli merkittävä rooli äänteen kuntoutumisessa.
During one month of practice two out of these three children found the /r/ completely and one learned to do long /r/-vibration.
Heistä kaksi oppi kuukauden aikana /r/:n kokonaan ja yksi oppi pitkän /r/:n täryn.
In some municipalities parents and special education teachers are already responsible for the remediation of articulation problems.
Artikulaatiovirheiden korjaaminen onkin jo paikoittain siirtynyt vanhempien ja erityisopettajien vastuulle.
After the second test families received the right to use Äännekoulu practice materials.
Alkutestauksen jälkeen perheet saivat kahden kuukauden käyttöoikeuden Äännekoulun /r/-materiaaleihin.
21 children between the ages of 5 and 7 with /r/ articulation problem participated in this study.
Tutkimukseen osallistui 21 5–7-vuotiasta lasta, joilla oli r-äännevirhe.
12 families participated in the remediation period and one child found the missing /r/.
Harjoittelujaksolle osallistuneista 12 perheestä yhden lapsi löysi /r/:n täryn harjoittelujakson aikana.
: Families' experiences of an internet site designed for improving articulation errors at home
: R-äänteen korjaantuminen ja perheiden kokemukset äännevirheiden kuntoutukseen tarkoitetusta sivustosta
Unfortunately families trained impractically without knowing it and actually reinforced the incorrect articulation.
Perheet itse pitivät Äännekoulua hyvänä harjoittelumuotona, mutta etenivät harjoittelussaan tietämättään epätarkoituksenmukaisesti ja vahvistivat vahingossa lastensa virheellistä äännettä.
Families didn't practice a lot and they were unsatisfied with the amount of practice.
Harjoittelujaksolle osallistuneet perheet olivat yleisesti tyytymättömiä harjoittelumääriinsä ja harjoittelivatkin melko vähän.
In addition families were asked to keep a record of their home practices and answer in a survey concerning the Äännekoulu intervention period.
Perheitä pyydettiin myös pitämään kirjaa kotiharjoitteluistaan sekä vastaamaan harjoittelujakson jälkeen kyselyyn, jossa kartoitetiin harjoittelun sujuvuutta, harjoittelua edistäneitä ja jarruttaneita asioita sekä Äännekoulun toimivuutta.
It's clear that the the instructions have been insufficient since only one family realised how to progress accordingly.
Koska vain yksi perhe oli harjoitellut tehtäviä tarkoituksenmukaisella tavalla, on selvää, että ohjeistukset olivat olleet perheiden tarpeisiin riittämättömät.
Children's spontaneous development of /r/ was controlled by having one month break after the first testing.
Spontaania äänteen oppimista kontrolloitiin alku-baselinen jälkeen pidetyllä kuukauden tauolla.
Lack of speech therapists and unequal spread of these professionals has reduced possibility to receive speech therapy for mild problems.
Puheterapiaresurssien riittämättömyys ja epätasainen jakautuminen ovat aiheuttaneet sen, että puheterapiamäärät ovat vähentyneet monissa kunnissa ja lievimmät häiriöt jäävät jopa kokonaan hoitamatta.
The model of the site hasn't been clear to the users even though families didn't consider the website to be confusing.
Vaikka perheet eivät kokeneet yksittäisiä tehtäväohjeistuksia epäselvinä, sivuston etenemismalli oli jäänyt vanhemmille vieraaksi.
Results and conclusions: Six families dropped out from the intervention.
Tulokset ja johtopäätökset: Tutkittavista perheistä kuusi jättäytyi pois harjoittelujaksolta ja viiden lapsen /r/ löytyi spontaanisti ilman harjoittelua.
Families were pleased about the nice games and the possibility to practise whenever and wherever since the exercises were available online.
Erityistä kiitosta sivusto sai kivoista peleistä sekä siitä, että harjoittelu tapahtui internetin kautta, jolloin se ei ollut aikaan tai paikkaan sidottua.
Families were also given a phone call after one and a half months of the last test to explore the possible changes in the /r/ articulation.
Äänteen mahdollisia muutoksia kartoitettiin vielä soittamalla perheisiin puolentoista kuukauden kuluttua lopputestauksesta.
Families were instructed to use the site for two months just as regular paying customers would do.
Perheet toteuttivat harjoittelua samalla tavoin kuin Äännekoulun muutkin asiakkaat.
However, the differences between the experiences of boys and girls were small.
Erot poikien ja tyttöjen kokemuksissa olivat kuitenkin pieniä.
Altogether, 22 students took part in the research, 13 of them girls and 9 boys.
Tutkimukseen osallistui 22 oppilasta, joista 13 oli tyttöjä ja 9 poikia.
The material for this study was collected from sixth graders of a school in southern Finland in February 2015.
Tutkimuksen aineisto on kerätty helmikuussa 2015 erään eteläsuomalaisen koulun kuudennessa luokassa.
Also identified in the material was a small group of those who did not experience loneliness.
Aineistosta löytyi myös yksinäisyyttä kokemattomien pieni ryhmä.
Altogether, six different ways of experiencing loneliness were identified in the material provided by the sixth graders: loneliness caused by friendships, loneliness as a result of being home alone, projected loneliness, loneliness of being bullied, loneliness caused by losing a close relative, and existential loneliness.
Erilaisia tapoja kokea yksinäisyyttä löytyi tutkimani kuudennen luokan sisältä kuusi: kaverisuhteiden synnyttämä yksinäisyys, yksin kotona syntyvä yksinäisyys, heijastettu yksinäisyys, kiusatun yksinäisyys, läheisen menetyksen synnyttämä yksinäisyys ja eksistentiaalinen yksinäisyys.
Girls described experiencing loneliness in friendships more than boys, whereas boys reported not to have experienced friendship at all more than girls.
Tytöt kertoivat poikia enemmän kokeneensa yksinäisyyttä kaverisuhteissa, kun taas tyttöjä useampi poika ilmoitti, ettei ole kokenut yksinäisyyttä lainkaan.
After two lessons of process drama which tuned the pupils into the theme of loneliness, they were asked to write about their personal experiences of loneliness with the help of previously given sample questions.
Kahden oppitunnin mittaisen yksinäisyyden teemaan virittävän prosessidraaman jälkeen oppilaita pyydettiin kirjoittamaan omakohtaisia kokemuksia yksinäisyydestä käyttäen apuna annettuja apukysymyksiä.
This study follows my bachelor's thesis in which, in the Mind the Gap project, I studied loneliness experienced by sixth graders and how loneliness and the use of social media are connected to each other in quantity.
Tutkimus on jatkoa kandidaatin tutkielmalleni, jossa tutkin Mind the Gap -hankkeessa kuudesluokkalaisten yksinäisyyden kokemista sekä yksinäisyyden ja sosiaalisen median käytön yhteyttä määrällisesti.
The aim of this study is to find out how preadolescents on the sixth grade define loneliness and the ways in which they experience it.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää, miten kuudesluokkalaiset varhaisnuoret määrittelevät yksinäisyyden ja millä tavoin he kokevat yksinäisyyttä.
Loneliness was experienced the most in friendships where preadolescents either felt being left out of the group or ignored in the group.
Eniten yksinäisyyttä kuvattiin kaverisuhteissa: varhaisnuoret kokivat joko jäävänsä kaveriporukan ulkopuolelle tai huomaamattomaksi kaveriporukan sisällä.
In this master's thesis, different ways of loneliness which preadolescents encounter are examined more closely, based on the writings of sixth graders.
Tässä pro gradu -tutkielmassa lähdetään syvemmin tarkastelemaan erilaisia yksinäisyyden ilmenemisen tapoja, joita varhaisnuoret kohtaavat, kuudesluokkalaisten omien kirjoitusten pohjalta.
The results showed that the sixth graders experience loneliness in diverse ways.
Tutkimustulokset osoittivat, että kuudesluokkalaiset varhaisnuoret kokevat yksinäisyyttä hyvin monimuotoisesti.
In this case study, the life of a fictional emotionally lonely 12-year-old preadolescent was studied through functional process drama.
Tässä tapaustutkimuksessa lähdettiin toiminnallisen prosessidraaman kautta tutkimaan kuvitteellisen 12-vuotiaan emotionaalisesti yksinäisen varhaisnuoren elämää.
This study helps in creating a more multidimensional view of loneliness amongst preadolescents in the field of loneliness research.
Tämä tutkimus auttaa yksinäisyystutkimuksen kentällä omalta osaltaan luomaan moniulotteisempaa kuvaa yksinäisyydestä varhaisnuorten keskuudessa.
The core definitions of loneliness and the core stories of the sixth graders' personal experiences of loneliness were collected together by determining the different types of similarities in several different texts.
Nämä kirjoitelmat on analysoitu kerronnallisella menetelmällä, jossa useista eri kirjoitelmista on samankaltaisuuksia tyypittelemällä koottu yhteen ydinmääritelmät yksinäisyydestä sekä ydinkertomukset kuudesluokkalaisten omakohtaisista yksinäisyyden kokemuksista.
19 sixth graders from two different classes in one school were part of this study.
Tutkimukseen osallistui 19 kuudesluokkalaista kahdelta eri luokalta yhdestä koulusta.
As the national curriculum states one objective in elementary school geography and biology is to understand the map of the world and learn its essential nomenclature.
Perusopetuksen opetussuunnitelma listaa alakoulun biologian ja maantiedon yhtenä tavoitteena olevan maailmankartan hahmottaminen sekä sen keskeisen nimistön tunteminen.
Previous studies have mainly focused on children's mental maps of the world drawn on paper so it's interesting to examine whether there are differences on how children perceive map of the world in two-dimensional and three-dimensional format.
Aiemmissa tutkimuksissa on tarkasteltu lasten maailman hahmottamista mentaalikartoilla lähinnä paperille piirrettyinä, joten on mielenkiintoista tutkia miten kaksiulotteisen maailmankartan hahmottaminen eroaa kolmiulotteisen karttakuvan hahmottamisesta.
Sixth graders' mental maps of the world : Differences between maps drawn on paper and on spherical surface
Kuudesluokkalaisten mentaalikartat maailmasta : Paperille ja pallolle piirrettyjen karttojen eroavaisuudet
Results of this study revealed that as previous studies have stated, most common flaws were related to the size and shape of the continents.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että niin paperille kuin pallolle piirrettäessä mentaalikartat noudattelivat melko hyvin aikaisempien tutkimusten havaintoja siitä, että yleisimmät virheet liittyvät maanosien kokoon sekä muotoon.
The objective of this study was to examine sixth graders' mental maps of the world first drawn on paper and then on spherical surface.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää miten kuudesluokkalaiset hahmottavat maailman piirtäen sen ulkomuistista ensin paperille ja sen jälkeen pallolle.