natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Two full-length isoforms of KCC2, KCC2a and KCC2b, differing by their amino termini have been described.
KCC2:sta tunnetaan kaksi täyspitkää isoformia, KCC2a ja KCC2b, jotka eroavat toisistaan aminoterminaalisen pään osalta.
One aim of the present thesis work was to explore the functionality of a conserved E-box site in the KCC2b promoter.
Yksi tämän tutkimuksen tavoitteista oli selvittää KCC2b:n promoottorialueella sijaitsevan E-box DNA-elementin merkitystä.
Our results indicate that the SPAK kinase is able to bind the KCC2a isoform and to regulate the transport activity of KCC2a more than that of KCC2b.
Tulosten perusteella SPAK kinaasi pystyy sitoutumaan KCC2a isoformiin, ja näyttäisi säätelevän enemmän KCC2a- kuin KCC2b-muodon aktiivisuutta.
Another aim of this study was to compare the postnatal expression patterns of KCC2a and KCC2b proteins in various regions of mouse CNS using immunohistochemistry and isoform-specific antibodies.
Toinen tutkimuksen tavoitteista oli verrata KCC2a ja KCC2b proteiinien postnataalista ilmentymistä solutasolla hiiren keskushermoston eri alueilla immunohistokemian menetelmin.
The potassium-chloride cotransporter KCC2 is a key regulator of chloride homeostasis in neurons of the central nervous system (CNS) and it is critical for the development of fast hyperpolarizing synaptic inhibition.
Keskushermostossa esiintyvä kloridinkuljetusproteiini KCC2 on keskinen hermosolujen kloridi-homeostaasin säätelijä, ja sen toiminta on välttämätöntä hyperpolarisoivan inhibition toiminnalle.
In contrast to the well-studied KCC2b isoform, the importance of the KCC2a isoform has not yet been demonstrated.
KCC2b isoformia on tutkittu verrattain paljon, mutta KCC2a muodon merkitys on sen sijaan vielä tuntematon.
In mature brain, KCC2a is detected in the basal forebrain, hypothalamus, and many areas of the brainstem and spinal cord, but its expression is very low in cortical regions.
Aikuisilla hiirillä KCC2a muotoa havaittiin lähinnä etuaivon basaaliosassa sekä hypotalamuksen, aivorungon ja selkäytimen alueilla, mutta ilmentyminen iso- ja pikkuaivojen kortikaalisilla alueilla oli hyvin vähäistä.
Both isoforms have similar expression levels in neonatal mice, but KCC2b is strongly upregulated in cortical areas during postnatal development, resulting in a developmental shift of GABAergic responses.
Molempien proteiinimuotojen ilmentyminen vastasyntyneillä hiirillä on saman tasoista, mutta KCC2b:n ilmentymisen taso kasvaa voimakkaasti kortikaalisilla aivoalueilla postnataalisen kehityksen aikana, ja sen seurauksena tapahtuu GABAA reseptori-vasteen muutos depolaroivasta hyperpolaroivaksi.
Binding of USF proteins to the E-box motif contributes to the upregulation of KCC2b gene expression in immature cortical neurons.
Tulosten perusteella USF proteiinit vaikuttavat aktivoivasti KCC2b geenin ilmentymisen epäkypsissä kortikaalisissa hermosoluissa.
The cellular expression patterns of KCC2a and KCC2b were largely similar in developing and neonatal mouse.
Tulosten perusteella KCC2a ja KCC2b isoformit ilmentyvät hiirillä pääosin samoilla keskushermoston alueilla varhaisen kehityksen aikana.
At the subcellular level, immunoreactivities of the isoforms are only partially colocalized, and KCC2a immunoreactivity, in contrast to KCC2b, is not clearly detected at the neuronal soma surface in most brain areas.
Lisäksi immunovärjäyksissä havaittiin, että isoformien subsellulaarinen lokalisaatio ei ollut täysin päällekkäinen hermosoluissa, ja KCC2a muoto ei myöskään tyypillisesti näkynyt soomaosien solukalvolla.
Biotinylation experiments suggest that the N-terminal KCC2a epitope might be masked.
Biotinylaatiokokeiden perusteella KCC2a isoformi kuitenkin sijaitsee myös solukalvolla viitaten siihen, että KCC2a muodon aminoterminaalinen epitooppi olisi piilossa.
The unique N-terminus of KCC2a includes a SPAK kinase binding site, and the importance of this site and the WNK-SPAK signaling pathway is also explored.
KCC2a isoformin aminoterminaalisessa osassa on sitoutumiskohta SPAK-kinaasille (mikä puuttuu KCC2b isoformista).
Studies were based mainly on molecular methods, targeting the MOB-specific pmoA gene, and laboratory incubations, including stable isotope probing.
Metanotrofien molekyylibiologisessa analysoinnissa hyödynnettiin erityisesti metaaninhapetuksen mahdollistavaa pmoA-geeniä sekä siihen perustuvaa koetinsirutekniikkaa.
The ability to disperse through the water provides a recovery mechanism from disturbances such as droughts, which are predicted to increase with climate warming.
Kyky levitä veden välityksellä sekä toiminnallinen päällekkäisyys viittaavat rahkasammalten metanotrofien pystyvän sekä sopeutumaan erilaisiin olosuhteisiin, että palautumaan suoekosysteemiä kohtaavista häiriöistä, kuten ilmastonmuutoksen mukana mahdollisesti lisääntyvistä kuivista jaksoista.
Despite the community differences, the potential CH4 oxidation did not differ along the gradients, suggesting functional redundancy.
Huolimatta yhteisöjen eroista metaaninhapetusaktiivisuus ei eronnut merkitsevästi eri kehitysvaiheissa, lukuun ottamatta aivan vanhimpien alojen heikompaa aktiivisuutta.
The potential SAM activity in the mosses of the youngest cutover site promotes the Sphagnum transplantation practice as a tool to not only enhance the re-vegetation process, but also to mitigate the CH4 emissions formed in the rewetting and restoration of disturbed peatlands.
Rahkasammalkerroksessa jo nuorimmalla turvetuotantoalalla havaittu metaaninhapetuspotentiaali tulisi huomioida näitä aloja ennallistettaessa: rahkasammal-istutusten avulla näyttäisi olevan mahdollista paitsi käynnistää hiilensidonta turpeeksi, myös torjua samanaikaisesti lisääntyviä metaanipäästöjä.
In addition to slowing the decomposition by gradually creating ombrotrophic conditions, it gives a shelter for the organisms mitigating the emissions of methane (CH4) – an effective greenhouse gas formed in submerged, anoxic peat layers.
Samalla ne vapauttavat kasvihuonekaasu metaania (CH4), jota syntyy kasvimateriaalin hajotessa hapettomissa oloissa.
The other two studies revealed similar SAM community composition patterns on a pristine chronosequence and on a gradient of re-vegetating cutover peatlands.
Kahdessa muussa osatyössä rahkasammalten metanotrofien dynamiikan havaittiin olevan hyvin samankaltaista kahdella erilaisella suon kehitysgradientilla: sekä luonnontilaisilla soistuvilla aloilla, että eri-ikäisillä, uudelleen kasvittuneilla turvetuotantoaloilla.
In the first study, the connection between the SAM and the mosses was assessed by testing whether the SAM will disperse through the water phase.
Ensimmäisessä osatyössä metanotrofien ja niiden hapetusaktiivisuuden osoitettiin leviävän rahkasammalesta toiseen veden välityksellä.
These organisms, methane oxidizing bacteria (methanotrophs, MOB), inhabit the dead, water-filled hyaline cells of the Sphagnum and provide the plant carbon dioxide (CO2) derived from the CH4 oxidation.
Näiden soiden yleisin kasvi, rahkasammal (Sphagnum), on oleellinen paitsi turpeen kertymiselle, myös metaanipäästöjen torjunnalle: Se tarjoaa asuinympäristön metaania hapettaville bakteereille, metanotrofeille, jotka suodattavat osan metaanista rajoittaen sen vapautumista ilmakehään.
Different types of SAM seemed to have their preferred environmental niches, with the type Ia MOB present and active especially in the young succession stages and the type II MOB in the older, hydrologically more stable stages.
Metanotrofien yhteisöt olivat monimuotoisia kaikissa kehitysvaiheissa, mutta niiden valtaryhmät erosivat nuorten, vedenpinnaltaan epävakaiden alojen ja vanhojen, täysin sammalpeitteisten alojen välillä.
While several studies have confirmed the presence of Sphagnum-associated methanotrophs (SAM), it is still unclear how dependent they are on the mosses and how environmental conditions affect their community composition and activity.
Rahkasammalien ja metanotrofien muodostama "metaanisuodin" on havaittu useammassa tutkimuksessa, mutta muun muassa sen herkkyys ympäristön muutoksille tunnetaan huonosti.
This trait, considered to represent a facultative symbiosis, was demonstrated in two experiments.
Työn perusteella nämä metanotrofit kykenevät elämään myös sammalien ulkopuolella eli niiden välillä näyttäisi olevan ns. fakultatiivinen symbioosi.
Boreal peatlands are highly important sinks for carbon (C).
Pohjoiset suot ovat tärkeitä hiilen nieluja sitoessaan sitä hitaasti kertyviin turvekerroksiin.
The peat layers of the cutover gradient showed similar MOB community patterns but the potential CH4 oxidation increased with succession.
Toisin kuin elävässä sammalkerroksessa, sen alapuolisessa turpeessa hapetuspotentiaali kasvoi turpeentuotantoalojen kasvipeitteen kehityksen mukana.
This thesis evaluated SAM dynamics in the different stages of peatland development on both pristine and disturbed areas.
Tässä väitöstutkimuksessa selvitettiin rahkasammalien ja niissä elävien metanotrofien vuorovaikutuksen tarkempaa luonnetta.
Instead of the Sphagnum species, the general environmental conditions seemed to control the SAM community composition.
Vertailun vuoksi tutkittiin myös sammalten alapuolisten turvekerrosten metaaninhapetusta.
In addition, the diversity and functional redundancy of the SAM communities enhance the resilience of this important CH4 biofilter formed by the living Sphagnum mosses.
Metanotrofien yhteisörakennetta ja aktiivisuutta tarkasteltiin suhteessa suoekosysteemissä tapahtuviin muutoksiin.
Three of the four publications constituting this thesis are genome-wide association studies (GWAS).
Kolme väitöskirjan neljästä osatyöstä on perimänlaajuisia assosiaatiotutkimuksia (GWAS).
In the fourth study, we studied the possible genetic background of Takotsubo cardiomyopathy.
Lisäksi väitöskirjassa selvitettiin Takotsubo-sydänlihastaudin mahdollista perinnöllistä taustaa.
This finding is rather surprising, given that both infarction types are mostly the result of the same disease process, namely coronary heart disease.
Löydös on yllättävä, sillä molemmat infarktityypit ovat sepelvaltimotaudin päätetapahtumia.
In the second study, we performed a GWAS separately on the two subtypes of myocardial infarction in acute coronary syndrome, the ST- segment elevation and non-ST-segment elevation myocardial infarctions (STEMI and NSTEMI).
Toisessa osatyössä teimme perimänlaajuisen assosiaatiotutkimuksen kahdesta sydäninfarktityypistä, ST-noususydäninfarktista (STEMI) ja sydäninfarktista ilman ST-nousua (NSTEMI).
In the first study, we identified variants near the PRDM6 gene, which associated with both higher systolic blood pressure and a higher risk of intracranial aneurysms.
Ensimmäisessä osatyössä tunnistimme geenin PRDM6 lähellä alleeleita, jotka ovat yhteydessä korkeaan verenpaineeseen ja aivovaltimopullistumien esiintymiseen.
The third study addressed atrial and B-type natriuretic peptides (ANP and BNP), which are secreted by cardiomyocytes, both during normal homeostasis and especially during acute heart failure.
Eteispeptidi (ANP) ja B-tyypin natriureettinen peptidi (BNP) ovat sydänlihaksen verenkiertoon erittämiä hormoneita, joiden eritys lisääntyy sydämen vajaatoiminnan yhteydessä.
Heart failure is a complex clinical syndrome, most often caused by ischemic, hypertensive, and valvular heart disease.
Sydämen vajaatoiminta on oireyhtymä, jonka merkittävimmät syyt ovat sepelvaltimotauti, verenpainetauti ja läppäviat.
In this thesis, we studied how genetic variation contributes to hypertension and acute coronary syndrome, the most frequent causes of heart failure.
Tässä väitöskirjatyössä tutkittiin perinnöllisen muuntelun yhteyttä sepelvaltimotautiin ja verenpainetautiin, jotka ovat sydämen vajaatoiminnan tärkeimpiä syitä.
The results of this thesis provide new information on the molecular basis of the two most common causes of heart failure: hypertension and acute coronary syndromes.
Väitöskirjatyön tulokset antavat uutta tietoa sydämen vajaatoiminnan merkittävimpien syiden mekanismeista ja rajaavat Takotsubo-sydänlihastaudin mahdollista perinnöllistä taustaa.
Based on data on the function of PRDM6 and other trait associations in the locus, we hypothesize that the genetic variants at this locus increase systolic blood pressure and aneurysm risk via an effect on the proliferation of smooth muscle cells in the arterial wall.
Nämä tulokset ja PRDM6-geenistä aiemmin julkaistut tiedot viittaavat siihen, että PRDM6:n geeniekspressio valtimonseinän sileissä lihassoluissa saattaa vaikuttaa sekä valtimoverenpaineeseen että aivovaltimonpullistumariskiin.
We also studied the role of genetic variation in Takotsubo cardiomyopathy, a disease which still remains poorly understood and often presents with transient heart failure.
Takotsubo-sydänlihastauti on harvinainen sairaus johon usein liittyy ohimenevä sydämen vajaatoiminta.
To identify trait-associated genetic variants, we analyzed several population-based samples of Finns using genetic association tests.
Väitöskirjatyö perustuu geneettisille assosiaatiotesteille suomalaisissa väestöaineistoissa.
We identified a new locus near the calcineurin subunit gamma gene PPP3CC, which was 7associated with the ratio of the circulating concentrations of active BNP and the N-terminal fragment of the proBNP prohormone.
Osoitimme, että geneettinen muuntelu kromosomilla 1 lähellä DRAM2-geeniä altistaa NSTEMI- infarktityypille, ja että näiden alleelien vaikutus ST-nousuinfarktiriskiin oli merkittävästi pienempi.
The cause of this condition is currently unknown but a contribution of genetic variation has been suggested in previous literature.
Aiemmin julkaistut tulokset taudin mahdollisesta periytyvyydestä eivät toistuneet tutkitussa aineistossa.
Based on the genetic results, we also showed that the data specifically supports the blood- pressure-lowering effect of ANP in the general population, and not that of BNP.
Tutkimuksessa tunnistettiin myös harvinainen suomalaiseen väestöön rikastunut BNP-geenimuoto, joka saattaa häiritä aminoterminaalisen pro-B-tyypin natriureettisen peptidin (NT-proBNP) käyttöä sydämen vajaatoiminnan erotusdiagnostiikassa.
At the same time the population is primarily seen as an economic resource.
Samalla väestö nähdään ennen kaikkea talouden resurssina.
The Lisbon strategy is a way to direct this societal change, thus building a modern European social policy.
Lissabonin strategia on keino ohjata tätä yhteiskunnallista muutosta ja rakentaa näin modernia eurooppalaista sosiaalipolitiikkaa.
This also requires a new kind of agency: agents for whom accountability and responsibilities mean integration into and commitment to European society.
Tähän tarvitaan myös uudenlaista toimijuutta: toimijoita, joille vastuu ja velvollisuus merkitsevät eurooppalaiseen yhteiskuntaan integroitumista ja siihen sitoutumista.
To understand the project, it is necessary to distance oneself from both the juridical competence of the European Union and the traditional national welfare state models.
Tämän projektin ymmärtäminen vaatii etäisyyden ottamista niin Euroopan unionin juridiseen toimivaltaan kuin perinteisiin kansallisiin hyvinvointivaltiomalleihinkin.
The phase of global competition represents "the modern" with which European society with its culture and ways of life now has to be matched.
Globaalin kilpailun vaihe on se "moderni", johon eurooppalainen yhteiskunta kulttuureineen ja elämäntapoineen on nyt sovitettava.
Keywords: European social policy, EU policy, European social model, European Commission, modernisation of welfare, welfare state, communications, discoursiveness.
Avainsanat: eurooppalainen sosiaalipolitiikka, EU-politiikka, Euroopan sosiaalinen malli, Euroopan komissio, hyvinvoinnin modernisaatio, hyvinvointivaltio, kommunikaatio, diskursiivisuus.
This is a kind of "intermediate state" where the story, despite its inner contradictions and inaccuracies, succeeds in appearing as an almost self-evident path towards a modern social policy that Europe is currently seen to be in need of.
Kyse on eräänlaisesta "välitilasta", jossa tarina sisäisistä ristiriidoistaan ja epätarkkuudestaan huolimatta onnistuu näyttämään melkeinpä itsestään selvältä etenemistieltä kohti modernia sosiaalipolitiikkaa, jollaista Euroopan ajatellaan nyt tarvitsevan.
At the same time, the traditional separateness of health policy is effaced in order to be able to make health policy reforms a part of the Union's wider modernisation targets.
Samalla terveyspolitiikan perinteinen erillisyys häivytetään, jotta sen uudistukset voidaan kytkeä osaksi unionin laajempia modernisaatiotavoitteita.
The fourth article describes how the Commission uses its communications policy to build practices and techniques of governance and how it persuades citizens to participate in the creation of a European project of change.
Neljäs artikkeli kertoo siitä, miten komissio rakentaa kommunikaatiopolitiikallaan hallinnan käytäntöjä ja tekniikoita ja kuinka se houkuttelee kansalaisia mukaan luomaan eurooppalaista muutosprojektia.
In the name of modernisation, the project aims to build a new idea for the welfare state.
Sen tavoitteena on rakentaa modernisoinnin nimissä uutta hyvinvointivaltion ideaa.
The question is about sharing problems, as well as solutions to them: it is the creation and sharing of common views, concepts and images that play a key role in European integration.
Kyse on ongelmien ja niiden ratkaisujen jakamisesta: juuri yhteisten näkemysten, käsitteiden ja mielikuvien tuottaminen ja jakaminen saavat keskeisen roolin Euroopan integraatiossa.
The way the Commission speaks is guided by the Union's powerful interest to act as "Europe" in the field of welfare policy.
Komission puhetta ohjaa unionin voimakas intressi toimia "Eurooppana" hyvinvointipolitiikan kentällä.
Health as a sector of social policy is detached from the old political order, which was based on the welfare state, and is closely linked to economy.
Terveys sosiaalipolitiikan osa-alueena irrotetaan vanhasta hyvinvointivaltioon palautuvasta poliittisesta järjestyksestä ja kytketään tiiviisti talouteen.
However, the Union's discourse cannot be described as being a political language that would genuinely rouse and convince the audience at the level of everyday life.
Unionin diskurssi ei kuitenkaan ole sellaista politiikan kieltä, joka aidosti herättäisi ja vakuuttaisi vastaanottajansa arkielämän tasolla.
The article uses an approach based on critical discourse analysis in examining the classification systems and presentation styles adopted by Commission communications, as well as the identities that they help build.
Sen analysoimisessa sovelletaan kriittiseen diskurssianalyysiin pohjautuvaa lukutapaa tutkimalla komission tiedonannoissa omaksuttuja luokittelujärjestelmiä, esitystyylejä sekä identiteettejä, joita ne rakentavat.
The article shows how the audience can be motivated to work towards a set target by using discursive elements in a persuasive manner: the function of a persuasive story is to convince the target audience of the appropriateness of the chosen direction and to shape their identity so that they are favourably disposed to the desired political targets.
Artikkeli osoittaa, kuinka diskursiivisia elementtejä vakuuttavasti käyttämällä yleisöä motivoidaan tavoittelemaan asetettua päämäärää: suostuttelevan kertomuksen funktiona on saada kohdeyleisö vakuuttuneeksi valitun suunnan oikeellisuudesta ja muokata sen identiteetti halutuille poliittisille päämäärille suotuisaksi.
The second article outlines the European social model as a question of governance.
Toisessa artikkelissa Euroopan sosiaalinen malli hahmottuu hallinnan kysymyksenä.
The Commission is working towards a "Europe of Health" that grapples with the problem of governance with the help of the "healthisation" of society, healthy citizenship and health economics.
Komission tavoittelema "terveyden Eurooppa" tarttuu hallinnan ongelmaan yhteiskunnan "terveydellistämisen", terveyskansalaisuuden ja terveyden taloustieteen avulla.
The study analyses European social policy as a political project that proceeds under the guidance of the European Commission.
Eurooppalaista sosiaalipolitiikkaa tarkastellaan tässä tutkimuksessa Euroopan komission ohjauksessa etenevänä poliittisena projektina.
In analysing the "new start" of the Lisbon strategy from the perspective of social policy, the article shows how the emphasis has shifted from the persuasive arguments for change with necessary common European targets in the early stages of the strategy towards the implementation of reforms: from a narrative to a vision and from a diagnosis to healing.
Tämä Lissabonin strategian "uutta alkua" sosiaalipolitiikan näkökulmasta analysoiva artikkeli osoittaa, miten strategian alkuvaihetta hallinneesta muutokseen suostuttelusta ja sen mukaisista yhteisten eurooppalaisten tavoitteiden asettamisesta siirrytään uudistusten toimeenpanon korostamiseen: narratiivista visioon ja diagnoosista parantamiseen.
The third article then shows the European social policy as its own area of governance.
Kolmannessa artikkelissa eurooppalainen sosiaalipolitiikka näyttäytyy jo omana hallittavuuden alueenaan.
The first article approaches the European social model as a story in itself, a preparatory, persuasive narrative that concerns the management of change.
Ensimmäisen artikkelin tarkastelussa Euroopan sosiaalinen malli asettuu omaksi tarinakseen, muutoksen hallintaan liittyväksi valmistavaksi ja suostuttelevaksi kertomukseksi.
The study "freeze-frames" the welfare debate having its starting points in the nation states in the name of the entity of Europe.
Tutkimuksessa "pysäytetään" kansallisvaltioihin palautuva hyvinvointikeskustelu Euroopan kokonaisuuden nimissä.
As such it will displace hierarchical confrontations and emphasise common action with a view to modernising Europe.
Vastuullisuudesta muokataan Euroopan unionin muutosstrategian toimeenpanon ratkaisevaa tekijää, joka syrjäyttää hierarkkiset vastakkainasettelut ja korostaa yhteistä toimintaa Euroopan modernisoimiseksi.
Drawing on texts and speeches produced by the European Commission, the study throws light on the development of European social policy during the first years of the 2000s.
Tutkimus valottaa eurooppalaisen sosiaalipolitiikan etenemistä 2000-luvun alkuvuosina; aineistona ovat Euroopan komission tuottamat tekstit ja puheet.
Perspectives on European Social Policy
Näkökulmia eurooppalaiseen sosiaalipolitiikkaan : malli, väestö, resurssit ja kommunikaatio
This study uses data from the Migrant Health and Wellbeing Study (Maamu, 2010–2012) to examine three significant population groups in Finland.
Tämä tutkimus käyttää aineistoa Maahanmuuttajien terveys- ja hyvinvointitutkimuksesta (Maamu, 2010–2012) tarkastellakseen kolmea merkittävää väestöryhmää Suomessa.
Migration impacts not only individual persons and families moving from one country to another, but also communities and populations in origin, destination and transit countries, and even successive generations.
Maahanmuutto vaikuttaa paitsi yksittäisiin maasta toiseen muuttavin ihmisiin ja perheisiin, myös yhteisöihin ja väestöihin lähtö-, kohde- ja kauttakulkumaissa, sekä tuleviin sukupolviin.
One challenge in migration and health research is using categorizations that produce relevant knowledge rather than false generalizations.
Yksi maahanmuuttoon ja terveyteen liittyvän tutkimuksen haasteista onkin käyttää luokituksia, jotka tuottavat aitoa tietoa, eivätkä virheellisiä yleistyksiä.
Large differences are found both between and within migrant populations.
Maahanmuuttajaryhmien välillä ja näiden sisällä on suuria eroavaisuuksia.
Actions should be comprehensive and promote physical activity, healthy diet and social participation, but also address needs related to employment, social security and health services.
Toimenpiteiden tulisi olla kokonaisvaltaisia ja edistää paitsi liikuntaa, terveellistä ruokavaliota ja osallisuutta myös vastata työhön, sosiaaliturvaan ja terveyspalveluihin liittyviin tarpeisiin.