natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A survey was used to collect basic information on teacher-bloggers and their blogs and to get an understanding of their views regarding teachership and blogging.
Kyselyn avulla kerättiin perustiedot tutkittavista ja heidän blogeistaan sekä raapaistiin pintaa opettajuuden ja bloggaamisen yhdistämisessä.
Public blogging was justified through a common belief in the right to use one's private time however one might want to. To successfully combine blogging and teachership required drawing a strict line between work and private time.
Opettajuuden ja bloggaamisen onnistuneen yhdistämisen taustalla vaikuttaa olevan tiukka rajanveto työn ja vapaa-ajan välille.
This particular case study focuses on teachers who write lifestyle blogs.
Tutkimukseni keskiössä on lifestyle blogia kirjoittavien opettajien kokemukset ja ajatukset opettajuudesta julkisen blogin kirjoittajina.
Teachers didn't want to process their work on the blog, which is a part of their private life.
Blogissa, joka on osa vapaa-aikaa, ei haluta käsitellä työasioita.
The previous study of blogging and teachership is focused on how blogs can be utilised as a tool in teaching.
Koska aiempi tutkimus bloggaamisen ja opettajuuden yhdistämisestä painottuu blogien hyödyntämiseen opetuskäytössä, tutkimukseni tarkoituksena on tuoda uusi näkökulma opettajuuden ja sosiaalisen media, tässä tapauksessa bloggaamisen, yhdistämisen tutkimukseen.
The results of the survey were used to create the form for the focused interview.
Kyselyn pohjalta luotiin teemahaastattelupohja.
Passive role referred to negative outcome.
Passiivisen, objektin roolin todettiin liittyvän negatiivisiin kokemuksiin.
Next this material which is in categories is examined and analyzed through etnoghraphic category-analyse.
Teemojen mukaan jäsentynyttä aineistoa ryhdyttiin seuraavaksi analysoimaan tarkemmin etnometodologiseen tutkimusperinteeseen kuuluvan kategoria-analyysin keinoin.
First all material has been read several times and put to two categories: which agents do pupils talk about and how they talk about them.
Analyysiin päätynyt aineisto erotettiin laajemmasta kokonaisuudesta teemoittelun keinoin käyttämällä ohjaavina kysymyksinä: mitä toimijoita aineistossa nimetään ja miten toimijoilta saatu tuki koettiin.
Multiprofessionality at schools in Finland is legislated in new curriculum (2014).
Kokonaisvaltaisempi tuen tarve tuottaa kysynnän monialaiselle osaamiselle kasvatuksen ja opetuksen kentällä (Opetussuunnitelma, 2014).
Multiagency at school environment from pupils perspective
Monitoimijainen tuki oppilasnäkökulmasta : Kategoria-analyysistä tutkijan koostamiksi selonteoiksi
This study immerses oneself in pupils experience and view which could be beneficial to improve multiprofessional working at schools.
Monitoimijaista yhteistyötä tarkastellaan tässä tutkimuksessa mahdollisuutena vastata moninaistuviin koulun haasteisiin.
From categories researcher has made little briefings which are meant to demonstrate how multiagency is seen at pupil interviews.
Oppilaiden puheen kategorioista tehtiin tutkijan toimesta pienet selonteot, joita tarkasteltiin vielä tarkemmin.
Current situation in Finland has proved to be that while pupils do well at PISA, their socio-emotional well-being is alarming.
Laitosmaisuuden yhteydessä oppilaat kategorisoivat itsensä passiivisiksi, kun taas perhehoitoon liittyi jopa oma päätös.
Social workers, psychologists and supported hobbies were also mentioned.
Yhdet nimeämiset n=1 saivat myös ratsastusterapia, rehtori ja sosiaalityöntekijä.
As result, multiagency at schools and in pupils life showed that pupils didn't see the networking.
Vastauksena tutkimuskysymykseen: Mitä toimijoita oppilaiden monitoimijaiseen tukiverkkoon nimetään, saatiin tuloksia seuraavasti: huoltaja(t) n=9, sukulaiset ja muut läheiset n=6.
Talk about teachers had a negative touch if pupil felt that he or she hasn't felt to be heard or understood or taken with.
Positiivinen kokemus yhdistyi oppilaan äänen ja päätäntävallan sekä osallisuuden huomioimiseen.
All indentificative information has been changed to respect ones privacy and for good ethics.
Aineisto on käsitelty vastaajien anonymiteettiä suojaavalla tavalla.
Phenomenon will and is making schools to invent new ways to support pupils.
Koska oppilasnäkökulman on nähty olevan merkittävä koulun kehittämisessä, haluttiin tässä tutkimuksessa syventyä siihen, miten em. työskentely on välittynyt oppilaille.
One way could be multiprofessionalism.
Nämä toimijat muodostivat tutkimuksen monitoimijaisen joukon.
This might have concrete, positive as well as negative outcomes, that should be taken into account in teacher education and when discussing teacher well-being.
Tällä saattaa olla konkreettisia sekä myönteisiä että kielteisiä vaikutuksia, ja tämä on syytä ottaa huomioon opettajankoulutuksessa ja opettajien hyvinvointia tarkasteltaessa.
Roughly representative Finnish population estimates were used as a reference.
Referenssiryhmänä käytettiin verrattain edustavia suomalaisia populaatioestimaatteja.
Temperament refers to the biological, relatively stable core of personality, which emerges early in life and manifests as differences in styles of functioning and reacting to emotional stimuli.
Temperamentti on persoonallisuuden biologinen, osin perinnöllinen ydin joka selittää eroja toimintatyylissä sekä reaktioissa tunnepitoisiin ärsykkeisiin.
The effects of age, gender, parental SES and previous academic achievement were controlled for, as these have been found to have associations with educational career.
Lisäksi tutkittavan iän, sukupuolen, aiemman koulumenestyksen ja vanhempien sosioekonomisen aseman vaikutus koulutukseen pyrkimiseen ja valikoitumiseen kontrolloitiin, koska näillä tekijöillä on todettu olevan yhteyksiä opiskelu-uran kulkuun.
The EAS -temperament traits of those applying and those selected to classroom teacher education : comparison to Finnish population estimates
Luokanopettajan koulutukseen pyrkivien ja valikoituneiden EAS -temperamenttipiirteet : Vertailu suomalaiseen populaatioon
More research is needed to clarify the role of temperament in well-being and achievement in teacher education as well as in teachers' occupation.
Lisätutkimusta tarvitaan temperamentin roolin selvittämiseksi opettajien hyvinvoinnissa ja suoriutumisessa niin opiskelujen aikana kuin työelämässäkin.
Temperament has been found to be associated with physical as well as psychological well-being and to affect educational and occupational career.
Temperamentti on yhdistetty fyysiseen ja psyykkiseen terveyteen ja hyvinvointiin sekä työ- ja opiskelu-uran kulkuun.
The study was conducted by assessing the EAS -temperament traits of individuals applying to classroom teacher education program at the University of Helsinki (N = 1035) and considering the traits as predictors of applying and being selected to the program.
Tutkimus toteutettiin tarkastelemalla luokanopettajaksi pyrkivien (N = 1035) EAS -temperamenttipiirteitä ennustamassa Helsingin yliopiston luokanopettajakoulutukseen hakeutumista ja koulutuksessa aloittamista.
Temperament has also been found to be associated with adjustment in school as well as academic achievement in all educational levels.
Temperamentin on myös todettu olevan yhteydessä sopeutumiseen koulussa ja opintomenestykseen niin alemmilla kouluasteilla kuin korkeakoulutuksessa.
No differences in temperament were observed between teacher candidates and those applicants not selected to teacher education.
Koulutukseen valitut eivät tässä tutkimuksessa eronneet temperamentin suhteen niistä hakijoista, jotka eivät tulleet valituiksi luokanopettajankoulutukseen.
Applicants to teacher education scored higher on sociability and lower on emotionality than the reference group.
Luokanopettajakoulutuksessa aloittaneilla todettiin korkeampi sosiaalisuus ja matalampi emotionaalisuus kuin referenssiryhmään kuuluvilla tutkittavilla.
These differences remained relatively unchanged after controlling for potential confounders, after which teacher applicants also scored lower on activity than the reference group.
Eroihin ei juurikaan vaikuttanut taustatekijöiden kontrollointi, minkä jälkeen opettajaksi hakeutuvilla oli myös matalampi aktiivisuus kuin suomalaisella populaatiolla.
Although associations between teachers' core traits and various outcomes have been found, so far, the study on temperament traits characteristic to teachers has been scarce.
Vaikka yhteyksiä opettajien peruspiirteiden ja hyvinvoinnin ja suoriutumisen lopputulemien välillä tunnetaan, opettajien temperamentista ei tiedetä paljoakaan.
Also teacher candidates were higher on sociability and lower on emotionality than the reference group.
Opettajaksi hakeutuvilla oli korkeampi sosiaalisuus ja matalampi emotionaalisuus kuin suomalaisella populaatiolla.
The aim of the current study was to explore whether there are temperament traits characteristic to those applying and those selected to study in classroom teacher education.
Tutkimuksen tavoite oli kartoittaa luokanopettajaksi hakeutuville ja opiskeleville ominaisia temperamenttipiirteitä.
Based on the results of this study, it can be suggested, that as a group applicants to teacher education and teacher candidates have distinctive temperament profile.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että luokanopettajiksi hakeutuvat ja opiskelevat eroavat suomalaisesta populaatiosta temperamenttipiirteidensä suhteen.
The differences were caused by characteristics of individuals choosing to apply to classroom teacher education in the first place.
Erojen taustalla oli temperamentiltaan sosiaalisempien ja vähemmän emotionaalisten henkilöiden hakeutuminen luokanopettajankoulutukseen.
Parents' investment of both money and time helped to manage the weekday routines.
Vanhempien panostus niin rahallisesti kuin ajallisestikin helpotti arjen hallintaa.
Friends from the same team seem to be meaningful.
Etenkin harjoitteluryhmän ystävät koettiin merkityksellisiksi.
The results show that the most important supporters are parents, friends, and the coaches.
Tärkeimmiksi tukijoiksi aineistossa nousivat perhe, ystävät sekä valmentaja.
A schoolgirl and a gymnast : Combining school and sport practice in the decision phase of athlete’s path
Koululainen ja telinevoimistelija : Koulun ja lajiharjoittelun yhteensovittaminen urheilijan polun valintavaiheessa
All of the interviewed gymnasts feel that the support they are getting at the time of the interview is sufficient for combining school and sport.
Kaikki haastatellut urheilijat kokivat, että saatu tuki koulun ja urheilun yhdistämiseen on riittävää.
Different forms of support are including the morning practices in the school timetable, getting transportation from morning practice to school and a possibility to enjoy an affordable breakfast at the school, teachers accepting missing classes for sport and remedial education if needed in difficult subjects.
Erilaisia tuen muotoja olivat aamuharjoitusten sisällyttäminen koulun lukujärjestykseen, kuljetus aamuharjoituksista koululle sekä edullinen aamupala koululla, joustaminen poissaoloissa urheilun hyväksi ja tukiopetus vaikeissa sisällöissä.
In order to develop combining school and sport, the gymnasts suggest educating teachers about the demands of top sport, school classes specialized for gymnasts and replacing some subjects with sport.
Haastatteluissa ehdotettiin koulun ja urheilun yhdistämisen kehittämiseksi opettajien kouluttamista urheilu-uran vaativuudesta, voimistelulajeille profiloituneita luokkia sekä joidenkin oppiaineiden korvaamista urheilulla.
Particularly a lack of time might be a big stress factor if no special arrangements are made by the school for a flexible combination of school and sport.
Juuri ajallinen puute voi olla nuorille urheilijoille iso stressitekijä, jos minkäänlaisia erityisjärjestelyjä ei koulun puolesta ole tehty nuoren urheilijan arjen sujuvoittamiseksi.
The aim of the present study is to describe what kind of support young gymnasts receive in order to combine school and sport.
Tämän tutkimuksen tehtävänä on kartoittaa, millaista tukea valintavaiheen telinevoimistelijatytöt saavat koulunkäynnin ja urheilun yhdistämiseen.
Artistic gymnastics is a demanding skill based sport in which intensive training must be started at a very young age.
Telinevoimistelu on vaativa taitolajiksi kutsuttu kilpailulaji, jossa erilaisia taitoja harjoitetaan tiiviillä harjoittelulla varhaisesta lapsuudesta lähtien.
During this period a gymnast has to make a decision whether to concentrate on gymnastics or to focus on one's studies and choose to enjoy sports in a different way.
Valintavaihe on nimensä mukaisesti valinnan vaihe; keskittyäkö kilpaurheiluun vai opiskeluun ja urheilusta toisenlaiseen nauttimiseen.
The data of this MA thesis consists of interviews of eight young gymnasts attending lower secondary schools.
Tämän laadullisen pro gradu -tutkimuksen tutkimusaineisto kerättiin haastattelemalla kahdeksaa yläkouluikäistä telinevoimistelijaa, jotka ovat keskenään eri-ikäisiä, opiskelevat erilaisissa kouluissa ja ovat eri puolilta Suomea.
Multiple skills are required in artistic gymnastics and these skills are practiced from an early childhood on. During one's career, a competitive gymnast goes through the so-called athlete's path from childhood to decision phase and, finally, to top phase.
Kilpatelinevoimistelijat kulkevat urheilijan polun mukaisesti lapsuus- ja valintavaiheen kautta kohti huippuvaihetta.
In addition, this study tries to investigate which factors lie behind creating steady and pleasant weekday routines for young gymnasts.
Lisäksi tutkimus selvittää telinevoimistelijoiden arjen sujuvuuden ja mielekkyyden kannalta tärkeimpiä tekijöitä sekä seikkoja.
Also some new categories of conceptions were identified.
Myös uusia opetuskäsitysluokkia löytyi.
The data of the study consists of interviews of six university teachers which are conducted at the beginning of pedagogical training in 2003-2004 and reports of practical training which are written after a practical training period in 2009-2010.
Tutkimuksessa aineistona on yliopistopedagogisten opintojen alkuvaiheessa vuosina 2003-2004 kuudelta yliopisto-opettajalta kerätyt haastattelut sekä samojen yliopisto-opettajien kirjoittamat opetusharjoitteluraportit laajentavasta opetusharjoittelusta opintojen loppuvaiheessa vuosina 2009-2010.
The practical training period in a new teaching environment seems to promote many learning experiences which are usually related to student centered/learning oriented or transitional categories of conceptions of teaching.
Laajentava opetusharjoittelu eri opetusympäristössä näyttää tuovan opettajille monia sellaisia oppimiskokemuksia, jotka viittaavat usein opiskelijakeskeisen/oppimisorientaation opetuskäsityksiin tai siirtymäkategorioiden opetuskäsityksiin
University teachers' conceptions of teaching and the change in conceptions during pedagogical training
Yliopisto-opettajien käsitykset opetuksesta ja niiden muuttuminen yliopistopedagogisen koulutuksen aikana
Individual teacher's conceptions could be located in many categories, such as Kember's (1997) teacher centered/content oriented, student centered/learning oriented or transitional conception categories.
Tutkimuksessa selvisi, että yksittäisen yliopisto-opettajan opetuskäsitykset saattoivat jakaantua moniin kategorioihin, kuten Kemberin (1997) opettajakeskeisen/sisältöorientaation, opiskelijakeskeisen/oppimisorientaation, sekä siirtymäkategorioiden opetuskäsityksiin.
In the teachers' narratives, either change in conceptions or strengthening of conceptions of teaching was recognized.
Opettajien narratiiveissa oli havaittavissa opettajasta riippuen opetuskäsityksen muutos tai vahvistuminen.
Teachers' earlier experiences as a student, teaching history and teaching traditions of the discipline seemed to direct teachers' teaching practices at the beginning of the studies.
Opettajan aiemmat opiskelukokemukset, opetushistoria ja tieteenalan opetusperinne näyttivät ohjaavan opettajan opetustapaa opintojen alun tarkastelussa.
The aim of this study is to find out what kind of conceptions of teaching can be found among university teachers and how their conceptions change during pedagogical training.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, millaisia käsityksiä yliopisto-opettajilla on opetuksesta ja miten ne muuttuvat yliopistopedagogisen koulutuksen aikana.
In this study the primary method is an abductive content analysis and Kember's (1997) categorization of conceptions of teaching is used to identify the conceptions of teaching.
Tutkimuksessa käytän teoriaohjaavaa sisällönanalyysia, missä ohjaavana teoriana on Kemberin (1997) muodostama opetuskäsitysten kategorisointi.
The research questions of the study are: 1) What kind of conceptions of teaching university teachers have at the beginning of the pedagogical training?
Tutkimuskysymykseni ovat: 1) Millaisia ovat yliopisto-opettajien käsitykset opetuksesta yliopistopedagogisten opintojen alkuvaiheessa?
Based on these findings, it can be suggested that during the pedagogical training university teachers' conceptions of teaching change.
Tutkimuksen tuloksista voidaan päätellä, että yliopistopedagogisen koulutuksen aikana yliopisto-opettajien opetuskäsityksissä tapahtuu muutosta.
What is the role of earlier experiences as a student, teaching history and teaching traditions of the discipline in the narratives of the teachers?
Miten aiemmat opiskelukokemukset, opetushistoria ja tieteenalan opetusperinne näyttäytyvät opettajien tarinoissa?
2) What kind of conceptions of teaching university teachers have at the end of the pedagogical training?
2) Millaisia ovat yliopisto-opettajien käsitykset opetuksesta yliopistopedagogisten opintojen loppuvaiheessa?
3) What kind of narratives can be identified concerning teachers' conceptions of teaching from the beginning of pedagogical studies until the end of the studies?
3) Millaisia kehitystarinoita on tunnistettavissa opettajien opetuskäsityksissä yliopistopedagogisten opintojen alusta niiden loppuvaiheeseen?
Narrative analysis is used when examining the change in conceptions of teaching, and the role of earlier experiences as a student, teaching history and teaching traditions of the discipline.
Lisäksi luon opettajille narratiivisen analyysin avulla narratiivit, joissa tarkastelen opettajien aiempia opiskelukokemuksia, opetushistoriaa ja tieteenalan opetusperinnettä sekä opetuskäsitystä ja sen muuttumista opintojen aikana.
They were randomly assigned to music therapy group (N = 52) and to control group (N = 50).
Heidät jaettiin arpomalla musiikkiterapiaryhmään (N=52) ja vertailuryhmään (N=50).
Psychosocial stress during pregnancy is also related to pregnancy complications, premature birth and low birthweight.
Odottavan äidin stressi on yhteydessä myös raskauskomplikaatioihin, ennenaikaiseen syntymään ja matalaan syntymäpainoon.
Many of them especially enjoyed the resonance of the music within the body, and they felt that the music distracted them from their worries.
Useat pitivät musiikin resonointia kehossa erityisen miellyttävänä ja kokivat irtaantuvansa huolistaan.
Pregnancy complications and hospitalization, in turn, often cause mothers to worry about the well-being of their unborn child.
Raskauskomplikaatioiden vuoksi sairaalahoidossa olevat äidit ovat usein huolissaan syntymättömästä lapsestaan.
Prenatal stress has been found to affect the development of the fetus adversely: it may increase the risk of childhood emotional and behavioural problems.
Raskaudenaikaisen stressin on todettu olevan haitallista sikiön kehitykselle ja kasvattavan lapsen tunne-elämän ja käyttäytymisen ongelmien riskiä.
HRV is a reliable, objective and easy method for assessing physiological stress, and it has been shown to reflect the effects of music therapy.
Sykevaihtelu on luotettava, objektiivinen ja helppokäyttöinen fysiologisen stressin mittari, jonka on todettu heijastavan myös musiikkiterapian vaikutuksia.
The subjective benefits were more salient than the objectively measured physiological advantages.
Subjektiiviset kokemukset kertoivat musiikkiterapian hyödyistä selkeämmin kuin fysiologiset mittaukset.
In addition, diastolic blood pressure decreased in those participants, whose blood pressure had been elevated in the beginning.
Lisäksi diastolinen verenpaine aleni niillä, joilla se oli aluksi ollut korkea.
Therefore, it is important to find non-pharmacological treatments for stress.
Onkin tärkeää löytää lääkkeettömiä keinoja rentoutumiseen, jotta stressin haittoja voidaan vähentää.
However, heart rate increased and HRV decreased between the therapy sessions, which does not support the previous finding that repetition enhances the effect of music therapy.
Terapiakertojen välillä syke kuitenkin kasvoi ja sykevaihtelu väheni, mikä ei tue aiempaa käsitystä siitä, että musiikkiterapian vaikutus kasvaisi kertojen myötä.
The physiological stress levels of the participants were assessed by measuring their HRV and blood pressure, and the participants also gave self-reports of their experiences during the music therapy.
Fysiologisen stressin määrää arvioitiin mittaamalla sykevaihtelua ja verenpainetta terapiahetkien aikana, ja lisäksi osallistujat raportoivat, millaisia tuntemuksia musiikkiterapia heissä herätti.
The purpose of this study is to investigate the effect of music therapy on the stress levels of pregnant women in inpatient care.
Tässä tutkimuksessa selvitetään musiikkiterapian vaikutusta raskaana olevien naisten stressitasoon.
The participants of this study (N = 102) were on bed rest because of pregnancy-related complications.
Tutkimukseen osallistui Helsingin Naistenklinikalla 102 naista, jotka olivat osastohoidossa raskauskomplikaatioiden vuoksi.
The physiological measures indicated that music therapy alleviated stress: HRV increased more in the music therapy group than in the control group, and low frequency (LF) variability decreased during the three days.
Fysiologisten tulosten perusteella osallistujat rentoutuivat musiikkiterapian aikana: Musiikkiterapia-ryhmässä sykevaihtelu kasvoi enemmän kuin vertailuryhmässä, ja kolmen päivän aikana matalataajuinen sykevaihtelu väheni.
This may be related to the suppression of physiological responses to stress and recovery, which commonly occurs in pregnancy.
Tämä voi selittyä sillä, että raskauden aikana fysiologiset vasteet stressiin ja siitä palautumiseen ovat heikommat kuin yleensä.
Music therapy as stress relief for pregnant women suffering from pregnancy complications
Raskauskomplikaatioista kärsivien naisten stressin lievittäminen musiikkiterapian avulla
Music therapy has been shown to induce relaxation, but only a few previous studies have explored music therapy in the context of high-risk pregnancies, and in those studies the heart rate variability (HRV) has not been examined.
Musiikkiterapian on yleisesti todettu lievittävän stressiä, mutta raskauskomplikaatioista kärsivillä naisilla musiikkiterapiaa on tutkittu hyvin vähän, eikä tutkimuksissa ole mitattu sydämen sykevaihtelua.
The participants found the music therapy profoundly relaxing.
Kyselylomakkeiden perusteella osallistujat kokivat rentoutuvansa musiikkiterapian vaikutuksesta.
The music therapy group received music therapy on three consecutive days, for half an hour at a time.
Terapiaryhmään kuuluville annettiin musiikkiterapiaa kolmena päivänä noin puoli tuntia kerrallaan (musiikkiterapeutti soitti lyyraa osallistujan kehoa vasten), ja vertailuryhmään kuuluvat lepäsivät vastaavina aikoina.
In conclusion, the results suggest that music therapy is beneficial for distressed pregnant women.
Tulosten perusteella voidaan siis päätellä, että musiikkiterapia auttaa sairaalassa olevia odottavia äitejä rentoutumaan ainakin hetkellisesti, joten musiikkiterapiaa voidaan suositella myös raskaana olevien naisten hoitoon.
Most changes occurred in emotionality.
Eniten muutosta tapahtui emotionaalisuudessa.
This study examined those 126 children (girls 54) who were 8 - 34 months (mean age 23 months) old in the beginning of the study.
Tähän tutkimukseen valittiin mukaan ne Kenguru-tutkimuspäiväkotien 126 lasta (tyttöjä 54), jotka olivat tutkimuksen alkaessa 8 - 34 kuukauden ikäisiä (keski-ikä 23 kk).