natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The third article finds that a universal design concept in (ABC) technology development should be adopted both from the standpoint of equal rights and usability, and thus also the efficacy of the technology.
Esteetön suunnittelutapa parantaisi matkustajien tasavertaisuutta ja samalla myös järjestelmien helppokäyttöisyyttä ja tehokkuutta.
The dissertation utilises a mixture of quantitative and qualitative methods.
Väitöskirjassa käytetään sekä kvalitatiivisia, että kvantitatiivisia metodeja.
C) The data on The Police and Citizens actual encounters which consists of the observations completed during a period of twelve months in a nightclub in the city of Tampere in 2002.
C) Aineistosta Poliisin ja väestön kohtaamisia , joka koostuu 12 kuukauden aikana tehdyistä havainnoista tamperelaisessa yökerhossa vuonna 2002.
How do the inmates adapt to the prison world and how do their adaptation strategies change during their prison careers?
Kuinka vangit sopeutuvat vankilamaailmaan ja kuinka heidän sopeutumisstrategiansa muuttuvat vankeusaikana?
And finally, how do the inmates see their experience and orient themselves within the open prison system in Finland?
Ja viimeiseksi, kuinka vangit näkevät kokemuksensa ja asettuvat avovankilajärjestelmään Suomessa?
In the perspective of the New School of Convict Criminology (Ross and Richards), the study offers a qualitative analysis of prison experience in an Open Prison in Finland by using one s insider perspective to inform on the actual observations of prison life.
New School of Convict Criminology:n (Ross and Richards) näkemyksen mukaan tutkimus tarjoaa kvantitatiivisen analyysin vankien kokemuksista suomalaisessa avovankilassa käyttäen sisäpiiri-näkökulmaa käytännön havainnoista vankilaelämässä.
The term Gentle justice in this dissertation refers to the political and sociological understanding of Finnish penal system and to an explanation of why Finland has been able to maintain rather low rates of imprisonment since the 1960s, in contrast to opposite trends in most other Western countries.
Termi Lempeä oikeus viittaa tässä väitöskirjassa suomalaisen vankilajärjestelmän poliittiseen ja sosiologiseen ymmärrykseen sekä selitykseen, kuinka Suomi on onnistunut säilyttämään kohtuullisen alhaiset vangitsemisluvut 1960-luvulta lähtien toisin kuin monessa muussa länsimaassa.
The study also make sense of the prison s social world, the various problems that the prisoners face both inside and outside the prison, as well as the potential hazards connected with re-entry into the outside world.
Tutkimuksessa käsitellään myös vankilan sosiaalista maailmaa, vankien kohtaamia ongelmia sekä vankilassa että sen ulkopuolella sekä myös mahdollisia vaaroja vankien uudelleenintegroitumisen aikana.
The study extrapolates from the literatures on stigma faced by prisoners and the dilemmas they face as they try to become productive members of the society.
Tutkimus hyödyntää kirjallisuutta, joka käsittelee vankien kokemaa stigmatisoitumista sekä vaikeuksia, joita he kohtaavat pyrkiessään tuottaviksi yhteiskunnan jäseniksi.
In addition, these methods of prevention and rehabilitation in conjunction with correctional, educational staff within and outside the prison walls steadfastly upholding these policies have contributed to the low recidivism rate in Finland.
Lisäksi näiden ehkäisevien ja kuntouttavien toimintamallien käyttäminen yhteistyössä vankeinhoito- ja koulutushenkilökunnan kanssa niin muurien sisällä kuin ulkopuolella on myötävaikuttanut Suomen alhaisiin rikosten uusiutumislukuihin.
The study accomplishes its objective through three interdependent research questions: How does open prison induce changes in inmates self-definitions throughout their reformatory period?
Tutkimus saavuttaa tavoitteensa kolmen itsenäisen tutkimuskysymyksen kautta: Kuinka avovankila saa aikaan muutoksia vankien minäkuvassa läpi vankeuden?
The conclusion of the study is that, the introduction of the policies which laid emphasis on rehabilitation rather than using the prison institution as mere punishment tool in Finland have contributed to a better understanding of the structure and functioning not only of prison populations but of social groups in general.
Tutkimuksen johtopäätös on, että kuntoutusta painottavien menettelytapojen käyttö Suomessa verrattuna vankilan käyttämiseen pelkästään rangaistuksen välineenä, on lisännyt sekä vankilassa olevien että yleensä sosiaalisten ihmisryhmien struktuurien ja toiminnan ymmärtämistä.
B) One year of participant observations made in Huittinen open prison including interviews conducted with 15 inmates at the time of their incarceration and after their release as well as their answers to the Questionnaire for Inmates .
B) Osallistuvan havainnoinnin menetelmällä vuoden 2004 aikana kerätystä materiaalista Huittisten avovankilassa sekä 15 vangin haastatteluista vankeusaikana ja vapautumisen jälkeen.
The primary focus of the study is on the experiences of prisoners (during their time in prison) as they enter the prison.
Tutkimus keskittyy ensisijaisesti vankien kokemuksiin heidän tullessaan vankilaan.
This study analyses the open prison system as a gentle way of incarceration and as a humane way of treating offenders with the objective of bringing malefactors in line with society s accepted social norms.
Tämä tutkimus analysoi avovankilajärjestelmää lempeänä vankeusmuotona ja inhimillisenä tapana kohdella lainrikkojia.
The analytical data utilised in this work comprises: A) A questionnaire survey on Public Attitude to Crime conducted in five major cities in Finland in 2004.
Tutkimuksen aineisto koostuu: A) Kyselystä (lomake liiteessä 1) otsikolla Julkinen asenne rikollisuutta kohtaan .
The questionnaire can be found in Appendix 2.
He myös vastasivat kyselylomakkeeseen otsikolla Vankien kyselylomake (liite 2).
The three most frequent categories were 1) economic problems, livelihood, housing and everyday life chores (18.4 %), 2) health and sickness (15.4 %), and 3) social withdrawal and the hikikomori phenomenon (10.3 %).
Kolme suurinta tiedontarveryhmää olivat 1) raha, toimeentulo, asuminen ja arjen askareet (18,4 %), terveys ja sairaus (15,4 %) sekä sosiaalinen vetäytyminen ja hikikomori-ilmiö (10,3 %).
The observed information needs were categorized into authentic, derived, reactive, and focusing information needs.
Havaitut tiedontarpeet jaoteltiin autenttisiin, johdettuihin, reaktiivisiin ja täsmentäviin tiedontarpeisiin.
Otherness, information needs and information sharing in the "small world" of the Internet: A study of socially withdrawn people’s information behavior
Toiseus, tiedontarpeet ja tiedon jakaminen tietoverkon "pienessä maailmassa": Tutkimus sosiaalisesti vetäytyneiden henkilöiden informaatiokäyttäytymisestä
The empirical analysis is based on qualitative and quantitative content analysis.
Analyysimenetelminä on käytetty sekä kvantitatiivista että kvalitatiivista sisällönanalyysiä.
The study also aims at deepening our understanding about how social withdrawal impacts on information sharing as a mode of individuals´ information behavior.
Tutkimuksen tavoitteena on myös lisätä ymmärrystä siitä miten sosiaalinen vetäytyminen vaikuttaa tiedon jakamisen tapoihin osana yksilöiden informaatiokäyttäytymistä.
The theoretical framework of the study draws on Elfreda Chatman’s construct of "small world", normative behavior theories, and Reijo Savolainen’s model of everyday life information seeking.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys muodostui Elfreda Chatmanin "pienen maailman" ja normatiivisen käyttäytymisen teorian sekä Reijo Savolaisen elämäntapaa tiedonhankinnan ohjaajana koskevan teoreettisen jäsennyksen avulla.
The study revealed some features of groupthink behavior, e.g. stereotyping outsiders, control of thoughts, pressure of dissidents, and self-censorship.
Tiedon jakamista tarkasteltaessa keskusteluryhmän käyttäytymisessä oli kuitenkin havaittavissa eräitä ryhmäajattelun piirteitä, kuten ryhmän ulkopuolisten sterotypisointi ryhmän omat ajatusvahdit, toisinajattelijoiden painostus ja itsesensuuri.
The empirical data consist of 446 discussion threads containing 6,910 messages posted to the Hikikomero discussion forum.
Tutkimusaineistoon sisältyi yhteensä 446 Hikikomero-keskusteluryhmän viestiketjua, joissa oli yhteensä 6910 keskusteluryhmäviestiä, jotka oli kirjoitettu 20.2.2011 -13.9.2013 välisenä aikana.
This kind of information was termed disnormative.
Tähän kategoriaan kuuluvaa informaatiota kutsutaan tutkimuksessa disnormatiiviseksi informaatioksi.
In addition to peer support, guidance and information for decision-making was often sought in areas in which the participants shared the experience of similar otherness.
Vertaistuen lisäksi ryhmästä etsittiin usein toimintaa ohjaavaa tai päätöksenteon tueksi tarvittavaa tietoa aihepiireistä, joissa ryhmän keskustelijat jakoivat samanlaisen toiseuden kokemuksen.
The Hikikomero discussion forum functioned as a virtual "small world" for the socially withdrawn individuals, and the experience of similar otherness was the main common factor among these people.
Hikikomero-keskustelupalsta muodosti sosiaalisesti vetäytyneille henkilöille virtuaalisen "pienen maailman", jonka yhteisenä nimittäjänä oli samanlaisen toiseuden kokemus.
The empirical findings indicate that, in some cases, the questions asked and the answers provided by the participants represented norms and values not found acceptable in society.
Keskusteluviestejä analysoitaessa havaittiin myös, että eräissä tapauksissa keskusteluryhmässä esitetyt kysymykset ja niihin saadut vastaukset representoivat yhteiskunnan normien ja arvojen vastaisia näkemyksiä.
The qualitative analysis revealed that that otherness manifests itself in the themes of information needs and in the ways in which questions are articulated.
Kvalitatiivisessa sisällönanalyysissä havaittiin toiseuden ilmenevän esitettyjen tiedontarpeiden aihepiireissä ja esitettyjen kysymysten näkökulmavalinnoissa.
Sharing the experience of similar otherness through the messages posted by the participants may unite them as a group and encourage them to share their own feelings and resort to information given by the other participants of the discussion group.
Vertaistuki on tärkeää sosiaalisesti vetäytyneille ja Kokemus samanlaisen toiseuden jakamisesta voi vaikuttaa siihen että keskusteluryhmässä jaettua tietoa pidetään luotettavana Samanlaisen toiseuden kokemus ja sen eksplikointi keskusteluryhmässä yhdisti osallistujia ja rohkaisi näin jakamaan omia tuntemuksiaan ja turvautumaan keskusteluryhmän muilta osallistujilta saatavaan informaatioon.
The empirical material used in this study was collected from Hikikomero, a Finnish online discussion group, which is part of the Ylilauta.org.
Empiirisenä aineistona hyödynnettiin Ylilauta.org-sivuston Hikikomero-keskusteluryhmää, joka on sosiaalisesti vetäytyneiden henkilöiden oma keskustelufoorumi.
The empirical analysis identified 12 main categories of information need topics.
Analyysissä tunnistettiin yhteensä erilaista 1041 tiedontarvetta, jotka jaoteltiin aihepiirien perusteella 12 tiedontarveryhmään.
The research strategy makes use of the ideas of social constructionism and hermeneutics.
Tutkimusstrategia perustui sosiaalisen konstruktionismin metateoriaan ja hermeneuttiseen lähestymistapaan, joka avulla tutkittavaa ilmiötä analysoitiin.
It was found that, in the discussion groups, new information needs come to exist as the online conversation goes on, and new information needs arise in the discussion forum.
Viestiketjuissa syntyy uusia tiedontarpeita, jotka muotoutuvat keskustelun myötä.
The study examines the impact of otherness on information needs and their articulation among socially withdrawn people.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää toiseuden kokemuksen vaikutusta tiedontarpeiden sisältöihin ja niiden artikulointiin.
The findings indicate that there is no genuine collaborative knowledge formation in the Hikikomero discussion group.
2) minkä tyyppistä tietoa Hikikomero-keskusteluryhmästä etsitään ja mikä on vertaistuen merkitys Hikikomero-keskusteluryhmässä?
According to this study, otherness and the way of life interact, and both have an effect on the information seeking process.
Tutkimus osoitti, että toiseus ja elämäntapa ovat keskinäisessä vuorovaikutussuhteessa ja ne vaikuttavat tapoihin, joilla sosiaalisesti vetäytyneet ilmaisevat tiedontarpeistaan ja jakavat tietoa muille internetin keskusteluryhmässä.
Instead, in most cases, information was just shared within the group when answers were provided to questions posed by individual participants.
Keskusteluryhmän toiminnassa ei havaittu selvää pyrkimystä yhteisöllisen tiedon muodostukseen vaan pikemminkin kyse oli yksilölähtöisen tiedontarpeen tyydyttämiseen pyrkivästä tiedon jakamisesta.
Data is produced by UNICEF, UNDP and UNESCO.
Aineiston on tuottanut UNICEF, UNDP ja UNESCO.
The study shows how much the choice of research method influences results.
Tutkimus osoittaa, kuinka paljon menetelmän valinta vaikuttaa tuloksiin.
A Comparative analysis of eighty low and middle income countries
Vertaileva tutkimus 80 matalan ja keskitulotason maasta
These cross-country results are in line with the results of earlier research.
Tutkimustulokset ovat sopusoinnussa aiemman tutkimuksen kanssa.
The work applies both linear regression modelling and structural equation modelling.
Työssä sovelletaan lineaarista regressioanalyysiä ja rakenneyhtälömallinnusta.
Women’s Education and Infant Survival.
Naisten koulutus ja pikkulasten eloonjääminen.
The data is controlled by income level, population size, as well as by extreme epidemic or political instabilities.
Tutkimusaineisto on rajattu tulotason, väestömäärän, sekä HIV/AIDS-epidemian ja poliittisen epävakauden kriteereillä.
This quantitative study investigates the relationship between women’s education and infant survival in 80 low and middle income countries.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan naisten koulutuksen ja imeväiskuolleisuuden suhdetta 80 matalan ja keskitulotason maassa kvantitatiivisin menetelmin.
The findings of this study stress that the universal social policies including women’s education, poverty alleviation and multiple health policies, are all fundamental for better infant survival, which is an adequate proxy for wellbeing in low and middle income countries.
Tämän tutkimuksen tulokset korostavat, että naisten koulutuksen edistäminen, köyhyyden vähentäminen ja terveyspolitiikka ovat kaikki tärkeitä pikkulasten eloonjäämisen turvaamisessa.
Women’s education is the second most important variable explaining the cross-country variation of infant survival.
Naisten koulutus on toiseksi tärkein imeväiskuolleisuuden selittäjä, tärkein on tuloköyhyyden vähäisyys.
The path models provide new understanding on how women’s education influences infant survival, completely through the indirect influences of child health provision and women’s reproductive autonomy.
Polkumallit tarjoavat uutta ymmärrystä siitä, miten naisten koulutuksen vaikutus alle yksivuotiaiden eloonjäämiseen toteutuu epäsuorien syy-yhteyksien kautta.
The relationship between women’s schooling and infant survival is analyzed with internal social and health-related variables, some of which only recently became available.
Suhdetta analysoidaan yhteiskunnallisten, koulutuksellisten ja lapsiterveyteen liittyvien muuttujien avulla.
Spatial Touch in Presenting Information with Mobile Devices
Kosketuksen paikan hyödyntäminen tiedon esittämisessä mobiililaitteilla
The aim was to study how spatial touch could be better supported in presenting information to mobile device users.
Tässä väitöskirjassa tutkittiin uusia, tuntopalautteen paikkaan perustuvia tapoja esittää tietoa mobiililaitteiden käyttäjille.
Second, two users could communicate emotional information by using vibration that mimicked interpersonal touch gestures.
Toisessa sovelluksessa tutkittiin tunteiden välittämistä käyttäen tuntopalautetta, joka pyrki jäljittelemään ihmisten välisiä kosketuseleitä kuten silittämistä.
We conducted user studies to empirically measure the usability of the developed applications.
Toteutettujen sovellusten toimintaa arvioitiin käyttäjätutkimuksissa.
Yet, the devices provide little information in return via touch.
Kosketusaistin hyödyntäminen tiedon esittämisessä on ollut vähäistä.
In addition, touch can support emotional communication between users who are physically apart.
Lisäksi kosketusaistia voidaan käyttää tukemaan ihmisten välistä etäviestintää.
The results showed that alphabetical information in the form of single letters could be distinguished reliably by users familiar with Braille.
Tulokset ensimmäisen sovelluksen käytöstä osoittivat, että tuntopalautteella on mahdollista esittää kirjaimia varsin luotettavasti.
Lastly, we learned that when stimulating the hand, linear tapping movement could be easier for users to localize as compared with the more commonly used vibration.
Tuntopalautteen vastaanottaneet käyttäjät esimerkiksi kokivat silitystä jäljittelevän tuntopalautteen miellyttävämmäksi kuin puristusta jäljittelevän tuntopalautteen.
We developed two types of applications to study the use of spatial touch.
Väitöskirjassa keskityttiin kahdentyyppisen tiedon esittämiseen.
An example of spatial touch input is the use of a touchscreen that detects the user’s point of contact.
Yleisin esimerkki kosketuksen käytöstä palautteen antamiseen on saapuvan puhelun tai viestin ilmaiseva värinä.
Spatial touch output can be enabled by adding multiple actuators to a device so that the actuators stimulate different areas of the user’s hand.
Käytännössä tämä tarkoitti useiden tuntopalautetta tuottavien aktuaattoreiden käyttöä samanaikaisesti, jolloin tuntopalautteen paikan muutoksilla on mahdollista esittää erilaista tietoa.
The findings of this thesis demonstrate that stimulating the sense of touch, and particularly different spatial locations of the user’s hand, could be used more actively in presenting information with mobile devices.
Toisen sovelluksen arviointi osoitti, että tuntopalaute aiheutti käyttäjissä erilaisia tunnearviointeja riippuen siitä, mitä kosketuselettä palaute jäljitteli.
Touch is capable of compensating for audio and vision when they are not preferred or available for use.
Väitöskirjan tuloksia voidaan hyödyntää suunniteltaessa vuorovaikutustapoja, jotka ottaisivat paremmin huomioon kosketusaistin mahdollisuudet.
It has been envisioned that such mediated social touch could communicate emotions in a fashion similar to real touch.
Tällaisen värinän rajoitus tiedon esittämisessä on se, että tuntopalaute tuntuu aina samanlaiselta jokaisessa laitteen kohdassa.
In this thesis, spatial touch refers to both input and output.
Laitteen käyttäjälle välittämiä tietoja esitetään kuitenkin lähinnä näkö- ja kuuloaistin kautta.
Furthermore, we found evidence supporting the view that mediated touch could communicate emotional intention between people.
Soittamisen tai tekstiviestin lähettämisen ohella kosketusviesti voi välittää tunnekokemuksen esimerkiksi tutulle tai perheenjäsenelle.
My theoretical approach is based on three points of view that are linked with the concepts of cultural industry, symbolic economy and embeddedness of local institutions.
Kulttuurifestivaalien aluetaloudelliset merkitykset sidotaan kolmeen teoreettiseen keskusteluun; kulttuurifestivaalien tehtävien ja arvojen määrittelyyn, symbolitalouden kehitykseen sekä kulttuuritoimintojen alueelliseen keskittymiseen.
The economic impacts of culture are not only unambiguously calculable quantities, but also interpretative social constructions.
Aluetaloudellisia vaikutuksia tarkastellaan laskennallisuuden ja mitattavuuden sijaan tulkinnallisina ja merkitysvälitteisinä ilmiöinä.
On the other hand, structural embeddedness illustrated the relationships between festivals and the development of local cultural organizations.
Tutkimuksessa tarkastellaan erityisesti kulttuurifestivaalien ja kuntien kehityksen välisiä yhteyksiä.
The success factors of cities and regions have increasingly often been related to cultural economy in the last decades.
Kulttuurinäkökulma on saanut viime vuosien aikana yhä enemmän huomiota alueellisessa kehittämistyössä.
According to the results, festivals have created the kind of know-how and learning processes along with which new organization forms have emerged in the municipalities.
Tulosten mukaan maaseudun festivaalit ovat heijastuneet asukkaiden kulttuurimyönteiseen ilmapiiriin, lujittaneet kollektiivista identiteettiä sekä vahvistaneet paikallista osaamisen tasoa, joiden myötä kuntiin on vuosien kuluessa kehittynyt uusia kulttuurialojen organisoitumisen muotoja.
The main purpose of the research was to analyze the meanings of Finnish cultural festivals for the local economy.
Keskeisenä lähtökohtana on kulttuurifestivaalien aluetaloudellisten merkitysten erittely.
The relational embeddedness refers to the cultural ambience of area (or immaterial cultural capital), particularly to inhabitants favourable attitudes towards culture, construction of local identity, development of cultural capabilities, creativity and local innovativeness.
Pikemminkin kysymys on imagollisesta täydentävyydestä; siitä, että kulttuuri eri muotoineen muodostaa yhden kerrostuman kuntien vetovoimatekijöiden kokonaisuudessa, mikä konkretisoituu esimerkiksi perheiden muuttopäätöksissä ja elinympäristön laatuun liittyvissä preferensseissä.
In these perspectives, culture, economy and regional development are multidimensionally intertwined with each other.
Tulosten mukaan kulttuurifestivaalien päämäärien ja kuntien kehittämisen intressit yhdistyvät elämystaloudessa usein toisiinsa.
In the discourse of market , meanings of festivals were related to images of municipalities, marketing of local services and promoting of local business life.
Haastattelujen kohteina on ollut festivaalien järjestäjiä ja yritysyhteistyökumppaneita, kuntien viranomaisia sekä muita avainhenkilöitä.
Analysis of symbolic economy was connected to the attractiveness and cultural images of Finnish municipalities.
Symbolitaloudessa alueen kulttuuripääoma toimii myös kuntien imagojen rakentajana ja vetovoimatekijänä.
Cultural services, creative atmosphere and cultural pluralism (or material and immaterial forms of cultural capital) form only one part of the complexity of regional attractiveness.
Kuntien kulttuuri-ilmapiiri sekä monipuolinen kulttuuritarjonta heijastuvat luovuus- ja elämänlaatudiskurssien mukaan välillisesti esimerkiksi yritysten ja osaavan työvoiman sijaintipäätöksiin.
The central finding of the research was that cultural capital is not a self-reliant location factor in the location decisions made by enterprises.
Alueen kulttuuripääoma ei kuitenkaan sellaisenaan houkuttele yrityksiä ja työvoimaa alueille.
In this study, the objective knowledge formation has been called into question.
Kyseistä (oppimis)prosessia kutsutaan tutkimuksessa kulttuuritoimintojen alueelliseksi juurtumiseksi.
The values of festivals were analyzed in the light of the concept of cultural industry.
Kulttuurifestivaalit vahvistavat pitkällä aikavälillä myös kuntien institutionaalista perustaa.
The empirical research was conducted by using the constructive approach and discourse analysis.
Empiirisen tarkastelun kohteena on 10 suomalaista kuntaa, joissa on tehty yhteensä 58 tutkimushaastattelua.
It is noteworthy how cultural economy ­ or more broadly creative economy ­ has been regarded as a new enabling element of regional development at least in the media, regional strategies and rhetoric.
Kunta ja kulttuurin talous -tutkimus nostaa esille kulttuuritoimintojen aluetaloudellisten merkitysten kokonaisvaltaisen luonteen, mikä olisi huomioitava esimerkiksi määriteltäessä kulttuuritapahtumien julkisen tuen perusteita tai pohdittaessa vaikkapa kulttuurin asemaa elinkeinopolitiikassa.
In Finland, approximately 500 women are diagnosed yearly, and over 200 women die of the disease each year.
Suomessa noin 500 naista vuodessa saa munasarjasyöpädiagnoosin, siihen liittyviä kuolemia on kuitenkin yli 200.
Ovarian cancer is the 5th most common malignancy in European women, but it occupies 1st place in the mortality statistics for gynecological malignancies.
Munasarjasyöpä on viidenneksi yleisin gynekologinen syöpä eurooppalaisessa väestössä, mutta gynekologisten syöpäkuolemien tilastoissa se on ensimmäisellä paikalla.