natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the previous research it would be vital to provide extra hours for planning, preparing materials and collaboration and quality in-service training for CLIL teachers.
Aikaisemman tutkimuksen mukaan tärkeää olisi tarjota CLIL-opettajille lisäaikaa suunnitteluun ja yhteistyöhön sekä laadukasta täydennyskoulutusta.
The data was collected via a questionnaire and five interviews.
Tutkimus toteutettiin laadullisin menetelmin ja aineisto kerättiin kyselyn ja haastatteluiden avulla.
Teachers said that they would need better teaching materials, more teaching resources, more time for collaboration and discussion with their colleagues, better tailored in-service training, networking with other CLIL teachers and peer support in order to solve the problems they encounter in their work better.
Ongelmien ratkomiseksi opettajat kokivat tarvitsevansa parempaa opetusmateriaalia, lisäresursseja opetukseen, aikaa yhteistyölle ja keskustelulle kollegoiden kanssa, kohdennetumpaa täydennyskoulutusta, yhteistyömahdollisuuksia ja verkostoitumista toisten CLIL-opettajien kanssa ja vertaistukea työhön.
CLIL teachers face problems like the lack of teaching materials, in-service training and support and mentoring and inadequate resources for teaching.
CLIL-opettajien työtä vaikeuttavat muun muassa oppimateriaalin puute, täydennyskoulutuksen puute, riittämättömät resurssit sekä tuen ja ohjauksen puute.
The problems CLIL teachers encountered were a lack of teaching materials, inadequate teaching resources, in-service and pre-service training, a lack of support and mentoring, problems with language and teaching language, collaboration and practical teaching work.
CLIL-opettajien kohtaamia ongelmia olivat opetusmateriaalin puutteeseen ja vääränlaisuuteen liittyvät ongelmat, kieleen liittyvät ongelmat, yhteistyön ongelmat, resurssien puute, opettajien koulutus, tuen ja ohjauksen puute ja luokkaopetukseen liittyvät käytännön ongelmat.
They also supported the students' language learning and maintained their own language skills, shared experiences with their colleagues, prepared teaching materials themselves and in collaboration and adapted their teaching methods when needed.
Kohtaamiaan ongelmia opettajat ratkoivat tekemällä itse ja yhteistyössä kollegoiden kanssa opetusmateriaalia, kielen ja oppilaiden oppimista tukemalla, omaa kielitaitoa ylläpitämällä, tekemällä kollegoiden kanssa yhteistyötä ja vaihtamalla kokemuksia, opetusmetodia mukauttamalla, täydennyskoulutuksesta ja ammattikirjallisuudesta saaduilla ideoilla sekä erilaisin hyväksi todetuin käytäntein käytännön luokkaopetuksessa.
CLIL teachers have a demanding occupation and the teachers need many kind of skills that are needed in order to teach language and content simultaneously.
CLIL-opettajien työ on haastavaa ja heillä on oltava monenlaisia taitoja ja tietoa liittyen esimerkiksi kieleen ja sen opettamiseen, sisältöihin ja niiden opettamiseen sekä yhteistyöhön ja vuorovaikutukseen.
The data was analysed with the help of previous research.
Aineisto analysoitiin opettajien ongelmien ja tuen tarpeen kohdalla teoriaohjaavasti, ratkaisujen kohdalla aineistolähtöisesti.
The study is a qualitative research.
Kyseessä on laadullinen tutkimus.
They also said that gifted student is fast and has the ability and desire to solve problems and find more information.
Lahjakas oppilas on myös nopea ja hänellä on kyky ja halu ratkaista haastavia ongelmia ja syventää tietoa.
The interviews were transcribed and analyzed with content analyses.
Haastattelut litteroitiin ja analysoitiin sisällönanalyysin avulla.
The answers were categorized based on the interview themes.
Analysoinnissa vastaukset luokiteltiin teemahaastattelun teemojen pohjalta.
The differentiation methods that were used were strategy games and problem-solving tasks.
Opettajien kokeilemat keinot olivat strategiapelit ja ongelmanratkaisutehtävät.
The teachers defined that gifted student is someone who has specific skills in some areas.
Opettajat määrittelivät haastatteluissa lahjakkaan oppilaan sellaiseksi, joka omaa erityistaitoja jollakin osa-alueella.
Teacher's point of views to differentiation of mathematically gifted second graders
Opettajien näkökulmia matemaattisesti lahjakkaiden kakkosluokkalaisten eriyttämiseen
Each one got two differentiation methods to try.
Tutkimuksessa oli mukana neljä opettajaa, joille annettiin kaksi eri eriyttämisen keinoa kokeiluun.
The teachers thought that the methods were helpful and all of the teacher told that they will use them again later.
Keinot olivat opettajien mielestä hyödyllisiä ja jäävät kaikilla kokeiluun osallistuneilla opettajilla käyttöön.
Based on the information received from the research, teaching of mathematically gifted students should be differentiated by giving the appropriate level of activities.
Haastatteluissa saadun tiedon pohjalta matemaattisesti lahjakkaiden oppilaiden opetusta tulisi eriyttää antamalla jokaiselle oppilaalle oman tasoisia haasteita, jotka ovat myös mielekkäitä.
Methods tested during the trial period were found useful, but not in a context of differentiation.
Kokeillut keinot koettiin toimiviksi matematiikan tunnille, mutta ei välttämättä juuri eriyttämisen keinona.
The purpose of this study was to examine mathematically gifted students in a teacher's point of view.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on tutkia matemaattisesti lahjakkaiden kakkosluokkalaisten oppilaiden opetuksen eriyttämistä opettajien näkökulmasta.
Three giftedness theories that help to describe the diversity of giftedness are introduced.
Tutkimuksen teoriaosassa on käsitelty sitä mitä lahjakkuus ja matemaattinen lahjakkuus ovat sekä on esitelty kolme lahjakkuusteoriaa, jotka auttavat hahmottamaan lahjakkuuden moninaisuutta.
After the trial period the teachers were interviewed about the methods and giftedness.
Kokeilun jälkeen opettajia haastateltiin kokeilluista keinoista, luokassa jo käytössä olevasta eriyttämisen keinosta sekä lahjakkuudesta.
The second theory chapter is about differentiation.
Toisessa teorialuvussa on käsitelty eriyttämistä lahjakkaiden oppilaiden näkökulmasta.
These results may be explained by the use of Cued Speech but also by many other factors that were not excluded in this study.
Näitä hyviä tuloksia voivat selittää vinkkipuhemenetelmän käyttö, mutta myös monet muut eritasoiset tekijät, joita ei tässä tutkimuksessa ole voitu poissulkea.
The material was analyzed by using the Finnish version of the Index of Productive Syntax (IPSyn), through which the grammatical complexity of spontaneous speech can be assessed.
Aineisto analysoitiin käyttäen produktiivisen syntaksin indeksin (IPSyn) suomenkielistä versiota, jonka avulla voidaan arvioida spontaanin puheen kieliopillista kompleksisuutta.
A video material (30 min) was recorded for the study using semi-structured play setting, where the child interacted with his/her parent.
Tutkimusta varten kerättiin puolen tunnin mittainen videoaineisto käyttäen puolistrukturoitua leikkitilannetta, jossa lapsi toimi yhdessä vanhemman kanssa.
Nonetheless, the good morphosyntactic abilities of the children along with parent satisfaction with the use of Cued Speech support clinical decision making when different rehabilitation choices to children with hearing impairment are considered.
Kuitenkin tutkittujen lasten hyvät morfosyntaktiset taidot yhdessä vanhempien positiivisten vinkkipuheen käyttökokemuksien kanssa tukevat kliinistä päätöksentekoa, kun mietitään erilaisia kuntoutustoimenpiteitä kuulovammaisille lapsille.
In addition, parents' experiences and attitudes towards Cued Speech are also surveyed.
Lisäksi kartoitetaan vanhempien kokemuksia ja asenteita vinkkipuhemenetelmän käytöstä.
During data collection details of the use of Cued Speech was surveyed from the parent by a paper questionnaire.
Tutkimuksen aineiston keruun yhteydessä vanhemmalta kartoitettiin yksityiskohtia vinkkipuhemenetelmän käytöstä paperisen kyselyn avulla.
Results were compared with the development of morphosyntax of normally hearing children and with the IPSyn scores of normally hearing children presented in literature.
Saatuja tuloksia verrattiin suomenkielisten lasten normaaliin morfosyntaksin kehitysaikatauluun sekä kirjallisuudessa esitettyihin normaalisti kuulevien lasten IPSyn suorituksiin.
The aim of this study is to analyze morphosyntactic skills in Finnish children with cochlear implants in cross-sectional setting and discuss the benefits of Cued Speech in the development of these skills.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella suomenkielisten, sisäkorvaistutteita käyttävien lasten puheen kieliopillista kompleksisuutta poikkileikkausasetelmana ja pohtia vinkkipuheen käytön hyötyjä näiden taitojen kehittymisessä.
Cochlear implant is a device that provides a sense of sound by electric stimulation of the inner ear hair cells and the auditory nerve.
Sisäkorvaistute on kuulon apuväline, jonka avulla saadaan kuuloaistimuksia ärsyttämällä kuulohermoa sähköisesti.
Morphosyntactic skills of children with cochlear implants and cued speech : a multi-case study
Sisäkorvaistutteita käyttävien ja vinkkipuheella tuettujen lasten morfosyntaktiset taidot : monitapaustutkimus
This can be due to the perceptual problems that continue to be present despite the cochlear implant, because the cochlear implant does not provide normal hearing.
Tämä saattaa olla seurausta puheen tarkan havainnoinnin vaikeuksista, sillä sisäkorvaistute ei tee käyttäjästään normaalisti kuulevaa.
This technology enables the acquisition of spoken language to children who are severely hard of hearing, however, there exists a wide range of variation in language outcomes.
Sisäkorvaistutteen avulla moni vaikeasti kuulovammainen lapsi pystyy omaksumaan puhutun kielen, mutta kehityksen tasossa on havaittavissa laajaa variaatiota.
Four children with severe hearing loss fitted with cochlear implants and exposed to Cued Speech participated.
Tutkimukseen osallistui neljä vaikea-asteisesti kuulovikaista, sisäkorvaistutteita käyttävää lasta, joita oli tuettu vinkkipuhemenetelmällä.
The morphosyntactic abilities of the children using cochlear implants were mainly at the comparative level as that hearing age mates.
Tämän tutkimuksen sisäkorvaistutteita käyttävien lasten morfologiaan ja syntaksiin liittyvät taidot vastasivat pääosin hyvin ikäodotuksia.
Language skills can also develop unevenly in different language subdomains.
Sisäkorvaistutetta käyttävien lasten kielelliset taidot voivat myös kehittyä epätasaisesti ja usein ongelmallisimmat kielen osa-alueet näyttävät liittyvän morfosyntaksin hallintaan.
Cued Speech allows access to the complete phonological representations of speech and may then improve the learning of morphosyntactic regularities.
Vinkkipuhemenetelmän avulla saatujen tarkkojen fonologisten representaatioiden avulla myös morfosyntaktisten säännönmukaisuuksien oppiminen voisi kuitenkin helpottua.
We used the data from the Finnish Self-Report Delinquency study 2012 which consists of 8,914 survey answers from 6th or 9th grade students (11–16 years) in a nationally representative sample of 106 schools.
Aineistona käytettiin 6. ja 9.-luokkalaisille suunnattua Nuorisorikollisuus 2012 -kyselyä, jossa vastaukset oli kerätty 8914 nuorelta 106 satunnaisesti poimitusta suomalaisesta koulusta.
Neuroticism was not directly associated with aggressive behavior.
Neuroottisuudella ei tässä tutkimuksessa havaittu suoraa vaikutusta aggressiiviseen käytökseen.
Victimization and aggressive behavior in youth : The effects of victimization, Big Five personality traits, impulsivity and parental monitoring on aggression
Uhrikokemukset ja aggressiivinen käytös nuorilla : Uhrikokemusten, viiden suuren persoonallisuuspiirteen, impulsiivisuuden ja vanhempien valvonnan vaikutus aggressiiviseen käytökseen
Higher parental control, agreeableness and conscientiousness predicted less aggressive behavior, whereas higher impulsivity and extroversion predicted higher aggressive behavior.
Vanhempien valvonnan, sovinnollisuuden ja tunnollisuuden todettiin ennustavan vähäisempää aggressiivista käytöstä, kun taas impulsiivisuus ja ulospäinsuuntautuneisuus lisäsivät todennäköisyyttä aggressiiviseen käytökseen.
The association between victimization and aggressive behavior has been extensively studied but its relation to other risk factors is less known.
Uhrikokemusten ja aggressiivisen käytöksen välistä yhteyttä sekä muita aggressiiviselle käytökselle altistavia tekijöitä on tutkittu laajasti, mutta riskitekijöiden väliset suhteet ja mahdolliset päällekkäisyydet ovat jääneet vähemmälle huomiolle.
Gender and age (6th vs. 9th grade) were controlled.
Luokkatason ja sukupuolen vaikutus kontrolloitiin.
Only the link between conscientiousness and aggressive behavior was mediated by the other factors while victimization, agreeableness, extroversion, impulsivity and parental control remained as independent factors predicting aggressive behavior.
Ainoastaan tunnollisuuden vaikutus välittyi kokonaismallissa muiden tekijöiden kautta, kun taas uhrikokemukset, sovinnollisuus, ulospäinsuuntautuneisuus, impulsiivisuus ja vanhempien valvonta säilyivät itsenäisinä aggressiivisen käytöksen ennustajina toisistaan riippumatta.
Aggressive behavior and victimization variables were sorted into three classes: 1) no reported incidences 2) 1 or 2 incidences or 3) 3 or more incidences in the previous year.
Aggressiivista käytöstä ja uhrikokemuksia kuvaavat muuttujat luokiteltiin kolmeen ryhmään uhrikokemusten tai tekojen määrän mukaan (0, 1–2 tai yli 3) ja tutkimuskysymyksiä testattiin moniluokkaisella regressioanalyysillä.
Results showed that victimization was associated with aggressive behavior and the probability was highest among those who had experienced victimization more than three times during the previous year.
Uhrikokemusten määrä oli yhteydessä korkeampaan aggressiivisuuteen ja todennäköisyys useisiin aggressiivisiin tekoihin oli suurin useita uhrikokemuksia kohdanneilla.
Along with victimization we studied the effect of Big Five personality dimensions, impulsivity and parental control on aggression and their potential mediating or moderating effects on the victimization-aggression link. Based on the previous studies we expected the link between victimization and aggression to be strong but possibly mediated or moderated by agreeableness, conscientiousness, neuroticism, impulsivity and parental control.
Aikaisempien tutkimusten perusteella useampien uhrikokemusten odotettiin olevan yhteydessä useampiin aggressiivisiin tekoihin, mutta osan yhteydestä voivan selittyä tai määrittyä tarkemmin sovinnollisuuden, tunnollisuuden, neuroottisuuden, impulsiivisuuden tai vanhempien valvonnan kautta.
The purpose of this study is to illuminate the link between victimization and aggressive behavior by including other risk factors associated with aggressive behavior to the model.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on valottaa uhrikokemusten ja aggressiivisen käytöksen välistä yhteyttä suomalaisilla nuorilla huomioimalla samassa mallissa uhrikokemusten ohella viiden suuren persoonallisuuspiirteen, impulsiivisuuden ja vanhempien valvonnan vaikutus aggressiiviseen käytökseen sekä niiden mahdollisesti päällekkäiset tai yhteyttä muuntavat vaikutuksia uhrikokemusten kanssa.
The data were analyzed with Qualitative content analysis.
Aineistot analysoitiin laadullisen sisällönanalyysin keinoin.
If there has been some kind of a change, why has it happened and what is it like?
Onko muutosta todella tapahtunut ja jos on niin millä tavalla ja miksi?
Hence, attitudes towards second-hand clothes had turned considerably more positive from 1989 to 2014.
Suhtautuminen kirpputorivaatteisiin oli muuttunut huomattavasti positiivisemmaksi vuodesta 1989 vuoteen 2014.
Second-hand clothes were thought to be trendy, individual and ecological.
Kirpputorivaatteita pidettiin muodikkaina, persoonallisina ja ekologisina.
Mass production and fast fashion have caused an increasing amount of textile waste.
Massatuotannon ja nopean muodin aiheuttama vaatteiden määrän kasvu on lisännyt myös tekstiilijätteen määrää.
Flea markets are one way to recycle unwanted garments instead of putting them directly to landfill.
Kirpputorit ovat yksi kanava kierrättää poistettu vaate niin, ettei se suoraan joudu kaatopaikalle.
Buying clothes from flea markets : A study of attitudes towards buying and wearing second-hand clothes in Finland in 1989 and 2014
Vaateostoksilla kirpputorilla : Tutkimus suhtautumisesta kirpputorivaatteisiin, niiden ostamiseen ja niihin pukeutumiseen Suomessa vuosina 1989 ja 2014
Goals: Garment recycling, second-hand clothes and flea markets have been a topic of public conversation lately.
Vaatteiden kierrättäminen, kirpputorit ja kirpputorivaatteet ovat ajankohtainen aihe, joka on viime aikoina herättänyt paljon keskustelua.
The purpose of the study is to find answers to the following questions: what did people think about second-hand clothes in 1989 and what do they think about them in 2014.
Tutkimuksen tarkoitus on etsiä vastausta siihen, millaista suhtautuminen on ollut vuonna 1989 ja millaista se on vuonna 2014.
However, because of the mass production there were more clothes also in flea markets.
Massatuotannon seurauksena vaatteita oli enemmän tarjolla, ja tämä näkyi myös kirpputorien tarjonnassa.
In 2014 people's thoughts about second-hand clothes were mainly positive.
Vuonna 2014 suhtauduttiin kirpputorivaatteisiin pääosin myönteisesti.
According to my own observations, 20 years ago Finns' attitudes towards buying clothes from flea markets and wearing them was different than attitudes of today.
Omien havaintojeni mukaan suomalaisten suhtautuminen kirpputorivaatteisiin, niiden ostamiseen ja niihin pukeutumiseen oli parikymmentä vuotta sitten erilainen, kuin se on tutkimuksen kirjoitushetkellä.
On the other hand, flea markets were found fashionable and it was popular to go shopping there.
Toisaalta kerrottiin, että kirpputorit olivat tulleet muotiin, ne olivat suosittuja ja niiltä ostettiin myös vaatteita.
Study strategy and methods: In this study there were two sources of data.
Tutkimuksessa käytettiin kahta aineistoa.
One source was a survey on flea markets from 1989 found from the archive of National Board of Antiquities.
Toinen koostui 94:stä Museoviraston tekemän kirpputoreja koskevan kyselyn vastauksista vuodelta 1989.
Instead of shaming, people were proud of wearing them.
Köyhyyttä ja kirpputorivaatteita ei enää yksiselitteisesti liitetty yhteen, ja häpeilyn sijaan niistä oltiin ylpeitä.
Outcomes and conclusions: Finnish people's thoughts of second-hand clothes were two-parted in 1989.
Vuonna 1989 suomalaiset suhtautuivat kirpputorivaatteiden ostamiseen ja niihin pukeutumiseen kaksijakoisesti.
Because of the recession during the Second World War and ten years after that, second hand-clothes were still connected to poverty in 1989.
Pula-ajalta peräisin oleva ajatus käytetyn vaatteen yhteydestä köyhyyteen näkyi myös suhtautumisessa kirpputorivaatteisiin.
What happens after death?
Mitä kuoleman jälkeen tapahtuu?
Especially the decrease of concreteness is highlighted.
Erityisesti konkreettisuuden väheneminen korostuu.
Total number of research subjects was 51.
Yhteensä tutkittavia oli 51.
Also, a more scientific approach can be seen which demonstrates the development that has happened.
Myös tieteellisemmän asenteen näkyminen kertoo tapahtuneesta kehityksestä.
The classification and analysis of the data have been carried out with the means of data-based content analysis.
Aineiston erittely ja analyysi on toteutettu aineistolähtöisen sisällönanalyysin keinoin.
Ninth-graders' responses contained three main opinions about what occurs after death: 1) Belief in Heaven, and in some cases in Hell 2) Belief in reincarnation 3) The belief that all life ends with death.
Yhdeksäsluokkalaisten vastauksissa korostui kolme päälinjaa ajatuksille siitä, mitä kuoleman jälkeen tapahtuu: 1) Usko taivaaseen ja joissakin tapauksissa myös helvettiin 2) Usko jälleensyntymään 3) Usko siihen, että kaikki elämä päättyy kuolemaan.
The salvation and grace concepts of the Evangelical Lutheran church were however not present in any of the students' answers.
Evankelis-luterilaisen kirkon mukainen pelastus- tai armokäsitys ei kuitenkaan välittynyt yhdenkään oppilaan vastauksesta.
Whereas the sixth graders' responses were a lot more concrete, the ninth-graders' responses emphasized the ethical reflection, for example, on how to get to Heaven.
Siinä missä kuudesluokkalaiset kuvasivat asioita paljon konkreettisemmin, yhdeksäsluokkalaisten vastauksissa korostui eettinen pohdinta esimerkiksi siitä, miten taivaaseen pääsee.
The study involved four groups of ninth-graders studying Evangelical Lutheran religion, two in Helsinki and two in Espoo.
Tutkimukseen osallistui neljä yhdeksännen luokan evankelis-luterilaisen uskonnonopetuksen opetusryhmää: kaksi Helsingistä ja kaksi Espoosta.
The thesis also studies what the ninth-graders' answers indicate about their level of religious development in the light of previous studies.
Lisäksi tutkitaan, mitä yhdeksäsluokkalaisten vastaukset kertovat heidän uskonnollisen kehityksensä tasosta aiempien tutkimusten valossa.
The same themes were also visible in sixth-graders' data.
Samat päälinjat tulivat esiin myös kuudesluokkalaisten aineistosta.
After this, the thesis examines the development in religious views between sixth and ninth grades.
Tämän jälkeen tarkastellaan, millaista kehitystä uskonnollisessa ajattelussa tapahtuu kuudennen ja yhdeksännen luokan välillä.
The data consists of students' writings about what happens after death.
Tutkimuksen aineisto koostuu oppilaiden kirjoittamista kuvauksista kuolemanjälkeisyydestä.
This thesis studies ninth-graders' opinions about what happens to a person when they die and compares them with the opinions of sixth-graders on the subject.
Tässä tutkielmassa selvitetään yhdeksäsluokkalaisten käsityksiä siitä, mitä tapahtuu ihmiselle hänen kuoltuaan, ja verrataan niitä kuudesluokkalaisten käsityksiin asiasta.
: Sixth- and ninth-grader's opinions about "after death" and the significance of those from the perspective of religious development
: Kuudes- ja yhdeksäsluokkalaisten käsityksiä kuolemanjälkeisyydestä ja niiden merkitys uskonnollisen kehityksen näkökulmasta
In addition the study utilizes author's previously collected data which consists of writings from 78 sixth-graders.
Lisäksi käytetään tutkijan aiemmin keräämää, 78 kuudesluokkalaisen tekstit käsittävää aineistoa.
The ninth-graders used more Christian terms than the sixth-graders.
Yhdeksäsluokkalaiset käyttivät kuudesluokkalaisia enemmän kristillisiä käsitteitä.
Ninth-graders' religious thinking is noticeably more developed than that of the sixth-graders'.
Yhdeksäsluokkalaisten uskonnollinen ajattelu on huomattavasti korkeatasoisempaa kuin kuudesluokkalaisilla.
The method of this research was quantitative.
Tämä tutkimus on kvantitatiivinen.
Children in this study were 1 to 7 years old.
Tutkittavat lapset olivat iältään 1–7-vuotiaita.
Children's physical activity has a very important role for their safe growth, development and learning overall.
Lasten fyysisellä aktiivisuudella on erittäin tärkeä merkitys lapsen kokonaisvaltaiselle ja turvalliselle kasvulle, kehitykselle ja oppimiselle.
There were two research problems: (1) What factors increase children's vigorous physical activity in day care.
Tutkimusongelmia on kaksi: (1) Mitkä tekijät lisäävät lasten korkeaa fyysistä aktiivisuutta päivähoidossa?
Children's vigorous physical activity in day care
Lasten korkea fyysinen aktiivisuus päivähoidossa
The data of physical activity of this study (n = 19576) was observed in day care centers (n = 18335) and at childminder's (n = 1241).
Fyysisen aktiivisuuden havainnointiaineisto (n = 19576) oli koottu päiväkodissa (n = 18335) ja perhepäivähoitajalla (n = 1241).
Physical activity was classified in three categories in this study: moderate, moderate to vigorous and vigorous.
Fyysinen aktiivisuus jaoteltiin tässä tutkimuksessa kolmeen kategoriaan: matalaan, kohtuulliseen ja korkeaan.
They achieved vigorous physical activity 10 % of the time.
Korkean fyysisen aktiivisuuden piirissä he puolestaan liikkuivat 10 % ajasta.