natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This thesis studies how primary school teachers verbalize touch in school.
Tämän tutkielman tavoitteena oli selvittää, miten peruskoulussa toimivat opettajat kielentävät koulussa tapahtuvia kosketuksia.
The touch by teachers with pupils was mainly associated with the framework of intimacy, but often also with the frameworks of schoolwork, violence and sexual contact.
Opettajan oppilaisiin kohdistaman kosketuksen kielennyksissä verbit liittyivät suurimmaksi osaksi läheisyyden kehykseen, mutta usein myös koulutyön, vä-kivallan tai seksuaalisen kosketuksen kehykseen.
Different kinds of touch were included in the framework of schoolwork: restricting touch, organizing touch as well as routine and habitual touch.
Koulutyön kehykseen sisältyi erilaisia kos-ketuksia: rajoittavaa, järjestelevää, ohjaavaa sekä rutiini- ja tapakosketusta.
The material for the study consisted of 19 interviews collected by "Koskettava koulu" project.
Tutkimuksen aineistona oli 19 Koskettava koulu -hankkeessa kerättyä haastat-telua, joissa opettajat vastasivat koskettamiseen liittyviin kysymyksiin.
The touch by pupils fell into the frameworks of violence, intimacy and tinkering.
Oppilaiden kosketukset kielennettiin väkivallan, läheisyyden ja näpräämisen kehyksiin liittyviksi.
I examined the verbs and the frameworks teachers use when they talk about touch between teachers and children.
Tarkastelin, millaisilla verbeillä ja millaisissa ke-hyksissä opettajat puhuvat opettajien oppilaisiin kohdistamasta kosketuksesta, oppilaiden opettajaan kohdistamasta kosketuksesta tai oppilaiden välisestä kosketuksesta.
The semantic roles of the participants and the teachers’ stance on different contacts were of interest among other things.
Tarkastelun kohteina kielennyksissä olivat muun muassa kosketuksen osapuolten semanttiset roolit sekä opettajien suhtautuminen kosketuksiin.
Tender and intimate touch was seen char-acteristic for girls while violent touch would be typical for boys.
Oppilaiden aloitteellinen koskettaminen hahmottui opettajien puheessa sukupuolittuneeksi ilmiöksi: läheinen ja hellä kosketus esitettiin tytöille ominaisena, kun taas väkivaltainen kosketus pojille ominaisena.
Teachers would often find pupil’s touch initiatives irritating.
Oppilaiden opettajaan kohdistuneiden kosketusaloitteiden kielennyksissä opettajat mielsivät kosketuksen helposti ärsyttäväksi.
The verbs used to describe the touch between pupils were mainly related to the framework of violence whereas the touch by pupils with teachers fell under the framework of intimacy.
Oppilaiden välistä kosketusta kuvaavat verbit liittyivät suurimmaksi osaksi väkivallan kehykseen.
Teachers expressed that social control and the fear of misunderstanding are present in their touch directed to pupils.
Opettajien käyttä-mistä verbeistä saattoi päätellä, että oppilaisiin kohdistetussa kosketuksessa on läsnä sosi-aalinen kontrolli ja usein myös väärinymmärryksen pelko.
On average, teachers were neutral towards touch in the framework of schoolwork while effacing their involvement in inti-mate touch.
Opettajat häivyttivät agentiivisuuttaan eri tavoin läheisissä kosketuksissa.
Of the respondents, n = 614 (55.9%) were girls and n = 393 (35.8%) were boys.
Vastaajista n = 614 (55.9 %) oli tyttöjä ja n = 393 (35.8 %) poikia.
The differences between the other groups were less clear.
Muiden ryhmien väliset erot eivät olleet yhtä selviä.
The use of digital media by adolescents is diverse and different from previous generations.
Nuorten digitaalisen median käyttö on monipuolista ja erilaista aikaisempiin sukupolviin verrattuna.
The rest of the respondents stated that they were gender-neutral or did not answer the gender question.
Loput ilmoittivat sukupuolekseen muu tai eivät vastanneet sukupuolta koskevaan kysymykseen.
active social networkers and knowledge builders.
aktiiviset sosiaaliset verkostoitujat ja tiedonrakentajat.
The study questionnaire (N = 1108) was collected as a part of the Bridging the Gaps project in the Spring 2018 from the second-year high school students of 12 different high schools in Helsinki.
Tutkimuksen kyselyaineisto (N = 1108) oli kerätty osana Bridging the Gaps -hanketta keväällä 2018 helsinkiläisiltä toisen vuoden lukiolaisilta yhteensä 12 eri lukiosta.
active players and creative participants and 5.)
aktiiviset pelaajat ja luovat toimijat sekä 5.)
In addition, the adolescents who had used socio-digital devices on average or less reported less compulsive use of the Internet.
Lisäksi ne nuoret, jotka käyttivät sosiodigitaalisia laitteita keskimääräisesti tai vähemmän, raportoivat vähemmän pakonomaista internetin käyttöä.
Five different socio-digital participation user groups were found among high school students: 1.)
Tutkimuksessa löydettiin lukiolaisten keskuudesta viisi erilaista sosiodigitaalisen osallistumisen käyttäjäryhmää: 1.)
The knowledge-oriented users reported partially better well-being compared to other user groups, but the connection was not linear.
Tiedonrakenteluun orientoituneet käyttäjät raportoivat osittain parempaa hyvinvointia muihin käyttäjäryhmiin verrattuna, mutta yhteys ei ollut suoraviivainen.
Because the effect sizes of the differences between the groups were small, the links between well-being and the use of smart devices were also weak.
Ryhmien välisten erojen efektikoiden jäädessä pieniksi, yhteys hyvinvoinnin ja älylaitteiden käytön välillä oli heikko.
Based on the results, it seems that mere active socio-digital participation or individual socio-digital activity is not related to well-being and there is a more complex connection in the background.
Tulosten pohjalta näyttää siltä, että pelkkä sosiodigitaalisen osallistumisen aktiivisuus tai yksittäinen sosiodigitaalinen toiminta ei ole yhteydessä hyvinvointiin, vaan taustalla on monimutkaisempi yhteys.
This study investigated what kind of user groups of socio-digital participation exist among high school students, and whether these user groups vary in gender, excessive internet use, life satisfaction, school engagement, school burnout, and symptoms of depression.
Tässä tutkimuksessa tutkittiin, millaisia sosiodigitaalisen osallistumisen käyttäjäryhmiä lukiolaisten keskuudessa on ja eroavatko nämä ryhmät keskenään sukupuolessa, pakonomaisessa internetin käytössä, elämäntyytyväisyydessä, opiskeluinnossa, koulu-uupumuksessa ja masentuneisuuden oireissa.
In the future, it would be important to study more closely the use of smart devices among adolescents and their connection with well-being by looking not only at screen time, but also socio-digital activities.
Tulevaisuudessa olisi tärkeää tutkia nuorten älylaitteiden käyttöä ja sen yhteyttä hyvinvointiin tarkemmin tarkastelemalla ruutuajan lisäksi sosiodigitaalisia toimintoja.
knowledge-oriented, 3.)
tiedonrakenteluun orientoituneet, 3.)
The differences between user groups in well-being and excessive internet use were examined by using Multivariate Analysis of Covariance, where gender was controlled.
Käyttäjäryhmien väliset erot psyykkisessä hyvinvoinnissa ja pakonomaisen internetin käytössä tutkittiin monimuuttujakovarianssianalyysillä, jossa sukupuoli kontrolloitiin.
User Groups of Socio-digital Participation among High School Students and Well-being
Lukiolaisten sosiodigitaaliset käyttäjäryhmät ja hyvinvointi
The user groups of socio-digital participation among high school students were examined by two-step cluster analysis, gender differences were examined by cross-tabulation and x^2 independence test.
Lukiolaisten sosiodigitaalisen osallistumisen käyttäjäryhmiä tutkittiin kaksivaiheisella klusterianalyysillä, sukupuolierot arvioitiin ristiintaulukoimalla ja X^2-riippumattomuustestillä.
Boys were more likely to be in game-oriented groups than girls, and girls more likely to be in social networking activity groups than boys.
Pojat sijoittuivat tyttöjä useammin pelaamista harrastaviin ryhmiin ja tytöt sosiaalista verkostoitumista harrastaviin ryhmiin.
Knowledge on the relationship between the use of digital media and gender or well-being is still relatively limited.
Toistaiseksi sen käytön yhteyttä sukupuoleen tai hyvinvointiin tunnetaan rajallisesti.
2) What factors have teachers determined lead to the perception of integration either as a positive or negative result?
2) Mitkä tekijät opettajien mielestä johtavat siihen, että integ-raatio koetaan positiivisena tai negatiivisena asiana?
The increase in workload was perceived as the most significant factor and weakened the overall well-being of teachers.
Työmäärän lisääntyminen koettiin merkittävimpänä tekijänä, jo-ka heikensi opettajien yleistä hyvinvointia.
In the analysis, answers to the research questions were sought through five different themes: quality of support for the integrated students, quality of teaching, teacher’s ability to meet the demand of a special needs student, means of differentiation, and teacher's own well-being.
Aineistosta pyrittiin löytämään tutkimuskysymyksiin vastauksia viiden eri teeman kautta: integroidun oppilaan tuen laatu, opetuksen laatu, opettajien valmiudet kohdata erityisoppilas, eriyttämisen keinot ja opetta-jan oma hyvinvointi.
The qualitative data were collected through a semi-structured thematic interview.
Laadullisen tut-kimusaineiston kerääminen tapahtui puolistrukturoidulla teemahaastattelulla.
This had a negative impact on special needs students as well as general education students.
Tämä vaikutti negatiivisesti tukea tarvitseviin erityisoppilaisiin sekä yleisopetuksen oppilaisiin.
Six home economics teachers from the Helsinki metropolitan area participated in this study.
Tutkimukseen osallistui kuusi kotitalouden opettajaa pääkaupunkiseudulta.
An increase in students’ tolerance and acceptance of difference was perceived as a positive factor.
Positiivisena tekijänä koettiin sekä opettajien et-tä oppilaiden suvaitsevaisuuden lisääntyminen ja erilaisuuden hyväksyminen.
Therefore, the purpose of this thesis is to raise awareness of home economics teachers' views on integration and the lasting effects in the classroom.
Tämän vuoksi tutkielman tarkoituksena on lisätä tietoisuutta kotita-louden opettajien näkemyksistä integraatiota kohtaan sekä siitä, miten integraatio näyttäy-tyy luokkahuoneessa.
The research questions are: 1) How do home economics teachers experience the effects of integration of special needs students in their teaching?
Tutkimuskysymyksiksi muotoutuivat seuraavat: 1) Miten kotitalouden opettajat kokevat erityisoppilaiden integraati-on vaikuttavan opetukseensa?
The data were analyzed using the methods of qualitative content analysis.
Aineisto ana-lysoitiin laadullista sisällönanalyysimenetelmää käyttäen.
The main results demonstrate that home economics teachers perceived the differentiation of teaching for special needs students challenging.
Päätulokset osoittavat, että kotitalouden opettajat kokivat erityisoppilaiden opetuksen eriyt-tämisen haasteena.
This research topic is largely understudied in the area of home economics science.
Aihealue on kotitaloustieteen kannal-ta vielä vähän tutkittua.
Home economics teachers’ perceptions and experiences of the integration of special needs students in home economics education
Kotitalousopettajien käsityksiä ja kokemuksia erityisoppilaiden integroimisesta kotitalousopetukseen
The special needs students in the heterogeneous teaching group who exhibited underdeveloped attention spans negatively affected the teachers’ conscience.
Se, että eri-tyisoppilaalle ehtii antaa tavanomaista vähemmän huomiota heterogeenisessa opetusryh-mässä, aiheutti opettajille huonoa omaatuntoa.
The main purpose of this qualitative study is to identify home economics teachers’ perceptions and experiences of the integration of special needs students into home economics education.
Laadullisessa tutkielmassani oli tarkoitus selvittää kotitalouden opettajien käsityksiä ja ko-kemuksia erityisoppilaiden integroimisesta kotitalouden opetukseen.
The participants (N = 1316) were 13–14-year-old students from elementary schools of the metropolitan area of Finland.
Vastaajat (N = 1316) olivat 13–14-vuotiaita oppilaita pääkaupunkiseudun yläasteilta.
The data was collected with questionnaires as a part of Mind the Gap -project during spring 2014.
Aineisto kerättiin kyselylomakkeella osana Mind the Gap -hanketta keväällä 2014.
The instruments were based on questionnaries used in previous research.
Mittarit perustuivat aikaisemmissa tutkimuksissa käytettyihin kyselyihin.
Academic self-efficacy was measured of six different school subjects.
Kouluminäpystyvyyttä mitattiin kuuden eri oppiaineen kautta.
The estimated income was evaluated in general and in relation to friends.
Koettua varallisuutta arvioitiin sekä yleisesti että suhteessa ystäviin.
The results were similar to earlier findings.
Tulokset olivat samansuuntaiset aikaisempien tutki-mustulosten kanssa.
The estimated parent-child-relationship was evaluated in relation to mum and dad seperately.
Koettua vanhempi-lapsi-suhdetta arvioitiin suhteessa äitiin ja isään erikseen.
The results suggest that adolescents from certain backgrounds might be in greater need of support of their academic self-efficacy.
Tulokset antavat viitteitä, että tietyistä taustoista tulevilla nuorilla saattaa olla suurentunut tarve kouluminäpystyvyyden tukemiseen, mistä koulun sekä huoltajien on hyvä olla tietoisia.
Academic self-efficacy and family background : a quantitative study of the relation between adolescents’ academic self-efficacy and family structure, income and parent-child-relationship
Kouluminäpystyvyys ja perhetausta : määrällinen tutkielma nuorten kouluminäpystyvyyden yhteydestä perhemuotoon, varallisuuteen ja vanhempi-lapsi-suhteeseen
Earlier studies have shown that family background is related to adolescent’s academic self-efficacy and academic performance.
Aiempi tutkimus on osoittanut, että perhetausta on yhteydessä nuoren kouluminäpystyvyyteen ja koulumenestykseen.
The aim of this study was to examine the relation between adolescents’ academic self-efficacy and their family structure, estimated income and estimated quality of parent-child-relationship.
Tämän tutkielman tavoitteena oli tutkia nuorten kouluminäpystyvyyden yhteyttä heidän perhemuotoonsa, koettuun varallisuuteensa sekä koettuun vanhempi-lapsi-suhteen laatuun.
Family structure, estimated income and estimated parent-child-relationship predicted academic self-efficacy, but not strongly.
Perhemuoto, koettu varallisuus ja koettu vanhempi-lapsi-suhde selittivät kouluminäpystyvyyttä, mutta ei kovin vahvasti.
I also used regression analysis to see, whether family structure, evaluated income and evaluated quality of parent-child-relationship predicts the variation of academic self-efficacy.
Lisäksi analysoin regressioanalyysilla, selittivätkö perhemuoto, koettu varallisuus ja koettu vanhempi-lapsi-suhteen laatu kouluminäpystyvyyden vaihtelua.
Adolescents who evaluated their parent-child-relationship higher had higher level of academic self-efficacy than adolescents with poor or mediocre evaluation of parent-child-relationship.
Nuorten, jotka kokivat vanhempi-lapsi-suhteensa hyväksi, kouluminäpystyvyys oli korkeampi kuin nuorten, jotka kokivat vanhempi-lapsi-suhteensa heikoksi tai kohtalaiseksi.
Adolescents who evaluated their income higher had higher level of academic self-efficacy than adolescents with low or mediocre evaluation of income.
Varallisuutensa paremmaksi arvioivien nuorten kouluminäpystyvyys oli korkeampi kuin varallisuutensa heikoksi tai kohtalaiseksi arvioineiden nuorten.
Adolescents from intact families had higher level of academic self-efficacy than adolescents from blended families or single parent families.
Ydinperheessä asuvien nuorten kouluminäpystyvyys oli korkeampi kuin uusperheessä tai yksinhuoltajaperheessä asuvien nuorten.
I used one-way analysis of variance to examine, whether there were differences in the levels of academic self-efficacy between groups based on family structure, income and parent-child-relationship.
Analysoin varianssianalyysilla, erosivatko eri perhemuotojen sekä varallisuuden ja vanhempi-lapsi-suhteen mukaan muodostetut ryhmät keskenään kouluminäpystyvyydessä.
Self-efficacy, also known as one’s trust in their own capabilities, is a fundamental source of human motivation.
Minäpystyvyys, eli luottamus omiin kykyihin, on perustavanlaatuinen ihmistä motivoiva voimavara, joka on positiivisesti yhteydessä koulunkäyntiä tukeviin tekijöihin, kuten sinnikkyyteen, stressinsietoon ja suoriutumiseen.
The research was carried out as a qualitative interview.
Tutkimus toteutettiin laadullisena haastattelututkimuksena.
The interviews were transcribed and the material was analyzed by content analysis.
Haastattelut litteroitiin ja aineisto analysoitiin sisällönanalyysillä.
The development of teachers into special educational teachers was described by two paths, which were "alternative" and "goal".
Opettajien kehittymistä erityisopettajiksi kuvattiin kahdella polulla, jotka olivat "vaihtoehto" ja "tavoite".
The aim of this research was to find out why an already qualified teacher wants to go to study special education, what are the goals for study-ing and how those goals were achieved.
Tutkimuksen avulla haluttiin selvittää, miksi jo pätevä opettaja haluaa lähteä opiskelemaan erityispedagogiikkaa, mitä tavoitteita on opiskelulle ja kuinka ne tavoitteet toteutuivat.
Studies in special education were found to be useful, although there is room for improvement in their or-ganization and practical implementation.
Erityispedagogiikan opinnot koettiin hyödyllisiksi, vaikka niiden järjestelyt ja käytännön toteutuksessa on parantamista.
Since it is possible to train as a special education teacher both as a degree student and by completing separate special education teacher´s studies, the research also looked at the difference between the two study methods.
Koska erityisopettajaksi voi kouluttautua sekä tutkinto-opiskelijana että suorittamalla erilliset erityisopettajaopinnot, tutkimuksessa tarkasteltiin myös näiden kahden opiskelutavan erilaisuutta.
The interviews were supplemented with an email sur-vey.
Haastatteluja täydennettiin sähköpostikyselyllä.
As a back-ground theory, I look at teaching, the profession and career of a teacher, especially from the perspective of a special education teacher.
Taustateoriana tarkastelen opettajuutta, opettajan professiota ja uraa, erityisesti erityisopettajan näkökulmasta.
The special education studies aimed at eligibility and competence for the position of special education teacher, community spirit and knowledge and understanding of meeting special needs students in school.
Erityisopettajaopinnoilla tavoiteltiin kelposuutta ja pätevyyttä erityisopettajan virkaan, yhteisöllisyyttä ja tietoa ja ymmärrystä erityisoppilaiden kohtaamiseen kouluarjessa.
More than a teacher : the experiences of kindergarten teachers, classroom teachers and vocational teachers from professional development to special needs teacher
Enemmän kuin opettaja : lastentarhanopettajien, luokanopettajien ja ammatillisten opettajien kokemuksia ammatillisesta kehittymisestä erityisopettajaksi
Informants saw master’s studies in special educa-tion and separate special needs teacher studies as an important part of professional growth and development.
Informantit kokivat erityispedagogiikan maisteriopinnot ja erilliset erityisopettajaopinnot tärkeänä osana ammatillista kasvua ja kehitystä.
Those who com-pleted separate special education studies were on the "goal" path and were already oriented to the field of education after their secondary education.
Erillisiä erityisopettajaopintoja suorittavat olivat "tavoite"-polulla ja he olivat jo toisen asteen opintojen jälkeen suuntautuneet kasvatusalalle.
The informants were kin-dergarten teachers, classroom teachers or vocational teachers who studied special education as master’s degree students, completed separate special education studies, or studied spe-cial education at the Open University.
Informantit olivat lastentarhanopettajia, luokanopettajia tai ammatillisia opettajia, jotka opiskelivat erityispedagogiikkaa maisterivaiheen tutkinto-opiskelijoina, suorittivat erillisiä erityisopettajaopintoja tai opiskelivat erityispedagogiikkaa avoimessa yliopistossa.
The purpose of the thesis was to find out the professional development of already em-ployed teachers studying to become special teachers, "more than as teachers".
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää erityisopettajiksi opiskelevien jo työssä olevien opettajien ammatillista kehittymistä "enemmän kuin opettajaksi".
The "alternative" path was the choice of students majoring in special education as a Master of Education, and they had not specifically pursued the teaching profession but rather drifted into teaching.
"Vaihtoehto" -polku oli kasvatustieteen maisterin tutkintoa erityispedagogiikkaa pääaineena opiskelevien valinta, eivätkä he olleet erityisesti tavoitelleet opettajan ammattia vaan pikemminkin ajautuneet opettajiksi.
The craft process is approached with the help of three research questions: 1.
Käsityöprosessia lähestytään kolmen tutkimuskysymyksen avulla: 1.
Making and evaluating digital experiments caused sadness, anger, and joy.
Digitaalisten kokeilujen tekeminen ja arvioiminen aiheutti surua, vihaa ja iloa.
The research data was video recordings collected as part of the Co4Lab research project.
Tutkimusaineistona oli videoaineisto, joka oli kerätty osana Co4Lab-tutkimushanketta.
It would be good for the teacher to pay attention to emotional expressions so that he/she can better understand the craft process from the student’s perspective and motivate and guide the student.
Opettajan olisi hyvä kiinnittää tunneilmaisuihin huomiota, jotta hän voi ymmärtää käsityöprosessia paremmin oppilaan näkökulmasta sekä motivoida ja ohjata oppilasta.
Finally, emotions were analyzed as part of the craft process.
Viimeiseksi tunteita analysoitiin osana käsityöprosessia.
Teaching and learning situations have generally been viewed from the teacher’s perspective, where gestures complement or replace nonverbal communication.
Opetus- ja oppimistilanteita on tarkasteltu yleensä opettajan näkökulmasta, jossa eleet täydentävät tai korvaavat sanatonta viestintää.
For the final research material, 28 individual relevant emotional expressions were selected, which were viewed as individual gestures and movements, and as complete clusters of gestures.
Lopulliseen tutkimusaineistoon valittiin 28 yksittäistä merkityksellistä tunneilmaisua, joita tarkasteltiin yksittäisiä eleinä ja liikkeitä sekä kokonaisina elekimppuina.
Expression and interpretation of emotions : non-verbal communication during craft lesson
Tunteiden ilmaisua ja tulkintaa : sanaton viestintä käsityöntunnilla
The video recording was approximately 11 hours and was encoded with ELAN software and analyzed by content analysis methods based on the striped process rugs technique.
Videoaineistoa oli noin 11 tuntia ja se koodattiin ELAN-ohjelmalla ja analysoitiin räsymatto-tekniikkaan perustuvilla sisällönanalyysin menetelmillä.
With what gestures, expressions, body postures and movements does the student express basic emotions in a craft lesson?
Millaisilla eleillä, ilmeillä, vartalon asennoilla ja liikkeillä oppilas ilmaisee perustunteita käsityöntunnilla?
In the video, a small team of four students from elementary school worked on a smart product project.
Videolla työskenteli peruskoulun nelihenkinen pienryhmä älytuote-projektin parissa.
What kind of emotions occur during the craft process?
Millaisia tunteita käsityöprosessin aikana ilmenee?
Previous research has shown that teacher-student interaction is both social and embodied interaction with materials and tools that happens through figurative gestures.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että opettajan ja oppilaan välinen vuorovaikutus on sekä sosiaalista, että materiaalien ja välineiden kanssa tapahtuvaa kehollista vuorovaikutusta, joka ta-pahtuu kuvailevien eleiden kautta.
Expression of emotions was also reflected in movements of the head, hands, and fingers, as well as facial expressions.
Tunteiden ilmaisu näkyi myös pään, käsien ja sormien liikkeinä sekä kasvojen ilmeinä.
The making of the presentation material caused emotion of anger, but the making of the final product was reflected as gestures of joy.
Esitysmateriaalin tekeminen aiheutti vihan tunnetta, mutta lopullisen tuotteen valmistus näkyi ilon eleinä.