natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, all interviewees expressed more or less strongly that the economic responsibility guides the voluntary responsible actions of the companies in the first place.
Kaikki haastateltavat ilmaisivat enemmän tai vähemmän voimakkaasti taloudellisen vastuun ohjaavan kuitenkin ensi sijassa yritysten vastuullisiakin toimia.
The aims of the research were surveyed qualitatively with the strategy of a multiple case study.
Tutkimustehtäviä kartoitettiin laadullisesti monitapaustutkimuksen strategialla.
It has also been stated that it is impossible to evaluate the benefits of the utilitarian type of actions to the individuals and the society.
Lisäksi on pidetty mahdottomana arvioida yksiselitteisesti yritysten utilitaristisen toimintatapojen hyötyjä yksilöille ja yhteiskunnalle.
For the most part, the voluntary corporate social responsibility was seemingly targeted on single, small cooperation projects of the companies and external stakeholders.
Yritysten vapaaehtoinen sosiaalinen vastuullisuus kohdistui pääosin yksittäisiin, pieniin yritysten ja ulkoisten sidosryhmien yhteistyöhankkeisiin.
This thesis also presents a new voluntary corporate social responsibility model with four variables on the stakeholder discourses and their distinctive characteristics.
Tässä väitöskirjassa esitetään myös uusi yritysten vapaaehtoisen sosiaalisen vastuun malli neljän osatehtävistä muodostuvan muuttujan avulla sidosryhmädiskursseittain ja niiden ominaispiirtein.
Earlier Finnish empirical research on the topic has solely analysed the stakeholder thinking and the ethics of the views of the company representatives.
Aiemmissa aihetta käsitelleissä suomalaisissa empiirisissä tutkimuksissa on analysoitu pelkästään yritysten edustajien näkemysten sidosryhmälähtöisyyttä ja eettisyyttä.
The empirical material and the previous stakeholder thinking theories (Takala 2000b, Vehkaperä 2003) guided the thesis and worked abductively in interplay with each other during the research process.
Empiirinen aineisto ja aiempien tutkimusten sidosryhmälähtöiset teoriat (Takala 2000b, Vehkaperä 2003) ohjasivat tutkimuksen etenemistä koko ajan vuorovaikutteisesti (Tuomi, Sarajärvi 2002).
The pioneer companies had more of those projects, and they were participating in the projects more actively than the peer companies were.
Niitä oli edelläkävijäyrityksillä enemmän, ja edelläkävijäyritykset osallistuivat hankkeisiin aktiivisemmin kuin vertailuyritykset.
This kind of utilitarian foundation of behaviour appeared from this research was named as business-orientated company moral.
Tällainen utilitaristinen toimintatapa nimettiin liiketoimintalähtöiseksi yritysmoraaliksi.
The views of the external stakeholders brought ht up a much more versatile perspective on the voluntary corporate social responsibility of the companies.
Ulkoisten sidosryhmien näkemykset toivat esiin aiempaa monipuolisemman käsityksen yritysten vapaaehtoisesta sosiaalisesta vastuullisuudesta.
According to this study, the voluntary corporate social responsibility is motivated by ethical utilitarianism which varied from very narrow to very wide in relation to benefits achieved by companies and stakeholders (Velasquez 2002, Lagerspetz 2004).
Tutkimuksen mukaan yritysten vapaaehtoista sosiaalista vastuuta motivoivat utilitaristiset, hyötyeettiset lähtökohdat (ks. Velasquez 2002, Lagerspetz 2004).
The views of the representatives of the pioneer companies and the external stakeholders were more stakeholder-orientated than the views of the representatives of the peer companies.
Edelläkävijäyritysten ja ulkoisten sidosryhmien edustajien näkemykset olivat sidosryhmälähtöisempiä kuin vertailuyritysten edustajien näkemykset.
The significant result in this research was the notion that, in particular, the representatives of the pioneer companies and external stakeholders did not consider employing and paying taxes to be enough of reciprocal corporate social responsibility.
Tutkimuksen merkittävä tulos oli se, että etenkään edelläkävijäyritysten ja ulkoisten sidosryhmien edustajat eivät pitäneet riittävänä yritysten vastavuoroisena sosiaalisena vastuullisuutena pelkästään työllistämistä ja verojen maksua.
Compared with the peer companies, more of the representatives of the pioneer companies and of external stakeholders estimated that companies in their decision-making and operations considered not only the advantages and the benefits of the owners and other internal stakeholders, but also those of the external stakeholders and of the whole society.
Useampien edelläkävijäyritysten ja ulkoisten sidosryhmien kuin vertailuyritysten edustajien mukaan yritysten arvioitiin ottavan toimintatavoissaan huomioon sidosryhmälähtöisesti ei pelkästään omistajiensa ja muiden sisäisten sidosryhmiensä vaan myös ulkoisten sidosryhmiensä ja koko yhteiskunnan edut ja hyödyt.
The utilitarian motivation of a company s behaviour on their operations has been criticized on the grounds that the end justifies the means.
Yritysten toimintatapojen hyötyeettisiä lähtökohtia on kritisoitu sillä perusteella, että siinä tarkoituksen nähdään pyhittävän keinot.
Furthermore, the research also investigated how their views about the corporate social responsibility indicated the benefits achieved on the cooperative actions with different partners - for example companies, communities and public administration.
Lisäksi tutkittiin, miten heidän arvioissaan tuli esille eri osapuolten - muun muassa yritysten, kansalaisyhteiskunnan ja julkisen hallinnon - yritysten vastuullisesta toiminnasta saavuttama hyöty.
Representatives from nine big peer companies and nine external stakeholders were interviewed with half-structured themes between 2004 and 2005.
Vuosina 2004 ja 2005 haastateltiin puolistrukturoiduin teemoin yhdeksän suuren vertailuyrityksen ja ulkoisten sidosryhmien edustajaa.
To fulfil the aims of the research, the following questions were used as part tasks in mapping the basic foundations and starting points expressed by the representatives of the companies and the external stakeholders: 1) How do laws, directions concerning social responsibility of companies, and opinions and demands of the stakeholders guide and affect the voluntary corporate social responsibility?
Tutkimuksessa kartoitettiin yritysten ja ulkoisten sidosryhmien edustajien motiiveja ja muita lähtökohtia yritysten vapaaehtoiselle sosiaaliselle vastuulle seuraavien osatehtäväkysymysten avulla: 1) Miten lait, yritysten vastuullisuutta koskevat ohjeistot sekä sidosryhmien mielipiteet ja vaatimukset ohjaavat ja vaikuttavat yritysten vapaaehtoiseen sosiaaliseen vastuuseen?
The aims and the methods of the research and the themes of the interviews were defined on the basis of that information.
Niiden perusteella täsmennettiin toisen vaiheen tutkimuksen tehtävät ja menetelmät sekä haastatteluteemat.
The views on the voluntary corporate social responsibility of nine big companies, one medium-sized company and one small company, all considered responsible pioneer companies, were studied with surveys and half-structured theme interviews between 2003 and 2004.
Vuosina 2003 ja 2004 kartoitettiin yhdeksän vastuullisena pidetyn suuren, yhden keskisuuren ja yhden pienen edelläkävijäyrityksen edustajien näkemyksiä yritysten vapaaehtoisesta sosiaalisesta vastuusta kyselytutkimuksella ja puolistrukturoiduilla teemahaastatteluilla.
This research, founded on stakeholder thinking, evaluated what kind of starting points and ideas on responsibility the views of the representatives of the companies and the external stakeholders were based on the voluntary social responsibility.
Tutkimuksessa arvioitiin sidosryhmälähtöisesti sitä, millaisiin lähtökohtiin ja vastuukäsityksiin perustuivat yritysten ja ulkoisten sidosryhmien edustajien näkemykset yritysten vapaaehtoisesta sosiaalisesta vastuusta.
The spoken argumentations of the company and stakeholder representatives on the voluntary social responsibility of the companies were analysed and interpreted in the first place with an analytic discourse analysis, and the argumentations were classified allusively into the stakeholder discourses in three of the part tasks.
Yritysten ja ulkoisten sidosryhmien edustajien puhetta ja argumentointia yritysten vapaaehtoisesta sosiaalisesta vastuusta arvioitiin sekä tulkittiin ensisijaisesti analyyttisellä diskurssianalyysillä.
The external stakeholders and the peer companies were chosen with the "thinking" of theoretical replication by Yin, according to which the views of the representatives of those groups would differ from those of the pioneer companies and also from those of each others.
Ulkoiset sidosryhmät ja vertailuyritykset valittiin sillä oletuksella, että niiden edustajien näkemykset poikkeaisivat edelläkävijäyritysten edustajien näkemyksistä, mutta myös toisistaan.
The interpretations were summed up to the life historical, situational and moral inner narrative.
Nämä tulkinnat tiivistettiin elämänhistorialliseen, situationaaliseen ja moraaliseen sisäiseen tarinaan.
The relief of depression was explained by enhanced understanding and perspective changes.
Masennuksen muutoksia selitettiin lisääntyneellä ymmärryksellä ja näkökulmien muuttumisella.
Half of them took part in short-term solution-focused therapy and half in long-term psychodynamic psychotherapy.
Puolet heistä oli osallistunut lyhyeen voimavarasuuntautuneeseen terapiaan ja puolet pitkään psykodynaamiseen psykoterapiaan.
Key words: psychotherapy, depression, inner narrative, qualitative research, analysis of narrative, narrative analysis
Avainsanat: psykoterapia, masennus, sisäinen tarina, laadullinen tutkimus, kertomusten analyysi, narratiivinen analyysi
The study was based on interviews of 14 persons, who took part in the Helsinki Psychotherapy Study (HPS).
Tutkimus perustui 14 Helsingin Psykoterapiaprojektiin osallistuneen henkilön haastatteluihin.
Psychotherapy, depression and inner narrative
Psykoterapia, masennus ja sisäinen tarina
Psychotherapy has been shown to be an effective treatment for depression, but not enough is known about the subjective meanings of therapy for human life.
Psykoterapia on osoitettu vaikuttavaksi hoitomuodoksi masennuksen hoidossa, mutta terapian subjektiivisista merkityksistä ihmisten elämässä tiedetään varsin vähän.
With the narrative analysis three interpretations were constructed concerning how the persons had sought for therapy, what was the image they had about themselves and their problems and what were their expectations for the therapy.
Narratiivisen analyysin avulla tuotettiin kolme erilaista tulkintaa siitä, miten ihmiset olivat hakeutuneet terapiaan, millainen käsitys heillä oli itsestään ja ongelmistaan sekä millaisia odotuksia heillä oli terapian suhteen.
The resumption of depression was regarded as the consequence of ill-fitting therapy or therapist, incompleteness of the therapy or other reasons not connected to the therapy itself.
Masennuksen jatkuessa syyt liitettiin joko vääränlaiseen terapiaan tai terapeuttiin, terapian keskeneräisyyteen tai terapian ulkopuolisiin tekijöihin.
In other cases psychotherapy did not meet the inner narrative of the person, neither had the narrative changed.
Joskus taas psykoterapia ei ollut kohdannut sisäistä tarinaa, eikä ihmisen itsestään kertoma tarina ollut muuttunut.
This study focuses on experiences of the effects of psychotherapy, thoughts about changes in depression and meanings of the therapy in the inner narratives of persons who sought psychotherapy for their depression.
Tässä tutkimuksessa selvitettiin masennuksen vuoksi psykoterapiaan hakeutuneiden ihmisten kokemuksia psykoterapian vaikutuksista, heidän käsityksiään masennuksensa muutoksista ja terapian merkityksiä osana ihmisten sisäisiä tarinoita .
Also the therapeutic alliance and factors not connected to therapy were seen to have influence on the experienced changes.
Myös terapiasuhteella ja erilaisilla terapian ulkopuolisilla tekijöillä koettiin olleen merkitystä masennuksen lievittymiseen.
Some barriers were also connected to the therapy and the HPS research frame.
Terapiaan ja tutkimusasetelmaan koettiin liittyneen myös joitakin haittoja.
For some persons the inner narrative got new forms during the therapy: the analyses showed that psychotherapy had reconstructed the persons conceptions about themselves and their problems, which led to changes in the expectations concerning the therapy.
Psykoterapian todettiin tällöin muokanneen ihmisen käsityksiä itsestään ja ongelmistaan uudenlaisiksi, jolloin myös terapiaan liittyvät odotukset muuttuivat.
Through the psychotherapy some inner narratives came true.
Psyko-terapian myötä osa ihmisten sisäisistä tarinoista toteutui, jolloin psykoterapian todettiin vahvistaneen olemassa olevaa sisäistä tarinaa.
The study will help the women in similar circumstances to find their marks among the current narratives.
Tutkimus auttaa vastaavassa elämäntilanteessa olevia naisia tunnistamaan merkkinsä nykyisten narratiivien joukosta.
The research material includes interviews of seventeen (17) Finnish housewives who lived in Singapore in 1999.
Tutkimusta varten on haastateltu seitsemäntoista Singaporessa asuvaa suomalaista kotirouvaa.
By reducing dichotomy between housewives and career women, which is damaging to women, and by creating the concept of 'siirtonainen' it will be possible to expand the cultural space of Finnish women.
Purkamalla naista vahingoittavaa vastakkainasettelua ansiotyön ja kotona olemisen välillä, siirtonaiseuden käsitteen avulla on myös mahdollista kasvattaa suomalaisten naisten kulttuurista liikkumavaraa.
Finally, the study argues that a Finnish career woman, grown together with the imperative of self-support, has been lifted up as one symbol of modern Finland.
Lisäksi tutkimuksessa esitetään, että ansiotyöhön ja itsensä elättämiseen kiinni kasvaneet suomalaiset naiset on nostettu yhdeksi nykysuomalaisuuden symboleista.
In this connection, these Finnish women are re-named as 'siirtonainen' (Finnish, literally 'transfer woman').
Samalla suomalaiset naiset nimetään siirtonaisiksi.
Finnish women do not only lack public narrative, but the absence of a housewife-culture in Finland prevents them from any public narrative that would have a positive tone.
Koska kotirouvuus on puolisopestiläisiksi lähteneitten naisten situaation ydinaluetta, suomalaista yhteiskuntaa määrittävä kotirouvuuden kulttuurinen poissaolo epää puolisopestillä olevilta naisilta pääsyn myönteiseen julkiseen kertomukseen.
Referring to Somers (1994) these women suffer of narrative silence as they lack public narratives that correspond to their circumstances.
Naiset ovat siis vailla kokemuksiaan vastaavaa julkista kertomusta, jolloin he kärsivät narratiivisesta hiljaisuudesta.
Human beings in the study exist as cultural and social beings with sex. An underlying assumption of the analysis is that the women in the study do not recognize their experience from their position that has been located to the prompt box in a play of expatriate assignment a role that is offered to them by the business sciences.
Haastatteluaineiston analyysissä lähdetään liikkeelle oletuksesta, että naiset eivät tunnista kokemuksiaan siitä liiketaloustieteellisestä tulkinnasta, jota heille tarjotaan.
The objective of this qualitative study is to reveal the discursive reality of Finnish women, who have chosen to follow their husbands to expatriate assignments.
Tämän yhteiskuntatieteelliseen traditioon kiinnittyvän kvalitatiivisen tutkimuksen tehtävä on miestensä ulkomaantyökomennuksille mukaan muuttaneiden suomalaisten naisten elämäntilanteen näkyväksi tekeminen.
To avoid dependence on the housewife concept, a woman's decision to follow her husband to an expatriate assignment is interpreted as a demonstration of solidarity to the relationship.
Tutkimuksessa myönteisyyttä etsitään naisten ansiotyön ja itsensä elättämisen normin vastaisesta lähtöpäätöksestä, joka tulkitaan solidaarisuuden osoituksena parisuhteessa.
In the study, cultural dysphasia is defined as a condition, in which the women have a difficulty in making their lived reality understood by others outside the sphere of their situation.
Liiketaloustieteessä naispuolison asema määritellään kuitenkin edelleen kuin sivutuotteena: naiset nähdään eräänlaisina piilossa istuvina kuiskaajina, joiden tehtävä on tukea miestensä sopeutumista uusiin oloihin, jotta yrityksille kalliiksi käyvät komennusten keskeytykset kyettäisiin välttämään.
Therefore, the experiences of the women, who have followed their husbands to expatriate assignments, include information of their conditions.
Näin naisten voi ajatella antavan lahjan sekä työntekijöitä lähettäville yrityksille että ulkomaantyöpaikasta kiinnostuneille miehilleen.
This is the first scientific study to make visible the lived reality of Finnish women who have followed their husbands to expatriate assignments.
Tutkimuksessa tarkastellaan ensimmäistä kertaa tieteellisen tiedonhankinnan keinoin yksinomaan puolisopestiläisiksi lähteneitten naisten olosuhteita.
The correspondence has been published as part of the University of Lausanne project "lumières.lausanne" (see http://lumieres.unil.ch).
Kirjeenvaihto julkaistaan Lausannen yliopiston lumières.lausanne-projektin osana (http://lumieres.unil.ch).
The research combines sociology and history in studying the life and works of Jean Barbeyrac (1674-1744).
Tutkimus yhdistää historiantutkimuksen ja kääntämisen sosiologian aihepiirejä keskittymällä Jean Barbeyracin (1674-1744) elämään ja teoksiin.
The corpus gives a comprehensive picture of both the professional profile of the translator and his personal life, his career and the various connections he maintained in his international network.
Aineiston kautta piirtyy kattava kuva sekä kääntäjän ammatillisesta profiilista että hänen henkilökohtaisesta elämästään, ja näihin liittyvistä tapahtumista ja erilaisista yhteyksistä joita hän ylläpiti kansainvälisessä verkostossaan.
It can be seen that, in the case of these works, this is a matter of intracultural translation, since the original Latin works were mainly aimed at the same scholarly audience as the translations themselves, so the intercultural dimension often highlighted in translation studies is not so relevant in this case.
Voidaan nähdä, että näiden teosten kohdalla kyse on kulttuurinsisäisestä kääntämisestä, sillä latinankieliset alkutekstit oli suunnattu pääasiassa samalle oppineelle yleisölle kuin käännöksetkin – siksi käännöstieteessä usein korostettu kulttuurienvälisyys ei näissä käännöksissä ole samalla tavalla oleellinen käsite.
The study emphasizes the role of paratexts as a source of sociological and historical knowledge; both the prefaces and footnotes of the works (peritexts), as well as paratexts outside the translations (epitexts) such as criticism and correspondence, are essential.
Tutkimuksessa korostuu paratekstien rooli sosiologisen ja historiallisen tiedon lähteenä; sekä teosten sisäiset kääntäjän esipuheet ja sivuhuomautukset että teosten ulkopuoliset paratekstit kuten kritiikit ja kirjeenvaihto, ovat keskeisiä.
Translation was seen as a worthwhile act to make knowledge and literature available to wider audiences.
Kääntäminen nähtiin ansiokkaana toimintana, jonka avulla tietoa ja taiteellisia teoksia tuotiin laajemman yleisön saataville.
As for the norms of translation, one of the results of the research is that, in the early modern times in Barbeyrac’s most important cultural field, the République des Lettres, there was a relatively broad spectrum of different accepted ways of translating academic writings.
Kääntämisen normien osalta tutkimustuloksena on, että Barbeyracin aikana ja hänen tärkeimmässä kulttuurikentässään, Republique des lettres’ssä, oli suhteellisen laaja kirjo erilaisia hyväksyttyjä tapoja kääntää akateemisia kirjoituksia.
The commentary translation, represented in the way Barbeyrac used his own voice as part of his works (in prefaces, notes), as well as his extensive agency in various roles in his field, brought him a great deal of visibility and appreciation as a translator.
Osallistuva kääntäminen, jota Barbeyrac edusti käyttämällä laajasti omaa ääntään osana kääntämiään teoksia (esipuheet, sivuhuomautukset) sekä laaja toimijuus yhteisössä erilaisissa rooleissa toi hänelle kääntäjänä runsaasti näkyvyyttä ja arvostusta.
The research extends the material basis for translation history studies in that the translated works are academic non-fiction forming the theoretical basis of modern international law.
Tutkimus laajentaa perinteisesti kaunokirjallisuuteen pohjautuneen kääntämisen tutkimuksen aineistopohjaa, sillä käännetyt teokset ovat akateemista tietokirjallisuutta, modernin kansainvälisen oikeuden teoreettisena pohjana pidettyjä luonnonoikeuden perusteoksia.
Most important are his two French translations from Latin: Samuel Pufendorf’s Droit de la nature et des gens (1706) and Hugo Grotius’ Droit de la guerre et de la paix (1725), together with other published writings by him and critiques of his translations.
Aineistona on République des lettres’ssä kääntäjänä, yliopisto-opettajana ja yhteiskunnallisena keskustelijana toimineen Barbeyracin tuotanto, erityisesti hänen pääteoksensa, jotka molemmat ovat ranskankielisiä käännöksiä latinasta, Samuel Pufendorf: Droit de la nature et des gens (1706) ja Hugo Grotius: Droit de la guerre et de la paix (1725).
Jean Barbeyrac, traducteur et homme de lettres presents a micro-historical case study of an influential translator, with special reference to the concepts of visibility, agency and norms.
Jean Barbeyrac, traducteur et homme de lettres on tutkimus, jossa historiallisen tapaustutkimuksen kautta keskitytään kääntämisen sosiologisiin kysymyksiin kääntäjän näkyvyydestä, kääntäjän toimijuudesta ja kääntämisen normeista.
An important source alongside the published works is the translator’s correspondence, which has been collected for this study from different archives and transcribed from manuscripts.
Tärkeä lähde on näiden julkaistujen lähteiden lisäksi Barbeyracin kirjeenvaihto, joka on tätä tutkimusta varten kerätty eri arkistoista ja transkriboitu käsikirjoituksista.
One of the conclusions of this study is that, in the case of Barbeyrac, it was not the translation strategy that was a decisive factor in his high visibility, but rather the rich use of paratexts.
Kääntäjän näkyvyyden on ajateltu pohjautuvan erityisesti tiettyjen käännösstrategioiden käyttämiseen: tämän tutkimuksen eräänä johtopäätöksenä on, että Barbeyracin tapauksessa käännösstrategia ei ollut määräävä tekijä näkyvyyden muodostumisessa, vaan pikemminkin kääntäjän muu toiminta ja erityisesti kirjansisäisten paratekstien monipuolinen käyttö toi kääntäjälle runsaasti näkyvyyttä.
This visibility was partly created by reforming the paratextual practices of academic writing, in this case via unusually strong agency and partial norm-breaking.
Osittain näkyvyyttä syntyi myös akateemisen kirjoittamisen paratekstuaalisten käytäntöjen uudistamisesta; tässä voidaan nähdä laajan toimijuuden tuovan kääntäjälle näkyvyyttä.
This thesis research had two main objectives.
Tällä väitöskirjatutkimuksella oli kaksi päätavoitetta.
In Finland, the most common source of dioxins is fatty wild fish from the Baltic Sea.
Suomessa tavallisin dioksiinien lähde on Itämeren rasvainen villikala.
Furthermore, finding out the extent to which their effects resemble or differ from those of the most toxic dioxin, TCDD, was of interest.
Lisäksi olimme kiinnostuneita selvittämään, missä määrin näiden aineiden aiheuttamat vaikutukset muistuttavat tai poikkeavat myrkyllisimmän dioksiinin, TCDD:n, aiheuttamista vaikutuksista.
More recently, it has also been shown to be involved in several physiological functions of the body, including the regulation of reproduction, foetal development, the immune system and autoimmunity.
Sittemmin sillä on osoitettu olevan myös lukuisia elimistön normaalin toiminnan kannalta tärkeitä fysiologisia tehtäviä, muun muassa lisääntymisen säätelyssä, yksilönkehityksessä, autoimmuniteetissa ja immuunipuolustuksessa.
One of the most studied groups of compounds that activate the AHR are dioxins.
Yksi eniten tutkituista AHR:n toimintaa aktivoivista aineryhmistä on dioksiinit.
The AHR has been recognised as the mediator of dioxin-induced toxicity for decades.
AHR on tunnettu dioksiinien aiheuttamien myrkyllisten vaikutusten välittäjänä jo pitkään.