natgillin/translations-raw huggingface dataset:
How the interprofessional collaboration is described in their talk.
Miten moniammatillista yhteistyötä kuvataan kasvattaja-valmentajien puheessa?
The multi professional co-operation could be studied with a change laboratory method in order to improve collaboration to benefit boys and families in large.
Verkoston toiminnan ja erityisesti lasten ja perheiden kannalta merkittäviä tuloksia voisi saada kehittävän työntutkimuksen muutoslaboratorion kautta tutkimalla moniammatillista yhteistyötä.
Typical for educators seemed to be their tendency to adapt and use the language other professionals use.
Kasvattajien puheessa tuli esille moniammatillisessa yhteistyössä heidän sopeutuminen yhteistyökumppaneiden terminologiaan ja oman toiminnan sopeuttaminen tilanteen mukaan.
Talent in sports is a multidimensional concept.
Urheilulahjakkuus on moniulotteinen käsite.
Gymnastics had brought a lot positive content to the lives of the interviewees.
Voimistelu oli tuonut paljon positiivista sisältöä haastateltavien elämään.
The background to this study was current research and theories of the development of sport talent.
Tutkimuksen lähtökohtina pidin nykyistä tutkimustietoa ja teorioita urheilulahjakkuuksien kehittymisestä.
The life of a young to athlete is very scheduled, and it is guided by studies and exercises, as well as set targets.
Huippu-urheilevan nuoren elämä on hyvin säännöllistä, ja sitä ohjaavat opiskelu ja harjoitukset sekä omat tavoitteet.
As key factors in the development of elite athletes were defined active exercise background of childhood, family support and encouragement, as well as financial aid provided by the parents, the right coach and the right team, and the experiences of success in competitions.
Keskeisimmiksi tekijöiksi huippu-urheilijaksi kehittymiselle määrittyivät lapsuuden aktiivinen liikunnallinen tausta, perheen tuki ja kannustus sekä vanhempien antama taloudellinen tuki, oikean valmentajan ja sopivan ryhmän löytyminen sekä kilpailuissa onnistuminen.
Present studies show that the following characteristics affect the development of talent: mental resources, physical strength and love for and commitment to the sport and training.
Nykytutkimuksen mukaan sen kehittymiseen vaikuttavat: psyykkiset voimavarat, fyysinen vahvuus, rakkaus ja sitoutuminen lajiin sekä harjoitteluun.
This study is a qualitative case study, and the material was collected by autobiographical narrative research approach.
Tutkimus on laadullinen, narratiivinen tapaustutkimus.
The interviewees felt that sports have contributed to the development of their personality, increasing their self-confidence, perseverance and courage.
Haastateltavat kokivat urheilun vaikuttaneen heidän persoonallisuutensa kehittymiseen, tuoden heille itsevarmuutta, pitkäjänteisyyttä, periksi antamattomuutta, rohkeutta ja esiintymisvarmuutta.
In addition, countless hours of practice and favorable environmental factors, as well as a touch of luck, are needed.
Lahjakkuuden kehittyminen huippu-urheilijaksi vaatii lisäksi mm. lukemattomia tunteja harjoittelua, suotuisia ympäristötekijöitä sekä ripauksen onnea.
Road to excellence : Experiences of four talented women artistic gymnasts in their progress towards expertise : Narrative autobiographical case study of the talent potential and environmental factors' effect in development of a top athlete
Tie huippuvoimistelijaksi : Lahjakkuuden vaikutukset voimistelijan elämänkaareen : Narratiivinen elämäkerrallinen tapaustutkimus lahjakkaista naistelinevoimistelijoista
As negative matters in a top athlete's life were mentioned injuries and challenges in reconciling social relations, school and training.
Negatiivisiksi asioiksi huippu-urheilijan arjessa haastateltavat mainitsivat loukkaantumiset sekä sosiaalisten suhteiden ja koulunkäynnin sovittamisen yhteen huippu-urheilijan aikaa vievän harjoittelun kanssa.
Francoys Gagné's differentiated model of giftedness and talent is used as the research frame of reference.
Tutkimukseni viitekehyksenä käytin Francoys Gagnén kehittelemää mallia lahjakkuuden kehittymisestä.
This study describes experiences of four talented women artistic gymnasts in their progress towards expertise.
Tutkimuksessani kuvaan neljän huippuvoimistelijan kokemuksia matkalla kohti eksperttiyttä, kohti huippua.
I interviewed four Finnish elite gymnasts, and I asked them to tell me their gymnastics biographies.
Selvitän tutkimuksessani neljän huippuvoimistelijan kokemuksia heidän matkastaan kohti lajinsa huippua.
Narrative involves human thoughts and experiences about their lives and how they build their identity.
Haastateltavat nauttivat harjoittelusta, uusien taitojen oppimisesta siinä missä kilpailemisesta ja voittamisesta.
Participants (n=735) were 6th grades from 33 different schools.
Tutkimukseen osallistui (n= 735) kuudesluokkalaisia oppilaita 33 eri koulusta.
The data was collected in the spring of 2013 as part of the Mind the Gap -project.
Tutkimusaineisto kerättiin 2013 vuoden keväällä osana Mind the Gap -pitkittäistutkimushanketta.
These different variables were chosen based on previous studies about self-esteem.
Nämä muuttujat valittiin perustuen aikaisempiin tutkimuksiin.
Self-esteem and School : associations between 6 graders' self-esteem, learning difficulties, school value and school environment
Itsetunto ja koulu : Kuudesluokkalaisten itsetunnon yhteys oppimisvaikeuksiin, kouluarvostukseen ja -ympäristöön
Three different groups according to self-esteem were formed: weak, mediocre, and strong self-esteem in relation to other respondents.
Vastaajat jaettiin koetun itsetunnon perusteella kolmeen eri itsetuntoluokkaan: Heikko, keskiverto, ja vahva itsetunto suhteessa muihin vastaajiin.
The aim of this study was to examine 6th graders' self-esteem and find out what kind of factors in the school environment are interrelated with it.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella, minkälainen kuudesluokkalaisten koettu itsetunto on ja mitkä asiat kouluympäristössä ovat siihen yhteydessä.
According to the results 6th graders evaluated their self-esteem as relatively good.
Tämän tutkimuksen mukaan kuudesluokkalaiset kokivat itsetuntonsa keskimäärin melko positiiviseksi.
However the boys also experienced more learning difficulties and took part in bullying more than girls.
Pojilla oli toisaalta myös enemmän koettuja oppimisvaikeuksia ja he osallistuivat enemmän kiusaamiseen.
This study examined interrelation between self-esteem and gender, learning difficulties, school value, school satisfaction, teacher's behavior, being bullied and participating in bullying.
Itsetuntoa tutkittiin suhteessa sukupuoleen, oppimisvaikeuksiin, kouluarvostukseen, kouluviihtyvyyteen, opettajan toimintaan sekä kiusatuksi tulemisen kokemuksiin ja kiusaamiseen osallistumiseen.
The effect of self-esteem was clearly higher than the effect of gender on all the variables.
Itsetunnolla oli kaikkien muuttujien kohdalla suurempi selittävä tekijä kuin sukupuoli.
Finally two-way ANOVAs were conducted to investigate self-esteem and gender differences regarding the different variables.
Lopuksi tutkittiin kaksisuuntaisen varianssianalyysin avulla itsetunnon ja sukupuolen sekä niiden yhteisvaikutusta muuttujiin.
The boys of the mediocre self-esteem group also participated in bullying the most.
Saman ryhmän pojat toisaalta myös osallistuivat eniten kiusaamiseen.
There were no differences between genders in school satisfaction, experiencing teacher's behavior nor being bullied.
Kouluviihtyvyyden, opettajan toiminnan ja kiusatuksi tulemisen kokemuksissa ei löytynyt eroja sukupuolten välillä.
Boys reported better self-esteem than girls.
Pojilla itsetunto oli keskimäärin vahvempi kuin tytöillä.
Girls' reported their school value, on the other hand, higher than boys'.
Tytöillä taas kouluarvostus oli korkeammalla tasolla.
The aim is to gain better understanding of the different factors that influence students' self-esteem in the school environment and therefore provide help for teachers battling with issues regarding self-esteem enhancement.
Tutkimuksen avulla on tarkoitus ymmärtää paremmin niitä tekijöitä, joilla voi koulumaailmassa olla heikentävä tai vahvistava vaikutus oppilaan itsetunnolle.
Relations between self-esteem and other variables were examined by Pearson's product-moment coefficient and Independent-Samples T test was used to examine differences between genders.
Vastaajien koettua itsetuntoa suhteessa riippuviin muuttujiin tutkittiin Pearsonin tulomomenttikorrelaatiokertoimen avulla.
In the mediocre self-esteem group boys experienced more bullying than girls.
Kiusatuksi tulemisen osalta löydettiin itsetunnon ja sukupuolen yhteisvaikutus ja selvisi, että keskiverto itsetunnon luokassa pojat kokevat enemmän kiusaamista kuin tytöt.
Data was collected by a questionnaire.
Aineisto kerättiin kyselytutkimuksella.
Parents have taken part in their children's speech therapy, but up until the beginning of the millennium their perceptions about the received services had not been explored.
Vanhemmat ovat osallistuneet yhä enemmän lasten puheterapiaan, mutta vielä vuosituhannen alussa heidän käsityksiään saaduista palveluista ei ollut juurikaan tutkittu.
25 respondents filled in the questionnaire.
Kyselyyn vastasi 25 vastaajaa.
The effectiveness of speech therapy can be studied from different perspectives with qualitative and quantitative measures.
Puheterapian vaikuttavuutta voidaan tarkastella eri näkökulmista laadullisin ja määrällisin mittarein.
Questionnaire was sent to those parents of medical and therapy clinic Contextia's speech therapy customers, whose child had received speech therapy for at least six months.
Kyselylomake lähetettiin niille lääkäri- ja terapiakeskus Contextian puheterapia-asiakkaiden vanhemmille, joiden lapsi oli saanut puheterapiakuntoutusta vähintään puolen vuoden ajan.
Respondents perceived kindergarten's/school's role more significant than family's role in supporting rehabilitation.
Vastaajat pitivät päiväkodin/koulun roolia kuntoutuksen tukemisessa perheen roolia merkittävämpänä.
The result challenges professionals and decision makers to consider how to ensure families' commitment and support to the goals and the implementation of therapy.
Tulos haastaa puheterapiakuntoutuksen ammattilaiset ja kuntoutussuunnitelmista päättävät tahot pohtimaan, miten varmistetaan perheiden sitoutuminen terapian tavoitteisiin ja toteutuksen tukemiseen.
Data was analyzed by using key statistic figures and cross tabulation plus qualitatively classifying the answers of open questions.
Aineistoa analysoitiin tilastollisesti tunnuslukujen ja ristiintaulukoinnin avulla sekä laadullisesti luokittelemalla avokysymysten vastauksia.
The aim of this study was to explore parental views and experiences of the impact of the speech therapy their child has received on daily communication and interaction.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kartoittaa vanhempien näkemyksiä ja kokemuksia heidän lapsensa saaman puheterapian merkityksestä arkipäivän kommunikointiin ja vuorovaikutussuhteisiin.
Cross-tabulation did not reveal dependency between the perceived impact and potential explanatory variables, since the perceived impact was large and variation was minor.
Ristiintaulukointi ei paljastanut riippuvuutta puheterapian koetun vaikutuksen ja taustamuuttujien välillä, sillä koettu vaikutus oli suuri ja vastausten hajonta vähäistä.
According to ecological theories, communication should be rehabilitated by impacting both the communication disabled person and his/her communication partners and environments.
Ekologisiin teorioihin perustuvan kuntoutusnäkemyksen mukaan kommunikointia kuntoutetaan vaikuttamalla puhevammaisen ihmisen itsensä lisäksi hänen lähi-ihmisiinsä ja ympäristöönsä.
The impact of the received speech therapy was considered significant relative to development of child's communication skills and parents were satisfied with the guidance received.
Lapsen saaman puheterapian vaikutusta pidettiin suurena hänen kommunikointitaitojensa kehittymisen kannalta ja lähiympäristön ohjaukseen oltiin tyytyväisiä.
The role of spontaneous development was viewed minor and the role of therapy major.
Spontaanikehityksen osuutta pidettiin taitojen kehityksen kannalta pienenä ja terapian suurena.
For communication interventions, ICF classification offers a framework that emphasizes individual's functioning and participation.
ICF-luokitus on tuonut puheterapiakuntoutukseen asiakkaan toimintakykyä ja osallistumismahdollisuuksia korostavan toimintamallin.
The impact of received speech therapy on daily communication and interaction : A survey of parental views
Lapsen saaman puheterapiakuntoutuksen merkitys arkielämän kommunikointiin ja vuorovaikutussuhteisiin : Vanhempien näkemyksiä luotaava kyselytutkimus
A need to involve customers in decision making, planning, implementation and evaluating quality regarding their services has been identified in health care since 1990s'.
Terveydenhuoltoalalla on 1990-luvulta lähtien tunnistettu tarve ottaa asiakkaat mukaan heidän palvelujaan koskevaan päätöksentekoon, kuntoutuksen aktiivisiksi suunnittelijoiksi ja toteuttajiksi, sekä arvioimaan saamiensa palvelujen laatua.
Practicing linguistic skills was considered the most significant content area of speech therapy.
Puheterapian sisällöistä merkityksellisimpänä pidettiin kielellisten taitojen harjoittelua.
Practicing with computer or mobile applications was considered least efficient relative to daily communication.
Tietokone- ja mobiilisovelluksilla harjoittelusta koettiin olleen vähiten hyötyä lapsen arkikommunikoinnin kannalta.
Utilizing their use in practicing has also been guided least to parents and kindergarten/school personnel.
Niiden hyödyntämistä harjoittelussa oli myös ohjattu lähi-ihmisille muita keinoja ja menetelmiä vähemmän.
Community –based approach means collaborating with communication partners to enable development of communication.
Suoran puheterapian rinnalle ja jopa sitä tärkeämmäksi on noussut yhteisöllinen työtapa, jolla tarkoitetaan työskentelyä asiakkaan lähi-ihmisten kanssa niin, että he voivat vaikuttaa tämän viestinnän kehittymiseen.
The children in the class are 4–8 years old, and there are four adults working with the class.
Ryhmä koostuu 4–8 -vuotiaista lapsista ja neljästä aikuisesta.
Problem solving interaction is viewed through the concept of position.
Vuorovaikutusta tarkasteltiin position käsitteen kautta.
What kind of social positions do the participants have during problem solving activities?
Millaisessa sosiaalisessa positiossa ongelmanratkaisuun osallistujat ovat suhteessa ongelmanratkaisuun?
What kind of problems emerge in the "city game"?
Millaisia ongelmanratkaisutilanteita kaupunkileikissä ilmenee?
The data consists of a video recording of one play episode (1 ½ hours).
Aineisto koostui videohavainnoinnista yhdeltä leikkikerralta (1 ½ h) ja siitä tunnistetuista ongelmanratkaisutilanteista.
Problem solving and interaction in play pedagogy : A case study of the "city game" as a problem solving environment
Ongelmanratkaisu ja vuorovaikutus leikkipedagogiikassa : Tapaustutkimus kaupunkileikistä ongelmanratkaisuympäristönä
Most of the problems emerged and were solved in collaboration by children.
Suurin osa ongelmista ratkaistiin yhteistoiminnallisesti oppilaiden kesken.
The data of this study was collected in a play pedagogical school that is a result of a research project started by Pentti Hakkarainen, professor of pedagogics.
Tutkielman aineisto kerättiin eteläsuomalaisesta leikkipedagogisesta yhteisopetusryhmästä, joka on perustettu osana kasvatustieteen professori Pentti Hakkaraisen tutkimushanketta.
In the light of the previous studies, the problems in the "city game" promote deep learning by understanding, and inner motivation.
Aikaisempien tutkimusten valossa kaupunkileikin ongelmatilanteet edistävät muun muassa syvää oppimista ja sisäistä motivaatiota.
According to these results, the "city game" and other play pedagogical applications similar to it can be seen as a highly recommended learning environment in comprehensive school, as well as in preschool.
Tulosten perusteella kaupunkileikki ja sen kaltaiset leikkipedagogiset sovellukset voidaan nähdä hyvin perustelluiksi oppimisympäristöiksi paitsi esiopetuksessa, myös perusopetuksessa.
Many researchers of the learning sciences emphasize the importance of collaboration, peer-learning, agency, active participation, sense of belonging, and problem based learning methods in school pedagogy.
Monet oppimisen tutkijat puhuvat yhteistoiminnallisuuden, vertaisoppimisen, aktiivisen osallisuuden, toimijuuden sekä ongelmanratkaisuun perustuvien pedagogiikkojen puolesta.
Goal of the study.
Tavoitteet.
The adults scaffolded the problem solving, but withheld from actually solving the problem for the children.
Opettajat osallistuivat ongelmanratkaisuun tukemalla lasten toimintaa, mutta tarjoamatta valmiita vastauksia (scaffolding).
Some of them were well-structured (typical in school), and others more ill-structured or open ended (more typical in real life settings), and the solvers used many different kinds of strategies.
Aineistossa ilmeni paljon erilaisia ongelmanratkaisutilanteita, sekä koulussa tyypillisiä strukturoituja että tosielämässä tyypillisiä avoimia ongelmia, ja hyvin erilaisia ratkaisutapoja.
The play roles also affected the problem solving positions, for example, solving a problem was seen more as the responsibility of the service personnel, who were usually the most active solvers.
Esimerkiksi ongelman ratkaiseminen nähtiin aineiston perusteella enemmän asiakaspalvelijoiden vastuuna, minkä vuoksi he olivat tyypillisesti kaikkein aktiivisimmissa positioissa.
The play and its roles were obviously very motivating, as the children stuck to their roles very persistently, even in difficult problem solving situations.
Leikin sisäinen motivaatio selvästi vaikutti ongelmanratkaisutoimintaan, mikä näkyi esimerkiksi siinä, että oppilaat pitäytyvät haastavissakin ongelmatilanteissa pitkälti rooleissaan ja leikin juonessa.
By analyzing the problem solving situations and the positions of the participants, I examine the learning possibilities the "city game" might offer in school context.
Analysoimalla kaupunkileikin ongelmanratkaisutilanteita ja niihin osallistuvien positioita tavoitteeni oli ymmärtää, miten nämä oppimista edistävät tekijät ja pedagogiikat ilmenevät kaupunkileikissä.
From this video, I selected problem solving episodes and analyzed them in terms of quality of the problem.
Luokittelin nämä ongelmanratkaisutilanteet niiden laadun ja ratkaisutavan mukaan.
As a problem solving environment the "city game" promotes agency, active participation, sense of belonging, collaboration, and peer-learning, all of which have been confirmed to have very positive influence on children's learning and well-being.
Ongelmanratkaisuympäristönä kaupunkileikki tukee oppilaiden aktiivista osallisuutta ja toimijuutta, sekä yhteistoiminnallisuutta ja vertaisoppimista.
By the methods of interactions analysis I then determined the positions of the participants.
Tämän jälkeen analysoin ongelmanratkaisuun osallistujien positioita vuorovaikutusanalyyttisesti luokittelemalla heidän vuorovaikutuksensa siirtoja.
It consists of the adults and the children together creating a city with five different service points, like a candy store, a bank, and a spa.
Tutkittu leikki oli kaupunkileikki, jossa sekä oppilaat että opettajat ostivat ja myivät palveluita itse suunnittelemissaan ja rakentamissaan pisteissä kuten kylpylässä, karkkikaupassa ja pankissa.
This is a qualitative case study of problem solving and interaction in a play pedagogical application called the "city game".
Kyseessä on laadullinen tapaustutkimus erään leikkipedagogisen sovelluksen, kaupunkileikin, ongelmanratkaisutilanteista ja vuorovaikutuksesta.
The children participated in the problem solving in various positions, and some of them were more active than the others.
Osallistujien aktiivisuus vaihteli, mikä näkyi heidän saamissaan positioissa (esim. ratkaisija vai passiivinen edistäjä).
Self-directedness was measured in 1997 and optimism in 2001.
Itseohjautuvuutta mitattiin vuonna 1997 ja optimismia vuonna 2001.
Furthermore, the results were examined after controlling the level of education.
Lisäksi tuloksia tarkasteltiin vielä erikseen silloin kun koulutus oli kontrolloitu.
There were in total 3596 participants aged 3, 6, 9, 12, 15 and 18 at the study baseline in 1980.
Tutkimuksen perusjoukko koostuu 3596 henkilöstä, jotka olivat tutkimuksen alkaessa vuonna 1980 3-, 6-, 9-, 12-, 15- ja 18-vuotiaita.
Previous studies show that personality can affect success at work.
Aiempien tutkimusten mukaan persoonallisuus voi vaikuttaa työmenestykseen.
Unemployment and occupational status were reported in 2001, 2007 and 2011.
Työttömyyttä ja ammatillista statusta kysyttiin vuosina 2001, 2007 ja 2011 sekä tuloja vuosina 2007 ja 2011.
Low optimism predicted unemployment, especially in women.
Vähäinen optimismi ennusti varsinkin naisten työttömyyttä.
In this current study 1576 participants (993 women, 583 men) were followed from 1997 to 2011 when they all were adults.
Lopullisessa otoksessa oli mukana 1576 henkilöä (993 naista ja 583 miestä).
Thus it seems that optimism affects the career of an individual positively as optimists continuously find new opportunities to advance in their career and earn more money.
Näin ollen optimistisuus vaikuttaa positiivisesti työuraan, jossa optimisti näkee jatkuvasti mahdollisuuksia edetä pidemmälle ja ansaita enemmän.
Do optimism and self-directedness predict success at work?
Ennustavatko optimismi ja itseohjautuvuus työmenestystä?
The hypothesis was that optimism and self-directedness would predict lower unemployment, higher income and higher occupational status.
Hypoteeseina oli, että optimismi ja itseohjautuvuus ennustaisivat vähäisempää työttömyyttä, suurempaa palkkaa ja korkeampaa ammatillista asemaa.
Results showed that optimism and self-directedness were associated with success at work.
Tulokset osoittivat, että optimismi ja itseohjautuvuus olivat yhteydessä työmenestykseen.
Women and men were analyzed separately as previous studies have reported gender differences in personality-success at work relationship.
Yhteyksiä tarkasteltiin myös erikseen naisilla ja miehillä, sillä aiemmissa tutkimuksissa on havaittu sukupuolieroja.
When analyzing changes in income separately in women and men, the result was significant only in men.
Optimismi ennusti myös tulojen kasvua, mutta erikseen naisilla ja miehillä tarkasteltuna tämä vaikutus havaittiin vain miehillä.
In practice the results suggest to reflect that objective success at work might be improved by interventions that lead to improving skills in goal making and mindfulness.
Käytännössä tutkimustulokset antavat viitteitä siitä, että objektiivista työmenestystä voisi yrittää parantaa optimistisuutta ja itseohjautuvuutta kehittämällä, esimerkiksi tavoitteiden tekemiseen ja tietoisuustaitojen kehittämiseen liittyvillä interventioilla.
Current study examined the relationship between optimism, self-directedness and success at work in 3 to 10 years follow-up.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, ennustavatko optimismi ja itseohjautuvuus työmenestystä, eli työttömyyttä, tuloja ja ammatillista asemaa 3-10 vuoden seurannassa.
However, there have been relatively few prior studies on the relationship between success at work and certain personality traits, such as optimism and self-directedness.
Kuitenkin eräiden persoonallisuuspiirteiden, kuten optimismin ja itseohjautuvuuden, vaikutuksesta työmenestyksen on niukasti aiempaa tutkimusta.
However, the associations between self-directedness with income and occupational status weakened after the level of education was controlled.
Korkea optimismi ja itseohjautuvuus ennustivat puolestaan suurempia tuloja ja korkeampaa ammatillista asemaa, mutta itseohjautuvuuden yhteydet suurimmaksi osaksi hävisivät, kun koulutus kontrolloitiin.
Participants were from the Young Finns study that began in 1980.
Tutkimusaineisto oli osa käynnissä olevaa Lasten Sepelvaltimotaudin Riskitekijät -projektia (LASERI).
In the change of society also the education and teacher's profession are in change.
Yhteiskunnan muutoksen vuoksi myös koulutus ja opettajuus ovat muutoksessa.