natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Therefore it became increasingly important to prove that the Centre Party was defending the Church as well as so-called Christian values in state politics, e.g., by advocating religious instruction in schools.
Keskustapuolue pyrki erityisesti vuoden 1970 vaalitappion jälkeisinä vuosina osoittamaan, että se puolusti kirkkoa ja niin sanottuja kristillisiä arvoja.
An aim of great importance was to prevent those supporters who belonged to the Lutheran revival movements from moving into the Finnish Christian League.
Huoli vanhoihin herätysliikkeisiin kuuluneiden kannattajien menettämisestä muille puolueille, erityisesti Suomen Kristilliselle Liitolle, oli keskeinen vaikutin Keskustapuolueen määritellessä kirkkopoliittisia tavoitteitaan valtiollisessa päätöksenteossa.
In the late 1960s, at a time of leftist radicalism in Finnish society, issues concerning the Church were seldom dealt with in the highest party organs, even though informal discussion took place within the party.
Syksyn 1974 Lapuan piispanvaalin kielteiset kokemukset hillitsivät puolueen osallistumista piispanvaaleihin seuraavina vuosina, ja muutenkaan Keskustapuolueen toiminta kirkossa ei saanut puolueessa jakamatonta hyväksyntää.
But when it came to the political parties’ activity in church elections, opinions diverged.
Julkisuudessa keskusteltiin myös kirkon ja valtion keskinäisistä suhteista, ja puolueiden keskinäinen kilpailu levisi aiempaa laajemmin yhteiskunnan eri alueille.
To justify its activities in church elections, the party stressed that it was not politicising the Church.
Julkisuudessa esitettiin käsityksiä, että kirkosta oli tulossa puolueiden taistelukenttä.
I aim at a comprehensive view on the Lukan sinner texts, combining questions of the origin and development of these texts with the questions of Luke s theological message, of how the text functions as literature, and of the social-historical setting(s) behind the texts.
Väitöskirjassani tutkin Luukkaan syntistekstejä ja muodostan kuvan sekä niiden syntyprosessista että Luukkaan kirjallisesta tyylistä, teologisesta sanomasta ja päämääristä oman aikansa kirkollisessa tilanteessa.
This is indicated by the characteristic Lukan story-telling style as well as by the strongly unified Lukan theology of the pericopes.
Luukkaan kuvaamat syntiset ja fariseukset ovat tyyliteltyjä hahmoja, joiden avulla Luukas esittää teologisen draaman.
Within New Testament scholarship researchers on the historical Jesus mostly still hold that a special mission to toll collectors and sinners was central in Jesus public activity.
Luukas, syntisten ystävä Käsitys Jeesuksesta publikaanien ja syntisten ystävänä on keskeinen kirkon perinteessä.
Luke's motive was that he saw the sinners in Jesus' company as forerunners of Gentile Christianity.
Luukas itse näki katuvat syntiset pakanauskonnoista kääntyvien kristittyjen esikuvina.
I discuss methods which scholars have used to isolate the typical language of Luke s alleged written sources, or to argue for the source-free creation by Luke himself.
Syntistekstitkin voidaan nähdä joko tradition tai kadonneen lähteen tarkkana toistamisena tai Luukkaan omina kirjallisina luomuksina.
Their view is disputed by other Lukan scholars.
Luukas-tutkimuksessa on ristiriitaisia käsityksiä evankelistan kirjoittajanroolista.
Luke s sinners and Pharisees do not fit in the social-historical context of Jesus day.
Syntisten ystävä kuva lepää suurelta osin Luukkaan evankeliumin varassa.
It becomes evident that Luke s reshaping was so thorough that the pericopes as they now stand are decidedly Lukan creations.
Luukkaan evankeliumi on kuitenkin ainoa, jossa publikaanit ja syntiset nousevat todella tärkeiksi.
I examine the possibility of free creativity on Luke s part in the light of the invention technique used in ancient historiography.
Se häivähtää Luukasta vanhemmassa Markuksen evankeliumissa ja Luukkaan käyttämässä Q-lähteessä.
The children were not able to go to school, work for the state or legally marry.
Kastamaton ei päässyt kouluun eikä avioliittoon.
Neither were they able to inherit property, as they did not legally exist.
Kukaan ei voinut virallisesti todistaa hänen olemassaoloaan.
The problem posed by the obligation to belong to a religious community in the registration of births and deaths in Finland between 1839 and 1904.
: Uskontokuntasidonnaisuuden ongelma Suomen väestökirjanpidossa 1839-1904
The Population Register – run by the Church or the state?
Kirkon vai valtion kirjat?
In practice, the situation was different.
Sen ympärille kehkeytyi kuitenkin monisyinen ongelmavyyhti.
Therefore such children were left without civil rights.
Lisäksi osa kansalaisista alkoi käyttäytyä poikkeavasti ja jätti lapsensa kastamatta.
This meant that the unbaptized children of the members of the free churches or those of freethinkers were still not entered in any registers.
Kirkko myötäili osittain valtiovallan vaatimuksia, mutta kastamattomia kirkonmiehet eivät suostuneet viemään kirjoihinsa.
The freethinkers had to retain their church membership, as the law did not apply to them.
Väestörekisteri pysyi tiukasti kirkon hallussa, mutta oli vapaasti valtion käytössä.
The Lutheran clergy also appealed to the 1723 privileges, according to which they had been exempted from the drawing up of additional population registers.
Ne olivat 1700-luvun alkupuolella vapauttaneet sen ylimääräisten luettelojen tekemisestä.
The religious and ideological realms diversified, and the Lutheran concept of religion was no longer acceptable to everyone.
Uskonnolliset ja moraaliset ennakkoluulot toisinajattelijoita kohtaan olivat kuitenkin sitkeässä, ja siviilirekisteri leimautui "pakanarekisteriksi".
In the late 19th century the press and different associations in Finland began to engage in public debate, and the country started moving from a submissive society to a civic one.
Kirkollinen väestökirjanpito palveli 1800-luvun Suomessa yhteiskuntaa pääasiassa moitteettomasti.
In 1900 the Diet of Finland finally approved a limited civil register, which unbaptized children and unregistered foreigners would be recorded in. Due to political reasons the civil register did not come into existence until 1917, after the actual research period.
Saksassa siviilirekisteri oli osaltaan vähentänyt kirkollisten toimitusten suosiota, ja Ruotsissa papistosta oli tehty yleinen väestörekisterin pitäjä.
Since everyone was a member of the Lutheran Church, the state also took advantage of the parish registers and used them for the purposes of tax collection and conscription.
Papisto palveli tilastojen tekijänä ja todistusten kirjoittajana kuuliaisesti maallista valtaa ja vei kirjoihinsa esimerkiksi ammatit, kuolinsyyt, rikokset ja raihnaisuudet.
The registration of births and deaths by the Church has a long history dating back to the 17th century, when Bishop Johannes Gezelius Sr. decreed that all parish members would have to be recorded in parish registers.
Erityisesti liberaalit ja vapaakirkolliset vaativat siviilirekisteriä tai sitä, että pappi pitäisi kaikki kirjoissaan.
The state accepted the fact that in spite of the problems, the Evangelical Lutheran Church and the congregations of dissenters were the only official establishments to run populations registers in the country, and for social purposes, too.
Siihen kuuluivat siviilirekisterivaatimusten lisäksi myös kysymykset kirkon ja valtion suhteista, kansalaisoikeuksista, uskonnonvapaudesta, siviiliavioliitosta ja yhteiskunnallisesta oikeudenmukaisuudesta.
goes back to these times.
Mihin heidät kirjattaisiin?
The identity of the Lutheran Church also became more prominent when the Church Act and the General Synod were realised in 1869.
Papiston silmissä väikkyi uhkakuvana myös Saksan ja Ruotsin tilanne.
The conflict was reflected in the registration of births and deaths, which was linked to the Lutheran Church and its parish registers.
Vähän myöhemmin alkoivat kirkonkirjoja koskevat yhteenotot kansalaisten ja kirkonmiesten välillä.
These registers were used to control how well parish members knew the Christian doctrine and, gradually, also if they were literate.
Vallitsevan käsityksen mukaan rekisterinpitäjän oli kuitenkin tunnettava henkilöt, joista hän piti kirjaa.
As the problem group was small and the state´s resources were limited, no general civil register was established.
Vasta kansalaiskeskustelu nosti ajatuksen siviilirekisteristä yleiseen tietoisuuteen.
The Church ran an official register of its members until 1999, when the state then undertook this task.
Kirkko ja valtio kävivät väestökirjanpidosta valtataistelua myös 1800-luvulla.
This tendency was also evident during the Second World War.
Tämä suuntaus on nähtävissä myös Suomessa.
The Church, Kekkonen and Communism during the Political Crisis Years 1958 to 1962
Kirkko, Kekkonen ja kommunismi poliittisina kriisivuosina 1958-1962
This study explores the relationship of the Evangelical Lutheran Church of Finland to communism and political power during the period of crises in Finnish foreign relations with the Soviet Union from 1958 to 1962.
Tutkimuksessa selvitetään, mikä oli Suomen evankelisluterilaisen kirkon piispojen ja Kotimaa-lehden suhde poliittisiin vallanpitäjiin ja kommunismiin ulkopoliittisina kriisivuosina 1958-1962.
The victory of the Finnish People's Democratic League in the general election of 1958 was an unwelcome surprise to the church.
Äärivasemmiston voitto vuoden 1958 eduskuntavaaleissa herätti kirkon piirissä runsaasti epävarmuutta.
This generated fear in the church that, with Soviet support, the Finnish communists might return to governmental power and the nation could become a people's democracy.
Kirkon johdon pelkona oli, että kommunismin kasvu jatkuisi ja kansandemokraatit saattaisivat päästä kiinni hallitusvaltaan kohtalokkain seurauksin.
This study indicates that, although the manner of expression altered, the political attitude of the church did not substantially change during the postwar period.
Tutkimus osoittaa, että vaikka kirkon johto tuki Kekkosen ulkopolitiikkaa, se ei ollut sodan jälkeen luopunut entisestä epäluuloisuudestaan Neuvostoliittoa kohtaan.
This period of foreign policy crises was principally seen by the church as a time when there was a need to strengthen Finland's unstable national position.
Kirkon poliittista tilannetta koskeville kannanotoille oli ominaista huoli rakentavan yhteistyön puuttumisesta maan sisäpoliittisessa elämässä.
Because of uncertainties in Finland's international position the Finnish Church regarded it as necessary to support the Finnish policy of friendship towards the USSR.
Ulkopoliittisista syistä kirkon kommunismia koskevissa kannanotoissa etusijalla oli kuitenkin Suomen äärivasemmiston arvostelu.
The Finnish Church considerer it unwise to openly criticize the Soviet Union, tried resist the spread of communism in Finnish domestic policy.
Vaikka piispat yleensä pidättyivät arvostelemasta Neuvostoliiton uskontopolitiikkaa, Kotimaa-lehdessä kirjoitettiin avoimesti Neuvostoliiton ja sen satelliittimaiden uskontopolitiikasta ja kristittyjen vainoista.
The research subjects for this dissertation are the bishops of the Church of Finland and the newspaper Kotimaa, which can be regarded as the unofficial organ of the church at the time.
Tutkimuksesta ilmenee myös, että Kotimaa-lehdellä oli keskeinen rooli kirkon poliittisten kannanottojen määrittelijänä ja välittäjänä.
In the late 1950s and early 1960s the church was still patriotic and fear of the extreme left was also evident among the leaders of the church.
Kansainvälisesti tarkasteltuna Suomen evankelisluterilainen kirkko voidaan nähdä ulkopoliittisina kriisivuosina 1958-1962 osana lännen kirkkojen kommunisminvastaista rintamaa, vaikka Suomen kirkko oli selkeästi uskonnollis-isänmaalliseen perinteeseensä nojaten ennen kaikkea kiinnostunut siitä, mikä oli oman maan ja kansan kohtalo maailmassa.
The main characteristics of the church´s political agenda during this period of crisis were to support the Finnish foreign policy led by the president of the republic, Urho Kekkonen, and to resist Finnish communism.
Piispat ottivat kantaa ajankohtaisiin poliittisiin kysymyksiin valtiopäiväsaarnoissa ja julkilausumien välityksellä sekä pitivät henkilökohtaisesti yhteyttä maan keskeisiin poliitikkoihin.
During the interwar years the church was strongly anti-communist and against the Soviet Union.
Kylmä sota vahvisti poliittisen ja kirkollisen vallan suhdetta niissä länsimaissa, joissa kommunismi koettiin erityisenä uhkana.
A typical characteristic of the Church of Finland from the beginning of the twentieth century was patriotism.
Aikakausi on Suomen sodanjälkeisen poliittisen historian merkittävä taitekohta, johon sijoittuvat sekä syksyn 1958 yöpakkaskriisi että marraskuun 1961 noottikriisi.
In general, the Lutheran Church of Finland did not resist the judicial position of the Orthodox Church.
Luterilainen kirkko ei vastustanut ortodoksisen kirkkokunnan erityisasemaa.
Development of the legal relationship between the state of Finland and the Finnish Orthodox Church 1917-1922
Vähemmistövaltiokirkon synty : Ortodoksisen kirkkokunnan ja valtion suhteiden muotoutuminen Suomessa 1917-1922
The main focus is on three statutes: 1) the Statute of the Orthodox Church in Finland as stated by Prime Minister J. K. Paasikivi s cabinet in November 1918, 2) The Republican Constitution of July 1919 and 3) The Freedom of Religion Act of 1923.
Tutkimuksen kohteena olivat J. K. Paasikiven hallituksen antama asetus ortodoksisesta kirkkokunnasta 1918, hallitusmuoto 1919 ja uskonnonvapauslaki 1923.
Due to the long history of the Orthodox Church in Finland, Prime Minister Paasikivi s cabinet made the decision to support the church in the spring of 1918.
Tutkimuksesta kävi ilmi, että kevään 1918 venäläisvastaisesta ilmapiiristä huolimatta Paasikiven hallitus päätti tukea ortodokseja.
This study examines how different political goals influenced the three statutes mentioned above.
Tutkimuksessa selvitettiin, miten yhteiskunnan poliittiset virtaukset vaikuttivat ortodokseja koskevien säädösten sisältöön.
The Finnish-national Orthodox Church was needed to educate the East-Karelians.
Valtio tarvitsi suomalaiskansalliselta pohjalta toimivaa ortodoksista kirkkokuntaa uuden kansanosan eli itäkarjalaisten kansalliseen ja henkiseen sivistystyöhön.
However, some Lutherans regarded the Orthodox Church with suspicion because of its intimate connection with Russia.
Yksittäiset luterilaiset henkilöt suhtautuivat ortodoksisuuteen ynseästi, koska ortodoksisuus edusti heidän mielestään venäläisyyttä.
Another important factor that is taken into account is the attitude of the Lutheran Church of Finland, the church of the national majority, towards the Orthodox minority and its judicial position in the country.
Lisäksi selvitettiin, miten maan enemmistökirkko suhtautui ortodoksisen vähemmistön asemaan hallitusmuodon ja uskonnonvapauslain säätämisprosesseissa.
The present research seeks to explain how the legal relationship developed between the state of Finland and the Orthodox Church of Finland.
Tutkimuksen tarkoitus oli selvittää, millaiseksi muotoutuivat ortodoksisen kirkkokunnan ja valtion suhteet Suomessa vuosien 1917 1922 välisenä aikana.
Furthermore, the cabinet s goal to occupy East Karelia increased its willingness to support the church.
Hallitus halusi liittää Suomeen Itä-Karjalan, jonka väestö oli ortodokseja.
With this statue, the cabinet gained some authority over the church.
Sen nojalla ortodoksisesta kirkkokunnasta tuli valtiokirkko, jonka asioissa valtiovallalla oli huomattavan suuri määräysvalta.
The Orthodox Church already had hundreds of years of history in Finland.
Hallitus päätyi ratkaisuunsa, koska ortodokseilla oli pitkä historia Suomessa ja koska ortodoksit olivat autonomian aikana saaneet valtiokirkollisen aseman.
This position was finally confirmed by the Freedom of Religion Act in 1923.
Kirkkokunnan asema määriteltiin marraskuussa 1918 hallinnollisella asetuksella.
In the 19th century, several statutes by emperors of Russia had made the Orthodox Church an official state church of Finland.
Hallitusmuodossa 1919 valtio välillisesti tunnusti erityissuhteensa ortodoksiseen kirkkokuntaan, kun ortodoksinen kirkkokunta mainittiin nimeltä hallitusmuodon virantäyttöjä koskevassa 90 §:ssä.
Sections of this statute made possible, for example, the cabinet s interference in the internal affairs of the church.
Hallituksen esityksessä kyseistä viittausta ollut, mutta hallitusmuotoon se otettiin Korkeimman oikeuden lausunnon johdosta.
The Republican Constitution of 1919 included the principle of freedom of religion.
Valtion erityissuhde ortodoksiseen kirkkokuntaan sinetöityi uskonnonvapauslaissa.
The data consisted of stories written (N=46) and told (N=10) by students, that were collected over three years in two units of Diak.
Tutkimuksen aineisto muodostui opiskelijoiden kirjoitelmista (N=46) ja haastatteluista (N=10) ja se kerättiin kolmen ja puolen vuoden aikana kahdessa Diakonia-ammattikorkeakoulun toimipaikassa.
The method of the study was narrative analysis.
Tutkimuksen lähestymistapa oli narratiivinen.
Spirituality was manifested in personal identity.
Spiritualiteetti ilmeni persoonallisen identiteetin alueella.
The data was analysed in two ways: first with categorical-content analysis, and then with holistic-content analysis and holistic-form reading in order to establish the comprehensive views of complete narratives.
Menetelmänä käytettiin kategoris-sisällöllistä, holistis-sisällöllistä ja holistis-muodollista analyysiä.
Spirituality was strongly joined to professional identity.
Spiritualiteetti ilmeni ammatilliseen identiteettiin vahvasti liittyvänä.
Spirituality manifested as a part of personal, social and professional identity.
Spiritualiteetti näyttäytyi sekä persoonallisen, sosiaalisen että ammatillisen identiteetin alueella.
The results indicate that the practical placements in the second academic year have an important effect on students professional orientation and professional identity.
Opiskelijan suuntautumisen ja ammatillisen identiteetin rakentumisen kannalta toisen opiskeluvuoden harjoittelut olivat merkittäviä.
In the story of a spiritual worker or preacher, each person s spiritual vocation was remarkable.
Julistajan tarinassa keskeiseksi muodostui hengellinen kutsumus.
The focus of the story was on personal growth and considering one s values and the meaning of life.
Etsijän tarinassa oman alan etsimisen rinnalla kulkivat oman persoonallisen kasvun prosessit ja arvoihin liittyvä pohdinta.
In this story spirituality manifested as a part of social and personal identity but not as a part of professional identity.
Tutkimuksen tuloksia tarkasteltiin viiden tyyppitarinan avulla: Auttajan tarinassa spiritualiteetti ilmeni osana persoonallista ja sosiaalista identiteettiä, mutta ei ammatillisen spiritualiteetin alueella.
The vocation for helping people led the student to social care work.
Auttajan kutsumus toteutui parhaiten sosionomin työssä.
The aim of the study was to analyse Church Youth Work Leader students different processes of developing their spirituality and professional identity.
Tutkimuksen tehtävänä oli tarkastella spiritualiteetin ja ammatillisen identiteetin ilmenemistä sosionomi - kirkon nuorisotyönohjaajaksi opiskelevien kertomuksissa.
The theoretical starting-point was to regard spirituality widely, including religion and faith.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys muodostui ammatillisen identiteetin rakentumisen sekä spiritualiteetin tarkastelusta.
The story of an educator represents a vocation for spiritual work and youth work in the church.
Kertomuksia kirkon työntekijäksi kasvamisesta : Kirkon nuorisotyötä opiskelevien spiritualiteetin ja ammatillisen identiteetin muotoutuminen
The connection to the local parish has also significant meaning for students spiritual formation and development into church professions.
Seurakuntayhteys erityisesti omaan kotiseurakuntaan oli myös tärkeä tekijä kirkollisen ammatillisen identiteetin rakentumisessa.
In the first data analysis, this theory was focused so that spirituality was namely Christian spirituality including personal faith and worship, membership in the Christian community and persons values and ideas about the meaning of life.
Spiritualiteetin ilmenemistä kuvattiin kolmen ulottuvuuden avulla: arvoihin ja eksistentiaalisiin kysymyksiin liittyvä pohdintana, yhteisöllinen uskona sekä persoonallisena uskona.
They had good experiences working as young Christian volunteers, and during their studies this volunteer role became professional role.
Opiskelujen aikana löytyi vähitellen yhteys seurakuntaan ja ammatillinen identiteetti alkoi hahmottua kasvattajan identiteetiksi.
In the story of a counselor, students good connection to their home parish took a central role.
Ne opiskelijat, joiden kertomuksissa painottui yhteisöllisen uskon ulottuvuus ja joilla oli yhteys omaan kotiseurakuntaan, säilyttivät suuntautumisensa kirkon nuorisotyöhön.
Spiritual devotion caused a change in students orientation from the church to social services.
Ohjaajan identiteetti muuttui koulutuksen aikana kasvattajan identiteetiksi.
Spirituality was extremely individual and it defined the personal, social and professional identity.
Spiritualiteetti ilmeni kaikkea määrittävänä ja sen individualistisuus korostui.
The study was carried out in connection with the church-orientated education at the Diaconia University of Applied Sciences (Diak).
Näiden lisäksi tarkasteltiin myös ammatillista suuntautumista akselilla kirkollinen orientaatio ja yhteiskunnallinen orientaatio.
In this story students also had good connections to their home parishes.
Myös Kasvattajan tarinassa uravalinnan lähtökohdat nousivat hyvistä kokemuksista seurakunnan vapaaehtoistyössä.
The story of a social care worker represents the process of a student orientating to social work.
Ammatillisen identiteetin tarkastelussa muodostettiin nelikenttä, joka kuvaa julistajan, auttajan, kasvattajan ja vapaa-ajan ohjaajan ammatillisia identiteettejä.
These include 1) thinking 2) deeds and practical action 3) relationships and interactive networks 4) feelings and attitudes influencing behaviour 5) the dimensions of existence and being.
Tällaisia ovat 1) ajattelu 2) teot ja käytännön toiminta 3) suhteet ja vuorovaikutusverkostot 4) tunteet ja kanssakäymistä ohjaavat asenteet 5) olemassaolon ja olemisen ulottuvuudet.
The primary sources of this study comprise six books from 1892 1905, products of the later years of Ellen White, an American who lived 1827 1915, and systematic analysis is employed as the method of study.
Tutkimusmateriaalina tässä tutkimuksessa on amerikkalaisen vuosina 1827 1915 eläneen Ellen Whiten kuusi myöhäiskauden teosta vuosilta 1892 1905 ja tutkimusmenetelmänä on käytetty systemaattista analyysiä.
This is connected to the internal change which White describes by the concept of character.
Tämä liittyy siihen sisäiseen muutokseen, jota White kuvaa luonteen käsitteen avulla.
There is, on the one hand, a sudden and total change of being, but at the same time a quiet, life-long growth and development are intended.
Kysymys on toisaalta yhtäkkisestä ja kertakaikkisesta olemuksellisesta muuttumisesta, mutta samalla myös hiljaisesta, elämänmittaisesta kasvusta ja kypsymisestä.
According to John Swinton, the realm of the spirit is that characteristically human, dynamic life-force which vitalises and invigorates a person and motivates him/her to seek God, values, meaning, purpose and hope.
John Swintonin mukaan hengen ulottuvuus on se inhimilliseen olemukseen kuuluva, dynaaminen elinvoima, joka virkistää ja elävöittää ihmistä ja motivoi häntä etsimään Jumalaa, arvoja, merkitystä, tarkoitusta ja toivoa.
This study shows that the views of Martin Luther have had a significant influence on White s thinking.
Tutkimus paljastaa, että Martti Lutherin käsitykset ovat merkittävästi vaikuttaneet Whiten ajatteluun.
Thirdly, this alliance and joining of Christ and the person is manifested as cooperation and companionship aimed at realising common goals in the world.
Kolmanneksi, tämä ihmisen ja Kristuksen liittoutuminen ja yhdistyminen ilmenee yhteistoimintana ja kumppanuutena yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi maailmassa.