natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Teachers are generally satisfied with the Ostopolku- teaching material.
Tuloksista kävi ilmi, että opettajat ovat pääsääntöisesti tyytyväisiä Ostopolku-opetusmateriaaliin.
There were also development suggestions for the teaching material, while the material itself was found to be quite extensive compared to the planned duration of the lessons.
Opetusmateriaalin kehittämiseen tuli myös ehdotuksia, sillä haasteita sen käytössä koettiin esimerkiksi ajan puutteessa suhteessa opetusmateriaalin laajuuteen.
In addition to the survey, I interviewed one teacher who had used the Ostopolku -teaching material in her teaching.
Tä-män lisäksi haastattelin yhtä opettajaa, joka oli käyttänyt tutkimuksen kohteena olevaa ope-tusmateriaalia.
One of them is the Ostopolku [Consumption path]- teaching material, which aims to show the different parts of shopping process and how they are linked to each other.
Yksi näistä on Ostopolku-opetusmateriaali, jonka tavoitteena on saada oppilaalle ymmärrys siitä, mitä kaikkea tuot-teenostoprosessiin liittyy.
Also, a specialist’s interview was conducted with Taina Mäntylä from the FCCA, the developer of the teaching material.
Näiden lisäksi tein vielä asiantuntijahaastattelun opetusmateriaalin kehittäjän Taina Mäntylän kanssa.
The data were collected using an electronic survey (n=10).
Keräsin aineiston sähköisen kyselylomakkeen avulla, johon sain kymmenen vastaajaa.
Among other things, the FCCA produces teaching materials.
Kilpailu- ja kuluttajavirasto tuottaa muun viranomaistoiminnan lisäksi oppi- ja opetusmateriaaleja.
My research questions were: 1.
Tutkimuskysymykseni olivat: 1.
It is possible to utilise these research results when teachers want to add dialogue in to their teaching.
Tutkimustuloksia on mahdollista hyödyntää opettajien halutessa lisätä opetukseensa dialogisuutta.
The dialogic methods used by the teachers observed could be placed in four groups: building of subject matter, teachers approach, teachers’ feedback and supporting students’ autonomy.
Havainnoimieni opettajien käyttämät dialogiset toimintatavat oli mahdollista jäsentää neljään ryhmään: sisältötiedon rakentaminen, opettajan asennoituminen, opettajan palaute ja oppilaan autonomian tukeminen.
Three class teachers and three teacher students participated in the study.
Tutkimukseen osallistui kolme luokanopettajaa ja kolme luokanopettajaopiskelijaa.
For example dialogue appeared in a conversational tone of voice, leaving space for the students’ voices and showing the importance of their claims.
Dialogisuus ilmeni muun muassa keskustelevana äänensävynä, oppilaiden äänille tilan antamisena sekä oppilaiden väittämien tärkeyden osoittamisena.
In this study I created information about the practices of dialogic teaching.
Tutkimuksessa luodaan tietoa dialogisen opetuksen käytännöistä.
I examined the topic with the methods of qualitative study with videotaped lessons as my research material.
Tarkastelin aihetta kvalitatiivisen tutkimuksen menetelmin, aineistonani 22 videokuvattua oppituntia.
How is dialogue manifested in the teaching of different subjects?
Miten dialogisuus ilmenee eri oppiaineiden opetuksessa?
Dialogue in the teaching of class teachers and class teacher students
Dialogisuus luokanopettajien ja luokanopettajaksi opiskelevien opetuksessa
In this research I observed lessons and used the grouping I had created in order to identify the methods of dialogic teaching.
Tässä tutkimuksessa havainnoin oppitunteja ja käytin luomaani ryhmittelyä tunnistaakseni dialogisen opetuksen toimintatapoja.
The objective of the study was to examine in what extent dialogue appeared in the teaching of class teachers and teacher students.
Tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella, miten dialogisuus ilmenee luokanopettajien ja luokanopettajaopiskelijoiden opetuksessa.
Which methods of a dialogic teacher can be identified from the observed teachers’ lessons?
Mitä dialogisen opettajan toimintatapoja havainnoitujen opettajien opetuksesta voidaan tunnistaa?
I collected my research data from one school located in the metropolitan area with the help of video observation.
Keräsin aineistoni videohavainnoinnin avulla yhdestä pääkaupunkiseudulla sijaitsevasta koulusta.
In my Bachelor’s thesis I executed a descriptive literatute review about dialogic teaching and collected a table of the methods used by a dialogic teacher.
Kandidaatin tutkielmassani toteutin kirjallisuuskatsauksen aiheesta dialoginen opetus, ja kokosin taulukon dialogisen opettajan käyttämistä toimintatavoista.
How is dialogue manifested in the teaching of class teachers and teacher students?
Miten dialogisuus ilmenee luokanopettajien ja luokanopettajaopiskelijoiden opetuksessa?
From all of the lessons observed, it was possible to identify the most dialogic methods in the Finnish language lessons.
Kaikista havainnoimistani oppitunneista suomen kielen ja kirjallisuuden oppitunneilla oli tunnistettavissa eniten dialogisia toimintatapoja.
Concrete ways in which dialogue appears were listed in the study.
Tutkimuksessa listataan, mitä dialogisuuden esiintyminen opetuksessa voi konkreettisesti tarkoittaa.
All of the class teachers and teacher students observed in this study used dialogic methods in their teaching.
Kaikkien havainnoimieni luokanopettajien ja luokanopettajaopiskelijoiden opetuksessa esiintyi dialogisen opettajan toimintatapoja.
I analysed my research material by creating different groups of the methods used by a dialogic teacher.
Käytin analyysini pohjana kandidaatin tutkielmassa luomaani ryhmittelyä dialogisen opettajan toimintatavoista.
Theoretical framework.
Teoreettinen viitekehys.
Students from four European universities and employees of one Finnish company filled inthe modified CATS survey.
Neljän eurooppalaisen yliopiston opiskelijat ja yhden suomalaisen yrityksen työntekijät vastasivat muokattuun CATS-kyselyyn.
Data collected from all participants (N = 134) were used in the development of the instrument.
Koko aineistoa (N = 134) hyödynnettiin mittarin kehittämisessä.
Cognitive affordances are offerings in the environment that everyone interprets from their own perspective.
Kognitiiviset affordanssit ovat ympäristön tarjoamia mahdollisuuksia eli tarjoumia, joita jokainen tulkitsee omasta perspektiivistään.
In a previous study building on the CATS instrument, the instrument was only used in an observational study and it contained seven categories and 41 items.
Aiemmassa tutkimuksessa CATS-mittaria on käytetty ainoastaan havainnointitutkimuksessa, ja se on sisältänyt seitsemän kategoriaa ja 41 kriteeriä.
In testing the instrument, e.g., factor analysiswas applied.
Mittarin testaamisessa käytettiinmuun muassa faktorianalyysiä.
Findings and conclusions.The new instrument has six categories and 27 items.
Uudessa CATS-mittarissa on kuusi kategoriaa ja 27 kriteeriä.
The aim of this thesisis the development of the Cognitive Affordances of Technologies Scale (CATS) instrument.
Tämän tutkielman tavoitteena on kehittää Cognitive Affordances of Technologies Scale (CATS) -mittaria.
The development of the Cognitive Affordances of Technologies Scale : from an observation tool to a self-reporting survey tool
Teknologian mahdollistamien kognitiivisten affordanssien mittaaminen : mittarin kehittäminen havainnointityökalusta kyselymittariksi
The main groups were blended learning and VR-enhanced learning.
Pääryhmät olivat sulautuvaoppiminen ja virtuaalitodellisuutta sisältävä oppiminen.
The purpose of the instrument is to is to map different cognitive affordances of learning indifferent technology-enhanced learning environments.
Mittarin tarkoituksena on löytää oppimisen kognitiivisia affordansseja erilaisista teknologiaa hyödyntävistäoppimisympäristöistä.
This finding is not entirely surprising, as based on the literature, VR can be interpreted as part of blended learning.In context of educational implementation, exploring the learning environments by affordances could clarify the roles of different technologies in learning environments in future research.
Tulos ei ole täysin yllättävä, koska kirjallisuuden perusteella virtuaalitodellisuus voidaan tulkita osaksi sulautettua oppimista.
Technology-enhanced environments include blended learning environments and Virtual Reality (VR)-enhanced learning environments.
Sulautetun oppimisen (blended learning) ympäristöt sekä virtuaalitodellisuudetta sisältävät oppimisympäristöt kuuluvat teknologiaa hyödyntäviin ympäristöihin.
The instrument is used to developand improveeducationand learning modules.In this thesis, dif-ferent groups are not compared, but it is explored what different learning environments offer for learning.
Tässä tutkielmassaei vertailla eri ryhmiä, vaan kuvataan, millaisia tarjoumia erilai-set oppimisympäristöt tuottavat oppijoille.
Hence, it seems that the blended learning environment afforded similar cognitive affordances of learning as VR-enhanced learning environments.
Pääryhmien osallistujat kokivat, että eniten tarjoumia tulitutkimuspohjaisen oppimisen ja vuorovaikutuksellisen oppimisen kategorioista, joten sulautetun oppimisen ympäristö tarjosi sa-manlaisia oppimisen kognitiivisia affrodansseja kuin virtuaalitodellisuutta sisältävä oppimisympäristö.
The participants in the group were 14-25 years old.
Ryhmään osallistujat olivat 14-25 -vuotiaita.
Participation in group activities increases the young person's own activity and agency (Ståhlberg, 2019).
Osallistuminen ryhmätoimintaan lisää nuoren omaa aktiivisuutta ja toimijuutta (Ståhlberg, 2019).
The researcher herself acted as a group supervisor during the study.
Tutkija toimi itse ryhmän ohjaajana tutkimuksen aikana.
The group was often perceived as more important than making handicrafts.
Ryhmä koettiin usein tärkeämpänä kuin käsitöiden tekeminen.
Many meanings for being among girls were found.
Merkityksiä sille, että saa olla tyttöjen kesken löytyi useita.
Previous studies have also shown that making handicrafts has mental and physical effects that increase well-being (Pöllänen, 2017).
Aiemmat tutkimukset ovat myös osoittaneet, että käsitöiden tekemisellä on hyvinvointia lisääviä psyykkisiä sekä fyysisiä vaikutuksia (Pöllänen, 2017).
Qualitative content analysis was used to analyze the data with the aim of finding similarities and differences in the themes and meanings of the study.
Tutkimuksen analysoinnissa käytettiin laadullista sisällönanalyysiä, jonka tarkoituksena oli löytää yhteneväisyyksiä ja eroja tutkimuksen teemoista ja merkityksistä.
Previous research has shown that group activities play a role in strengthening self-knowledge and confidence.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että ryhmätoiminnalla on itsetuntemusta ja -luottamusta vahvistava merkitys.
The Girls' house is perceived as a reliable and safe place to get peer support from other girls and women.
Tyttöjen talo koetaan luotettavana ja turvallisena paikkana, jossa saa vertaistukea muilta tytöiltä ja naisilta.
The interviews were semi-structured thematic interviews and the interviews were transcribed into text.
Haastattelut olivat puolistrukturoituja teemahaastatteluita, ja haastattelut litteroitiin tekstiksi.
The subject of the study was the Open Handicrafts group, which met at the house once a week.
Tutkimuksen kohteena oli Avoin kädentaidot -ryhmä, joka kokoontui talolla kerran viikossa.
The study also aims to describe what crafts look like in social youth work and what significance it has for girls to be only among girls.
Tutkimuksella halutaan myös kuvata, millaisena käsityöt näyttäytyvät sosiaalisessa nuorisotyössä sekä mikä merkitys tytöille on olla vain tyttöjen kesken.
Some of the girls felt impressed with the growth of their own identity and peer support helped them grow into women.
Osa tytöistä koki vaikutuksen oman identiteetin kasvuun ja vertaistuen auttavan naiseksi kasvamisessa.
The research material was collected using ethnographic methods by observing the group, as well as interviewing four girls who visit the house regularly.
Laadullinen tutkimusaineisto kerättiin etnografian menetelmin ryhmää havainnoimalla sekä haastattelemalla neljää talolla säännöllisesti käyvää tyttöä.
For many girls, participating in a handicraft group was more of a daily activity than a hobby.
Monelle tytölle kädentaitoryhmään osallistuminen oli arkeen sidottua toimintaa enemmänkin kuin harrastus.
The purpose of this study was to find out what handicrafts and group participation mean for young girls and why the participation of the group is perceived as important.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, mitä kädentaidot ja ryhmään osallistuminen merkitsevät nuorille tytöille, ja miksi ryhmään osallistuminen koetaan tärkeäksi.
The meanings of handicrafts and group participation in the youth work of the Girls' House
Kädentaitojen ja ryhmään osallistumisen merkitykset Tyttöjen talon nuorisotyössä
It is an open place for all those who define themselves as girls and women.
Tutkimus tehtiin Tyttöjen talolla, joka on avoin paikka kaikille tytöiksi ja naisiksi itsensä määritteleville henkilöille.
The research reveals that there is a demand and need for a place for girls.
Tutkimus osoittaa, että tytöille suunnatulla omalla tilalla on kysyntää ja tarvetta.
The aim of the study was to find out the meanings of handicrafts, participation in a group and Girls' House activities for the girls participating in the study.
Pro gradu -tutkielmalla halutaan selvittää kädentaitojen, ryhmän ja Tyttöjen talon toiminnan merkityksiä tutkimukseen osallistuville tytöille.
The collected data were processed using dialogical thematization.
Kerätty aineisto käsiteltiin dialogisen tematisoinnin keinoin.
Four main themes emerged from the analysed data and were used as the basis for presenting the findings.
Analyysissä aineistosta erottui neljä pääteemaa, joiden perusteella tuloksia on esitelty.
This study was implemented using a qualitative approach applying a semi-structured interview.
Tutkielma toteutettiin kvalitatiivisella menetelmällä käyttämällä puolistrukturoitua haastattelua.
The research questions were: (1) What are equine-assisted social pedagogy activities from a special needs teacher's perspective, (2) What impacts have the equine activities by a special needs teacher had on individual pupils or pupil groups, and (3) Which factors emerge at the core of the implementation of the equine activities?
Tutkimuskysymyksinä olivat: (1) Mitä sosiaalipedagoginen hevostoiminta on erityisopettajan näkökulmasta, (2) Millaisia vaikutuksia erityisopettajan toteuttamalla hevostoiminnalla on ollut yksittäisen oppilaan tai oppilasryhmän kannalta ja (3) Mitkä tekijät nousevat keskiöön hevostoiminnan toteuttamisessa?
The data comprised the experiences of two special needs teachers.
Aineisto rakentui kahden erityisopettajan kokemuksista.
The pupils were observed to learn to understand their own emotions and behaviour through the horse and adapt their new behaviours from the stable to the school environment.
Hevosen avulla oppilaiden nähtiin oppivan ymmärtämään omia tunteitaan ja toimintatapojaan ja siirtämään uusia käyttäytymistapoja talliympäristöstä kouluympäristöön.
The equine-assisted social pedagogy activities were well-suited as a school intervention and as part of special needs education, as the curriculum supports the implementation of the activities in all levels of the three-tier support model.
Sosiaalipedagoginen hevostoiminta soveltui hyvin koulun interventioksi ja osaksi erityisopetusta, sillä opetussuunnitelma tukee toiminnan toteuttamista kaikilla kolmiportaisen tuen tasolla.
"This isn’t about tricks, this is a means of socialization" : A case study on the experiences of two special needs teachers of equine-assisted social pedagogy activities as a school intervention
"Tää ei oo temppuja, vaan tää on tapa sosiaalistaa" : Tapaustutkimus kahden erityisopettajan kokemuksista sosiaalipedagogisesta hevostoiminnasta koulun interventiona
The stable environment was perceived as a learning environment different from the traditional school environment that improves pupils’ motivation, concentration and obedience.
Talliympäristö nähtiin perinteisestä kouluympäristöstä eroavana oppimisympäristönä, joka parantaa oppilaiden motivaatiota, keskittymiskykyä sekä kuuliaisuutta.
In turn, this raises awareness of the potential of using equine-assisted social pedagogy activities as part of school activities and special needs education.
Tämä puolestaan lisää tietoisuutta sosiaalipedagogisen hevostoiminnan käytön mahdollisuuksista osana koulutoimintaa ja erityisopetusta.
The horse was perceived as a mirror of the pupil’s emotional expression and behaviour.
Hevonen nähtiin peilinä oppilaan tunneilmaisulle ja käyttäytymiselle.
The equine-assisted activities were perceived as a comprehensive form of social rehabilitation that promotes issues such as building a pedagogical relationship between the pupil and the teacher, and the emergence of interpersonal relationships between pupils.
Sosiaalipedagoginen hevostoiminta nähtiin kokonaisvaltaisena sosiaalisen kuntoutuksen muotona, joka edesauttaa muun muassa oppilaan ja opettajan pedagogisen suhteen muodostumista sekä oppilaiden välisten vuorovaikutussuhteiden syntymistä.
The aim of this study was to investigate how two special needs teachers who had completed an equine-assisted social pedagogy instructor® training experienced the implementation of equine-assisted social pedagogy activities as a school intervention.
Tutkielman tavoitteena oli selvittää kuinka kaksi sosiaalipedagogisen hevostoimintaohjaaja ®-koulutuksen käynyttä erityisopettajaa kokevat sosiaalipedagogisen hevostoiminnan toteuttamisen koulun interventiona.
The study revealed what sorts of experiences special needs teachers had of implementing equine-assisted activities as a school intervention.
Tutkielma toi näkyväksi, minkälaisia kokemuksia erityisopettajilla on hevostoiminnan toteuttamisesta koulun interventiona.
The teachers felt that the success of the activities was supported by the experiential features of the stable environment, opportunities for collaboration provided by the stable community, and peer support.
Toiminnan onnistumisen edellytyksenä koettiin talliympäristön tuoma elämyksellisyys ja toiminnallisuus sekä talliyhteisön tarjoamat yhteistoimintamahdollisuudet sekä vertaistuki.
Highlighting the interactive relationship between the pupil and horse also emerged as a significant feature of the equine-assisted social pedagogy activities.
Koulussa toteutettavan sosiaalipedagogisen hevostoiminnan merkitykselliseksi piirteeksi nousi myös oppilaan ja hevosen välisen vuorovaikutussuhteen korostaminen.
Social pedagogy combined with animal and equine assisted activities served as the theoretical frame guiding this study.
Teoreettisena viitekehyksenä tutkielmassa toimi sosiaalipedagogiikka yhdessä eläin- ja hevosavusteisen toiminnan kanssa.
The result is slightly conflicting because herring is often cheaper than salmon.
Tulos on osittain ristiriitainen, sillä silakka on usein lohta edullisempaa.
Herring was often eaten at home and considered as a "senior delicacy".
Silakkaa syötiin pääosin kotona ja sitä pidettiin ikäihmisten herkkuna.
The theoretical framework of this study relied on the ecosocial theory and viewpoints offered by the food choice factors and the ecological situation of the Baltic Sea.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys perustui ekososiaaliseen teoriaan, ruoanvalinnan perusteisiin sekä Itämeren ekologista tilaa käsittelevään kirjallisuuteen ja tutkimukseen.
The diminished use of herring was explained by the changes in food culture, negative attitudes of younger generation, the smell of the fish and fish bones.
Silakan syömisen vähäisyyttä selitettiin muuttuneella ruokakulttuurilla, nuorten kielteisellä silakka-asenteella, kalan hajulla sekä silakan ruotoisuudella.
On the other hand, the environmental responsibility was highly considered in the interviews.
Haastatteluissa korostui huoli ympäristöstä.
The catches of herrings are mostly used as a fodder and a big part of Finland’s herring catches are transported to Denmark and refined as a fish meal.
Silakkasaaliit käytetään pääosin minkin rehuksi ja iso osa saaliista kuljetetaan Tanskaan, missä ne jatkojalostetaan kalajauhoksi.
A total of five took part in the theme interviews held in November and December 2020.
Opetuskerroilta tavoitetut henkilöt haastateltiin puhelimitse marras-joulukuussa 2020.
The aim of this study is to describe different conceptions and preferences about herring and it’s environmental impacts.
Tutkielman tarkoituksena on kartoittaa silakan suosimiseen ja ympäristövaikutuksiin liitettäviä mielikuvia.
Herring was considered as a delicious and seasonal local fish and traditions and habits had a common role explaining the different perspectives.
Silakkaa pidettiin maukkaana ja sesonkiluontoisena luonnonkalana, jonka syömiseen liittyi vahvat perinteet ja tottumukset.
There has been a lot of discussion about toxins that accumulates especially to fatty fish species like herring even though the concentration levels have diminished a lot in the past few decades and the health benefits of fish will beat the possible harms due toxins.
Silakan ympäristömyrkkyjen pitoisuudet ovat laskeneet viime vuosikymmenten aikana ja silakan terveyshyödyt voittavat niiden mahdolliset ympäristömyrkkyhaitat.
The analysis was done by using theory- and material-based content analysis.
Aineisto litteroitiin ja analysoitiin sisällönanalyysillä.
Costs and availability were the main reasons for fish choices.
Ruokavalintojen perusteita selitti kalavalinnoissa vahvimmin taloudellisuus ja saatavuus.
The use of Finnish local fish has diminished a lot and at the same time some fish species are the main reason for eutrophication.
Suomalaisen luonnonkalan hyödyntäminen on romahtanut, vaikka tietyt luonnonkalat edesauttavat vesistöjen rehevöitymistä.
Attitudes towards fish and habits are deeply entrenched in Finnish culture.
Kalalajeihin liittyvät asenne- ja tottumuskysymykset ovat usein vaikeasti muutettavissa.
The conceptions of herring
Silakkaan liitettyjä mielikuvia
Roach and herring are mostly not used as human nutrition but fished to keep the fish stock moderate.
Särkeä ja silakkaa poistokalastetaan, eikä saaliita käytetä elintarvikkeena.
The data of this qualitative study was collected with theme interviews from people attending Finnish Adult Education.
Tutkimusaineisto kerättiin vapaan sivistystyön kautta kahdelta aiheeltaan erilaiselta kotitalouden opetuskerralta.
It would be extremely useful to find so called game changers for solving the problem of eutrophication in the Baltic Sea and to create practical conservation acts.
Tulevaisuuden kestävää kalankulutusta ajatellen olisi tärkeää löytää kuluttajien asenteisiin vaikuttavia muutostekijöitä ja kehittää Suomeen toimivia vesi- ja kalastonsuojelutoimia.
Salmon was the most used fish due it’s good price and availability.
Informantit käyttivät kalalajeista eniten lohta.
In consideration of eutrophication, biodiversity and clean water the Baltic Sea is in a weak condition.
Itämeren ekologinen tila on yleisesti hyvin heikko ja kalastuspaine kohdistuu merellä pääosin isompiin petokaloihin.
The material of the control group was in turn gathered in 2009 and was received from the University of Helsinki.
Vertailuryhmän aineisto on kerätty vuonna 2009 ja se on saatu valmiina tutkielmaa varten Helsingin yliopistolta.
Each participant drew a drawing of their mathematics lesson and some wrote a brief description of it.
Jokainen tutkimukseen osallistunut oppilas piirsi matematiikan oppituntinsa ja heistä osa kirjoitti lyhyesti, mitä heidän piirustuksessaan on.
The research material of the Varga–Neményi pupils was gathered during the spring of 2020.
Tutkielmassa käytetty Varga–Neményi -opetusryhmän piirrosaineisto on kerätty keväällä 2020.
The inspirer of this thesis is the dissertation of Pirjo Tikkanen (2008) which, in addition to other previous studies (e.g. Kivovicsné Horváth, 2010), has shown that pupils studying with the Varga–Neményi method perceive mathematics as more co-operative than pupils in control groups do.
Tutkimuksen innoittajana on Pirjo Tikkasen (2008) väitöskirjatutkimus, joka muiden aikaisempien tutkimusten (esim. Kivovicsné Horváth, 2010) tapaan on osoittanut, että Varga–Neményi -opetusryhmän oppilaiden käsityksissä matematiikan opetus on yhteistoiminnallisempaa kuin vertailuryhmissä.