natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The interviewed teachers considered their prevalent working environment complex enough that working for achieving the aims of unified basic education is effectively impossible.
Haastateltavat katsoivat opettajakunnan toimivan lisäksi yhtenäisyyden kannalta niin haastavissa olosuhteissa, että yhtenäisyyden toteuttaminen tavoitteiden mukaisesti on hyvin haasteellista.
Five teachers were interviewed for the purposes of the re-search from two different schools.
Tutkimukseen saatiin mukaan kaksi tapauskoulua, joista haastateltavia opettajia valikoitui tutkimukseen yhteensä viisi.
Unified teacher identity, which is regarded as one of the cornerstones of developing unified basic education, is the most central keyword used in this study, and rises from this theoretical background.
Siitä nousee tutkimuksen keskeisin käsite, yhteinen opettajaidentiteetti, jota pidetään yhtenä yhtenäisen perusopetuksen kehittämisen kulmakivistä.
A study with a larger sampling of teachers working in unified comprehensive schools of varying sizes could provide a more holistic perspective on this subject.
Tähän voitaisiin päästä laajemmalla otannalla, jolloin haastateltaisiin useampaa, eri kokoisissa yhtenäiskouluissa työskentelevää opettajaa.
The study shows that unified teacher identity is not an integral part of the interviewees’ thinking.
Haastatelluilla opettajilla ei ole tulosten valossa muodostunut yhteistä opettajaidentiteettiä.
The evolution of the unified comprehensive school together with the concept of academic tribes constitute the theoretical framework of this study.
Tutkimuksen teoreettisen taustan muodostaa yhtenäisen peruskoulun kehitykseen ja akateemisiin heimokulttuureihin liittyvän tutkimuksen ja kirjallisuuden tarkastelu.
More specifically, themed interviews along with observational methods were used.
Haastattelut toteutettiin yksilöhaastatteluna.
Supervision can strengthen motivation and endorse self-regulation.
Ohjauksella voidaan vahvistaa motivaatiota sekä tukea itsesäätelyä.
The interview data were qualitatively content analysed by using an abductive strategy.
Haastattelut analysoitiin laadullisen teoriaohjaavan sisällönanalyysin keinoin.
What kind of student profiles can be identified based on the individual and supervisory factors?
Millaisia graduntekijäprofiileita voidaan tunnistaa yksilötekijöiden ja ohjauksellisten tekijöiden suhteen?
Previous studies related to master’s thesis process have not explored these factors simultaneously.
Pro gradu -tutkielmaprosessiin liittyvissä tutkimuksissa näitä tekijöitä ei ole juurikaan tarkasteltu samanaikaisesti.
Writing of master’s thesis plays a key role in university studies and is often considered as the most demanding assignment in the master’s degree.
Pro gradu -tutkielman tekeminen on merkittävä osa yliopisto-opintoja ja usein vaativimmaksi koettu opintosuoritus maisteriopintojen aikana.
Significant individual and supervisory factors in master's thesis process from the viewpoint of educational science students
Merkitykselliset yksilötekijät ja ohjaukselliset tekijät pro gradu -tutkielmaprosessissa kasvatustieteen opiskelijoiden näkökulmasta
Individual supervision was mostly considered as a resource in the thesis process, whereas group supervision was party viewed in negative light.
Henkilökohtainen ohjaus koettiin pääsääntöisesti myönteisenä tekijänä graduprosessissa, kun taas ryhmäohjaus nähtiin osittain kielteisessä valossa.
The theme interviews dealt with enhancing and impeding factors in the thesis process, time management and thesis seminar and supervision.
Haastatelluilta kysyttiin muun muassa pro gradu -prosessin edistävistä ja estävistä tekijöistä, ajanhallinnasta sekä graduseminaarista ja graduohjauksesta.
The purpose of the present study was to find out which individual and supervisory factors students identify important in master’s thesis process and which ones they consider as enhancing or impeding factors.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, mitä yksilöllisiä ja ohjaukseen liittyviä tekijöitä opiskelijat kuvaavat graduprosessissa sekä mitkä näistä tekijöistä he kokevat graduprosessia edistävinä tai estävinä.
The data consisted of semi-structed theme interviews collected from nine educational science students who had completed their studies.
Tutkimusaineisto koostui yhdeksästä puolistrukturoidusta teemahaastattelusta, joihin osallistuneiden kasvatustieteen opiskelijoiden pro gradu -tutkielmat oli virallisesti arvioitu.
The research questions were: Which individual factors do the students report significant in master’s thesis process?
Tutkimuskysymykset olivat: Mitkä yksilötekijät opiskelijat kokevat merkityksellisiksi pro gradu -tutkielmaprosessissa?
The results suggested that essential individual factors in master’s thesis process according to the students were motivation, self-efficacy, self-regulation and factors related to research process.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että opiskelijoiden mukaan graduprosessin kannalta olennaisia yksilötekijöitä olivat motivaatio, minäpystyvyys, itsesäätely ja tutkimuksen tekemiseen liittyvät taidot.
Which supervisory factors do the students report significant in master’s thesis process?
Mitkä ohjaukselliset tekijät opiskelijat kokevat merkityksellisiksi pro gradu -tutkielmaprosessissa?
Considering both the individual and supervisory factors is important in developing the master’s thesis process and supervision practices.
Yksilötekijöiden ja ohjauksellisten tekijöiden huomioonottaminen on tärkeää pro gradu -prosessia ja sen ohjauskäytäntöjä kehitettäessä.
Based on the analysis of individual and supervisory factors, four different student profiles were identified.
Yksilöllisten ja ohjauksellisten tekijöiden analyysin pohjalta muodostettiin neljä graduntekijäprofiilia.
Therefore, understanding students’ perspectives related to the master’s thesis process is important.
Siksi ymmärrys prosessista erityisesti opiskelijoiden näkökulmasta on tärkeää.
The students considered individual and group supervision as the most central of the supervisory factors, whereas peer supervision was not viewed important.
Ohjauksellisista tekijöistä opiskelijat kokivat keskeisinä henkilökohtaisen ohjauksen ja ryhmäohjauksen, vertaisohjauksen jäädessä vähemmälle huomiolle.
The profiles indicated that the individual and supervisory factors interact with each other in the master’s thesis process.
Profiilit osoittivat, että yksilötekijät ja ohjaukselliset tekijät toimivat vastavuoroisessa suhteessa.
Previous studies have suggested that both individual factors and factors related to supervision are essential in a thesis process.
Aikaisemmat tutkimukset opinnäytetyöprosesseista ovat osoittaneet, että sekä opiskelijaan itseensä että ohjaukseen liittyvät tekijät ovat olennaisia prosessin etenemisen kannalta.
Students described the factors related to self-regulation as the most significant in thesis process and reported them partly enhancing and partly impeding factors.
Erityisesti itsesäätelyyn liittyvät tekijät koettiin merkityksellisiksi graduprosessissa ja ne nähtiin osittain graduprosessia edistävinä, mutta erityisesti ajankäytön hallintaan liittyvät puutteet aiheuttivat haasteita.
Based on the individual and supervisory factors, four different student profiles were identified.
Yksilötekijöiden ja ohjauksellisten tekijöiden pohjalta voitiin määritellä neljä graduntekijäprofiilia, joihin kuuluvat opiskelijat erosivat motivaation lähteiden, itsesäätelyn ja ohjauksen suhteen toisistaan.
This is a qualitative thesis using questionnaire as a research method.
Tutkimus on laadullinen tutkimus, jossa menetelmänä käytettiin kyselylomaketta.
In what ways do different vocational groups describe their perceptions of pedagogy?
Millä tavoin eri ammattiryhmät kuvaavat käsityksiään pedagogiikan merkityksistä?
What are the contents given to the pedagogy?
Mitä sisällöllisiä merkityksiä pedagogiikalle annetaan?
Three different perceptions were given to pedagogy by the participants: pedagogy was seen as a part of reciprocal processes, as pedagogical methods and strategies, and as pedagogical knowledge of child development.
Pedagogiikalle annetut merkitykset jakaantuivat kolmeen eri näkökulmaan: pedagogiikka vuorovaikutuksellisena näkökulmana, pedagogiset menetelmät ja strategiat sekä pedagoginen tietoperusta.
In this study, early childhood education is approached by its central practices: care, upbringing, and education.
Varhaiskasvatusta lähestytään käytännön keskeisimpien sisältöjen, hoidon, kasvatuksen ja opetuksen kautta.
The importance of pedagogy was brought up mostly by the kindergarten teachers with a bachelor’s degree from a university.
Eniten pedagogiikan merkitystä toivat esille lastentarhanopettajat, joilla oli kasvatustieteen kandidaatin tutkinto.
The theoretical frameworks used are Bronfenbrenner’s bioecological and Vygotsky’s culture-historical approaches towards child development and learning.
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä olivat Bronfenbrennerin bioekologinen sekä Vygotskin kulttuurihistoriallinen lähestymistapa, joissa kummassakin lapsen kasvu- ja oppimisympäristössä toisilla ihmisillä, heidän toiminnallaan sekä tekemillään valinnoilla on keskeinen merkitys lapsen kehityksessä ja oppimisessa.
Early childhood education in the infant classroom : The significance of pedagogy and its contents in the classrooms of children under three years of age from the viewpoint of early childhood professionals
Varhaispedagogiikka taaperoryhmässä : Pedagogiikan painoarvo ja sisällölliset merkitykset alle 3-vuotiaiden ryhmissä toimivien varhaiskasvatuksen ammattilaisten näkökulmasta
The results indicated that only every third participant saw pedagogy as an important matter in early childhood education with infants.
Tutkimustulosten perusteella vain joka kolmannen vastaajan mielestä pedagogiikalla oli merkitystä alle 3-vuotiaiden varhaiskasvatuksessa.
The education of the participants was associated with the significance given to pedagogy in the answers.
Koulutustaustalla oli yhteyttä siihen, miten merkityksellisenä pedagogiikkaa pidettiin.
The research questions were: Is pedagogy significant in early childhood education with children under three years of age?
Tutkimusta ohjasivat seuraavat tutkimuskysymykset: Mikä painoarvo ja merkitys pedagogiikalle annetaan alle 3-vuotiaiden varhaiskasvatuksessa?
The aim of this study is to investigate the perceptions of the value of pedagogy and also its included meanings of the early childhood education personnel who work with children under three years of age.
Tämä pro gradu -tutkielma tarkastelee varhaiskasvatuksen henkilöstön käsityksiä pedagogiikan painoarvosta ja sen sisällöllisistä merkityksistä alle 3-vuotiaiden varhaiskasvatuksessa.
The part used in this study included 333 answers considering the views of key matters and professionality in early childhood education with infants.
Erotetussa aineistossa käsiteltiin vastaajien tärkeinä pitämiä asioita sekä ammatillisuuden merkitystä alle 3-vuotiaiden varhaiskasvatuksessa.
The data represented a sub-sample of an international survey, which was carried out in 2014 "Aspects of the professionality in the early childhood education".
Tutkimuksessa analysoitiin 2014 toteutetusta kansainvälisestä kartoituksesta "Näkökulmia varhaiskasvatuksen ammatillisuuteen" erotettu aineisto, joka käsitti 333 päiväkodissa alle 3-vuotiaiden kanssa työskentelevää vastaajaa.
The research questions are as follows 1.
Tutkimuskysymykseni ovat seuraavat.
Experiences or pain?
Elämyksiä vai maailmantuskaa?
The data consists of seven research subjects, of whom five were women and two men.
Tutkimusaineisto koostui seitsemästä tutkittavasta, joista viisi oli naista ja kaksi miestä.
In general, it can be stated that the less the consumer had knowledge of the label entries, the more frustrated they were, when there were several entries.
Yleisesti voidaan todeta, että mitä vähemmän kuluttajalla oli tietoa merkinnöistä, sitä turhautuneempia he olivat, kun esillä oli useampia merkintöjä.
: Responsible consumption and choice of wine
: Vastuullinen kuluttaminen ja viininvalinta
All the subjects were, however, interested to know more of the entries.
Kaikki tutkittavat olivat kuitenkin kiinnostuneita tietämään lisää merkinnöistä.
The main wine selection factor is time.
Tärkein viininvalintaan vaikuttava tekijä on aika.
What factors in general affect wine buying?
Mitkä tekijät vaikuttavat yleensä viinin ostamiseen?
When there is little time the subjects either chose a familiar product, or ended up impulsively for a colorfully labelled product.
Kun aikaa oli vähän, valittiin joko tuttu tuote tai päädyttiin impulsiivisesti värikkäällä etiketillä varustettuun tuotteeseen.
Alko customer service is valued and needed especially if you're looking for wines to pair with food.
Alkon asiakaspalvelua arvostetaan ja sitä kaivataan etenkin, jos etsitään viinejä ruuan kanssa nautittavaksi.
In this study, I examine how consumers choose wine.
Tässä tutkimuksessa tarkastelen kuluttajien viininvalintaa.
The subjects were between 29-70 years of age, six subjects lived in the Helsinki metropolitan area and one in central Finland.
Kuusi tutkittavista asui pääkaupunkiseudulla ja yksi Keski-Suomessa.
This framework also includes the wine choosing- and consumer behaviorism theories.
Lisäksi teoreettiseen viitekehykseen kuuluvat viininvalinnan ja kulutuskäyttäytymisen teoriat.
It seems that the information given by the Alko information cards and customer service, affect the customers attitude towards the different entries.
Näyttää siltä, että Alkon ohjeistavat infotaulut sekä asiakaspalvelutilanteessa jaettu tieto vaikuttavat asiakkaiden suhtautumiseen eri merkintöjä kohtaan.
The analysis highlighted the researcher's abductive reasoning, where the collected data and the theoretical framework alternated to answer the research questions.
Analyysissä korostui tutkijan abduktiivinen päättely, jossa aineistolähtöisyys ja teoreettinen viitekehys vuorottelivat synnyttäen vastauksia tutkimuskysymyksiini.
With more time, the subjects spent more time on comparing products.
Kun aikaa oli enemmän, viinien itsenäiseen vertailuun käytettiin enemmän aikaa.
Previous research has shown that wine choosing is affected by price, country of origin, taste descriptions, as well as the labelling.
Aiempien tutkimusten mukaan viinin valintaan vaikuttavat hinta, alkuperämaa, maun kuvailut sekä etiketti.
My research shows that wine consumption is social: it is consumed in everyday life, as a socializing drink, and in combination with food.
Tutkimukseni osoittaa, että viinin nauttiminen on sosiaalista: sitä nautitaan arjen ulkopuolella, seurustelujuomana ja ruokaan yhdistäen.
The recorded data was transcribed, after which it was structured with content analysis to fit the research questions.
Litteroin nauhoitetun ääneenajattelun, minkä jälkeen jäsensin aineiston sisällönanalyysin avulla tutkimuskysymysteni teemojen mukaisesti.
The research background consists of research on wine-making, its environmental impact, as well as wine-labelling.
Tutkimuksen taustateoriana käsittelen viininvalmistusta, sen ympäristövaikutuksia sekä niitä merkintöjä, joiden avulla viinintuottaja voi kuluttajaa informoida.
The data were collected with the thinking aloud protocol, in which the subjects report their wine selection process by speaking aloud.
Aineiston keräämiseen käytin ääneenajattelumenetelmää, jossa tutkittavat selostivat ääneen viininvalinnan prosessiaan Alkon myymäläympäristössä.
Except for organic wines, the subjects had incomplete knowledge in different wine growing methods and the associated labelling.
Vastuullisuus ja ekologisuus eivät juurikaan vaikuttaneet viininvalintaan, ja luomuviiniä lukuun ottamatta tutkittavilla oli puutteelliset tiedot eri viininviljelykäytännöistä ja niihin liittyvistä merkinnöistä.
What factors influence choosing wine in the store environment?
Mitkä tekijät vaikuttavat viininvalintaan myymäläympäristössä?3.Mitä merkitystä vastuullisella kuluttamisella on viininvalinnassa.
They contain information about the price, flavor descriptions, as well as taste type classifications and food symbols.
Itsenäistä vertailua tehdessä valintaa helpottivat Alkon tuotetietokortin tiedot, joista katsottiin hintaa, makukuvailuja sekä makutyyppiluokitteluja sekä ruokasymboleja.
The course focused on the field of social and health services.
Koulutus painottui sosiaali- ja terveysalaan.
The data was collected and analysed through the means of narrative methods.
Aineisto kerättiin ja analysoitiin narratiivisten menetelmien keinoin.
On the other hand, as restricting factors were described for example challenging life situation for studying, lack of high skill level Finnish teaching and bureaucratic obstacles in the education system.
Rajoittavina tekijöinä puolestaan ilmenivät esimerkiksi opintojen näkökulmasta haastava elämäntilanne, korkean tason suomen kielen opetuksen puute ja byrokraattiset esteet koulutusjärjestelmässä.
The young adults who were the closest to the typical studying phase of life appeared to be very committed to their career choice and seemed to experience the least contradiction related to studying.
Nuoret aikuiset lähimpänä tyypillistä opiskelijan elämänvaihetta näyttäytyivät hyvin sitoutuneina uravalintaansa, ja he näyttivät kokevan vähiten ristiriitaa omaan opiskeluun liittyen.
Based on earlier research immigrants’ paths to work life are often complex and include overlapping studies.
Tutkimusten perusteella maahanmuuttajien polut työelämään ovat usein mutkikkaita ja sisältävät päällekkäisyyksiä.
The interviews were semi-structured theme interviews that included questions about the students’ backgrounds, study experiences in the preparatory course and their visions for the future.
Haastattelu oli puolistrukturoitu teemahaastattelu sisältäen kysymyksiä opiskelijoiden taustasta, opiskelukokemuksista valmentavassa koulutuksessa sekä tulevaisuuden näkymistä.
For example, motivation and Finnish language skills, the preparatory course and good studying opportunities in Finland appeared to be progressive factors for career paths.
Esimerkiksi motivaatio ja suomen kielen taito, valmentava koulutus, sekä hyvät koulutusmahdollisuudet Suomessa näyttäytyivät edistävinä tekijöinä kertomuksissa.
The results of the study illustrate the different factors on individual-, community- and society levels that affected the students’ career paths either progressively or restrictively.
Tulokset ilmentävät yksilö-, yhteisö- ja yhteiskuntatason tekijöitä, jotka vaikuttavat opiskelijoiden urapolkuun edistävästi tai rajoittavasti.
Adult immigrants' career paths in Finland in the context of preparatory courses for university of applied sciences
Aikuisten maahanmuuttajien urapolkuja Suomessa : Kontekstina ammattikorkeakouluun valmentava koulutus
For the highly educated the preparatory course seemed to be a secondary choice in their career paths and an adjustment to the current situation.
Korkeakoulutaustaisille valmentava koulutus näyttäytyi toissijaisena vaihtoehtona urapolulla ja sopeutumisena nykyiseen tilanteeseen.
Different factors from individual attitudes and ways of action to policies of educational organizations affected the progression of career paths in the students´ stories.
Eri tekijät yksilön asenteista ja toimintatavoista erilaisiin koulutuksien järjestäjien ratkaisuihin vaikuttivat opiskelijoiden kertomuksissa urapolun edistymiseen.
The one’s with children described studying as motivating but challenging in their busy phase of life.
Perheelliset ilmaisivat kokevansa opiskelun motivoivana, mutta raskaana kiireisessä elämänvaiheessa.
This research aims to describe career paths of the students studying in a preparatory course, and the most defining factors of the career paths progress.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on kuvailla ammattikorkeakouluun valmentavan koulutuksen opiskelijoiden urapolkuihin vaikuttavia tekijöitä, ja urapolkuja keskeisimmin määrittäviä tekijöitä.
This is a narrative research about the career paths of adult immigrants in Finland.
Tämä on narratiivinen tutkimus aikuisten maahanmuuttajien urapoluista Suomessa maahanmuuttajille suunnatun ammattikorkeakouluun valmentavan koulutuksen kontekstissa.
Different kinds of transitional courses and trainings have emerged to support educational transitions.
Erilaisia valmentavia koulutuksia on muodostunut tukemaan siirtymiä eteenpäin koulutuspolulla.
The different factors are put into perspective in type stories that describe the most typical career paths of the students in the preparatory course.
Urapolkuun vaikuttavat tekijät asettuvat perspektiiviin tyyppitarinoissa, jotka kuvaavat valmentavan koulutuksen opiskelijoiden tyypillisimpiä urapolkuja.
The approach contains features of the life-course research branch in the narrative methodology.
Lähestymistapa sisältää aineksia elämäkulullisesta narratiivisesta suuntauksesta.
10 interviews were conducted with different students studying in a preparatory course.
Tutkimuksessa haastateltiin 10 valmentavassa koulutuksessa haastatteluhetkellä opiskellutta opiskelijaa.
This phenomenon is specifically examined from a theoretic point of view based on agency of the students.
Erityisenä teoreettisena näkökulmana on opiskelijoiden toimijuuden tarkastelu.
This is a qualitative research.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena.
As a result of the research, it was found that co-operation concerning worldview education is generally made only with evangelic-lutheran parish in most of the work communities of the survey participants.
Tulosten mukaan useimpien vastaajien työyksiköissä evankelis-luterilainen seurakunta oli ainoa katsomuskasvatuksen yhteistyötaho.
The data is based on a survey conducted in the winter of 2018 in selected social media discussion groups of early childhood educators.
Aineisto koostui talvella 2018 tehdyn sähköisen kyselyn avointen kysymysten vastauksista.
The purpose of this research is to study (1) how early childhood educators co-operate with evangelic-lutheran parishes and other religious communities when organizing worldview education in kindergartens and (2) what kind of practices and new ideas do early childhood educators have concerning worldview education and (3) what kind of recommendations do early childhood educators have for in-service training of worldview education.
Tutkimuksessa tutkitaan (1) millä tavoin varhaiskasvattajat tekevät yhteistyötä ulkopuolisten toimijoiden kuten uskonnollisten yhteisöjen kanssa, (2) mitä toimintatapoja ja uusia ideoita varhaiskasvattajilla on katsomuskasvatuksen toteuttamiseen, ja (3) millaisia näkökulmia katsomuskasvatuksen täydennyskoulutukseen varhaiskasvattajat tuovat esiin.
Early Childhood Educators' Views of Worldview Education and its Practice, Co-operation with Religious Communities and Professional Development
Varhaiskasvattajien näkemyksiä katsomuskasvatuksen toteuttamisesta, yhteistyöstä ja osaamisen kehittämisestä
It was also found that recommendations for in-service training contents were divided into six themes: opening The National Core Curriculum for Early Childhood Education, clarifying the concepts of worldview education, giving information about different religions and non-religious worldviews, introducing methods for worldview education, and for the moral education, and developing sensitivity towards religions and other worldviews.
Varhaiskasvattajien ehdottamat täydennyskoulutuksen sisällöt jakautuivat kuuteen teemaan: varhaiskasvatussuunnitelman avaaminen, käsitteiden selventäminen, perustieto eri katsomuksista, katsomuskasvatuksen menetelmät, eettinen kasvatus ja varhaiskasvattajien katsomussensitiivisyyden kehittäminen.
Those practices and ideas which did not include co-operation were divided into six themes: general worldview education, festivals of the kindergarten community, moral education, organizing optional activities during religious events, dialogue with parents, and the lack of the practices.
Ilman yhteistyötahoja toteutettavista toimintatavoista ja ideoista muodostettiin kuusi teemaa: yleissivistävä katsomuskasvatus, varhaiskasvatusyksikön juhlat, eettinen kasvatus, vaihtoehtoinen toiminta uskonnollisen tilaisuuden ajaksi, yhteistyö huoltajien kanssa ja toimintatapojen puuttuminen.