natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As this and other research has demonstrated, nation-states would appear to have reacted to PISA and the results it provided simultaneously, albeit that in the respective countries the interpretations of PISA would appear to be highly diverse.
Kuten tämä ja olemassa oleva muu tutkimus on osoittanut, kansallisvaltiot näyttäisivät reagoineen Pisa:an ja sen tuottamiin tuloksiin samanaikaisesti joskin niin, että kussakin maassa Pisa:sta tehdyt tulkinnat näyttäisivät eroavan suuresti toisistaan.
I contend that the evaluation information proffered by the OECD, such as what PISA conveys to us, is one of the main devices by means of which various actors in national contexts become aware of the state of the systems in their own respective countries and of how their own system is positioned in relation to other systems evaluated.
Väitän, että OECD:n tarjoama arviointitieto kuten se, mitä Pisa meille välittää, on yksi niistä keskeisistä välineistä, joiden kautta eri toimijat kansallisissa konteksteissa tulevat tietoisiksi oman maan järjestelmänsä tilasta ja siitä, kuinka heidän järjestelmänsä sijoittuu suhteessa muihinarvioituihin järjestelmiin.
In addition to this, PISA affects through the discourses it establishes and the terms it employs.
Tämän lisäksi Pisa vaikuttaa vakiinnuttamiensa diskurssien ja asiasanojen kautta.
Indeed, I would claim that due specifically to the national arm-wrestling arising from PISA, nation-states have decided to adopt very different policy solutions.
Väittäisinkin, että juuri Pisa:n käynnistämistä kansallisista kädenväännöistä johtuen, kansallisvaltiot ovat päätyneet ottamaan käyttöön hyvin erilaisia politiikan ratkaisuja.
The third chapter enumerates how Finnish civil servants in central government have made reference to PISA when defending decisions already taken or foreshadowing new developmental directions.
Kirjan kolmas luku erittelee sitä, miten suomalaiset keskushallinnon virkamiehet ovat Pisa:an viitanneet puolustaessaan jo tekemiään päätöksiä tai osoittaessaan uusia kehittämiskohteita.
It is my assumption that if PISA can be seen to have been evoked in the defence of decisions already taken and in calling for reforms, then the OECD does indeed have a role in national education policy.
Oletukseni on, että jos Pisa:a käytetään aseena puolustettaessa jo tehtyjä päätöksiä tai vaadittaessa reformeja, OECD:lla on rooli kansallisessa koulutuspolitiikassa.
However, this is not the same as claiming that having been approved and so assimilated in the international context, the OECD through PISA is harmonising national policies.
Tämä on kuitenkin eri asia kuin väittää, että tultuaan hyväksytyksi ja sitä kautta omaksutuksi kansallisissa konteksteissa, OECD Pisa:n myötä harmonisoisi kansallisia politiikoita.
In these processes, in which international evaluation information becomes a part of national policy discourses and practices, I suggest, that national policies become synchronised with each other, but still in such a way that the conception of the national systems as something authentic and catering to national needs survives unchanged.
Näissä prosesseissa, joissa kansainvälien arviointitieto muuntuu osaksi kansallisia politiikan diskursseja ja käytäntöjä, väitän, että kansalliset politiikat synkronoituvat toistensa kanssa kuitenkin niin, että ymmärrys kansallisista järjestelmistä jonain autenttisina ja kansallisia tarpeita palvelevina säilyy muuttumattomana.
In examining the discussion on PISA at national level and its possible implications for Finnish education policy, my aim has been also to participate in the wider theoretical debate contemplating the dissemination of global policy models and the effects of such models on solutions adopted in national policy.
Tarkastelemalla kansallista Pisa-keskustelua ja sen mahdollisia implikaatioita suomalaiselle koulutuspolitiikalle tavoitteeni on ollut osallistua myös siihen laajempaan teoreettiseen keskusteluun, jossa on pohdittu globaalien politiikan mallien leviämistä ja ja näiden mallien vaikutuksia kansallisille politiikan ratkaisuille.
In contrast to the approaches in the existing literature, the work at hand approaches the phenomena from the perspective of how local actors exploit their understanding of functioning and therefore desirable systems when considering the state of their own respective systems and how this then serves to propagate global policies.
Toisin kuin olemassa olevassa kirjallisuudessa on tehty, tässä työssä tätä ilmiötä lähestytään siitä näkökulmasta, miten paikalliset toimijat hyödyntävät globaalia ymmärrystään toimivista ja siten tavoitelluista järjestelmistä pohtiessaan oman maan järjestelmänsä tilaa ja miten globaalit politiikan mallit sitä kautta leviävät.
In light of the discoveries made in the case studies I claim that influence exerted by the OECD invariably takes place by way of the national arena, in other words, by way of those field battles to which PISA gave rise in Finland and in which each negotiating party has sought to safeguard its own interests in the national education debate in the future.
Tapaustutkimuksissa tekemieni löydösten perusteella väitän, että OECD:n ohjausvaikutus tapahtuu aina kansallisen kentän kautta, toisin sanoen niiden kenttäkamppailujen kautta, joita Pisa on Suomessa käynnistänyt ja joissa kukin neuvotteluosapuoli on pyrkinyt turvaamaan omat intressinsä kansallisessa koulutuskeskustelussa tulevaisuudessa.
The empirical analyses rely specifically on the concept of discourse as in Foucault and the analysis of rhetoric as in Perelman.
Empiiristen aineistojen analyysissä on sovellettu erityisesti Foucault’lta innoituksensa saanutta diskurssin käsitettä sekä Perelmanilaista retoriikan analyysiä.
Rather than perceiving the OECD to be dictating national education policies and the future directions these should take, in light of the findings from my case studies, I would contend that the organisation exerts its influence on national education systems by shaping our conceptions of what is a desirable policy in the international perception and how this can be achieved.
Sen sijaan että näkisin OECD:n sanelevan kansallisia koulutuspolitiikoita ja niiden tulevaisuuden suuntaa, tapaustutkimuksissa tekemieni löydösten perusteella väittäisin organisaation vaikuttavan kansallisiin järjestelmiin työstämällä ymmärrystämme siitä, mikä on tavoiteltavaa politiikkaa kansainvälisessä katsannossa ja kuinka se saavutettaisiin.
Having examined the local uses made of PISA in the Finnish context, and so also the role of PISA in Finnish education policy, I venture to claim something about the mechanisms through which international organisations like the OECD exert influence over national education policies.
Tarkasteltuani Pisa:n paikallisia käyttöjä Suomen kontekstissa ja sitä kautta OECD:n roolia suomalaisessa koulutuspolitiikassa, voinen sanoa jotain myös niistä mekanismeista, joiden kautta kansainväliset organisaatiot kuten OECD vaikuttavat kansallisiin koulutuspolitiikoihin.
The case studies showed among other things that when, through PISA, the conception of Finnish education and Finnish education policy as successful and consistent has taken firm root in society, the decisions on reforms of education policy taken by the central administration did not meet with any critical reception in the national public, as a result of which the civil servants were free to continue uninterrupted with the reform of the national curriculum which they deemed necessary.
Tapaustutkimukseni osoittivat mm sen, että kun Pisa:n myötä kansalliseen julkisuuteen oli juurtunut käsitys suomalaisesta koulutuksesta ja koulutuspolitiikasta onnistuneena ja johdonmukaisena, keskushallinnon tekemät koulutuspoliittiset uudistukset eivät nousseet kriittisessä mielessä kansalliseen julkisuuteen, minkä seurauksena virkamiehet pystyivät jatkamaan tarpeelliseksi kokemaansa valtakunnallista opetussuunnitelma-uudistusta keskeytyksettä.
The Finnish civil servants for their part made the interpretation that PISA was proof positive of the excellence of the policy mounted by the central administration and in calling for changes they directed these mainly at actors outside the central administration, such as the Finnish schools and municipalities.
Suomalaiset virkamiehet sen sijaan tulkitsivat Pisa:n kertovan ennen kaikkea keskushallinnon harjoittaman politiikan onnistuneisuudesta ja ehdottaessaan muutosvaatimuksia, he osoittivat ne pääsääntöisesti keskushallinnon ulkopuolisille toimijoille kuten suomalaisille kouluille ja kunnille.
For example, the case study elucidating the ways in which the teachers accounted for PISA showed that the teachers involved PISA primarily in order to emphasise the productivity of their own work and professional training, although this professional group also expressed development requirement vis-à-vis the central administration, the rationale being to ensure successful outcomes in future evaluations of learning.
Esimerkiksi opettajien Pisa-selontekoja eritellyt tapaustutkimus osoitti, että opettajat vetosivat Pisa:an ensisijaisesti korostaessaan oman työnsä ja koulutuksensa tuloksellisuutta, joskin ammattiryhmä esitti myös kehittämisvaateita keskushallinnon suuntaan perusteena pärjätä hyvin myös tulevaisuuden oppimistulosarvioinneissa.
By examining the use made of PISA locally I endeavour to examine the role played by the OECD in Finnish education policy.
Tarkastelemalla näitä paikallisia Pisa:n käyttöjä, tavoitteeni on tarkastella OECD:n roolia suomalaisessa koulutuspolitiikassa.
In addition to exerting influence on Finnish education by initiating debate in the national context, PISA, as the dissertation demonstrates, exerted influence further by also structuring those discussions in which it is possible to talk about Finnish education.
Sen lisäksi, että Pisa vaikuttaa suomalaiseen koulutukseen laukaisemalla keskusteluja kansallisessa kontekstissa, tutkimus osoitti, että se vaikuttaa siihen myös strukturoimalla niitä keskusteluja, joiden puitteissa suomalaisesta koulutuksesta voidaan puhua.
However, this theoretical frame of reference is complemented in this dissertation with the domestication frame of reference; framework that opens up the actual processes and practices through which international comparisons infiltrate national spheres thereby affecting domestic policies.
Tätä teoreettista viitekehystä täydennetään tässä työssä kuitenkin vielä domestikaatio-viitekehyksellä – lähestymistavalla, joka analysoi niitä prosesseja, joiden kautta kansainvälinen arviointitieto muuntuu osaksi kansallista poliittista päätöksentekoa muovaten siten kansallisia politiikan ratkaisuja.
The concluding chapter considers the media coverage of the Finnish PISA rankings and the effects of this publicity on the news coverage of other (related) matters in Finland and so on education policy decisions taken in Finland.
Kirjan viimeinen luku keskustelee suomalaista Pisa-uutisointia ja tämän uutisoinnin vaikutuksia muiden (likeisten)asioiden uutisointiin Suomessa ja sitä kautta Suomessa tehtyihin koulutuspoliittisiin päätöksiin.
This dissertation is concerned with the discussion in Finland on the Programme for International Student Assessment (PISA) implemented by the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) and so on the role of PISA in Finnish education policy.
Tämä väitöskirjatutkimus tarkastelee sitä, kuinka Suomessa on OECD:n (Organisation for Economic Co-operation and Development) Pisa-tutkimuksesta (Programme for International Student Assessment) keskusteltu ja siten Pisa:n roolia kansallisessa koulutuspolitiikassa.
Special attention is paid in the study to analysing the references made by the Finnish teachers as a professional body and the civil servants of central government in their deliberations on the strengths and weaknesses of the national education system and in their legitimisation of solutions in education policy both implemented and advocated.
Erityisesti tässä työssä analysoidaan sitä, kuinka suomalainen opettajien ammattiryhmä ja keskushallinnon virkamiehet ovat Pisa:an viitanneet pohtiessaan kansallisen koulutuksen vahvuuksia ja heikkouksia sekä legitimoidessaan jo tehtyjä tai ehdottamiaan koulutuspoliittisia ratkaisuja.
Domestication of International Comparisons: The role of the OECD Programme for International Student Assessment (PISA) in Finnish education policy
Kansainvälisten vertailujen kotouttaminen: OECD:n Pisa-tutkimuksen rooli Suomen koulutuspolitiikassa
The study moreover scrutinises the effect of the media coverage of PISA on our conception of the state of Finnish school education and so also the decisions taken in Finnish education policy.
Lisäksi tässä tutkimuksessa tarkastellaan sitä, kuinka suomalainen Pisa-uutisointi on vaikuttanut ymmärrykseemme suomalaisen koulutuksen tilasta ja sitä kautta Suomessa tehtyihin koulutuspoliittisiin päätöksiin.
This finding emerged especially in the analysis of the news coverage of PISA and its effects on Finnish education policy.
Tämä löydös tuli esille erityisesti suomalaista Pisa-uutisointia ja sen implikaatioita eritelleessä tapaustutkimuksessa.
The dissertation is presented in sections such that the introductory chapter presents a review of the existing literature on the subject, the main research objective of the work and the research question, the formation of the study and various case studies and the main findings of the dissertation, the second chapter is a case study of the aspirations of the Finnish teaching profession to use PISA and the Finnish rankings with a view to safeguarding their professional interests in the future national discussion on education.
Tämä väitöskirja jakaantuu eri osiin siten, että sen ensimmäisessä johdantoluvussa esitellään aiheesta olemassa oleva aikaisempi kirjallisuus, työn keskeinen tutkimustavoite- ja kysymys, tutkimuksen muodostavat eri tapaustutkimukset sekä väitöstutkimuksen keskeisimmät tulokset.
Such rankings also serve to disseminate notions of desirable systems and are taken on board by national contexts, with the result that national policies are synchronised with global trends.
Tämän kaltaisten paremmuuslistausten kautta myös ideat tavoitelluista systeemeistä leviävät ja tulevat omaksutuiksi kansallisissa konteksteissa.
Through these local accounts, global policy ideas mesh with the interest and motives of the local actors whereby the exogenous origin of the idea originally put forward in the global context disappears and they become to be seen primarily as domestic.
Väitän, että näissä prosesseissa, joissa kansainvälistä arviointitietoa käytetään aseena ajettaessa politiikan ratkaisuja kansallisissa konteksteissa, globaalit ideat tavoitelluista koulutusjärjestelmistä leviävät ja sekoittuvat kansallisten intressien kanssa.
However, this local adoption of global policy ideas is not about of ritual enactment.
Nämä prosessit ovat kuitenkin harvoin intressittömiä.
The empirical material consists of both quantitative and qualitative data.
Tutkimuksessa hyödynnetään sekä määrällistä että laadullista aineistoa.
Integration of immigrants takes place in multiple arenas, such as in the labour market, but also in the political arena.
Maahanmuuttajien kotoutuminen tapahtuu lukuisilla yhteiskunnan eri osa-alueilla, kuten työmarkkinoilla, mutta myös politiikassa.
Therefore, the systematic documentation of these factors is one of the main contributions of this study.
Sosiaalisiin verkostoihin nivoutuvien tekijöiden järjestelmällinen erittely on tästä syystä yksi tämän tutkimuksen keskeisimmistä kontribuutioista.
Immigrants’ engagement in host country politics – including the ability to understand and influence political processes as well as having an interest in what is happening in society – facilitates their societal inclusion at both individual and group levels.
Maahanmuuttajien poliittinen kiinnittyminen uudessa kotimaassa – mukaan lukien kyky ymmärtää ja vaikuttaa poliittisiin prosesseihin sekä kiinnostus seurata yhteiskunnallisia asioita – edistää heidän kotoutumistaan sekä yksilö- että ryhmätasolla.
One of the important factors that supports the political engagement of immigrants is their presence in decision-making bodies.
Yksi merkittävä maahanmuuttajien poliittiseen kiinnittymiseen vaikuttava tekijä on heidän poliittinen edustuksensa demokraattisissa päätöksentekoelimissä.
However, although the barrier of access to the ballot list is not high, most candidates need external encouragement before they decide to stand as candidates.
Toisaalta, vaikka kynnys ehdokkaaksi pääsylle ei ole korkea, useimmat ehdokkaat tarvitsevat ulkopuolista kannustusta ehdokkuudelleen.
One of the crucial questions facing countries across the world is how immigrants and their descendants can become part of a society and nation.
Yksi keskeisiä kysymyksiä muuttoliikkeen sävyttämässä maailmassa on, miten valtiot ja kansakunnat kykenevät integroimaan uudet tulijat ja heidän jälkeläisensä osaksi yhteiskuntaa.
The findings show, first, that the level of electoral engagement varies significantly between ethnic minority groups due to factors related to their countries of origin, reasons for migrating, and the level of integration in Finland.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, ensinnäkin, että poliittinen kiinnittyminen vaihtelee suuresti eri etnisten vähemmistöryhmien välillä ja että tätä selittävät moninaiset taustamaahan, Suomeen muuton syihin ja ryhmien kotoutumiseen liittyvät seikat.
Second, what influenced political parties’ demand for immigrant-origin candidates, i.e. motivated parties to recruit immigrants to their candidate lists?
(2) Mikä vaikutti poliittisten puolueiden <i>kysyntään</i> eli halukkuuteen rekrytoida maahanmuuttotaustaisia henkilöitä ehdokaslistoilleen?
The register and survey-based datasets form the basis for understanding the wider picture of electoral engagement and political representation of the foreign-origin population in Finnish municipal politics.
Rekisteri- ja kyselypohjaiset aineistot muodostavat pohjan laajemmalle Suomen maahanmuuttotaustaisen väestön poliittisen kiinnittymisen ja poliittisen edustuksen analyysille kuntatasolla.
Second, the Finnish open-list proportional representation electoral system and a high demand for candidates in local elections result in a relatively favourable context for immigrants’ access to candidacy.
Suomalainen avointen listojen vaalijärjestelmä sekä ehdokkaiden korkea kysyntä kuntavaaleissa kuitenkin luovat verrattain suotuisan ympäristön Suomeen muuttaneiden ehdokkaaksi pääsylle.
The qualitative interview data, in turn, sheds light on the process of political recruitment of immigrant-origin candidates from the perspective of parties and individual immigrant-origin candidates.
Laadullinen haastatteluaineisto puolestaan valottaa etnisten ja maahanmuuttotaustaisten vähemmistöjen poliittista rekrytoitumista niin maahanmuuttotaustaisten ehdokkaiden kuin puolueiden näkökulmasta.
Third, what role did immigrant-origin candidates’ supply factors, i.e. their socioeconomic backgrounds, resources, and motivations, play in their decision to stand as candidates and in their selection to candidate lists?
(3) Miten maahanmuuttotaustaisten ehdokkaiden <i>tarjonta</i> eli heidän yhteiskunnallinen taustansa, resurssinsa ja motivaationsa vaikuttivat paitsi päätökseen ehdolle asettumisesta myös heidän valikoitumiseensa ehdokaslistalle?
The role of social networks and social capital in political recruitment has not been sufficiently acknowledged in previous studies on immigrants’ political representation.
Aiemmassa maahanmuuttajien poliittista rekrytoitumista käsittelevässä tutkimuksessa ei ole tarkasteltu riittävästi sosiaalisten verkostojen ja sosiaalisen pääoman merkitystä ja roolia.
The study draws on empirical evidence from the 2017 municipal elections and answers three main questions.
Tutkimuksen empiirisessä osiossa keskitytään kevään 2017 kuntavaaleihin ja vastataan kolmeen päätutkimuskysymykseen: (1) Mitkä olivat keskeisimmät erot eri etnisten ryhmien poliittisessa kiinnittymisessä?
They enable comparisons between native and immigrant-origin candidates regarding their personal and social resources, motivations, political attitudes, and campaigns.
Määrällisten aineistojen avulla on mahdollista vertailla valtaväestöön lukeutuvien ehdokkaiden ja maahanmuuttotaustaisten ehdokkaiden henkilökohtaisia ja sosiaalisia voimavaroja, motivaatiota, poliittisia arvoja ja asenteita, sekä ehdokaskampanjoita.
It sends a message of an equal and multivoiced society in which everyone has a chance to participate and to ‘have a say’.
Etnisten ja maahanmuuttotaustaisten vähemmistöjen mukanaolo poliittisessa päätöksenteossa viestii tasa-arvoisesta ja moniäänisestä yhteiskunnasta, jossa jokaisella on yhtäläinen mahdollisuus vaikuttaa yhteisiin asioihin syntyperästään riippumatta.
Limited ties prevent parties from acquiring information about immigrant-origin individuals with interest and resources to stand as candidates.
Verkostojen niukkuus tai suoranainen puute estää puolueita hankkimasta tietoa potentiaalisista maahanmuuttotaustaisista ehdokkaista eli henkilöistä, jotka voisivat olla kiinnostuneita asettumaan ehdolle ja joilla olisi siihen myös riittävät resurssit.
The findings of this study can be used to recognise and overcome the barriers that immigrants face on their pathways to political integration.
Tutkimuksen tulokset auttavat tunnistamaan maahanmuuttajien poliittiseen kiinnittymiseen liittyviä tekijöitä ja poistamaan esteitä, jotka vaikeuttavat heidän pääsyään uuden kotimaansa poliittisen järjestelmän tasavertaisiksi jäseniksi.
When recruiting candidates under a heavily personalised electoral system, in which parties’ ability to win seats depends on their individual candidates’ ability to attract personal votes, parties want to know that their candidates engage in active campaigning and have vote-earning attributes.
Suomen henkilökeskeisessä vaalijärjestelmässä puolueiden vaalitulos riippuu voimakkaasti niiden asettamien ehdokkaiden kyvyistä hankkia henkilökohtaisia ääniä, jotka kaikki menevät puolueen yhteiselle listalle ja määrittävät puolueen saamien edustajanpaikkojen lukumäärän.
Due to a lack of information, as well as the familiarity and trust related to it, parties often feel unable and unwilling to recruit candidates from immigrant communities.
Tiedon ja sitä myöden luottamuksen puutteen vuoksi puolueet kokevat maahanmuuttotaustaisten ehdokkaiden rekrytoimisen haastavaksi, mikä puolestaan vähentää puolueiden halukkuutta käyttää resurssejaan vähemmistöehdokkaiden löytämiseksi.
Therefore, social networks play a fundamental role in the recruitment of immigrant-origin candidates and, thus, in the political representation of immigrants in Finnish municipal councils.
Sosiaalisilla verkostoilla ja niiden eriytyneisyydellä on siten keskeinen rooli Suomeen muuttaneiden ehdokkaaksi rekrytoitumisen esteiden ja poliittisen aliedustuksen taustalla.
Due to factors such as the language barrier and unfamiliarity with the Finnish political system and political culture, immigrant-origin candidates need even more encouragement from parties and their own personal networks.
Suomeen muualta muuttaneet tarvitsevat kannustusta puolueilta ja omalta lähipiiriltään valtaväestöä useammin, sillä monet heistä kokevat oman suomen (tai ruotsin) kielen taitonsa ja/tai suomalaista poliittista järjestelmää ja kulttuuria koskevan tietotasonsa riittämättömiksi.
Furthermore, immigrants have significantly less experience with political organisations, and hence are less often in the party’s inner network, from which parties begin their search for candidates.
Koska Suomeen muuttaneet ovat valtaväestöä harvemmin jäseniä puolueorganisaatioissa ja koska heidän verkostonsa eivät aina riittävästi risteä valtaväestön verkostojen ja elämänpiirin kanssa, he jäävät usein puolueiden rekrytointiverkostojen ulkopuolelle.
The general aim of this study is to further the discussion of factors that facilitate and hinder immigrants’ political representation by investigating the recruitment of immigrant-origin candidates in Finnish municipal elections.
Tarkastelemalla maahanmuuttotaustaisten ehdokkaiden rekrytoitumista Suomen kuntavaaleissa tämä tutkimus syventää keskustelua tekijöistä, jotka yhtäältä edistävät ja toisaalta vaikeuttavat maahanmuuttajien poliittisen edustuksen toteutumista.