natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The purpose of this research is to study the subjective testimonial of the child - parent relationship among the 7th grade students in Helsinki, and to compare the results of the established types of parenting to the ones that are found in professional literature.
Tutkimuksen tavoitteena on tutkia helsinkiläisten 7.-luokkalaisten itseraportoitua suhdetta vanhempiin ja verrata aineistosta muodostuneita kasvatustyylejä kirjallisuudessa yleisesti käytettyihin kasvatustyyliluokitteluihin.
This research aims to find links between the different parenting styles and the wellbeing of the young people.
Tämä tutkimus pyrkii löytämään yhteyksiä vanhempien käyttämien eri kasvatustyylien ja nuorten kokemien hyvinvointia kuvaavien mittareiden välille.
They were called to as intensive, controlling and distant rearing styles.
Aineiston perusteella vahvimmin nousi kolme kasvatustyyliä, jotka nimettiin intensiiviseksi, ohjaavaksi ja etäiseksi kasvatustyyleiksi.
The aim is also to analyze the connection between the different styles of rearing to the self-reported quality of life, feeling of loneliness and the subjective image of self-esteem.
Tarkoituksena on myös analysoida vanhempien kasvatustyylien yhteyksiä nuorten koettuun ja itseraportoituun elämäntyytyväisyyteen, yksinäisyyteen ja itsetuntoon.
The link between parenting styles to self-perceived life satisfaction, loneliness and self-esteem by multidirectional variance analysis (MANOVA) and the differences between genders by Post-hoc (Tukey) test. With the help of a group analysis (K-means Cluster), the aim was also to find new rearing groups that would best describe emphasized dimensions and combinations of parenting.
Nuorten raportoimia arvioita vanhempien käyttämien eri kasvatustyylien yhteyksistä verrattiin koettuun elämäntyytyväisyyteen, yksinäisyyteen ja itsetuntoon monisuuntaisella varianssianalyysilla (MANOVA).
In the future a similar research could be made with a greater group of participants by interviewing couples both together and separately.
Jatkossa samankaltaisen tutkimuksen voisi tehdä suuremmalla osallistujajoukolla haastatellen pariskuntia sekä yhdessä että erikseen.
"I choose him/her every day" : A qualitative case study of happiness experienced in a pairrelationship
"Mä valitsen hänet joka päivä uudestaan" : Laadullinen tapaustutkimus parisuhteessa koetusta onnellisuudesta
These factors: 1.
Näitä tekijöitä ovat teemoittain 1.
The data were collected by interviewing couples in May and June 2017, and the form of the interviews was a half-structured theme interview.
Aineiston kerääminen suoritettiin parihaastatteluina touko-kesäkuussa 2017 ja haastattelumuotona oli puolistrukturoitu teemahaastattelu.
The experienced balance in family and everyday life reflects in all communities where family members act daily.
Perheiden elämän ja arjen tasapainoisuus taas heijastuu kaikkiin niihin yhteisöihin, joissa perheenjäsenet arjessaan toimivat.
Personality: compatibility of personalities, commitment, personal growth in relation to honesty and trust.
Persoonallisuus: persoonallisuuksien yhteensopivuus, sitoutuminen, henkilökohtainen kasvaminen suhteessa, rehellisyys ja luottamus.
Eight couples participated in the research: couples without children, families with children and grandparents.
Tutkimukseen osallistui 8 pariskuntaa, joiden joukossa oli lapsettomia pariskuntia, lapsiperheitä sekä jo isovanhemmiksi ehtineitä pariskuntia.
A qualitative method was used in this study.
Tutkimusmenetelmä oli kvalitatiivinen.
Interaction: open discussion and listening to the spouse, giving positive feedback, showing love both physically and verbally.
Vuorovaikutus: avoin keskusteleminen ja puolison kuunteleminen, positiivisen palautteen antaminen, rakkauden osoittaminen fyysisesti ja sanallisesti.
The effects of digitalization on interaction and happiness in relationships could also be current and interesting themes.
Myös digitalisaation vaikutukset parisuhteen vuorovaikutukseen tai parisuhteessa koettuun onnellisuuteen voisivat olla ajankohtaisia ja mielenkiintoisia tutkimusaiheita.
Appreciation: mutuality, spouses' own time and space, accepting the spouse's imperfection.
Arvostaminen: vastavuoroisuus, puolisoiden oma aika ja tila, puolison epätäydellisyyden hyväksyminen.
Well-being in relationships could be described as a content and quality factor in everyday life and housing.
Parisuhteen hyvinvointia voitaisiin luonnehtia eräänlaiseksi kotitalouden ja asumisen sisältö- ja laatutekijäksi.
Deeds: serving the spouse, doing things together, paying attention to each other.
Teot: puolison palveleminen, asioiden tekeminen yhdessä, puolison huomioiminen.
Theory bound qualitative content analysis was used to analyze the data.
Aineiston analyysimenetelmänä käytettiin teoriasidonnaista laadullista sisällönanalyysia.
In the interview-guide, the questions were divided into four themes according to the background theories: personality, appreciation, deeds and interaction.
Haastattelurungon kysymykset jaettiin neljän, taustateorioista nousseen, teeman mukaisesti, joita olivat persoonallisuus, arvostaminen, teot ja vuorovaikutus.
Regarding home economics science, the most important result of this research is the understanding of the importance of interaction between personalities and people.
Kotitaloustieteen kannalta tutkimuksen suurin anti on tutkimustulosten tuoma informaatio, joka koskee ihmisen persoonallisuuden ja vuorovaikutuksen merkitystä henkilökohtaiselle, mutta myös ihmisten väliselle, hyvinvoinnille ja onnellisuudelle.
(internal factors) 2) How do the participants try to support the happiness in a relationship?
2) Miten vastaajat pyrkivät tukemaan parisuhteensa onnellisuutta?
The purpose of this research was to study how couples experience happiness in their relationship.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää parisuhteen onnellisuuteen vaikuttavia tekijöitä.
The analysis revealed 13 subgroups which describe the factors that the participants accounted to be supporting factors in a relationship.
Tutkimuksen tuloksena muodostui neljän teeman alle yhteensä 13 alaluokkaa, jotka kuvaavat niitä tekijöitä, jotka haastatellut pariskunnat nimesivät parisuhteen onnellisuutta tukeviksi tekijöiksi.
The results of the study align the previous studies except the subgroup including spouses' own time and space.
Tutkimuksen tulokset ovat linjassa aikaisempien tutkimusten kanssa lukuun ottamatta puolisoiden oma aika ja tila alaluokkaa, joka ei noussut esille taustatutkimuksissa parisuhteen onnellisuutta ruokkivana tekijänä.
This study could be applicable and useful in relationship therapy or in other connections where the previous factors concerning mutual interaction are regarded as important.
Tätä tutkimusta voitaisiin soveltuvin osin hyödyntää esimerkiksi parisuhdeterapiassa, jossa on tarpeen käsitellä yllä esitettyihin teemoihin ja alaluokkiin liittyviä, kahdenväliseen vuorovaikutukseen liittyviä tekijät.
To focus the central phenomena the research questions were divided into two categories according to their nature: 1) What kind of impressions do the participants have on a happy relationship?
Tutkimuksen keskeisten ilmiöiden esiintuomiseksi tutkimuskysymykset jaettiin niiden luonteen perusteella kahteen kategoriaan, sisäisiin tekijöihin (kysymys 1) ja ulkoisiin tekijöihin (kysymys 2).
A total of 253 participants completed the questionnaire.
Tutkimukseen vastasi 253 vastaajaa.
Programming was included in the Finnish curriculum in 2016 and has consequently not yet been studied in depth.
Koska ohjelmoinnin opetus on tullut osaksi opetussuunnitelmaa vasta syksyllä 2016, on aihetta tutkittu vielä vähän.
The aim of the present study is to identify factors influencing primary school teachers' perceptions of their own competence in teaching programming.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, millaiset tekijät ovat yhteydessä alakoulun opettajan arvioon omasta valmiudestaan opettaa ohjelmointia.
In this study emotions affecting teaching (enthusiasm, fear/anxiety), previous experiences, other teachers and school administration are treated as factors potentially influencing teachers' competence.
Ohjelmoinnin opetusvalmiuteen oletetaan tässä tutkimuksessa vaikuttavan opetuksen herättämät tunteet (innostus, mahdollinen pelko/jännitys), aiemmat kokemukset sekä muut opettajat.
"Go forth and experiment" : A survey on primary school teachers' perceptions of their competence in teaching programming
"Rohkeasti vain kokeilemaan" : Tutkimus alakoulun opettajien valmiudesta opettaa ohjelmointia
The data was analyzed using a mixed methods design which comprised i) conducting a multiple linear regression analysis and ii) qualitative examination of common themes found in open-ended questions.
Kvantitatiivista dataa analysoitiin aineistoa kuvailemalla, korrelaatioita tarkastelemalla sekä suorittamalla usean muuttujan lineaarinen regressioanalyysi.
Teachers' evaluations of their attitudes and emotions towards teaching programming as well as background information were obtained using a web-based questionnaire with 7-point Likert and open-ended complementary items.
Tutkimuksen data kerättiin selainpohjaisella ja 7-portaisella Likert- kyselylomakkeella, johon oli lisätty avoimia kysymyksiä.
Regression analysis determined that the most influential variables to competence were enthusiasm, teacher's awareness of what teaching programming requires of her/him and previous experiences as trainings or trying programming with students.
Valmiutta selittivät voimakkaimmin opettajan käsitys siitä, mitä ohjelmointi häneltä edellyttää, opettajan kokema innostus sekä aiempi kokemus ohjelmoinnista joko opetuskokeilujen tai koulutuksen muodossa.
Seven significant predictors to teaching competence were found in multiple regression modelling.
Regressioanalyysin avulla löydettiin seitsemän muuttujaa, jotka merkittävästi selittivät opettajan valmiutta opettaa ohjelmointia.
The open-ended questions revealed that teachers emphasized the importance of being able to try new teaching subjects and the need to be explained what is expected of them regarding new procedures as including programming in the curriculum.
Myös avoimissa vastauksissa korostuivat opetuskokeilujen sekä opetuksen tavoitteiden selkiyttämisen merkitys.
Finally, the results indicate that offering possibilities to try programming at school and explaining teachers what it means to teach programming in practice increases teachers' competence.
Valmiutta näyttäisivät tämän tutkimuksen perusteella kuitenkin lisäävän koulussa tapahtuvat opetuskokeilut sekä opetusta koskevien tavoitteiden ja vaatimusten selkiyttäminen opettajille.
Importantly, teachers were largely unaware of what teaching programming required of them.
Tulosten valossa näyttäisi siltä, että vielä toukokuussa 2016 tämän tutkimuksen opettajilla ei ollut selvää näkemystä ohjelmoinnin opetuksesta saatikka koulutason suunnitelmaa siihen, miten ohjelmointia lopulta opetetaan.
Working life has changed because of economic globalization and development of technology.
Työelämässä on tapahtunut monia muutoksia talouden globalisaation ja teknologian kehittymisen myötä.
Moreover, studies rarely take all the levels of identity into account.
Tutkimuksissa on harvoin huomioitu kaikkia identiteetin ulottuvuuksia.
"When leading, you have to find your own way to do it" : Narrative analysis on leader identities in the expert organization
"Kun johtaa, on löydettävä se oma tapa tehdä sitä" : Narratiivinen analyysi esimiesidentiteeteistä asiantuntijaorganisaatiossa
The research participants of this study were ten managers who all worked in the same expert organization in public sector in Finland.
Tutkimukseen osallistui kymmenen esimiehenä toimivaa henkilöä, jotka kaikki työskentelivät samassa valtionhallinnon asiantuntijaorganisaatiossa Suomessa.
Leader identity displays strongly both personal and social aspects of identity.
Esimiesidentiteetissä näkyy vahvasti sekä persoonallinen että sosiaalinen identiteetin ulottuvuus.
Leaders experienced that the public sector organization enables or limits them to implement their own leader identity.
Valtionhallinnon organisaation koettiin mahdollistavan tai rajoittavan oman esimiesidentiteetin toteuttamista.
Leadership and management have been studied a lot but many of the studies focus on how other people see the leader and his/her actions.
Johtamista on tutkittu paljon, mutta suurin osa tutkimuksesta keskittyy siihen, miten muut näkevät johtajan.
Three different leader identity types were constructed: an expert leader, a leader who encourages collaboration and his/her followers' development, and a leader who develops corporate culture and supervisory work in the organization.
Erilaisia esimiesidentiteettityyppejä muodostui kolme: asiantuntijajohtaja, yhteistyön ja kehittymisen edistäjä, sekä organisaation toimintakulttuurin ja esimiestyön kehittäjä.
Thereafter, the collected data was analyzed using both content analysis and narrative analysis.
Aineiston analysoinnissa käytettiin sekä sisällönanalyysiä että narratiivista analyysiä.
and 2) What types of leader identities can be found?
sekä 2) Millaisia esimiesidentiteettityyppejä esimiesten kertomuksista muodostuu?
Leader identities in the expert organization were strongly built on leaders' role and expertise.
Esimiesidentiteetit rakentuivat asiantuntijaorganisaatiossa vahvasti esimiehen roolin ja asiantuntijuuden ympärille.
The research questions were: 1) What kinds of components are there in leader identities in expert organization?
Tutkimuskysymykset olivat: 1) Mistä tekijöistä asiantuntijaorganisaation esimiesten esimiesidentiteetit rakentuvat?
Narrative analysis was used to form type stories.
Narratiivisen analyysin avulla muodostettiin tyyppitarinoita.
Thus, the aim of this study was to examine leader identities and their construction.
Tämän tutkielman tavoitteena oli tarkastella esimiesidentiteettejä ja niiden rakentumista.
Traditionally leadership is seen as a way to lead tasks.
Johtamista on perinteisesti tarkasteltu tehtävien ja työn jakamisena.
Now the aim is to lead innovation and transformation in the organization.
Tällä hetkellä johtamisessa korostuu uudistuminen ja innovaatioiden johtaminen.
Therefore, for the construction of leader identity it is important that the leaders in their organizations find their own ways to lead.
Esimiesidentiteetin rakentumisen kannalta on tärkeää, että esimies löytää itsellensä sopivan tavan johtaa porukkaansa siinä organisaatiossa ja kontekstissa, jossa hän toimii.
There is only a little research about leader identity.
Esimiesidentiteettiä on tutkittu vasta varsin vähän.
A leader identity refers to a leader's perception about oneself as a leader.
Esimiesten identiteettien tutkimus on nähty tarpeellisena, sillä sen avulla voidaan ymmärtää, miten esimiehet itse näkevät itsensä.
That is why, leadership is nowadays seen in a different way.
Muutokset ovat vaikuttaneet myös siihen, miten johtaminen nähdään.
The diversification of our societies in recent times also creates new needs that need to be considered in the field of early childhood education.
Yhteiskunnassamme viime aikoina tapahtunut moninaistuminen synnyttää myös uusia tarpeita, jotka tulee huomioida varhaiskasvatuksen kentällä.
The method of analysis of the material was qualitative content analysis.
Aineiston analyysimenetelmänä oli laadullinen sisällönanalyysi.
On the other hand, there were also respondents who responded negatively to sexual education.
Toisaalta joukossa oli myös vastaajia, jotka suhtautuivat seksuaalikasvatukseen kielteisesti.
"When we are big, we shall get married to each other" : Sex education in early childhood education as experienced by early childhood educators
"Sitten kun ollaan isoja, mennään keskenämme naimisiin" : Seksuaalikasvatus varhaiskasvatuksessa lastentarhanopettajien kokemana
The teachers experienced sex education as a natural part of their work.
Lastentarhanopettajat kokivat seksuaalikasvatuksen luonnollisena osana työtään.
The interviews were tested by means of pilot interviews.
Haastattelurunko testattiin pilotointihaastatteluin.
The theoretical framework of this thesis is based on a model of comprehensive sexuality education development on the basis of WHO recommendations.
Tämän tutkielman teoreettisen viitekehys nojaa WHO:n suositusten pohjalta kehitettyyn kokonaisvaltaisen seksuaalikasvatuksen malliin.
Earlier research (Väestöliitto 2013-2014) showed that the level of sexual education in early childhood education was varied, and that the educators had a great need for support and current knowledge.
Aiempi tutkimus (Väestöliitto 2013-2014) osoitti, että varhaiskasvatuksessa toteutetun seksuaalikasvatuksen taso oli vaihtelevaa ja että kasvattajilla oli suuri tuen ja ajankohtaisen tiedon tarve.
The aim is to create an awareness of the importance of sex education as part of the child´s overall growth and development.
Pyritään luomaan ymmärrystä seksuaalikasvatuksen merkityksestä osana lapsen kokonaisvaltaisen kasvun ja kehityksen tukemista.
The importance of sex education to the well-being of the individual is highlighted by emphasizing its central role on the development of one´s healthy self-identity and positive self-image.
Tehdään näkyväksi seksuaalikasvatuksen merkitys yksilön hyvinvoinnille tuomalla esiin sen keskeisyys eheän identiteetin ja positiivisen minäkuvan kehittymisen kannalta.
The material of the study was collected by interviewing early childhood educators at a Helsinki day care center and its director.
Tutkimuksen aineisto kerättiin haastattelemalla erään Helsinkiläispäiväkodin lastentarhanopettajia sekä päiväkodin johtajaa.
The level of sex education was variable, as the early childhood educators did not have enough current information nor the necessary support for the implementation of sex education.
Seksuaalikasvatuksen taso oli vaihtelevaa, sillä kasvattajilla ei ollut riittävästi ajankohtaista tietoa eikä tarvittavaa tukea seksuaalikasvatuksen toteuttamiseen.
The data collection method used was a theme interview.
Aineiston keruumenetelmänä oli teemahaastattelu.
The purpose of this study is to investigate the experiences of early childhood educators on how sex education is implemented into early childhood education and understand how early childhood educators experience their role as sexuality educators.
Tutkimuksessa selvitetään lastentarhanopettajien kokemuksia siitä, miten seksuaalikasvatusta toteutetaan varhaiskasvatuksessa ja sitä, kuinka lastentarhanopettajat kokevat roolinsa seksuaalikasvattajina.
The result of the research showed that children expressed their sexuality at day care centers in many ways, and that teachers tend to respond to this in a sensitive way, showing their appreciation for the child. A significant amount of sex education took place, but it was not always conscious and only seldom systematic.
Tutkimustuloksissa ilmeni, että lapset ilmensivät seksuaalisuuttaan päiväkodissa monin eri tavoin ja kasvattajat pyrkivät vastaamaan tähän sensitiivisellä ja lasta arvostavalla tavalla.
Partnerships in sex education were poorly implemented due to conflicting opinions between parents and kindergarden teachers.
Kasvatuskumppanuudet näkökohdat toteutuivat seksuaalikasvatuksen alueella heikosti.
This study is partial to the qualitative research tradition and the data was analysed using theory related content analysis.
Tutkimus liittyy laadulliseen tutkimusperinteeseen ja analyysimenetelmänä käytettiin teoriasidonnaista sisällönanalyysia.
The arguments against were related to freedom of religion and the qualifications of the teacher.
Ongelmat käsittelivät uskonnonvapautta ja opettajan pätevyyttä.
The arguments for the current model were related to the understanding of Finnish cultural history and to furthering the pupil's sense of self.
Nykyisen mallin perustelut liittyivät suomalaisen kulttuurihistorian ymmärtämiseen ja oppilaan identiteetin tukemiseen.
For this purpose, an e-survey was sent to about a thousand Finnish elementary school teachers.
Tutkimuksessa noin tuhannelle suomalaiselle alakoulun opettajalle lähetettiin sähköpostitse linkki sähköiseen kyselylomakkeeseen.
The results of the categorisation was also reflected on the theory.
Myös luokittelun tuloksia verrattiin teoriaan.
The central topics in this discussion are whether religion should be taught in Finnish state schools and how RE should be organised in schools.
Keskustelun keskeisiä teemoja ovat, kuuluuko uskonnonopetus valtiolliseen kouluun ja millä tavalla katsomusopetus tulisi kouluissa järjestää.
Class teachers' views on religious education
Luokanopettajien näkemyksiä katsomusopetuksesta
Earlier research has studied the views of both ordinary citizens and teachers regarding RE.
Aiemmissa tutkimuksissa on selvitetty sekä opettajien että tavallisten kansalaisten asennoitumista katsomusopetukseen.
It is also of interest to find out how the views of class teachers differ from the general discussion on the subject.
Lisäksi tutkitaan, miten luokanopettajien näkemys eroaa yleisesti aiheesta käydystä keskustelusta.
The combined model produced arguments similar to the other two models.
Yhdistetyn mallin perustelut ja ongelmat olivat pitkälti samoja kuin kahdessa muussa mallissa.
Three main categories were formed from the data: current model, common subject and combined model.
Aineistosta luotiin kolme pääluokkaa: nykyinen malli, yhteisen katsomusopetuksen malli ja yhdistetty malli, joista viimeinen on kahden ensimmäisen mallin yhdistelmä.
The interest of this study is on the views of class teachers in this matter.
Tämä tutkimus liittyy luokanopettajien näkemykseen aiheesta.
The survey answers were categorised based on which model of religious education it represented.
Vastaukset luokiteltiin sen perusteella, minkälaista katsomusopetusmallia niissä kannatettiin.
The arguments for the common subject were related to the removal of confessional RE from schools, the increased dialogue between students and the low cost of the model.
Yhteisen mallin perustelut liittyivät tunnustuksellisen uskonnonopetuksen poistamiseen kouluista, oppilaiden yhteisymmärryksen lisäämiseen sekä mallin halpuuteen nykymalliin verrattuna.
The objectives of this study are to discover which kind of religious education models class teachers regard as best, and what sort of positive or negative aspects do they see in their model of choice.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, millaisia katsomusopetusmalleja luokanopettajat kannattavat sekä mitä perusteluita he mallilleen esittävät ja minkälaisia ongelmia he näkevät siinä olevan.
As experts on education working in primary schools, class teacher could be seen as having a unique view on the subject of RE.
Kouluissa työtä tekevinä opetuksen ja kasvatuksen ammattilaisina luokanopettajilla voidaan katsoa olevan erityinen näkökulma aiheeseen.
In the survey the teachers were asked to write an essay, in which they would present what they regarded as the best religious education model along with arguments on its behalf and also against it. 78 teachers answered the survey.
Kyselyssä heitä pyydettiin tekemään kirjoitelma, jossa he esittelisivät mielestään parhaan katsomusopetusmallin perusteluineen ja ongelmineen.
This study is part of a larger discussion in the Finnish society on religious education (RE).
Tämä tutkimus liittyy laajaan yhteiskunnalliseen keskusteluun katsomusopetuksesta.
Within these main categories the arguments for and against the model and variations within the model were categorised.
Näin syntyneiden pääluokkien sisällä aineistosta nostetut perustelut, ongelmat ja mallin sisäiset variaatiot luokiteltiin, joiden perusteella kirjoitettiin tutkimuksen tulokset.
The theory presented in this study was used in the categorisation process whenever it was deemed applicable.
Luokittelussa käytettiin tutkimuksessa esiteltyä teoriaa soveltuvin osin.
The arguments against this model were practical in nature.
Ongelmat liittyivät käytännön järjestelyihin.
The editorials and articles, including headlines, have remained very much the same as those written a hundred years earlier.
Pääkirjoitukset ja artikkelit ovat otsikkoja myöten pysyneet hyvin samanlaisina kuin sata vuotta aikaisemmin.