natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In project learning such as that implemented in the present study, the sense of community students experience can be seen as elements preventing exclusion, as they have a strong sense of belonging to a group and of succeeding at a level commensurate with their knowhow.
Opiskelijan työelämäorientoituneessa projektioppimisessa kokema yhteisöllisyys voidaan nähdä jopa nuoren syrjäytymistä ehkäisevänä tekijänä, silloin kun hän saa tuntea kuuluvansa vahvasti ryhmään ja saa onnistumisen kokemuksia taitotasonsa mukaisesti.
In my view, the research establishes that work-oriented project learning in vocational education also contributes to the students’ professional self.
Tutkimustulosten perusteella pidän ilmeisenä, että työelämäorientoituneet projektiopinnot tukevat myös opiskelijan ammatillisen työminän kehittymistä.
The data were collected between 2008 and 2017 and consist of surveys, reflections, records of brainstorming sessions, documents and interviews.
Tutkimusaineisto koostuu kyselyistä, reflektioista, aivoriihityöskentelyn tuottamista aineistoista, dokumenttiaineistoista ja haastatteluista.
In addition to his or her knowledge of the relevant subject-matter, the teacher is required to have a sound knowledge of the practices in use in working life, facility in the use of networks and the skills necessary for guiding students and leading group work.
Opettajalta edellytetään työelämän käytäntöjen tuntemusta, verkosto-osaamista ja oppilaanohjauksen sekä ryhmätyöskentelyn johtamisen taitoja substanssiosaamisen lisäksi.
These affordances make it possible to offer learning and broad-based guidance that bridge subject boundaries.
Se mahdollistaa oppiainerajat ylittävän oppimisen ja laaja-alaisemman ohjauksen.
During the process, students use creative problem solving in making decisions on how to handle the different stages of the project work.
Prosessin aikana eteen tulevia työvaiheita ratkaistaan yhdessä luovaa ongelmanratkaisua soveltaen.
Project learning is one of the options available for furthering the ongoing reform of vocational education and developing the pedagogical practices applied in it. Clients make it possible to implement the pedagogical model and determine the facilities available to each project.
Projektioppiminen on yksi vaihtoehto ammatillisen koulutuksen ajankohtaiseen reformiin ja pedagogisten käytäntöjen kehittämiseen.
Adopting iterative practices has enabled me to collect data over a number of years while developing a working pedagogical model for project learning oriented towards working life.
Iteratiivisuuskäytänteiden mukaisesti olen tutkimukseni aikana kerännyt tutkimusaineistoa vuosina 2008–2017 samalla kehittäen käytäntöön toimivaa työelämäorientoituneen projektioppimisen pedagogista mallia.
The learning processes make use of digital learning tools interactively, and in keeping with the principles of shared learning acquisition of knowhow is documented using social media platforms.
Työelämäorientoituneissa oppimisprosesseissa käytetään digitaalisia oppimisen työvälineitä vuorovaikutuksellisesti.
Research about the same theme is done in Finland before by Merja Hermonen and Titus Hjelm.
Tutkimusta aiheesta on tehnyt aikaisemmin Suomessa esimerkiksi Merja Hermonen ja Titus Hjelm.
Research has been carried out with eight (8) personal interviews by email.
Tutkimus on suoritettu kahdeksalla (8 :lla) henkilöhaastattelulla sähköpostitse, ja aineistoa on lähestytty laadullisesta näkökulmasta.
Metal music is just often assumed to be linked to aggressive or radical ideologies which are seen to emerge from for example critical lyrics towards religions or society or for example in the art on CD covers.
Metallimusiikki liitetään usein aggressiivisiin tai radikaaleihin ideologioihin, joiden nähdään ilmenevän esimerkiksi avoimen uskonnon- tai yhteiskunnanvastaisina lyriikoina tai esimerkiksi levynkansitaiteena.
My research is a description about one of the largest sub-cultures in Finland that is filled with different kinds of people and idieologies.
Tutkimukseni on kuvaus yhdestä Suomen suurimmista alakulttuureista, joka pitää sisällään hyvin erilaisia ihmisiä ja ideologioita.
The variety of different sub-cultures in Finland offers lots of chances to explore, what kind of values and attitudes lie beneath their surfaces and how do people integrate into different sub-cultures.
Erilaisten alakulttuurien runsas kirjo länsimaissa tarjoaa runsaasti mahdollisuuksia tutkia sitä, millaisia arvoja ja asenteita liitetään kuhunkin alakulttuuriin ja miten eri ihmiset kokevat niihin integroituvansa.
I also research which kind of ideologies the people within metal sub-culture do think are involved in their sub-culture and which ones are not.
Tutkin myös sitä, millaisia ideologioita metallimusiikin kuuntelijat vastaavasti liittävät alakulttuuriin ja mitkä taas jäävät ulkopuolelle.
In my master thesis I research the hypothetical satanic ethos linked to black metal and the subculture and if the term "satanist" is valid for those persons, who seem to be assumed as ones.
Pro gradussani tutkin etenkin black metal-musiikin oletettua satanistista eetosta ja sitä, kokevatko kulttuurin toimijat itse satanistin määritelmän koskevan heitä itseään tai sitä musiikkia, jonka he itse liittävät omaan persoonaansa.
The baseline for the research was the term "metal satanist" used by Merja Hermonen in her own research.
Tutkimuksen lähtökohtana on käytetty Merja Hermosen käyttämää metallisatanismin käsitettä, ja pohdittu sen pätevyyttä ideologisena kuvauksena.
There are several views and opinions considering metal music- connected subculture and the people integrated into it.
Metallimusiikkiin liittyvään alakulttuuriin liitetään hyvin erilaisia näkemyksiä sen piirissä toimivista henkilöistä sekä siitä, millaisia muita vaikuttimia liittyy tähän alakulttuuriin integroitumiseen.
My analysis is based on to David Bordwell's and Kristin Thompson's qualitative research of cinematography.
Analyysini pohjautuu David Bordwellin ja Kristin Thompsonin kuvauksen laadulliseen tarkasteluun.
Aesthetic form factors must be assessed in a supportive element of storytelling – how to denounce the chosen point of view of the selected form?
Esteettisiä muotoseikkoja täytyy arvioida tarinankerrontaa tukevana elementtinä – miten tuoda asiat esiin valitun näkökulman edellyttämässä muodossa?
In a performance one must take into account for example dolly, tracks or lighting, which is not used in follow-up documentaries.
Performatiivisuudessa täytyy ottaa huomioon esimerkiksi dollyn, ratojen tai valaisun käyttö, mitä ei käytetä esimerkiksi seurantadokumenteissa.
I use selfreflection as a research method.
Käytän tutkimusmenetelmänä itsereflektiota.
Also supporting my views with interviews of professional cinematographers.
Kantaani on lisäksi tukemassa ammattilaiskuvaajien haastattelut.
It requires, as well director as cinematographer, the ability to create authenticity to situations within the capabilities, even if scenes need to replaced.
Se vaatii sekä kuvaajalta että ohjaajalta kykyä luoda tilanteisiin autenttisuutta kykyjen puitteissa vaikka kohtauksia jouduttaisiin uusimaan.
Performativity livens up the narrative, but also brings challenges to the work.
Performatiivisuus elävöittää kerrontaa, mutta tuo myös omat haasteensa työskentelyyn.
For a documentary film performative extract was selected, because it best highlighted the main characters peaceful life and the integrity of the work required.
Dokumenttielokuvaani valittiin performatiivinen ote, sillä se korosti parhaiten päähenkilöiden seesteistä elämää ja teokseen vaadittavaa eheyttä.
As a documentary film cinematographer, my main interests are visual solutions – such as composition, lighting and image format.
Dokumenttielokuvan kuvaajana omia intressejäni lähellä ovat kuvalliset ratkaisut – kuten rajaus, valaisu ja kuvausformaatti.
This thesis examines the cinematograph of performative documentary film and a cinematographer's visual means of expression.
Pro gradu tutkii performatiivisen dokumenttielokuvan kuvaamista ja kuvaajan visuaalisia ilmaisukeinoja.
The purpose of my research is to reflect upon my own work for this documentary.
Tutkimukseni tavoitteena on käsitellä omaa työskentelyäni ko. dokumenttielokuvan perusteella.
The main point in my thesis is to view cinematographer's tools to implement his work.
Keskiössäni on tarkastella kuvaajan välineitä toteuttaa työnsä.
With self-reflection and expertise of my material I can analyze different operations in detail during this documentaries filmmaking process.
Itsereflektion avulla ja aineistoni asiantuntijana pystyn purkamaan dokumenttielokuvan kuvaamisen eri työvaiheita yksityiskohtaisesti.
The thesis focuses primarily on my perspective of the documentary film Somma sommarum, as an author.
Primaariaineistona tutkielmassa toimii dokumenttielokuva Somma sommarum, jota tarkastelen tekijälähtöisesti.
Due to it's features and low cost, professionals have re-evaluated them as serious tools for videography.
Digitaalitekniikka on kehittynyt huimasti viime vuosina ja niiden ominaisuudet ja halpa hinta ovat asettaneet ammattilaisetkin arvioimaan niitä vakavasti työvälineinään myös videokuvauksessa.
Story behind the people which we record must always be in primacy.
Vaikka kuvattavien henkilöiden tarinan täytyy nousta aina etusijalle, elokuvakerronta on kuitenkin audiovisuaalista luonteeltaan.
It is case by case analysis – there are several variations to it. An important role is also played by the use of DSLR cameras in documentary film production.
Kyse on tapauskohtaisesta analyysistä – toteutuskelpoisia variaatioita on useita.
Outside of my research is narration, which belongs to the director's responsibilities.
Tutkimusaiheeni ulkopuolella ovat ohjaajan vastuulla oleva henkilöohjaus, leikkaajan tekemät ratkaisut tai äänisuunnittelijan käyttämä äänimaailma.
My study includes three main questions.
Tutkimuksessani on kolme pääkysymystä.
The study themes cover aesthetics, ergonomics and usability.
Teemoja ovat estetiikka, ergonomia ja käytettävyys.
The empirical survey was carried out in collaboration with a domestic loudspeaker manufacturer Genelec.
Empiirinen kyselytutkimus toteutettiin yhteistyössä kotimaisen äänen-toistolaitteita valmistavan Genelec Oy:n kanssa.
The survey respondents were divided into Finnish and European respondents.
Vastaajina olivat suomalaiset ja eu-rooppalaiset vastaajat.
I approach the subject by examining loudspeaker design and other related properties in general to clarify the issue.
Lähestyn aihetta tarkastelemalla kaiutinmuotoilua ja siihen vaikuttavia muita ominaisuuksia yleisesti aiheen selkeyttämiseksi.
Eight different studio loudspeak-ers were chosen to the survey.
Kyselyyn valittiin kahdeksan eri kotistudiokaiutinta.
How these connotations are perceived among loudspeaker users?
Kuinka nämä merkitykset koe-taan kaiuttimien käyttäjien keskuudessa?
I use theories and content analysis to examine the survey results.
Käsittelen teorioiden ja sisällönanalyysin avulla kyselytutkimuksen tuloksia.
The study showed that the loudspeakers included many design connotations, which can be uti-lized in loudspeaker design.
Tutkimus osoitti, että tutkimuksen kaiuttimet sisälsivät runsaasti muotoilullisia merkityksiä, joita voidaan hyödyn-tää kaiutinsuunnittelussa.
How can the connotations be used in loudspeaker design?
Miten merkityksiä voidaan hyödyntää kaiutinsuunnittelussa?
What design and visual connotations do the loudspeakers have?
Mitä muotoilullisia ja visu-aalisia merkityksiä kaiuttimissa on?
The Pro gradu thesis studies the design connotations of home studio loudspeakers.
Pro gradu-tutkielmani aiheena on kotistudiokaiuttimien muotoilulliset merkitykset.
The fields of study include a survey, an analysis relating to the survey results and applying the conclusions derived from the re-sults to loudspeaker concept design.
Tutkielmani koostuu kyselytutkimuksesta ja siitä saadun aineiston analyysistä sekä tulosten pohjalta tehtyjen johtopäätösten soveltami-sesta kaiutinkonseptointiin.
Eleven of the interviewees were female and nine were male.
Haastateltavista 11 on naisia ja 9 miehiä.
The age distribution of the interviewees is wide: at the time of conducting the interviews, the youngest interviewee was 18 years old and the oldest one was 75 years old.
Haastateltavien ikäjakauma on laaja; nuorin haastateltava oli haastatteluhetkellä 18-vuotias, vanhin 75-vuotias.
The different definitions, in turn, place emphasis on different practical actions and measures to be taken in order to contribute to the solution of the ecological crisis, and they can also embody challenges and contradictions for people with an ecological way of life.
Erilaiset määritelmät puolestaan korostavat erilaisia käytännön toimia ekologisen kriisin ratkaisemisessa, ja ne voivat tuoda myös ristiriitoja ja haasteita ekologista elämäntapaa elävälle.
However, in the stories of the research participants, a more ecologically sound human-nature relationship is defined from multiple perspectives.
Tutkimukseen osallistujien tarinoissa ihmisen ja luonnon välistä suhdetta ekologisemmista lähtökohdista määritellään kuitenkin useasta eri näkökulmasta.
In terms of different life situations, particularly family life and the small child period were perceived by the interviewees as aspects of life that may present contradictions and challenges to the ecological way of life.
Erilaisista elämäntilanteista etenkin perhe-elämä ja pikkulapsiaika osoittautuivat kertojien tarinoissa ajanjaksoiksi, jotka voivat aiheuttaa ristiriitoja ja haasteita ekologisille elämäntapapyrkimyksille.
The objective of this study is to contribute to our understanding of the possibilities, limitations and the internal diversity of an ecological way of life.
Tutkimukseni tavoitteena on lisätä ymmärrystä ekologisen elämäntavan mahdollisuuksista, rajoista ja variaatioista.
Lack of environmental information and the contradictory nature of the environmental information available, as well as lack of cultural support were perceived as a problem.
Haasteellisiksi koettiin myös ympäristötiedon ristiriitaisuus ja puute sekä kulttuurisen tuen vähäisyys.
The analysis indicated that an ecological way of life is a holistic mode of living based on a particular kind of world view and a particular conception of nature I refer to as an ecological human-nature relationship.
Aineiston analyysin perusteella ekologinen elämäntapa osoittautui kokonaisvaltaiseksi elämäntavaksi, joka pohjautuu tietynlaiseen maailmankatsomukseen ja luontokäsitykseen, jota nimitän ekologiseksi luontosuhteeksi.
This doctoral dissertation addresses the possibilities and limitations of an ecological way of life in Finnish Lapland.
Väitöstutkimuksessani tutkin ekologisen elämäntavan mahdollisuuksia ja rajoja Suomen Lapissa.
The theoretical framework of this study is based on multidimensional theoretical examination of everyday environmental policy and the human–nature relationship.
Tutkimukseni teoreettinen viitekehys rakentuu arjen ympäristöpolitiikan ja luontosuhteen moniulotteisen teoreettisen jäsentelyn lähtökohdille.
On the basis of the analysis, Lapland as a living environment offers various and different starting points for an ecological way of life.
Aineiston analyysin perusteella Lappi elinympäristönä tarjoaa monenlaisia, toisistaan poikkeavia lähtökohtia ekologisen elämäntavan toteuttamiseen.
Various challenges of institutional or cultural nature may also be present in an ecological way of life: lack of public transportation, absence of recycling facilities or their being located too far away from one’s place of residence, the often high costs involved in an ecologically sound way of life, as well as various challenges presented by ecological energy solutions.
Ekologiseen elämäntapaan kohdistuu myös sekä institutionaalisesti että kulttuurisesti monenlaisia haasteita ja vaikeuksia, joita voivat aiheuttaa muun muassa joukkoliikenteen vähäisyys, kierrätyspisteiden puuttuminen tai niiden liian pitkä etäisyys asuinpaikasta, ekologisten elämäntapavalintojen kalleus sekä ekologisten energiaratkaisujen haasteellisuus.
In addition, the present study draws our attention to the fact that different conceptions of nature and the ideals associated with them also shape ways of life and the related choices and, as such, place their own demands on our living environments.
Toisaalta tutkimukseni tuo esille myös sitä, miten erilaiset luontokäsitykset ja niiden mukaiset ideaalit muovaavat ihmisten elämäntapoja ja valintoja ja asettavat omat vaateensa ihmisten elinympäristöille.
In this study, an ecological way of life refers to a particular manner of everyday living an individual has chosen – voluntarily and aware of their actions – that is as ecologically sound as possible.
Ekologisella elämäntavalla tarkoitan tutkimuksessani elämäntapaa, jossa ihminen on valinnut arjessaan tietoisesti ja vapaaehtoisesti mahdollisimman ekologisia toimintatapoja.
The relevance of research on conceptions of nature in the context of the possibilities and limitations of an ecological way of life is precisely connected with their multidimensional nature: their historical and cultural character as well as their practicality and situation-boundedness, through which the connections between the different forms of human–nature relationship and different ways of life can be outlined more generally.
Luontokäsitysten tutkimisen relevanttius ekologisen elämäntavan mahdollisuuksia ja rajoja pohdittaessa liittyykin nimenomaan niiden moniulotteisuuteen eli niiden historiallisuuteen ja kulttuurisuuteen mutta myös niiden käytännöllisyyteen ja tilannesidonnaisuuteen, joiden kautta ihmisten luontosuhteiden ja elämäntapojen välisiä yhteyksiä voidaan hahmotella kokonaisvaltaisesti.
A more general research-theoretical question the study seeks to answer is: "What kind of significance could different conceptions of nature—and research on them—have on environmental policy and development efforts towards promoting a more ecologically sound society?"
Laajana tutkimusteoreettisena kysymyksenä pohdin, millainen merkitys erilaisilla luontokäsityksillä ja niiden tutkimisella voisi olla ympäristöpolitiikan mutta myös ekologisemman yhteiskunnan kehittämisessä.
The questions this study seeks to answer are: "What kinds of conceptions of nature and lifestyle practices is the ecological way of life based on?"
Kysyn, millaisiin luontokäsityksiin ja elämäntapakäytäntöihin ekologinen elämäntapa perustuu.
The study shows that routes into what constitutes an ecological human–nature relationship display great diversity, and experiences of nature, acting and doing things in nature, sociocultural contexts as well as environmental knowledge and awareness are of significance in shaping ecological human–nature relationships and ecological ways of life.
Reitit ekologiseen luontosuhteeseen osoittautuivat moninaisiksi, ja sekä luontokokemuksilla, luonnossa toimimisella ja tekemisellä, sosiokulttuurisilla konteksteilla mutta myös ympäristötiedolla on omat roolinsa ja merkityksensä ekologisen luontosuhteen ja elämäntavan muotoutumisessa.
On the basis of this study, it is not possible to outline one single model of ecological way of life that would be applicable to all different living environments and life situations, because different contexts and situations create concrete possibilities and limitations, influencing the ways in which people are actually able to embody and to live in accordance with their human-nature relationship.
Yhtä ainoaa ekologisen elämäntavan mallia, joka olisi sovellettavissa erilaisiin asuinympäristöihin ja elämäntilanteisiin, on mahdotonta tutkimukseni perusteella osoittaa, koska erilaiset elinympäristöt luovat konkreettiset rajansa ja mahdollisuutensa sille, miten ihminen pystyy luontosuhdettaan käytännössä toteuttamaan.
The data consist of themed life story interviews of 20 persons with an ecological mindset, representing different age groups, different life situations, and living in different locations.
Tutkimukseni aineisto koostuu kahdenkymmenen eri-ikäisen ja erilaisessa elämänvaiheessa olevan sekä eri paikkakunnalla asuvan ekologisesti orientoituneen henkilön teemaelämäkertahaastattelusta.
The results of the study emphasize that the formation of an individual’s human-nature relationship is – in addition to the cultural signification associated with it – influenced by situational, local and processual factors, i.e. the formation of an individual’s conception of nature is concretely influenced by different residential and living environments and life situations.
Tutkimuksen tulokset korostavatkin ihmisten luontosuhteiden muotoutumisen tilannesidonnaisuutta, paikantuneisuutta ja prosessinomaisuutta eli sitä, että paitsi, että ihmisten luontokäsitysten rakentumiseen vaikuttavat kulttuuriset merkityksenannot, niihin vaikuttavat konkreettisesti myös ihmisten erilaiset asuin- ja elinympäristöt sekä elämäntilanteet.
and "What are the possibilities and limitations of an ecological way of life—both culturally and in practice—as seen from the perspective of different conceptions of nature?"
Millaisiksi hahmottuvat ekologisen elämäntavan kulttuuriset ja käytännölliset mahdollisuudet ja rajat luontokäsitysten näkökulmasta tarkasteltuina?
In addition, pursuit of various idealistic goals associated with an ecologically sound way of life, time constraints, lack of cultural support and the sheer magnitude of environmental problems can be stressful and exhausting, which may present challenges to an ecological way of life.
Ekologisia elämäntapapyrkimyksiä saattavat haastaa myös stressi ja uupuminen, joita esimerkiksi ekologisen elämäntavan monet ideaalit, ajan rajallisuus, kulttuurisen tuen puute ja ympäristöongelmien massiivisuus voivat aiheuttaa.
Thus, when searching for solutions for the ecological crisis, the results of the present study encourage us to pay attention to the practical and localized (physically contextualized) character of people’s relationship with nature, as well as to the cultural aspects related to these relationships, through which a more culturally-sensitive environmental policy could be pursued and developed.
Tutkimukseni tulokset kannustavatkin suuntaamaan huomiota ekologiseen kriisiin ratkaisua etsittäessä ihmisten luontosuhteiden ja elämäntapojen käytännöllisyyden ja paikantuneisuuden mutta myös niiden kulttuurisuuden tutkimiseen ja siten kulttuurisensitiivisemmän ympäristöpolitiikan kehittämiseen ja vahvistamiseen.
The study is structured around two analytic overarching concepts: human–nature relationship and conception of nature.
Analyyttisinä ja kokoavina käsitteinä tutkimuksessani ovat luontosuhde ja luontokäsitys.
The research indicates that, in their pursuit of an ecologically sound way of life, people are regrettably often left to their own devices, i.e. it may require a great deal of individual effort and initiative from them to be able to maintain their chosen way of life.
Tutkimuksen tulosten perusteella ekologiset elämäntapapyrkimykset voivat valitettavan usein jäädä yksilöiden viitseliäisyyden ja omatoimisuuden varaan.
At the end of the study there is an evaluation of the products by four focus of quality perspective: the production, the product, the customer and the system.
Lopuksi arvioin syntyneitä tuotteita neljästä eri laatunäkökulmasta: tuotannon, tuotteen, asiakkaan ja systeemin perspektiivistä.
The prime question of the study is: how to produce a quality felted handbag?
Tutkimukseni pääkysymys on: kuinka tehdä laadukas huovutettu käsilaukku?
The realistic evaluation was a functional method for this study, where the vision of the final product was clear and the purpose was to find the right technique to target it.
Realistinen evaluaatio oli toimiva menetelmä tähän tutkimukseen, jossa lopputuotteesta oli selkeä mielikuva ja tutkittiin keinoja sen saavuttamiseksi.
The second question is: how to determine quality during the design process?
Lisäkysymys on: kuinka määritellä laadukkuus tuotteen muotoilun ja valmistusprosessin aikana?
The study is a qualitative study and my position as a scientist was to be a subjective reflector of my own design process.
Tutkielma on laadullista tutkimusta ja positioni tutkijana oli toimia tuotekehitysprosessini subjektiivisena reflektoijana.