natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Additionally, craft organizations penetrated all spehers of life in urban settlements: they dominated labour market, influenced town topography, organized military troops, took care of juridical and administrative tasks, organized professional training, and together with merchants governed the economic sector.
Käsityöläisammattikunnat läpäisivät elämän jokaisen osa-alueen: ne hallitsivat työmarkkinoita, järjestivät ammatillista koulutusta, osallistuivat kaupungin sotilaalliseen puolustukseen, huolehtivat osaltaan oikeudenhoidosta ja monista hallinnollisista asioista, ylläpitivät kaupunkirauhaa, järjestivät köyhäinhoitoa, tarjosivat jäsenilleen sosiaalista yhdessäoloa sekä jopa mahdollisuuden uskonnollisen hartauden osoittamiseen pitämällä yllä alttareita kirkoissa.
It was more important to ensure the continuation of production than fret over the gender of the master.
Kaikki nämä toimet tähtäsivät tuotannon jatkuvuuteen; mestarin sukupuoli oli toissijaista.
Special emphasis is on the possibilities of artisan widows to continue their trade after their husband had died.
Sen mukaan ammattikunnat tarjosivat leskille useita mahdollisuuksia jatkaa perheyrityksen pyörittämistä miesmestarin kuoltua.
This demonstrates that widows were an integral part of craft trade culture.
Tämä todistaa, että lesket olivat kiinteä osa tuon ajan kaupunkien yrittäjäkulttuuria, eikä naisjohtoisia käsityöläisverstaita pidetty mitenkään outoina.
At the same time craft trade culture was a strongly protectionist culture.
Ammattikunnat harjoittivat myös voimakasta suojelupolitiikkaa, protektionismia, turvatakseen yhteiset edut.
However, the current study proves that craft trade culture was a flexible system that adapted to changing conditions and left room for negotiation.
Aiemmassa tutkimuksessa tuon ajan yrittäjäkulttuuri ja ammattikuntalaitosjärjestelmä on nähty staattisena rakennelmana, joka ei pystynyt sopeutumaan muutoksiin ja joka vahvisti patriarkaalista yhteiskuntajärjestystä sekä pyrki rajoittamaan naisten työntekoa.
The investigation conducted here reveals that craft trade culture was at the same time affected by the aims of the crafts to ensure equal premises and resources for all their members and a common well-being of its members as well as by the competition between craft members and self-interest.
Käsityöläisten yrittäjäkulttuuri olikin täynnä ristiriitoja: toisaalta pyrittiin takaamaan samat edut ja ammatinharjoittamisen edellytykset kaikille ammattikunnan jäsenille, mutta silti sosiaaliset erot ammattikunnan sisällä saattoivat olla suuret.
Furthermore, it combines two perspectives, rarely applied together in the field of craft and guild studies.
Lisäksi se yhdistää eri näkökulmia uudella tavalla, sillä hansakaupunkien käsityöläisiä ei aiemmin ole tarkasteltu yrittäjyyden, taloushistorian ja sukupuolihistorian näkökulmista.
However, the findings of the current study do not support these notions.
Tutkimukseni haastaa tämän näkemyksen ja tarjoaa uudenlaisen tulkinnan.
The normative side is discussed by studying craft ordinances: what options and possibilities did craft ordinances give to widows to continue their trade.
Yrittäjäkulttuuria tarkastelen käsityöläisleskien kautta: mitkä olivat käsityöläisleskien mahdollisuudet jatkaa ammatissaan miehensä kuoltua ja käyttivätkö he näitä mahdollisuuksia hyödykseen.
Despite the questions that widowhood raised among contemporaries, widows could run their workshops independently and/or with the help of their children and/or hired workforce.
Yleisin ammattikunnan tarjoamista mahdollisuuksista oli vuoden ja päivän aikaraja, jonka umpeuduttua lesken olisi luovuttava ammatistaan tai siirrettävä mestarinoikeudet pojalleen tai uudelle aviomiehelle.
I have analysed all the preserved craft ordinances from the four cities which stem from the time period of 1350−1620.
Tutkimus keskittyy Tukholman, Tallinnan, Riian ja Lyypekin kaupunkeihin noin vuosina 1350−1620.
This study finds that craft trade culture in late medieval and early modern cities bordering the Baltic Sea was flexible and aimed for the continuation of production at several different levels.
Käsityöläisten yrittäjäkulttuuri Itämeren alueen kaupungeissa 1350-1620 Väitöskirjassani tutkin käsityöläisten yrittäjäkulttuuria Itämeren alueen kaupungeissa myöhäiskeskiajalla ja uuden ajan alussa.
In addition, I consider craft trade culture to include a set of norms, values, and practices that guided individual craft members.
Tutkimuksessa selvitän, mitkä olivat yrittäjäkulttuurin keskeisimmät elementit, arvot ja toimintatavat.
Furthermore, the analysis of Lübeck petition letters exposes that some widows exceeded the customary time limit granted to them in craft ordinances and continued their trade for several years, even 19.
Tutkimukseni myös paljasti, että oman edun tavoittelu meni usein ammattikunnan edun edelle, vaikka aikakausi on mielletty kollektiivisuuden ajaksi.
Furthermore, within this protectionism there existed elements, which are often used to characterize modern market economies – individual profit seeking and competition.
Tutkimukseni tuo ilmi, että näinkin kaukainen yrittäjäkulttuuri piti sisällään paljon sellaisia elementtejä, jotka yleensä yhdistetään nykypäivän markkinatalousyhteiskuntiin eikä myöhäiskeskiajan ja uuden ajan alun talousjärjestelmiin.
Using Lübeck as a case study I shall also examine the interaction between the city council, the crafts, and individual craft members.
Tutkimukseni tarjoaa täysin uuden lähestymistavan hansa-alueen kaupunkihistoriaan, sillä aiempi hansatutkimus on keskittynyt lähinnä tarkastelemaan hansaliittoa taloudellisena ja poliittisena mahtina tai käsitellyt kauppiaita ja heidän verkostojaan.
These 178 craft ordinances built the core of the study, thus they set the framework within which the narrative letters are analysed.
Toisaalta ne loivat hyvin joustavia käytäntöjä ja sääntöjä, jotka tarjosivat pelivaraa ja mahdollistivat kilpailun ammattikunnan sisällä.
Moreover, craft ordinances build the context in which the petition letters are analysed.
Käsityöläiset olivat järjestäytyneet ammattialoittain ammattikuntiin, joilla jokaisella oli omat sääntönsä.
Consequently, widows’ rights articles in the craft ordinances were not means to restrict widows’ and respectively women’s work.
Käsityötuotanto tapahtui kodin yhteydessä olevassa verstaassa ja se oli yleensä perheen yhteinen bisnes.
The study participates in the general social scientific discussion, notably that in social work, by presenting new knowledge about the use of cannabis, the users and their relation to society.
Tutkimus osallistuu yleiseen yhteiskuntatieteelliseen ja erityisesti sosiaalityön tieteelliseen keskusteluun tuottamalla uutta tietoa kannabiksen käytöstä, käyttäjistä ja heidän suhteestaan yhteiskuntaan.
The study likewise participates in the marginal research discussion as to how the marginal is produced and in what ways people respond to labeling and being pushed to the margins.
Samalla tutkimus osallistuu marginaalin tutkimuksen keskusteluihin siitä, kuinka marginaalia tuotetaan ja millä tavoin leimaamiseen on (laittoman huumausaineen käyttäjänä) mahdollista vastata.
Cannabis activists associate the use of cannabis with ideological and instrumental meanings (such as medicinal use and way of life), which are remote on the one hand from experimental use among young people, and on the other from the frame of reference pertaining to the problematic use by polydrug users, to which the use of cannabis is usually linked in Finland.
Tutkimustulosten mukaan kannabisaktivistit liittävät kannabiksen käyttöön myös sellaisia ideologisia ja välineellisiä merkityksiä, jotka ovat kaukana siitä yhtäältä nuorten kokeilullisen käytön tai toisaalta päihteiden ongelmallisen sekakäytön viitekehyksestä, joihin kannabiksen käyttö yleensä Suomessa liitetään.
With such an attitude actors in society push cannabis users to the margins, out of reach and out of sight of the general areas of societal activity.
Tämän suhtautumisen myötä yhteiskunnalliset toimijat työntävät kannabiksen käyttäjiä marginaaliin, ulottumattomiin tai näkymättömiin yleisiltä yhteiskunnallisen toiminnan alueilta.
Responding to such a reaction in society in such a way, the cannabis activists endeavour to generate novel definitions of the use of cannabis which depart from the dominant conceptions and to resist the marginal position assigned to them by the reaction of society.
Tällaisilla yhteiskunnalliseen reagointiin vastaamisen tavoilla kannabiksen käyttäjät pyrkivät tuottamaan uudenlaisia, yhteiskunnassa vallitsevista käsityksistä poikkeavia määrittelyjä kannabiksen käytöstä.
This study concerns cannabis use, the reaction of society and the rejoinders of 36 cannabis activists interviewed for the study.
Aihetta tarkastellaan tutkimusta varten haastateltujen 36 kannabisaktivistin näkökulmasta.
The analysis of the interview data combines the analysis of narratives and Grounded Theory qualitative typologisation of the material.
Metodologisesti tutkimuksessa esitellään erilaisia laadullisia analyysimenetelmiä yhdistävä tutkimuksen tekotapa, jossa korostetaan tutkimushenkilöiden oman äänen ja autenttisen kerronnan esille pääsyä.
The use of cannabis, societal reaction and responses to it: The perspective of cannabis activists Cannabis is the most widely used illegal drug in Finland.
Kannabiksen käyttö, yhteiskunnallinen reagointi ja siihen vastaaminen: Kannabisaktivistien näkökulma
It might be hoped that the research findings would serve to broaden the discussion in society regarding the use of cannabis and give rise to a discussion as to how the views of cannabis activists themselves could be taken better into account and utilised, for example in the operating culture of social work.
Kannabiksen käyttäjien yksilöllisten, kulttuuristen ja yhteiskunnallisten merkitysrakenteiden esiintuomisen toivotaan virittävän keskustelua myös siitä, miten kannabiksen käyttöön mahdollisesti liittyviin ongelmiin kyettäisiin tämänhetkisiä käytäntöjä paremmin vastaamaan esimerkiksi päihdehoidon tai muun sosiaalisen tuen käytännöissä.
The attitude of actors in society and the mainstream population towards the use of cannabis is characterised by a stereotyping classification of cannabis users among the group of problematic drug users, and thus they are labelled as troublesome members of society.
Yhteiskunnallisten toimijoiden (kuten poliisi-, tulli- ja oikeusviranomaisten, sosiaali- ja terveysalan toimijoiden sekä median ja valtaväestön) suhtautuminen kannabiksen käyttöä kohtaan on kannabisaktivistien näkökulmasta stereotypioihin ja kategorisointiin perustuvaa ja asettaa kannabiksen käyttäjät osaksi ongelmallista "huumeiden käyttäjien" ryhmää.
In Finland there prevails an established public and official interpretation of cannabis as an illegal drug, accordingly placing its use and its users in a certain marginalised position.
Kannabikseen kuten muihinkin laittomiin huumeisiin ja niiden käyttöön liittyvä puhumattomuuden kulttuuri aiheuttaa sen, että kannabiksen käytöstä ja sen yhteiskunnallisesta asemasta käydään Suomessa hyvin vähäisissä määrin julkista keskustelua.
In the eyes of cannabis activists, Finnish society appears as an operating environment given to marginalising cannabis users.
Haastatellut kannabisaktivistit ovat yhtä lukuun ottamatta myös kannabiksen käyttäjiä.
However, the position of cannabis in society, more than that of other drugs, has been subject to attempts at a redefinition which may be evinced by individuals (cannabis activists), user organisations or others considering the subject important to society.
Suhteessa suomalaisiin kannabiksen käyttäjiin yleisesti, haastatellut kannabisaktivistit ovat erityisiä siinä, että heille kannabiksen käytön ja käyttäjien yhteiskunnallinen asema näyttäytyy oman elämäntavan tai toiminnan kannalta henkilökohtaisesti tärkeänä asiana.
The purpose of these attempts at a redefinition is to present cannabis as a less deleterious or more useful intoxicant than it has generally been understood to be in our society.
Tutkimuksen avulla pyritään valaisemaan sellaisia kannabiksen käyttöön ja sen yhteiskunnalliseen asemaan liittyviä merkitysrakenteita ja toiminnan tapoja, jotka eivät ole päässeet mukaan rakentamaan kannabiksesta yleisesti maassamme vallitsevaa ymmärrystä.
This strong reaction on the part of society has an effect on the response among cannabis users and on the formation of cannabis use habits in Finnish society.
Tämä vaikuttaa osaltaan niin valtaväestön kuin viranomaistenkin näkökulmiin ja käsityksiin kannabiksen käytöstä ja käyttäjistä.
For example, the thesis presents a novel, more efficient style for presenting textual result summaries, a natural-language explanation tool for queries, a search interface specifically designed for elderly users, and several ideas for facilitating information re-access.
Väitöskirjassa esitellään muun muassa uudenlainen ikääntyneille suunnattu Etsin-hakukäyttöliittymä ja muita ratkaisuita tiedonhaun helpottamiseksi: työkalun, joka kääntää hakulauseet luonnolliselle kielelle, kirjanmerkkijärjestelmän, joka tallentaa osoitteiden lisäksi dokumentit, ja uudenlaisen tavan esittää hakukoneen tuloslistassa oleva tekstitiivistelmä käyttäjälle.
In particular, the aim is to describe the strategies of different user groups: highly experienced Web users, elderly users, and Web users with a couple of years of Web experience.
Väitöskirjassa keskitytään erilaisten käyttäjäryhmien, kuten kokeneiden ja satunnaisten käyttäjien sekä ikääntyneiden hakustrategioihin.
The thesis presents several design suggestions to place the benefits of successful strategies at the disposal of all users, as well as to make it easier for users to understand the functioning of search engines.
Tutkimus esittää useita hakukäyttöliittymäratkaisuja yhtäältä tutkimuksissa havaittuihin tiedonhaun ongelmiin ja toisaalta hyvien strategioiden mahdollistamiseksi kaikille käyttäjille.
In this thesis, the focus is on the strategies employed by users of search engines during three phases of the information search process: query formulation, evaluation of search results, and information re-access.
Tutkimuksessa käytettiin menetelminä kontrolloituja laboratoriokokeita, silmänliikkeiden seurantaa, kyselyitä sekä haastattelu- ja tarkkailututkimuksia.
The elderly face several challenges with Web search engines, such as not understanding the required language and different functionality provided by the interfaces, as well as problems with text input.
Lisäksi ongelmia aiheuttavat vaikea termistö sekä eri hakukoneiden tarjoama runsas toiminnallisuus (esim. Googlen tarkennetun haun eri vaihtoehdot ja välimuistissa olevat dokumentit).
Studying user strategies and characteristics for developing web search interfaces
Käyttäjien hakustrategioiden ja haussa ilmenneiden ongelmien pohjalta väitöskirjassa esitetään konkreettisia ratkaisuja helpottamaan tiedonhakua.
More experienced users are also more efficient in evaluating the search results.
Nuorilla kokemattomilla käyttäjillä ongelmat liittyvät usein hakujen muotoiluun ja uudelleenmuotoiluun sekä hakutulosten arviointiin.
In particular, users with little experience have difficulties with the search process, which puts them at a clear disadvantage in a world, where more and more information is to be found only on the Web.
Väitöskirja osoittaa, että etenkin kokemattomat käyttäjät ja ikäihmiset kohtaavat monenlaisia ongelmia tiedonhaussa.
Surprisingly, even experienced users have misconceptions concerning their primary search engine.
Kokemattomien käyttäjien ongelmat hakukoneiden käytössä ovat odotettavissa, mutta yllättäen ongelmia on myös kokeneilla käyttäjillä.
World Wide Web search engines are essential tools for efficiently utilising the information on the Web.
World Wide Webissä (Web) olevan tiedon määrä on viime vuosina kasvanut räjähdysmäisesti.
In the material analysis quantification of the material was utilized.
Osa aineistosta kvantifioitiin.
The thesis sought answers to the following questions: What is hope as the young describe it?
Tutkimuksen kuluessa nuorista kysyttiin muun muassa: Mitä toivo on nuorten kuvaamana?
How do they maintain and fortify hope themselves?
Miten nuori itse ylläpitää ja vahvistaa toivoaan?
Quantitatively, the most frequently expressed aspects were a positive attitude to life and the future outlook.
Suurin osa nuorista mainitsi myönteisen asennoitumisen elämään tärkeimmäksi toivoonsa liittyväksi tekijäksi.
The purpose of the thesis was to describe hope and the factors that maintain and fortify it from the point of the young`s view aged between 15 and 20 years.
15 - 20-vuotiaiden nuorten toivo, sen ylläpitäminen ja vahvistaminen
Other persons` maintaining and fortifying performance regarding the young`s hope is composed of securing the young`s fundamentals, genuine caring as well as introducing them the concept of hope.
Toiset ihmiset voivat ylläpitää ja vahvistaa nuorten toivoa muun muassa turvaamalla elämän perusedellytykset.
The results show that the young`s sense of hope is the basic element of everyday life.
Nuoren toivoa ei saa murskata Nuorten toivo on päivittäisen elämän peruselementti, jonka voimakkuus vaihtelee ja sitä voidaan vahvistaa.
The research results present a ground for the development of nursing interventions and of evidence based nursing, for the promotion of the young`s health in different fields of activity, as well as for the further research of the topic.
Saatuja tuloksia voidaan hyödyntää opetuksessa, sosiaalityössä sekä eri toimijoiden nuorten hyvinvointia ja terveyttä edistävässä toiminnassa.
Hope also means peaceful safety, awareness of continuity, faith and trust in God and the future, as well as in achieving the personal goals.
Uutta oli nuorten toivon liittyminen elokuvien katsomiseen, kirjoittamiseen, piirtämiseen, lukemiseen, matkustamiseen, musiikin tekemiseen ja luontoon, sekä se miten konkreettisella toiminnalla vaikutetaan toivoon.
When gathering the material, the method of triangulation was used by incorporating individually held interviews (15), through e-mail received replies (21), and internet discussions requiring login (16).
Aineisto koostuu nuorten yksilöhaastatteluista, sähköpostivastauksista ja nuorten kanssa Internetissä kirjautumista edellyttäviltä keskustelupalstoilta käydyistä keskusteluista, jotka analysoitiin aineistolähtöisellä sisällönanalyysillä.
The aim of the thesis was through the produced data to increase the understanding of the phenomenon of little research, both on a national and an international level, to contribute to the improvement of the young`s health and health care, as well as to nursing-scientific knowledge base in relation to youngsters` sense of hope.
Kaikki kääntyy parempaan - toivoa nuorten terveyden edistämiseen Tutkimus tuotti uutta tietoa nuorten oman toivoa ylläpitävän ja vahvistavan toiminnan jakautumisesta mielensisäiseen ja konkreettiseen toimintaan.
For the maintainance and fortification it is important that the young trust in hope`s existence, and that other people respect the hope of the young.
Tutkimuksessa kuvataan yli viidenkymmenen eri puolelta Suomea kotoisin olevan nuoren näkökulmasta toivoa, sen sisältöä ja vaikutuksia, sekä toisten ihmisten merkitystä nuorten toivon tuottamisessa.
Reinforcement of life force was the most frequently stated factor amid the different forms of activity.
Elokuvat ovat minulle kuin terapeutti, ne ylläpitävät toivoani Konkreettisesta toiminnasta tunnistettiin 13 eri toimintamuotoa.
The maintaining and fortifying activities of the young themselves consist of both the work of their inner life and the concrete procedures.
Tutkimus on yhteiskunnallisesti ajankohtainen terveyspolitiikan, nuorten itsensä ja heidän perheidensä näkökulmasta.
Nevertheless, employees still value mutual loyalty and fair play in working life.
Silti tietotyöntekijät arvostavat edelleen myös molemminpuolista lojaaliutta ja reilua peliä työelämässä.
The data includes 42 thematic interviews collected in 2008 from four Finnish organizations, and survey data collected from one of those organizations.
Tutkimuksen aineistoon kuuluu vuonna 2008 neljässä suomalaisessa tietointensiivisessä organisaatiossa kerätyt 42 teemahaastattelua, ja lisäksi yhdessä näistä organisaatiosta kerätty kyselyaineisto.
However, employees are ready to commit themselves to an organization that offers challenges but at the same time presents the opportunity to work as a part of a well-functioning work community.
Tietotyöntekijät ovat kuitenkin valmiita sitoutumaan organisaatioon, joka tarjoaa haasteita mutta samalla myös mahdollisuuden mielekkääseen työhön osana toimivaa työyhteisöä.
The main research method is qualitative content analysis.
Tutkimusmetodina on sovellettu pääasiassa laadullista sisällönanalyysiä teoriaohjaavassa muodossa.
Knowledge workers expect to have reasonable working hours and the opportunity to develop their skills on the basis of their own career plans rather than the organization’s needs.
Tietotyöntekijät odottavat vastavuoroisesti kohtuullisia työaikoja ja mahdollisuutta kehittyä työssä enemmän omien ammatillisten suunnitelmiensa ja tarpeidensa mukaisesti, organisaation tarpeiden sijaan.
‘Organizational commitment’ refers to the employee’s attachment to the employing organization and his/her desire to continue as a member of the organization, as well as the wish to work towards the organization’s objectives.
Organisaatiositoutumisella viitataan työntekijän kiinnittymiseen työnantajaorganisaatioonsa ja haluun jatkaa organisaation jäsenenä sekä työskennellä organisaation tavoitteiden saavuttamiseksi.
The term ‘psychological contract’ refers to the employee’s subjective view of the rights and obligations of his/her job.
Psykologisella sopimuksella tarkoitetaan työntekijän subjektiivista käsitystä omaan työsuhteeseensa kuuluvista oikeuksista ja velvollisuuksista.
The psychological contracts and organizational commitment in knowledge-intensive work
Psykologiset sopimukset ja organisaatioon sitoutuminen tietotyössä
The balance of the psychological contract – meaning that the employee thinks that both parties have acted in accordance with the contract – has an effect on the level of organizational commitment.
Psykologisen sopimuksen toimivuus eli se, että työntekijä kokee molempien osapuolten toimineen sopimuksen mukaisesti, vaikuttaa organisaatiositoutumisen voimakkuuteen.
Psychological contracts, and their effect on organizational commitment and employee well-being in general, should receive more attention in the research and development of Finnish working life.
Psykologiset sopimukset ja niiden vaikutus organisaatiositoutumiseen muun työhyvinvoinnin ohella tulisikin huomioida paremmin suomalaisen työelämän kehittämisessä.
This dissertation consists of four articles and an introduction, which sums up how and why the psychological contract and organizational commitment are changing in knowledge work.
Väitöstutkimus koostuu neljästä tutkimusartikkelista ja yhteenveto-osuudesta, jossa selvitetään, miksi ja millä tavalla tietotyön psykologiset sopimukset ja organisaatiositoutuminen ovat murroksessa.
The traditional psychological contract included mutual loyalty, the expectation of work security and a long career in one organization: these expectations are now apparently under threat.
Perinteiseen psykologiseen sopimukseen on sisältynyt molemminpuolinen lojaliteetti ja oletus työn jatkuvuudesta, joiden nähdään olevan nyt uhattuina.
The change can also be seen in organizational commitment: the uncertain basis of work and fact that the organization has not shown commitment towards its employees may also affect the organizational commitment of knowledge workers.
Työn epävarmuus ja se, että organisaatio ei ole sitoutunut työntekijöihinsä, voivat horjuttaa tieto¬työntekijöidenkin organisaatiositoutumista.
This dissertation examines the psychological contract and organizational commitment as factors of employee well-being, focusing on social scientific working life studies in the context of knowledge-intensive workplaces in Finnish private and public sector organizations.
Tutkimus sijoittuu yhteiskuntatieteellisen työelämäntutkimuksen alueelle ja sen kontekstina on tietointensiivinen työ suomalaisissa yksityisen ja julkisen sektorin organisaatioissa.