natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2009, the World Anti-Doping Agency (WADA) and the International Olympic Committee (IOC) removed the need to document asthma by lung function tests before the use of inhaled β2-agonists.
Vuonna 2009 maailman antidopingkomitea (WADA) sekä kansainvälinen olympiakomitea (KOK) poistivat säädöksen, jonka mukaan urheilijan astma on dokumentoitava keuhkojen toimintatutkimuksin, ennen inhaloitavien β2-agonistien käyttöön ottoa.
The results of the Paralympic study were compared with the results of the Olympic study conducted in 2009.
Paralympiatutkimuksesta saatuja tuloksia verrattiin vuoden 2009 olympiaurheilijoille tehdyn tutkimuksen tuloksiin.
Results: Dietary supplements were used by 81% of the athletes in 2002 and by 73% of the athletes in 2009.
Tulokset: Lisäravinteita käytti vuonna 2002 81% urheilijoista ja vuonna 2009 73% urheilijoista.
Both Olympic and Paralympic athletes filled in a similar semi-structured questionnaires.
Olympia- ja paralympiaurheilijat vastasivat samanlaiseen puolistruktroituun kyselylomakkeeseen.
Subjects and methods: Two cross-sectional studies were conducted in Finnish Olympic athletes receiving financial support from the Finnish Olympic Committee in 2002 (n=446) and in 2009 (n=372) and in Finnish top-level Paralympic athletes (n= 92) receiving financial support from Finnish Paralympic committee in 2006.
Menetelmät: Tutkimus suoritettiin kahtena poikkileikkaustutkimuksena suomalaisille olympiaurheilijoille vuonna 2002 (n= 446) ja vuonna 2009 (n=372) sekä vuonna 2006 paralympiaurheilijoille (n=92), jotka saivat kyseisinä vuosina rahallista tukea suomen Olympia- ja Paralympiakomiteoilta.
The use of any physician-prescribed medicines (48.9% vs. 33.3%, adjusted OR 1.99; 95% CI 1.13-3.51), painkilling medicines (adjusted OR 2.61; 95% CI 1.18-5.78), oral antibiotics (adjusted OR 4.10; 95% CI 1.30-12.87) and anti-epileptic medicines (adjusted OR 37.09; 95% CI 5.92-232.31) was more common among the PA than in the OA during the previous seven days.
Viimeisten seitsemän päivän aikana paralympiaurheilijat käyttivät olympiaurheilijoita merkitsevästi enemmän mitä tahansa lääkärin määräämiä lääkkeitä (48.9% vs. 33.3% vakioitu riskisuhde, 1.99; 95% luottamusväli 1.13-3.51), kipulääkkeitä (vakioitu riskisuhde 2.61; 95% luottamusväli 1.18-5.78), suun kautta otettavia antibiootteja (vakioitu riskisuhde 4.10; 95% CI 1.30-12.87) sekä epilepsialääkkeitä (vakioitu riskisuhde, 37.09; 95% CI 5.92-232.31).
Vitamin D was used by 0.7% of the athletes in year 2002 but by 2% in 2009 (ns, p = 0.07).
D-vitamiinivalmisteita käytti vuonna 2002 0.7% urheilijoista ja vuonna 2009 2% urheilijoista (p = 0.07).
Aims: To investigate the prevalence of the use of self-reported dietary supplements, the use of physician-prescribed medication and the prevalence of physician-diagnosed asthma and allergies among Finnish Olympic athletes (OA).
Tavoite: Tutkia suomalaisten olympiaurheilijoiden lisäravinteiden ja lääkkeiden käyttöä sekä lääkärin diagnosoiman astman ja allergian esiintymistä suomalaisilla olympiaurheilijoilla.
After adjusting for age-, sex- and type of sport, the odds ratio OR (95% confidence interval, CI) for use of any dietary supplement was significantly less in 2009 as compared with the 2002 situation (OR 0.62; 95% CI 0.43-0.90).
Iän- sukupuolen ja lajiryhmien vakioimisen jälkeen lisäravinteiden käyttö oli merkitsevästi vähäisempää vuonna 2009 kuin vuonna 2002 (vakioitu riskisuhde 0.62; 95% luottamusväli 0.43-0.90).
In addition, the differences in the selfreported physician-prescribed medication use were compared between the Finnish Olympic and the Paralympic athletes.
Lisäksi tutkimuksessa selvitettiin lääkkeiden käytön eroja suomalaisilla paralympiaja olympiaurheilijoilla.
The intake of some essential micronutrients, such as vitamin D, is suprisingly low and this may even cause harm in those well-trained athletes.
Joidenkin välttämättömien vitamiinien ja hivenaineiden, kuten D-vitamiinin käyttö on kuitenkin huolestuttavan vähäistä.
The use of asthma medication increased from 10.4 % in 2002 to 13.7% in 2009 (adjusted OR 1.71; 95% CI 1.08-2.69).
Astmalääkkeitä käytti vuonna 2002 10.1% ja vuonna 2009 13.7% urheilijoista (riskisuhde, 1.71, 95% luottamusväli 1.08-2.69).
The use of dietary supplements and medication among Finnish elite athletes
Lääkkeiden ja lisäravinteiden käyttö suomalaisilla huippu-urheilijoilla.
Conclusions: The use of dietary supplements is on the decline among Finnish Olympic athletes.
Johtopäätökset: Suomalaisten olympiaurheilijoiden lisäravinteiden käyttö on vähenemässä.
Data about medication use by Paralympic athletes (PA) is limited to a study conducted at the Athens Paralympics.
Paralympiaurheilijoiden lääkkeiden käytöstä on julkaistu ainoastaan yksi tutkimus Ateenan paralympialasten yhteydessä.
For example, fixed combinations of inhaled long-acting β2-agonists (LABA) and inhaled corticosteroids (ICS) were used three times more commonly in 2009 than in 2002 (OR 3.38; 95% CI 1.26-9.12).
Inhaloitavaa kortisonia ja pitkävaikutteista β2-agonistia sisältävien yhdistelmävalmisteiden käyttö lisääntyi kolminkertaisesti tutkimusvuosien välillä (riskisuhde 3.38; 95% luottamusväli 1.26-9.12).
Background: Dietary supplements are widely used among elite athletes but the prevalence of dietary supplement use among Finnish elite athletes is largely not known.
Tausta: Huippu-urheilijoiden lisäravinteiden käytön tiedetään olevan yleistä.
The use of asthma medication, especially fixed combinations of LABAs and ICS, is clearly increasing among Finnish Olympic athletes.
Suomalaisten olympiaurheilijoiden astmalääkkeiden, erityisesti inhaloitavaa kortisonia ja pitkävaikutteista β2-agonistia sisältävien yhdistelmävalmisteiden käyttö on lisääntymässä.
The use of any physician-prescribed medicine, especially those to treat chronic diseases, seems to be more common among the Paralympians than in the Olympic athletes.
Paralympiaurheilijat käyttävät olympiaurheilijoita enemmän kroonisten sairauksien hoitoon käytettäviä lääkkeitä.
The use of asthma medication is common among athletes.
Urheilijat käyttävät astmalääkkeitä normaaliväestöä enemmän.
The results of this thesis are consistent with existing predictions of species vulnerability and source-sink theory.
Väitöskirjani tulokset ovat yhteensopivia lähde-nielu hypoteesin ja luonnonsuojelubiologian ennustamien häviämisherkkyyksien kanssa.
In conclusion, my research highlights the necessity for conservation biologists to study the quality of freshwater habitats, because this is likely to be an important factor affecting the likelihood of extinction for populations in aquatic environments.
Tutkimukseni korostaa tarvetta tutkia elinympäristöjen laatua, koska sillä näyttää olevan merkittävä vaikutus eliöiden sukupuuttoriskiin.
This thesis focuses on population traits and extinction risk of dragonflies and damselflies (order Odonata) in Finland and Sweden.
Väitöskirjassani tutkin sudenkorentojen (Odonata) populaatioiden ekologisia piirteitä ja Suomessa ja Ruotsissa.
I found that in the southern regions, the SOFD was dominated by species that occur at few sites, while in the northern regions the distribution was bimodal.
Eteläisimmissä vesistöissä sudenkorentoyhteisö koostui harvoissa paikoissa esiintyvistä lajeista (satelliittilajit), mutta pohjoisimmissa vesistöissä sudenkorentoyhteisö painottui kaksijakoisesti joko ydin- tai satelliittilajeihin.
However, when the effect of species’ geographical range sizes was controlled, I found that extinction risk was actually lower for specialist species than for generalist species, probably due to the fact that generalist species occur in both low- and high-quality habitats.
Kuitenkin, kun levinneisyyden vaikutus populaatioiden häviämiseen oli kontrolloitu, havaittiin, että ns. habitaattispesialistien populaatioiden häviämisriski olikin pienempi kuin ns. generalistien.
Taken together, my results indicate that extinction risk is shaped by the relationship between species population size, distribution, specialization, and habitat quality.
Tulokset osoittavat, että populaation koon lisäksi lajien levinneisyys, erikoistumisaste ja elinympäristön laatu vaikuttavat populaatioiden häviämisriskiin.
Size of the geographical range, breeding habitat requirements, and degree of generalism/specialism largely explained the observed variation in species occupancy frequency.
Biologiset tekijät, kuten lajien levinneisyysalue, lisääntymisalueet sekä lajien erikoistuminen johonkin elinympäristötyyppiin, näyttävät selittävän sudenkorentoyhteisöissä esiintyviä eroja.
In the northern parts of the range, rare species inhabited only high-quality sites.
Levinneisyysalueiden rajoilla näyttää satelliittilajeilla olevan populaatioita vain niille parhaiten soveltuvissa elinympäristöissä.
First, I examined whether species occupancy frequency distributions (SOFD) of odonates vary among the lakes and ponds of four geographical regions.
Aluksi selvitin, Fennoskandian sudenkorentoyhteisöjen rakennetta neljällä eri maantieteellisellä alueella.
In particular, an extremely high extinction rate was found for peatland-associated species and dynamic lotic headwater populations.
Häviämisriski oli suurin suolla elävillä populaatioilla ja pienissä, häiriöille herkissä virtavesissä.
A key need in conservation biology is to identify the ecological traits of a species that make it vulnerable.
Sudenkorentopopulaatioiden häviämisriski ja niiden eliöyhteisöjen rakenne Fennoskandiassa Luonnonsuojelubiologiassa yksi keskeinen tarve on määrittää, mitkä ekologiset ominaisuudet vaikuttavat populaatioiden häviämiseen elinympäristöistään.
Specialized species with limited distributions had a greater extinction risk than widely distributed generalist species.
Laajalle levinneiden ja erilaissa elinympäristötyypeissä esiintyvien lajien populaatioiden riski hävitä oli pieni.
This difference was not statistically significant (P=0.1744).
Ero ei kuitenkaan ollut tilastollisesti merkitsevä (P=0.1744).
The UK government has set strict carbon emission limits with which all national health services (NHS) must comply.
Englannin hallitus on asettanut tiukat päästörajoitukset, joita kaikkien valtakunnallisten terveydenhuoltopalvelujen (NHS) on noudatettava.
Compared with other countries there is little knowledge of xylitol prevention.
Verrattuna muihin maihin Skotlannissa tiedetään hyvin vähän ksylitolipreventiosta.
Travel (45%), procurement (36%) and building energy (18%) all contributed to the 1800 tonnes of carbon emissions produced by the service, around 4% of total NHS emissions.
Matkat (45 %), hankinnat (36 %) ja rakennusten lämmityskustannukset (18 %) tuottivat vastaanotoille yhteensä 1800 tonnin hiilipäästöt, 4 % NHS:n kokonaispäästöistä.
Dentistry must provide sustainable, evidence-based, and prevention-focused care.
Hammaslääketieteen pitää tuottaa kestävää sekä näyttöön ja ennaltaehkäisyyn perustuvaa hoitoa.
It can be concluded that the Childsmile programme was effective in reducing the risk for MS transmission.
Päätelmänä voidaan sanoa, että Childsmile-ohjelma tehokkaasti vähensi MS-transmissiota.
In Scotland oral health prevention is delivered through the Childsmile programme, with an increasing use of high concentration fluoride toothpaste (HCFT).
Skotlannissa suuterveyden ennaltaehkäisyä hoidetaan Childsmile-ohjelmalla, jossa hyödynnetään yhä enemmän korkeapitoisia fluorihammastahnoja (HCFT).
Key words: Sustainability, carbon emissions, xylitol, mutans streptococci, fluoride toothpaste, caries prevention.
Avainsanat: Ksylitoli, mutans streptokokit, fluorihammastahna, kariespreventio, kestävä kehitys, hiilipäästöt.
Using the analytical model, clinic utilisation rates improved by 56% and patient travel halved significantly reducing carbon emissions.
Käytettäessä analyysimallia vastaanottojen käyttöaste parani 56 %:lla ja potilaiden matkakustannukset puolittuivat, mikä vähensi hiilipäästöjä merkitsevästi.
To understand the sustainability of dental services, carbon accounting combined a top-down approach and a process analysis approach, followed by the use of Pollard’s decision model (used in other healthcare areas) to analyse and support sustainable service reconfiguration.
Hammaslääkärivastaanottojen kestävän kehityksen arvioimiseksi hiilikirjanpidossa käytettiin ylhäältä alaspäin- ja prosessianalyysi-lähestymistapojen yhdistelmää, ja sovellettiin lopuksi Pollardin mallia (käytössä muilla terveyspalvelun alueilla) kestävän palvelun uudelleenjärjestelyn analysoimiseksi ja tukemiseksi.
In all, 182 mother/child pairs were selected on the basis of high maternal MS levels.
Satakahdeksankymmentäkaksi äiti-lapsi-paria valittiin tutkimukseen korkeiden MS-tasojen perusteella.
The purpose of these studies was firstly to describe the Scottish national oral health prevention programme Childsmile (CS), to determine if the additional maternal use of xylitol (CS+X) was more effective at affecting the early colonisation of mutans streptococci (MS) than this programme alone; secondly to analyse trends in the prescribing and management of HCFT by dentists; and thirdly to analyse data from a dental service in order to improve its sustainability.
Tutkimuksen tarkoituksena oli 1) kuvailla Skotlannin suuterveyden ennaltaehkäisyohjelmaa Childsmilea (CS) ja selvittää vähentäisikö äitien käyttämä ksylitoli (CS+X) tehokkaammin lasten varhaista mutans streptokokki (MS) -kolonisaatiota verrattuna perusohjelmaan, 2) tutkia HCFT-tuotteiden reseptimääräyksiä ja käyttöä, 3) sekä suorittaa todennäköisyyslaskelmia hammaslääkärien vastaanotoilta saaduista tiedoista niiden kestävän kehityksen parantamiseksi.
Dentistry has similar carbon emissions proportionally as the overall NHS, and the use of an analytic tool can be useful in helping identify these emissions.
Hammaslääkärien hiilipäästöt ovat samaa luokkaa kuin NHS:llä yleensä ja analyysi- malli voi olla käyttökelpoinen päästöjen vähentämisessä.
The cost of HCFT prescribing increased fourteen-fold over five years, with 4% of dentists prescribing 70% of the total product.
Viidessä vuodessa korkeapitoisten reseptihammastahnojen kustannukset 14-kertaistuivat, ja 4 % hammaslääkäreistä kirjoitti 70 % resepteistä.
Motherswere randomly allocated to a CS or CS+X group, with both groups receiving Childsmile.
Äidit satunnaistettiin CS- ja CS+X-ryhmiin, ja kumpikin ryhmä osallistui Childsmile-ohjelmaan.
In order to understand patterns of HCFT prescribing, a retrospective secondary data analysis of routine prescribing data for the years 2006-2012 was performed.
Korkeapitoisten fluorihammastahnojen reseptikäytäntöjen tutkimiseksi analysoitiin vuosina 2006–2012 vallinneita käytäntöjä.
Of the CS children, 17% were colonised with MS, compared with 5% of the CS+X group.
Vain 17 % CS-ryhmän lapsista oli kolonisoitunut mutans streptokokeilla, ja vastaava luku CS+X-ryhmässä oli jopa 5 %.
Theintervention group consumed xylitol three times a day, from when the child was 3 months until 24 months.
CS+X-ryhmä käytti ksylitolia kolme kertaa päivässä lapsen ollessa 3–24 kk. Lapset tutkittiin kahden vuoden iässä MS-tasojen määrittämiseksi.
HCFT is increasing in Scotland and needs to be managed.
Korkeapitoisten fluorihammastahnojen määrääminen on lisääntynyt Skotlannissa, mikä vaatii sääntelyä.
Political research has neglected the role of the economy and businesses.
Politiikan tutkimus on laiminlyönyt talouden ja yritysten roolia.
Political passivity, measured by voting in elections, intensified during the research period, when the support of "the sleeping voters’ party" grew from 18% to 38%.
Poliittinen passiivisuus äänestysaktiivisuudella mitattuna on voimistunut tutkimusjaksolla, kun nukkuvien puolueen kannatus on kasvanut 18 prosentista 38 prosenttiin.
In the study, this new phase is called EU corporatism.
Tutkimuksessa uutta vaihetta kutsutaan EU-korporatismiksi.
In the EU and EMU solutions, the impact of the Business was crucial.
EU- ja EMU-ratkaisuissa liike-elämän vaikutus oli ratkaiseva.
But corporations have also a leading role in indirect influence.
Mutta korporaatioilla on myös epäsuorassa vaikuttamisessa johtava rooli.
The roots of Finnish corporatism are in the Betrothal of January 1940, which united the divided nation.
Suomalaisen korporatismin juuret ovat Tammikuun kihlauksessa 1940, mikä yhdisti hajanaisen kansakunnan.
The government supports corporate bargaining positions, gives tax benefits, as well as listens to and delivers agreed social policy proposals.
Hallitus tukee korporaatioiden neuvotteluasemaa, antaa veroetuja sekä kuuntelee ja toteuttaa sovittuja sosiaalipoliittisia ehdotuksia.
After the war, it emerged as a co-operation policy, which was later referred to as finlandization.
Sodan jälkeen se ilmeni yhteistyölinjana, jota myöhemmin kutsuttiin suomettumiseksi.
When in the other Nordic countries the grip of corporatism loosened, in Finland it strengthened.
Kun muissa pohjoismaissa korporatismin ote hellitti, Suomessa se vahvistui.
The Finnish parliament and Government have become more and more dependent on corporations from time to time.
Eduskunta ja valtioneuvosto ovat tulleet aika ajoin entistä riippuvaisemmiksi korporaatioista.
The research puts the transparency and corruption of Finnish society in a more critical light.
Tutkimus asettaa suomalaisen yhteiskunnan läpinäkyvyyden ja korruptiivisuuden aikaisempaa kriittisempään valoon.
This study makes a difference between the inner circle and the influence of the outer circle.
Tämä tutkimus tekee eron sisäpiirin ja ulkopiirin vaikuttamisen välillä.
The study concludes that Nokia became the influential factor of the 1990’s EU corporatism.
Tutkimuksessa päädytään tulkintaan, että Nokiasta tuli 1990-luvun EU-korporatismin kauden vaikuttaja.
Although compared with the rest of Europe corruption in Finland has been negligible, in the light of the new criteria the Finnish corporate system can be called structurally corrupted.
Vaikka eurooppalaisessa vertailussa Suomi on ollut vähän korruptoitunut maa, uusien kriteerien valossa Suomen korporatiivista järjestelmää voidaan kutsua rakenteellisesti korruptiiviseksi.
The classification is partially hierarchical, where the clients represent crony capitalism – an inner circle with more insider information on companies, organizations and the government than legislators have.
Luokittelu on osittain hierarkkinen, missä toimeksiantajatedustavat kaverikapitalismia – sisäpiiriä, jolla on yritysten, järjestöjen ja valtiovallan sisäpiiritietoa enemmän kuin lainsäätäjillä.
The role of corporations strengthened in the corporate governance system of pension insurance companies as a part of the monetary union decision.
Korporaatioiden rooli työeläkeyhtiöiden hallinnoissa vahvistui osana rahaliittopäätöstä.
For example, crony capitalism has incorporated labor unions into corporate ownership policy.
Esimerkiksi kaverikapitalismi on integroinut palkansaajajärjestöt osaksi korporatiivista omistajapolitiikkaa.
The study shows that in Finland €120 per capita is spent on lobbying when labor union membership fees minus unemployment insurance costs are included.
Tutkimuksessa osoitetaan, että Suomessa käytetään lobbaukseen rahaa yli 120 € per capita, kun ammattiliittojen jäsenmaksut työttömyysturvalla vähennettynä lasketaan mukaan.
In addition to the self-regulation of the lobbyists, Finland requires legislation-based regulation in order to strengthen the position of the Parliament.
Suomeen tarvitaan lobbareiden itsesäätelyn lisäksi lakiin perustuvaa säätelyä, jotta eduskunnan asema vahvistuisi.
The law on universality of working conditions was a surprise for both employers and employees: it was in violation of the will of corporations in the last socialist majority parliament in 1970.
Työehtojen yleissitovuus oli yllätys sekä työnantajille että työntekijöille: sen sääti vastoin STK:n ja SAK:n tahtoa viimeinen vasemmistoenemmistöinen eduskunta 1970.
Insiders’ lobbyists control asymmetric information and exercise influence with it - both in business and politics.
Sisäpiirin lobbaajat hallitsevat asymmetristä tietoa ja vaikuttavat sen avulla – sekä taloudessa että politiikassa.
A change in the politics of the business elite occurred in 2006, when employers in the technology industry no longer issued a mandate to the Confederation of Finnish Industries EK (Elinkeinoelämän keskusliitto, EK) to negotiate centralized labour agreements.
Liike-elämän ajattelutavassa tapahtui muutos 2006, kun teknologiateollisuuden työnantajat eivät enää antaneet Etelärannan EK:lle mandaattia solmia keskitettyjä tulosopimuksia.
Finland lacks insider rules in politics.
Suomesta puuttuvat politiikan sisäpiirisäännöt.
As politics in Finland lacks insider rules, crony capitalism also has a strong influence on political decision-making.
Koska politiikasta Suomesta puuttuvat sisäpiirisäännöt, kaverikapitalismilla on suuri vaikutus myös poliittiseen päätöksentekoon.
The results of the research divide lobbyists into six categories, such as principals (or clients), trusted persons, employees, contract workers, experts and volunteers.
Tutkimustulosten valossa lobbarit jaetaan kuuteen luokkaan, joita ovat toimeksiantajat, luotetut, palkkasuhteiset, sopimussuhteiset, asiantuntijat ja vapaaehtoiset.
Alongside this, a trend began in which, among the top business associations, competition of power and regulation became intensified between different ownership groups.
Tämän rinnalla alkoi kehitys, jossa liike-elämän huippujärjestöjen sisällä yritysten keskinäinen kilpailu kiristyi eri omistajaryhmien välillä.
The alternative was a communist Finland, which was successfully defeated by income policy cooperation.
Sen vaihtoehto oli kommunistinen Suomi, jonka yhteistyökapitalismi torjui menestyksellisesti.
Hard-handedness means operating with insider information where the legislator does not have genuine political options - just an option given by the insiders.
Kovilla otteilla tarkoitetaan erityisesti sisäpiiritiedolla operoimista, jolloin lainsäätäjällä ei ole aitoja poliittisia vaihtoehtoja – vain sisäpiirin antama vaihtoehto.
The Business has a greater role than earlier assumed in Finnish political decision-making.
Liike-elämällä on oletettua suurempi rooli suomalaisessa poliittisessa päätöksenteossa.
Anastasiadis’s idea of political insiderism is a factor in explaining the Finnish insider phenomenon.
Anastasiadiksen teoria politiikan sisäpiiristä toimii suomalaisen sisäpiiri-ilmiön selittäjänä.
The research shows that the theory of public choice is a defining factor in Finnish corporatism and that the problem of the free rider is becoming topical in the political arena.
Tutkimus osoittaa, että julkisen valinnan teoria toimii selittäjänä suomalaisessa korporatismissa ja että vapaamatkustajan ongelma kärjistyy.
The corporate idea – the political thinking in Finland – means that the political relations of corporations, i.e. the labor market system, are part of the decision-making system rather than lobbying.
Korporatismiin Suomessa liittyy ajattelutapa, että sisäpiirin poliittiset suhteet eli työmarkkinasuhteet ovat osa päätöksentekojärjestelmää, eivät lobbausta.
A Research on the Lobbying of Finnish business community in the Tripartite system between 1968–2011.
Taloudelliset eturyhmät politiikan sisäpiirissä : tutkimus liike-elämän poliittisesta vaikuttamisesta kolmikantaisessa Suomessa 1968—2011
The Finnish concept of lobbying has been based on the idea that only influencing political decision-making by parties other than corporations is lobbying.
Suomalainen käsitys lobbaamisesta on perustunut ajatukseen, että lobbaus olisi vain toimintaa, jolla pyritään korporaatioiden ulkopuolelta vaikuttamaan poliittiseen päätöksentekoon.
These and a tripartite contract system were the basis of stable economic growth since the 1970’s.
Niiden varaan rakentui vakaa taloudellinen kasvu 1970-luvulta alkaen ja kolmikantainen sopimusjärjestelmä.
Based on the research, the membership fee collection agreement, the earnings-related pension scheme and the universality of working conditions form the foundations of the corporate system.
Tutkimuksen perusteella korporatiivisen järjestelmän fundamentit ovat työmarkkinajärjestöjen jäsenmaksuperintäsopimus, ansiosidonnainen työeläkejärjestelmä ja työehtojen yleissitovuus.