natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The work deals with substance connected frames (demands of a physics textbook according to the PER-viewpoint, quality thinking in educational material development), frames of university pedagogy and instructional material production processes.
Työssä käsitellään, substanssiin liittyviä viitekehyksiä (fysiikan erikoisalan oppikirjan vaatimukset PER-tutkimuksen valossa, laatuajattelu opetusmateriaalien kehittämisessä), yliopistopedagogisia näkökohtia, sekä oppimateriaalin tuotantoprosessiin liittyviä viitekehyksiä.
The goal of instructional material customization is to increase the product's customer centric nature and to enhance its function as a support media for the learning process.
Oppimateriaalin customoinnin tarkoituksena on lisätä tuotteen asiakaslähtöisyyttä ja parantaa tuotteen mahdollisimman hyvää toimivuutta opetusprosessin tukena.
Even though the observations here are from the general physics course at the NDU, the research gives tools also for development in other discipline related educational contexts.
Vaikka havainnot painottuvat yleisen fysiikan opintoihin MPKK:lla, antaa tutkimus välineitä oppiainekohtaiseen kehitystyöhön yleisemminkin.
The research analyses the feature requirements for physics textbook aimed at a specific sector and frames supporting instructional material development, and summarizes the experiences gained in the learning material project when the selected frames have been applied.
Tutkimus käsittelee erikoisalueen fysiikan oppikirjalta vaadittavia piirteitä sekä oppimateriaalin kehitysprosessia tukevia viitekehyksiä sekä kuvaa kehitysprojektissa saatuja kokemuksia käytettyjen viitekehysten soveltamisesta.
This research is an example of an instructional material development work together the questions it uncovers, and presents thoughts when textbook customization is rewarding.
Tutkimus antaa esimerkin oppimateriaalin kehitysprojektista siihen liittyvine kysymyksineen ja esittää ajatuksia siitä, milloin oppikirjan customointi on mielekästä.
The learning material project produced a customized textbook set for the students of the general basic physics course.
Oppimateriaaliprojekti tuotti customoidun oppikirja-sarjan yleisen (suppeamman) fysiikan kurssin opiskelijoille.
The reform work was focused on the production of aligned course related instructional material.
Kehitystyön painopisteeksi valittiin kurssiin kytkeytyvä oppimateriaali.
The idea of a textbook will remain but the form and appearance may change according to the prevailing technology.
Oppikirja muodostaa edelleen fysiikan opetuksen keskeisen rungon ja oppikirjan idea säilyy, vaikkakin sen ilmentymä voi muuttua tuotantotekniikoiden vaihdellessa.
Further, we ask whether it would be privately or socially profitable to allocate some of barley cultivation for alternative land use, such as green set-aside or afforestation, when production costs, GHG’s and water quality impacts are taken into account.
Arvioimme olisiko osa viljelymaasta kannattavaa allokoida vaihtoehtoiselle viljelyteknologialle tai maankäyttömuodolle, jos maankäytön ilmasto- ja vesistöpäästöt sekä tuotto otetaan huomioon.
The empirical application of the model uses Finnish data about production cost and profit structure and environmental impacts.
Teoreettiseen viitekehykseen tukeutuva empiirinen analyysi hyödyntää suomalaista tutkimusaineistoa maatalouden ja pellonmetsityksen ympäristövaikutuksista sekä tuotanto- ja kustannusrakenteesta.
However, social profitability of emission mitigation is a result from factors among emission reductions such as surface water quality impact or profit from production.
Ilmastopäästöjen vähentämisen yhteiskunnalliseen kannattavuuteen vaikuttavat kuitenkin päästövähennysten lisäksi myös muut tekijät, kuten päästöjä vähentävän teknologian vaikutus talouteen ja ympäristöön.
According to our results, given emission mitigation practices are not self-evidently beneficial for farmers or society.
Analyysin tulosten perusteella mitigaatioteknologioiden vaikutus ilmastopäästöihin ja yhteiskunnan hyvinvointiin ei ole aivan yksiselitteinen.
Consequently, to value comprehensive results of agricultural climate emission mitigation practices, these co-effects to environment and economics should be taken into account.
Siten yhteiskuntataloudellisessa analyysissä maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen lisäksi muut päästövähennystoimenpiteiden vaikutukset tulisi ottaa huomioon.
On organic agricultural soils, climate mitigation practices, in this case afforestation and green fallow give more promising results, decreasing climate emissions and nutrient runoff to water systems.
Kotieläin- ja kasvintuotannosta syntyy merkittäviä määriä kasvihuonekaasupäästöjä, mutta toisaalta maaperä ja kasvillisuus pystyvät sitomaan hiiltä ja vähentämään ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta.
Nevertheless, the data behind climate emission mitigation practices impact to production and climate is limited and partly contradictory.
Tutkimuksessa hyödynnetty tieto maankäytön vaikutuksista ilmastopäästöihin ja tuotantoon on osittain myös puutteellista, mikä saattaa vaikuttaa tuloksiin ja niiden soveltamiseen Suomen maatalouteen.
Agriculture’s contribution to climate change is controversial as it is a significant source of greenhouse gases but also a sink of carbon.
Maataloudella on siten nähty olevan mahdollisuus osallistua ilmastonmuutoksen hillitsemiseen, joko lisäämällä hiilen sitoutumista tai vähentämällä tuotannosta syntyviä päästöjä.
The objective of this thesis was to develop an integrated economic and ecological model to analyse the social welfare of crop cultivation in Finland on distinctive cultivation technologies, conventional tillage and conservation tillage (no-till).
Tutkielman tavoite on tarkastella peltoviljelyn yhteiskunnallista ja yksityistä kannattavuutta teoreettisen yhteiskuntataloudellisen mallin avulla, joka ottaa huomioon viljelyn tuoton ja ympäristövaikutukset.
On the contrary, in some cases alternative land allocation could even reduce social welfare, profiting conventional crop cultivation.
Toisaalta orgaanisilla mailla, jotka kattavat Suomen viljelypinta-alasta merkittävän osan, pellon metsitys tai viherkesannointi tuottaisi yhteiskunnallisesti arvioiden suurimman hyvinvoinnin.
Particularly area specific production and environmental factors and also food security and safety and socio-economic impacts should be taken into account.
Jatkotutkimustarve liittyykin maankäytön ilmastopäästöihin erilaisissa olosuhteissa ja päästöjen vähentämistoimenpiteiden sosio-ekonomisiin vaikutuksiin ja maataloustuotannon tulevaisuuteen.
The purity of the macrolide after argentation chromatography was 98.6%.
Makrolidin puhtaus argentaatiokromatografian jälkeen oli 98,6 %.
Also a new crystallization method was developed, which produces anhydrous form of the macrolide instead of traditional monohydrate form.
Lisäksi kehitettiin uusi kiteytysmenetlmä, jossa yhdiste kiteytettiin anhydridina tavanomaisen monohydraattimuodon sijasta.
A previously unknown impurity was identified based on MS analysis and retention time.
Lisäksi aiemmin tuntematon epäpuhtaus identifioitiin perustuen retentioaikaan ja MS-analyysiin.
Attention is also paid to biosynthesis and manufacturing process keeping focus on downstream process, especially the impurities, which arise from the macrolide biosynthesis.
Kirjallisessa osuudessa perehdyttiin myös makrolidien biosynteesiin ja tuotantoprosessiin keskittyen downstream-prosessointiin ja erityisesti biosynteesistä peräisin oleviin epäpuhtauksiin.
In the experimental part of Master's thesis a purification method for one macrolide was developed using argentation chromatography.
Kokeellisessa osuudessa yhdelle makrolidille kehitettiin argentaatiokromatografiaan perustuva puhdistusmenetelmä.
The tautomeric forms and the impurities of the macrolide were analysed using LC/MS.
Yhditeen tautomeerimuodot ja siinä esiintyvät epäpuhtaudet tutkittiin käyttäen LC/MS-analyysia.
Conventional chromatographic purifications cannot separate the macrolide from its impurities.
Perinteisillä kromatografisilla menetelmillä yhdistettä ei voida puhdistaa kaikista sen epäpuhtauksista.
Also the principles of argentation chromatography are discussed.
Lisäksi kirjallisessa osuudessa käsiteltiin argentaatiokromatografian perusteita.
A method for analysing the macrolide using HPLC was developed.
Makrolidin analysointiin kehitettiin HPLC-menetelmä, joka validoitiin ICH:n ohjeiden mukaisesti.
The discussion is focused on the properties of two macrolides in molecular level and their tendency to form tautomeric forms highlighting the structural similarities and differences of these macrolides, which will affect both the mechanisms of action and the metabolism.
Näiden tautomerisoitumista käsitellään tuoden esiin sekä yhdisteiden rakenteelliset yhteneväisyydet ja eroavaisuudet että niiden vaikutukset yhdisteiden vaikutusmekanismiin ja metaboliaan.
The characteristics of macrolides are discussed in general level in the theoretical part of this Master's thesis.
Työn kirjallisessa osuudessa tarkasteltiin makrolideja yleisellä tasolla keskittyen kahden makrolidin ominaisuuksiin molekyylitasolla.
An analysed NMR spectrum of this impurity has not been published according to our best knowledge.
Saatavilla olevien tietojen mukaan yhdisteen tulkittuja NMRspektrejä ei ole julkaistu.
One of these impurities was isolated and analysed with NMR thus confirming its identity.
Yhden epäpuhtauden rakenne varmistettiin eristämisen jälkeen NMR:n avulla.
The glucuronidation of β-estradiol and epiestradiol (α-estradiol) was studied to elucidate how the orientation of the 17-OH group affects conjugation at the 3-OH or the 17-OH of either diastereomer.
β-Estradiolin ja α-estradiolin (ts. epiestradiolin) glukuronidaatiota tutkittiin kaikilla UGT-entsyymeillä ja näiden paikka- ja stereoselektiivisyydessä havaittiin suuria eroja.
The results were supported by studies with human intestinal and liver microsomes.
Tutkitut entsyymit tuotettiin geenitekniikan avulla bakteeri- ja hyönteissoluissa.
Understanding Human Drug Conjugating Enzymes : Regio- and Stereoselectivity in Sulfotransferase 1A3 and the UDP-Glucuronosyltransferases
Väitöstyö tarkastelee metaboliaentsyymeihin kuuluvia uridiinidifosfoglukuronosyylitransferaaseja (UGT) ja erästä sulfotransferaasia (SULT1A3).
The results revealed distinct effects that are dependent on differences in the size of the side chain and on the differences in their position within the protein.
Tutkimus keskittyy siihen, millaisia yhdisteitä nämä entsyymit hyväksyvät kohdeaineikseen ja miten yhdisteiden rakenteelliset erot vaikuttavat niiden sitoutumiseen entsyymeihin.
SULT1A3 is an extrahepatic enzyme responsible for the sulfonation of dopamine, which is often used as its probe substrate.
SULT1A3 on tärkein entsyymi, joka muuttaa dopamiinia dopamiinisulfaatiksi.
UGT1A10 was identified as the only UGT capable of dopamine glucuronidation at a substantial level.
Yksi osatutkimuksista osoitti, että ainoastaan UGT1A10 katalysoi merkittävästi dopamiinin glukuronidaatiota.
Despite the low affinity, dopamine is a potential new probe substrate for UGT1A10 due to its selectivity.
Ihmiselimistössä UGT1A10 ole läheskään yhtä merkittävä entsyymi dopamiinin aineenvaihdunnassa kuin SULT1A3, mutta dopamiinia voidaan kuitenkin selektiivisyytensä ansiosta mahdollisesti käyttää malliaineena tutkittaessa UGT1A10:ä.
The results revealed that the residues between Leu86 and Tyr176 of UGT1A9 determine the differences between UGT1A9 and UGT1A10.
Lisäksi mutaatioiden avulla tutkittiin sitä, miten entsyymien UGT1A9 ja UGT1A10 rakenteelliset erot vaikuttavat niiden toimintaan.
The results show that SULT1A3 strongly favors the 3-hydroxy group of dopamine, which indicates that it may be the major enzyme responsible for the difference between the circulating levels of dopamine sulfates in human blood.
Ensimmäinen osatutkimus osoitti, että SULT1A3 tuottaa enemmän dopamiini-3-sulfaattia kuin dopamiini-4-sulfaattia, joten kyseinen entsyymi on paikkaselektiivinen.
In summary, the results emphasize that the substrate selectivities, including regio- and stereoselectivities, of UGTs are complex and they are controlled by many amino acids rather than one critical residue.
Entsymaattiset reaktiot suojelevat elimistöä myös muilta haitallisilta yhdisteiltä ja samat entsyymit metaboloivat lisäksi useita elimistön omia yhdisteitä, kuten hormoneja ja välittäjäaineita.
However, the enzyme kinetic studies of four mutants showed that their affinities were similar to that of UGT1A10 suggesting that F90 and F93 are not directly involved in dopamine binding in the active site.
Viimeisessä osatutkimuksessa löytyi viisi aminohappoa, jotka vaikuttavat erityisesti UGT1A9:n ja UGT1A10:n välisiin eroihin substraattiselektiivisyydessä.
Several mutants were constructed to identify the residues responsible for the activity differences.
Malliaineina käytettiin myös kiraalisia yhdisteitä, joiden isomeerien kolmiulotteiset rakenteet poikkeavat toisistaan.
The stereoselectivities of UGT2Bs were more complex than those of UGT1As.
Myös estradiolin glukuronidaatiossa UGT1A10 oli yksi tärkeimmistä entsyymeistä.
Sulfotransferases (SULTs) and UDP-glucuronosyltransferases (UGTs) are important detoxification enzymes and they contribute to bioavailability and elimination of many drugs.
Ne katalysoivat glukuronihapon ja sulfoniryhmän liittymistä kohdeaineisiinsa eli substraatteihinsa, jotka ovat pieniä, rasvaliukoisia yhdisteitä.
All 19 known human UGTs were expressed as recombinant enzymes in baculovirus infected insect cells and their activities toward dopamine and estradiol were studied.
Väitöskirja käsittelee lääkeainemetabolian kannalta keskeisten entsyymien toimintaa ja auttaa ymmärtämään niiden substraattiselektiivisyyttä.
However, neither one alone nor the two together provide sufficient information for sustainabilizing food production.
Kumpikaan menetelmä ei kuitenkaan yksin eivätkä menetelmät yhdessäkään tuota riittävästi tietoa ruoantuotannon kestävyyden kohentamiseksi.
The approach is applicable anywhere, but the calculation parameters need to be adjusted so as to comply with the specific circumstances.
Menetelmää voidaan käyttää missä tahansa, mutta laskennassa käytettävät muuttujat täytyy sovittaa olosuhteiden mukaan.
MFA data as such or expressed as eco-efficiency indicators, are useful in describing the overall development.
MFA-tulokset sellaisenaan tai ekotehokkuusmittareina ilmaistuna ovat käyttökelpoisia kuvattaessa toimialan kehitystä yleisellä tasolla.
This requires evaluation and integration of research results from many different disciplines in the context of a specified geographic area.
Tämä edellyttää, että monen eri tieteenalan tutkimustulokset sovitetaan yhteen ja niitä arvioidaan tietyn maantieteellisen alueen puitteissa.
Through its role in food production agriculture is a major factor affecting public welfare and health, and its indirect contribution to gross domestic product and employment is significant.
Ruoantuotannon kautta maatalous on aivan oleellinen hyvinvointiin ja kansanterveyteen vaikuttava tekijä, mutta sen epäsuora vaikutus kansantalouteen ja työllisyyteen on myös merkittävä.
Agriculture is an economic activity that heavily relies on the availability of natural resources.
Maatalous on taloudellista toimintaa, joka on ratkaisevasti riippuvainen luonnonoloista ja luonnonvaraperustasta.
The main data sources were official statistics complemented with published research results and expertise appraisals.
Empiirisenä aineistona on käytetty virallisia maataloustilastoja, ja niitä on täydennetty julkaistuilla tutkimustuloksilla sekä asiantuntija-arvioinneilla.
The approaches based on the input-output model and on food consumption scenarios represent small steps towards more holistic systemic thinking.
Panos-tuotosmalli ja ruoankulutusskenaariotarkastelu ovat pieniä askeleita kohti kokonaisvaltaista systeemistä tarkastelutapaa.
The methods of industrial ecology have been applied extensively to explore the interaction between human economic activity and resource use.
Teollisen ekologian tutkimusmenetelmiä on käytetty paljon selviteltäessä ihmisen taloudellisen toiminnan ja luonnonvarojen käytön suhteita.
Environmental performance of food production should be assessed together with the other criteria of sustainable food provisioning.
Ruoantuotannon ympäristövaikutuksia tulee arvioida osana kestävää ruokahuoltoa yhdessä muiden kestävyyskriteerien kanssa.
Agriculture also contributes to numerous ecosystem services through management of rural areas.
Maaseutualueiden maankäytön kautta maatalous tuottaa myös monia ekosysteemipalveluja.
From environmental concerns towards sustainable food provisioning : Material flow and food consumption scenario studies on sustainability of agri-food systems
Kohti kestävää ruokahuoltoa : Materiaalivirta- ja ruoankulutusskenaariomenetelmät ruoantuotannon kestävyyden arvioinnissa
Foodshed area that comprises both the rural hinterlands of food production and the population centres of food consumption is suggested to represent a suitable areal extent for such research.
Ruoka-alue, joka käsittää sekä ruoantuotantoalueet maaseudulla että ruoankulutuksen keskittymät kaupungeissa voisi edustaa tutkimuksen kannalta sopivaa alueellista ulottuvuutta.
Eco-efficiency indicators should not be bluntly used in environmental assessment: the carrying capacity of the nature, the potential exhaustion of non-renewable natural resources and the possible rebound effect need also to be accounted for when striving towards improved eco-efficiency.
Pyrittäessä ekotehokkuuden kohentamiseen ekotehokkuusmittareita ei myöskään pitäisi käyttää yksioikoisesti, vaan ympäristön kantokyky, luonnonvarojen riittävyys sekä mahdolliset rebound-vaikutukset pitää myös ottaa huomioon.
The approach based on food consumption scenarios can be applied at regional or local scales.
Ruoankulutusskenaariomenetelmä soveltuu alueellisen ja paikallisen tason tarkasteluihin.
This study falls within the field of agro-ecology, with interphases to food systems and sustainability research and exploits the methods typical of industrial ecology.
Tämä väitöskirjatyö kuuluu agroekologisen tutkimuksen piiriin, sillä on yhtymäkohtia sekä ruokajärjestelmä- että kestävyystutkimukseen, ja työssä on sovellettu teollisen ekologian menetelmiä.
Improving environmental performance of agriculture and sustainability of food production, sustainabilizing food production, calls for application of wide range of expertise knowledge.
Maataloudesta aiheutuvan ympäristökuormituksen vähentäminen sekä ruoantuotannon kestävyyden kaikinpuolinen kohentaminen vaatii hyvin monen eri alan asiantuntijuutta.
Finding a balance between the various aspects of sustainability is a matter of optimal trade-off.
Jotta kestävyyden eri osa-alueet tulevat tasapuolisesti huomioonotetuksi, tarvitaan kompromisseja.
GHG assessment provided, thus, a means of crosschecking the results obtained by using the two different approaches.
Tämä mahdollisti kahdella eri menetelmällä saatujen tulosten rsitiintarkistamisen.
The methods based on food consumption scenarios were applied at regional and local level for assessing feasibility and environmental impacts of relocalising food production.
Ruoankulutusskenaariomenetelmää puolestaan käytettiin alueellisen tason tarkastelussa, kun arvioitiin ruoantuotannon paikallistamisen toteutettavuutta sekä paikallistamisen ympäristövaikutuksia.
Improving environmental performance of food production requires more detailed and more local information.
Maatalouden ekologisen kestävyyden kriittisten kohteiden tunnistaminen vaatii kuitenkin yksityiskohtaisempaa paikallistason tietoa.
The research in these fields extends from multidisciplinary to interdisciplinary and transdisciplinary, a holistic approach being the key tenet.
Näiden tutkimusalojen keskeinen periaate on kokonaisvaltaisuus, ja ne edustavat monitieteistä, tieteidenvälistä ja lisääntyvässä määrin myös poikkitieteistä tutkimusotetta.
MFA approach was used to define the system boundaries, to quantify the material flows and to construct eco-efficiency indicators for agriculture.
Tutkimuksen systeemirajaus, materiaalivirtojen määrittäminen ja maatalouden ekotehokkuusmittareiden muodostaminen perustuivat MFA-laskentaan.
However, the data are not sufficiently detailed for identifying the hot spots of environmental sustainability.
Niiden avulla ei kuitenkaan pystytä tunnistamaan ekologisen kestävyyden kannalta kriittisiä seikkoja tai kriittisiä alueita.
The two approaches were used in order to capture some of the impacts of dietary changes and of changes in production mode on the environment.
Molempia tapoja käytetään arvioitaessa, miten muutokset ruoankulutuksessa tai tuotantotavassa heijastuvat ympäristöön.
The results were further elaborated for an input-output model that was used to analyse the food flux in Finland and to determine its relationship to the economy-wide physical and monetary flows.
Tulokset sovitettiin integroituun panos-tuotosmalliin, jonka avulla tarkasteltiin ruoantuotantoon liittyvien materiaali- ja rahavirtojen liikkeitä kansantalouden eri toimialojen välillä.
Based on various diet options the method accounts for the feasibility of re-localising food production and environmental impacts of such re-localisation in terms of nutrient balances, gaseous emissions, agricultural energy consumption, agricultural land use and diversity of crop cultivation.
Menetelmä ottaa huomioon monimuotoisuuden, vesistöjen rehevöitymisen sekä happamoitumisen ja ilmastonmuutoksen; mittareina ovat maatalouden maankäyttö ja viljelykasvimonimuotoisuus, peltojen ravinnetaseet, kasvihuonekaasupäästöt sekä happamoittavat päästöt.
Environmental impact can be captured only at a very general level in terms of total material requirement, gaseous emissions, energy consumption and agricultural land use.
Malli laskee ruoantuotanto- tai kulutusrakenteen muutosten vaikutukset ympäristöön ottamalla huomioon luonnonvarojen kokonaiskäytön, kasvihuonekaasu- ja happamoittavat päästöt, maatalouden energiankulutuksen sekä maatalouden maankäytön.
The approach was also used for quantification and source allocation of greenhouse gas (GHG) emissions of primary production.
Ruoankulutusseknaariomenetelmää käytettiin myös kansantalouden tason aineistoon tarkasteltaessa maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen eri lähteitä ja niiden osuutta kokonaispäästöistä.
The input-output model is suitable for nationwide economy analyses and it shows the distribution of monetary and material flows among the various sectors.
Panos-tuotosmalli kuvaa ruoantuotantoon liittyvien raha- ja ainevirtojen jakautumista eri toimialojen välillä, ja se soveltuu siten kansantalouden tason tarkasteluihin.
However, the environmental impact of agriculture is considerable and reaches far beyond the agroecosystems.
Toisaalta maatalous myös kuormittaa ympäristöä, eikä ympäristökuormitus rajoitu maatalousekosysteemeihin, vaan vaikutukset ulottuvat laajalle niiden ulkopuolelle.
In the first approach the MFA-methods from industrial ecology were applied to agriculture, whereas the other is based on the food consumption scenarios.
Tässä tutkimuksessa MFA-menetelmiä sovitetaan nimenomaan maatalouden tarpeisiin, ja tarkastellaan niiden soveltuvuutta maatalouden ekologisen kestävyyden arvioimisessa.
Specifically, the material flow approach (MFA) has established its position through application of systematic environmental and economic accounting statistics.
Materiaalivirtatarkastelu (MFA) on vakiinnuttanut paikkansa ympäristöä ja taloutta kuvaavissa tilastointijärjestelmissä, mutta sitä ei ole paljoakaan käytetty maatalouden yhteydessä.
The methods were applied at levels ranging from national to sector and local levels.
Menetelmiä sovelletaan kansantalouden, toimialakohtaisen ja alueellisen tason tarkasteluun ottamalla huomioon sekä ruoantarjonta että sen kysyntä.
The food consumption scenario approach, thus, pays attention to the variability of production circumstances, and may provide some environmental information that is locally relevant.
Sen avulla voidaan arvioida ruoantuotannon paikallistamisen toteutettavuutta sekä paikallistamisen vaikutuksia ympäristöön.