natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Both the employees and the visiting clients consider the work in the services more extensive than the agenda of the traditional harm reduction policy: for instance, elements of social and healthcare work play an essential part in the work done at the service, and the services also have a clear connection to the activities elsewhere in the service system.
Sekä työntekijät että pisteissä käyvät asiakkaat mieltävät pisteissä tehdyn työn myös perinteisen haittojen vähentämisen politiikan agendaa laajemmaksi: esimerkiksi sosiaalityöllisillä ja hoivatyöllisillä elementeillä on keskeinen osuus pisteessä tehtävässä työssä, ja pisteillä on myös selkeä yhteys muun palvelujärjestelmän toimintaan.
The implementation of a drug policy based on the harm reduction ideology was started in Finland at the turn of the millennium, in addition to the restrictive drug policy implemented traditionally.
Suomessa ryhdyttiin toteuttamaan vuosituhannen vaihteessa haittojen vähentämisen ideologialle perustuvaa huumausainepolitiikkaa maassamme perinteisesti toteutetun rajoittavan huumausainepolitiikan rinnalla.
The start of the activities was a response to the social and health authorities' concern in Finland in the 1990s, especially about the spread of bloodborne contagious diseases, HIV and hepatitis, related to injecting drug use.
Toiminnan aloittaminen oli vastaus huoleen, joka oli noussut Suomessa 1990-luvun aikana sosiaali- ja terveysviranomaisten keskuudessa etenkin suonensisäiseen huumeidenkäyttöön liittyvien veriteitse tarttuvien tautien, HIV:n ja hepatiitin, leviämiseen liittyen.
However, the relationship of the health counseling activities to their environment has tensions, and the authorities, for example, often have a narrow perception of the activity as the exchange of syringes and needles.
Terveysneuvontatoiminnan suhde sen ulkopuoliseen ympäristöön on kuitenkin jännitteinen, ja esimerkiksi viranomaiset mieltävät toiminnan usein ahtaasti ruiskujen ja neulojen vaihtotyöksi.
The activity has become a central part of Finnish social and health services, but simultaneously various stereotypical notions, e.g. of approving of drug use and maintaining the drug problem, are still related to the activity.
Toiminnasta on tullut keskeinen osa suomalaista sosiaali- ja terveyspalvelujärjestelmää, mutta samalla toimintaan liitetään edelleenkin erilaisia stereotypisiä mielikuvia esimerkiksi huumeidenkäytön hyväksymisestä ja huumeongelman ylläpitämisestä.
The harm reduction policy implemented in Finland is therefore a positive example of significantly increasing the social confidence of a population group that is socially quite excluded, and often even "demonized", by working methods that listen to them and activate them.
Suomessa toteutettava haittojen vähentämispolitiikka onkin positiivinen esimerkki siitä, kuinka yhteiskunnassa hyvin syrjäytyneen ja usein demonisoidunkin väestöryhmän luottamusta yhteiskuntaan on mahdollista lisätä merkittävällä heitä kuuntelevin ja mukaan ottavin työtavoin.
The results of the research show that health counseling services and the harm reduction policy implemented in them have become a significant part of the everyday lives of many problem drug users.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että terveysneuvontapisteet ja niissä toteuttava haittojen vähentämisen politiikka ovat muodostuneet merkittäväksi osaksi monen huumeiden ongelmakäyttäjän arkea.
In this research, the work done in health counseling services and the practices of the harm reducing policy generally have been approached by participating in the activities within the policy and studying them from a close distance.
Tässä tutkimuksessa terveysneuvontapisteissä tehtävää työtä ja yleisestikin haittojen vähentämisen politiikan käytäntöjä on lähestytty osallistumalla politiikan piirissä tapahtuvaan toimintaan ja tarkastelemalla niitä lähietäisyydeltä, niin sanotusti tapahtumien keskipisteessä ja keskellä.
The first health conseling service for injecting drug users, based on the harm reduction approach, was opened in the capital region in 1997.
Pääkaupunkiseudulle avattiin vuonna 1997 ensimmäinen huumeita suonensisäisesti käyttäville ihmisille suunnattu terveysneuvontapiste, joka perusti toimintansa haittojen vähentämisen ajattelutapaan.
This equation has raised automation anxiety in an individual and societal level.
Tämä yhtälö on nostanut automaatioahdistusta yksilö- ja yhteisötasolla.
Through spatial analysis of work it is conceivable to evaluate political and communal significance of work.
Työn tilallisen analyysin kautta on mahdollista arvioida työn yhteisöllistä ja poliittista merkityksellisyyttä.
From an economic perspective this means that production is becoming more techonlogy-centered.
Taloustieteen perspektiivistä tämä tarkoittaa teollisen tuotannon muuntumista yhä teknologiakeskeisemmäksi.
Work’s spatial conditions are materiality, uniqueness and worldliness.
Työn tilallisia ehtoja ovat materiaalisuus, uniikkiuden mahdollistaminen ja maailmallisuus.
Arendt does not regard new technologies, like service robots, as threats for human action.
Arendt ei näe uusia teknologioita, kuten palvelurobotteja, uhkana ihmisten väliselle toiminnalle.
Arendt’s thought on work has been examined critically.
Arendtin ajattelua työstä on käsitelty kriittisesti.
According to Arendt, only human thinking, as separated from cognition and logical reasoning ability, can function as nurturers of historicity, meaning and human existence.
Arendtin mukaan vain inhimillinen ajattelu, erotettuna kognitiosta ja loogisesta päättelykyvystä, voi toimia historiallisuuden, merkityksen ja inhimillisen olemassaolon kirkastajana.
From an arendtian perspective, the purpose of automation is to act as a neutral enabler of institutional freedom.
Arendtilaisesta näkökannasta katsottuna automaation tarkoitus on toimia neutraalina institutionaalisen vapauden mahdollistajana.
With the fourth industrial revolution, it is plausible to automate jobs that require cognitive and affective skills.
Neljännen teollisen vallankumouksen myötä on mahdollista automatisoida kognitiivisia ja affektiivisia työtehtäviä.
The task of human thinking is to work and support the worldliness and durability of the social system in a world where artificial intelligence and automation operate as the basis of society’s organizational rationality.
Ajattelua vaativien töiden tehtävänä on auttaa yhteiskuntajärjestelmää maailmallisuuden ja kestävyyden ylläpitämisessä maailmassa, jossa tekoäly ja automaatio toimivat yhteiskunnan organisatorisen rationaalisuuden pohjana.
Thus, Arendt can be interpreted as a theorist of conditions for existence of work.
Näin ollen Arendtia tulkitaan työn olemassaolon ehtojen teoreetikkona.
These spatial meanings of work are formed through three dimensions, which are work as taking a place, as having a position and as taking a stand.
Nämä työn tilalliset merkitykset syntyvät yksilölle kolmen ulottuvuuden kautta, joita ovat työ paikan ottamisena, aseman omistamisena ja kannanottamisena.
Simultaneously work has become the main source for individual’s societal action, which determines individual’s socioeconomic position as well as the space for identity formation.
Samanaikaisesti modernina teollisena aikana työ on noussut keskeisimmäksi yksilön yhteisöllistä toimintaa määritteleväksi tekijäksi, joka määrää niin yksilön sosioekonomista asemaa kuin identiteetin muodostamisen tilaa.
Only by analyzing the most fundamental concepts of our society, work and freedom, it is possible to find emancipatory directions in societal transformations.
Nykyhetkellä vain yhteiskuntiemme keskeisimpien käsitteiden, kuten työn ja vapauden, institutionaalisessa tarkastelussa on mahdollista löytää yhteiskunnallisista muutoksista ja ilmiöistä emansipatorisia kulkusuuntia.
The purpose of this thesis is to outline and analyze Arendt’s conception of work in the context of present technologies, more specifically, when studying the impact of deep learning algorithms to organization of work.
Tämän tutkielman tarkoituksena on hahmotella ja analysoida Arendtin käsitystä työn ilmiöstä ja luonteesta nykyteknologian kontekstissa, kun tarkastellaan nimenomaan syväoppivien algoritmien vaikutusta työn organisointiin.
In our current context, the meaning of work is to permit a space for an individual to form a public space through work.
Nykykontekstissa työn merkitys yksilötasolla on sallia jokaiselle yksilölle mahdollisuus julkiseen tilaan.
I am analyzing the phenomenon of fourth industrial revolution theoretically through Arendt’s political thought through phenomenological analysis of meaning of work.
Neljännen teollisen vallankumouksen ilmiötä analysoidaan teoreettisesti Hannah Arendtin poliittisen ajattelun ja työn merkityksen fenomenologisen analyysin näkökulmasta.
In this thesis, I claim that Arendt is still a timely thinker regarding the institutional meaning of work.
Tutkielmassa väitetään Arendtin olevan edelleen ajankohtainen ajattelija työn institutionaalisen merkityksen analyysissä.
In this way Arendt is fostered as a thinker of automation.
Näin edistetään kuvaa Arendtista automaation ajattelijana.
In this thesis, relationship between automation and freedom is analyzed through Arendt’s theory of action, which offers resources to study human conditionality and institutional freedom in our current historical context.
Automaation ja vapauden välisen suhteen analyysin mukaan Arendtin toiminnan teoria tarjoaa resursseja analysoida inhimillistä ehdollistuneisuutta ja institutionaalisen vapauden mahdollisuutta nykyisessä historiallisessa kontekstissa.
According to the critique, Arendt’s thinking on work and society is not suitable for contemporary social analysis.
Kritiikin mukaan Arendtin ajattelun ei nähdä soveltuvan nykyiseen keskusteluun työstä ja yhteiskunnasta.
With the support of Arendt’s anthropological approach, we are able to deeply explore possibilities for human action in the context of today’s automation.
Arendtin antropologisen lähestymistavan avulla on mahdollista syvällisesti tutkia inhimillisen toiminnan mahdollisuuksia nykyautomaation kontekstissa.
The significance of automation in Arendt’s thought has attracted marginal attention despite its relevance in her views on human state of affairs.
Automaation merkitys Arendtin ajattelussa on ollut tutkimusten marginaalissa siitä huolimatta, että automaatiolla on huomattava vaikutus Arendtin ajatteluun.
Arendt’s writings act as an empirical basis to analyze the state of human action in the current era.
Arendtin teoksia käytetään empiirisenä pohjana pohdinnoille inhimillisen toiminnan tilasta nykyisessä maailmassa.
Arendt’s concepts of labor, work and action and her distinctions of private, social and private realms act as a conceptual premise.
Käsitteellisenä lähtökohtana toimii Arendtin jaottelu työhön, valmistamiseen ja toimintaan sekä hänen tilallinen erottelunsa yksityiseen, sosiaaliseen ja julkiseen alueeseen.
Hannah Arendt’s theory of action acts as a conceptual resource to ponder human action and conditionality in the current historical context of automation.
Hannah Arendtin toiminnan teorian käsitteellisiä resursseja hyödyntäen voi pohtia inhimillisen toiminnan mahdollisuuksia ja ehdollistuneisuutta nykyisessä automaation historiallisessa kontekstissa.
The spatial analysis in this thesis points that Arendt takes her thinking on work on an institutional level.
Tutkielman tilallinen analyysi osoittaa Arendtin vievän työn ilmiön tutkimisen institutionaaliselle tasolle.
Transmission of divine knowledge includes both inductive and intuitive aspects.
Lisäksi hyödynnän analyysissä erottelua induktiivisen ja intuitiivisen divinaation välillä.
Transmission of Divine Knowledge in the Sapiential Thanksgiving Psalms from Qumran
Jumalallisen tiedon välittäminen Hymnien kirjan viisauspsalmeissa
This thesis examines how divine knowledge is understood to be transmitted from God to human beings in the seven sapiential Thanksgiving Psalms (1QHa 5:12‒6:33; 7:21‒8:41; 9:1‒10:4; 15:29‒36; 17:38‒19:5; 19:6–20:6; 20:7–22:42).
Tässä väitöskirjassa tutkin sitä, miten jumalallisen tiedon välittämistä (eli divinaatiota) kuvataan seitsemässä Hymnien kirjan viisauspsalmissa, jotka ovat osa Qumranin tekstilöytöjä.
According to 1QHa 15:29‒36, 17:38‒19:5, and 19:6–20:6, no mediator is needed to have access to divine knowledge.One possible explanation for why these psalms do not depict any human mediator is that they lack didactic elements, unlike 1QHa 5:12‒6:33, 7:21‒8:41, and 9:1‒10:4.
Hyödynnän lähteiden analyysissä divinaation käsitettä, jossa jumalallisen tiedon välittämistä tarkastellaan prosessina, jossa on näljä tai viisi osatekijää: 1) viestin lähettävä jumaluus, 2) mahdollinen jumalallinen välittäjä, 3) viesti, 4) inhimillinen välittäjä ja 5) viestin vastaanottoja(t).
Previously, several sapiential Thanksgiving Psalms have been studied in relation to either sapiential divination or inspired interpretation of earlier traditions; thus far, however, it has gone unnoticed that same psalms include features of both phenomena.
Tällainen inspiroitunut tulkinta on tunnettu ilmiö toisen temppelin aikakaudelta ja tutkimukseni osoittaakin, että tämä ilmiö esiintyy myös psalmeissa.
A modern scholarly definition of divination is used as an aid to analysis, and how the transmission of divine knowledge is understood in the sapiential Thanksgiving Psalms is discussed in relation to previous theories about the divinatory practices of the Second Temple period.
Tutkimukseni vahvistaa aikaisemmassa tutkimuksessa syntynyttä kuvaa kirjureiden ja viisauden opettajien keskeisestä roolista jumalallisen tiedon välittäjinä toisen temppelin aikakaudella.
The sapiential Thanksgiving Psalms relate similar intuitive elements of the transmission of divine knowledge as the classical prophetic books of the Hebrew Bible.
Hymnien kirjan viisauspsalmeissa kuvataan jumalallisen tiedon välittämistä osittain samalla tavalla kuin varhaisemmassa profeettakirjallisuudessa: Jumalten kokous kuvataan tiedon lähteeksi tai pyhä henki esitetään jumalallisena välittäjänä.
Nonetheless, the transmission of divine knowledge requires also elements that are more at home with inductive than with intuitive divination.
Hymnien kirjan viisauspsalmien kuvaus jumalallisen tiedon välittämisestä sisältää sekä intuitiivisen että induktiivisen divinaation piirteitä, minkä vuoksi en kutsu jumalallisen tiedon välittämistä tässä tutkimuksessa profetiaksi, joka on yksi intuitiivisen divinaation muodoista.
The sapiential Thanksgiving Psalms can be grouped together by their inclusion of various sapiential themes, forms, and vocabulary, but when it comes to the transmission of divine knowledge, they form a heterogenous group.
Pidän mahdollisena myös sitä, että Hymnien kirjan viisauspsalmien luominen, kopioiminen ja esittäminen olivat keinoja välittää jumalallista tietoa.
These earlier traditions concern especially the creation.
Aikaisempien traditioiden tulkitseminen vaati huomattavaa oppineisuutta, joka on induktiiviselle divinaatiolle tyypillinen piirre.
As many of Bede s definitions influenced numerous generations of medieval grammarians and poets, and the work itself became a model for the genre of Artes metricae, the strong role of its Christianising tendency must not be underestimated.
Koska monet Bedan määritelmistä vaikuttivat lukuisiin keskiajan runoilijasukupolviin ja itse teoksesta tuli malli myöhemmille metriikan oppaille, teoksen kristillisen tendenssin keskeistä roolia ei sovi aliarvioida.
Bede is also the first author to give an appropriate presentation of rhythmic or non-quantitative verse, anticipating later medieval poetic practices.
Beda on myös ensimmäinen kirjailija, joka esittää selkeän kuvauksen rytmisestä (tavunkestoihin perustumattomasta) runoudesta, mikä ennakoi myöhemmän keskiajan runouden käytäntöjä.
The main focus of De arte metrica is on hexameter verse and the problems inherent in its composition at a time when syllable quantity had disappeared from spoken Latin.
De arte metrican ensisijainen tarkastelukohde on heksametrirunous ja ne ongelmat, jotka liittyivät sen kirjoittamiseen aikana, jolloin klassisen latinan tavunkestojärjestelmä oli hävinnyt puhutusta latinasta.
It played a central role in the transmission of the classical literary tradition to the medieval audience, but, at the same time, constitutes one of the first efforts at creating a textbook on metrics that was primarily intended for the monastic curriculum.
Sillä oli keskeinen osa antiikin kirjallisen tradition välittymisessä keskiajan lukijakunnalle, mutta samalla se on ensimmäisiä ensisijaisesti luostarikoulujen käyttöön kirjoitettuja runomittojen yleisesityksiä.
This historical background, together with the author s Christian agenda, is present in virtually every aspect of the way the work discusses the Latin poetic heritage.
Teoksen historiallinen tausta yhdessä kirjoittajan kristillisten tarkoitusperien kanssa heijastuvat käytännössä joka tasolla sen tavassa käsitellä roomalaista runoutta ja sen kirjallista perintöä.
The Venerable Bede s eighth-century De arte metrica was the most important treatise on Latin metrics to emerge in the early Middle Ages.
Beda Venerabiliksen 700-luvulla kirjoittama De arte metrica on tärkeimpiä varhaisella keskiajalla kirjoitettuja metriikan käsikirjoja.
The work departs from previous grammatical tradition by incorporating syllable lengths into its discussion of poetic metres, a didactic solution necessitated by the linguistic conditions of Anglo-Saxon England.
Teos eroaa varhaisemmasta grammaattisesta traditiosta mm. siten, että se esittää tavunkestot osana runomittojen, ensisijaisesti heksametrin käsittelyään; tämä didaktinen ratkaisu oli välttämätön anglosaksisen Englannin kielioloissa.
The aim of this thesis is to examine the ways in which Bede sought to recast the classical poetic heritage in a form more appropriate for Christian scholars.
Tämä väitöskirjatyö tutkii niitä tapoja, joilla Beda pyrki mukauttamaan antiikin runoperinnön kristillisille oppineille sopivaan asuun.
Bede s discussion of other poetic metres is mainly restricted to those employed in Christian hymnody, and their simplified analyses correspond with Christian usage.
Muiden kuin heksametrin ja elegisen mitan käsittely rajoittuu Bedalla lähinnä mittoihin, jotka esiintyvät kristillisessä hymnirunoudessa, ja niiden yksinkertaiset analyysit vastaavat kristillisten runoilijoiden menettelytapoja.
Bede s views have been influenced by his belief in the biblical origins of metre, an idea expounded by several Christian apologists.
Bedan näkemyksiin on vaikuttanut hänen uskonsa runomittojen raamatulliseen alkuperään: tämä käsitys on peräisin myöhäisantiikin kristillisten apologeettien kuten Hieronymuksen teoksista.
This usually manifests itself in minute alterations of wording, but sometimes Bede takes a definite stand for the virtues of Christian verse as opposed to the pre-Christian classics.
Tämä ilmenee usein pieninä muutoksina, joita Beda on tehnyt varhaisempien esitysten sanamuotoihin ja esimerkkeihin, mutta ajoittain hän ottaa selkeästi kantaa kristillisen runouden paremmuuden puolesta.
Instead of relying on the example of Vergil and other classics, he seeks to base his presentation of metrical rules, from syllable lengths to larger structures, on the example of Christian poets, most notably Sedulius, implying that pagan authors were even prosodically less advanced than Christian ones.
Samalla Beda pyrki luomaan yhdenmukaisen kristillisen metrisen käytännön: sen sijaan, että hän nojaisi antiikin klassikoiden esimerkkeihin, hän pyrkii perustamaan metriset sääntöönsä myöhäisantiikin kristilliseen runouteen, ennen kaikkea Seduliuksen teoksiin, mikä heijastuu niin tavunkestojen kuin laajempien metristen rakenteiden kuvauksessa.
This integration of opposite practices and meanings led to the emergence of the new politicized civic culture.
Tämä tapaaminen loi puitteet uudenlaisen käytännön ongelmanratkaisua ja oppositiopolitiikkaa yhdistävän paikallisaktivismin syntyyn.
In the scholarly literature on an event and a biography, biographies are considered usually among the things an event can influence on, together with social structure, cultural meanings, etc.
Kirjassa myös esitetään yhteiskuntatietelijöille uudenlaista tapaa analysoida elämäkertoja, tapahtumia ja kulttuuria yhdessä.
The question the author answers is how the event of the protest mobilization could lead to the long-term changes in activist political culture.
Kirjoittaja osoittaa kuinka maanlaajuiseen mobilisaatioon osallistuneiden ja sittemmin paikallisaktivismiin siirtyneiden aktivistien elämäkerralliset kokemukset voivat selittää tätä muutosta.
In the monograph, it is argued that the biography can be considered as an important tool, helping scholars to understand how exactly an event influence on structure or culture.
Empiiriseen sosiologiseen tutkimusaineistoon nojaten kirjoittaja analysoi kuinka "aktivismin poliittinen kulttuuri" tai se, mitä pidetään asiaankuuluvana aktivismina, muuttui maanlaajuisten protestien tuloksena.
Moreover, the post-election protest as an event (in terms of W. Sewell, 1996) helped people with different experiences who would never meet and act together before (e.g., apolitical volunteering and oppositional struggle) suddenly find themselves together and pushed them to continue their activity.
Ne yhdistivät kaksi ennen erillään ollutta sosiaalista maailmaa helpottamalla erilaisia aktivismikokemuksia läpikäyneiden aktivistien kokoontumista samanaikaisesti ja samassa paikassa.
However, the pre-protest local activism was deliberately "apolitical" and focused on concrete and small problem-solving, while the post-protest local activism combined oppositional politics and "real deeds" tactics.
Poliittisten aktivistien määrä oli vähäisempi ja heihin suhtauduttiin skeptisesti "yhden asian" ja hyväntekeväisyystempauksien aktivisteina.
Meanings and know-how that ordinarily are at odds (apolitical ideology of "helping people" and politics) met in post-protest local activism, thus creating new hybrid forms of civic participation and negotiating the opposition between the apolitical and the political.
Osa ihmisistä osallistuu epäpoliittisiin vapaaehtoistyön muotoihin, kun taas toiset saattavat olla kiinnostuneita valtavirtapolitiikasta ja taistella valtaapitäviä auktoriteetteja vastaan.
In this monograph, the author analyzes a new type of politicized local activism that emerged as an outcome of the nationwide post-election 2011-12 protests in Russia, while these protests have been widely criticized for their political vagueness.
Vuosien 2011–2012 valtavat maanlaajuiset protestit, joissa vaadittiin rehellisiä presidentin- ja parlamenttivaaleja muuttivat tämän tilanteen, ainakin Moskovan ja Pietarin osalta.
Outwardly, new local groups resembled numerous activist groups that were active before the post-election mobilization.
Monet venäläiset ovat aktiivisia, mutta heidän aktiivisuutensa ilmenee erilaisilla tavoilla.
The irregular migration of working-age Senegalese has been increasing in the 21st century.
Senegalista Euroopan unioniin suuntautuva työikäisten laiton maahanmuutto on lisääntynyt 2000-luvulla.
The practical framework of the fieldwork consist of a development cooperatio0n project funded by the EU Emergency Trust Fund for Africa.
Kenttätyön käytännöllisen kehyksen muodosti EU:n Afrikka-hätärahaston rahoittama kehitysyhteistyöhanke.
The findings show that the local youth worry about poverty and unemployment in the region and are concerned about their ability to find work and provide financial support for their families in near future.
Kenttätyön löydökset osoittivat, että paikalliset nuoret ovat huolissaan köyhyydestä, työttömyydestä alueella sekä kyvystään löytää töitä ja tukea perhettään taloudellisesti lähitulevaisuudessa.
The fieldwork enabled to integrate an actor.-oriented approach and to analyze the relation between the individual actors and the structures of the global economy.
Kenttätyö mahdollisti yksilöllisiin toimijoihin keskittyvän lähestymistavan sekä toimijoiden ja globaalin talouden välisen suhteen analyysin.
Majority of the interviewees consider emigration as a viable mean to survive and progress in life.
Suurin osa haastateltavista kokee poismuuton toteuttamiskelpoisena keinona selviytyä ja edetä elämässä.