natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This research examines the life course and agency of young people who were born and grew up in rural Lapland.
Tarkastelen Lapin maaseudulta lähtöisin olevien nuorten elämänkulkua ja toimijuutta.
The life courses of the participants are characterized by their having had to move from one location to another.
Tutkimuksessa mukana olevien henkilöiden elämänkulkua määrittää paikan vaihtaminen.
The approach has been applied at various education levels around the world, and it has been promoted by various international actors, such as the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) and the European Union (EU).
Osaamisperustaista opetusta on edistetty monen eri kansainvälisen organisaation, kuten OECD:n ja Euroopan unionin toimesta.
The research data consist of international peer-reviewed research articles collected in 2015 (n=14) and Finnish local curricula collected in 2017 (n=219) and in 2019 (n=220).
Tutkimusaineisto koostuu vuonna 2015 kerätyistä kansainvälisistä vertaisarvioiduista tutkimusartikkeleista (n=14) sekä vuosina 2017 (n=219) ja 2019 (n=220) kootuista paikallisista suomenkielisistä perusopetuksen opetussuunnitelmista.
The results provide conceptual tools to understand, develop and implement a competencebased curriculum.
Tutkimustulokset tarjoavat käsitteellisiä työkaluja osaamisperustaisen opetussuunnitelman ymmärtämiseen, kehittämiseen ja implementoinnin tukemiseen.
The broader methodological framework is oriented from qualitative grounded theory research.
Tutkimuksen laajempi metodologinen viitekehys pohjautuu laadulliseen Grounded theory -tutkimukseen.
This dissertation consists of three published peer-reviewed research articles and an integrative chapter synthesising the dissertation.
Väitöskirja koostuu kolmesta kansainvälisestä vertaisarvioidusta artikkelista sekä yhteenveto-osiosta.
Even though CBE has been studied widely, there is a need for contextual understanding (Nordin & Sundberg, 2016; Weninger, 2017b).
Vaikka osaamisperustaiseen opetukseen on kiinnitetty paljon huomiota kansainvälisesti, on tuotu esiin tarve ymmärtää tarkemmin, kuinka käsitteitä on määritelty paikallisesti (Nordin & Sundberg, 2016; Weninger, 2017b).
During the latest curriculum reform, the Finnish education system took a step towards CBE as new transversal competences were introduced into the national level core curricula (Uljens & Rajakaltio, 2017).
Viimeisimmän opetussuunnitelmauudistuksen myötä osaamisperustaiseen opetukseen siirryttiin myös Suomessa (Uljens & Rajakaltio, 2017).
On the macro level I introduce new theoretical concepts—conceptual contextualisation and disciplinary contextualisation—and a theory, which helps in understanding the different dimensions of the conceptual contextualisation of CBE.
Osaamisperustaisen opetuksen osalta makrotasolla tutkimuksen tuloksina esitellään kaksi uutta käsitettä—käsitteellinen kontekstointi sekä oppiainekohtainen kontekstointi—sekä teorian, jonka avulla voidaan tarkemmin ymmärtää osaamisperustaisen opetussuunnitelman kontekstointiin liittyviä ulottuvuuksia.
Based on these research topics, I locate this dissertation to cross the following three areas of educational research: 1) on the micro level, the results offer new contextual knowledge about multiliteracy for literacy studies (Kulju et al., 2018; Mills, 2010; Zhang et al., 2019); on the macro level, the results provide new knowledge 2) in the field of curriculum studies, addressing curricular contextualisation in particular (Fernandes et al., 2013; Leite et al., 2020) and 3) in the field of education studies, focusing CBE (Priestley & Sinnema, 2014; Sinnema & Aitken, 2013; Voogt & Erstad, 2018).
Makrotasolla opetussuunnitelmatutkimuksen osalta tulokset tarjoavat uutta tietoa opetussuunnitelmakontekstoinnista (Fernandes et al., 2013; Leite et al., 2020) erityisesti käsitteellisestä näkökulmasta sekä osaamisperustaisesta opetuksesta (Priestley & Sinnema, 2014; Sinnema & Aitken, 2013; Voogt & Erstad, 2018).
The second sub-study (Palsa & Mertala, 2019) addressed the contextualisations of the concept of multiliteracy within the Finnish local curricula for basic education.
Toisessa osatutkimuksessa (Palsa & Mertala, 2019) tarkasteltiin, kuinka monilukutaito oli määritelty yleisesti paikallisissa suomenkielisissä perusopetuksen opetussuunnitelmissa.
The first sub-study (Palsa & Ruokamo, 2015) focused on the relationship between the conceptualisations of the concept of multiliteracy in the Finnish core curriculum and the international research discussion.
Ensimmäisessä osatutkimuksessa (Palsa & Ruokamo, 2015) tarkasteltiin perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden määritelmää monilukutaidosta suhteessa kansainväliseen tutkimuskirjallisuuteen.
In this dissertation, I focus on the contextualisation of CBE within the Finnish curricular framework of basic education.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on tarkastella laaja-alaisen osaamisen kontekstointia suomalaisen perusopetuksen opetussuunnitelmaviitekehyksessä.
The third sub-study (Palsa & Mertala, 2020) focused further on the contextualisation of multiliteracy in the specific disciplinary settings of social studies and mathematics in the lower secondary education.
Kolmannessa osatutkimuksessa (Palsa & Mertala, 2020) tarkasteltiin, kuinka monilukutaito oli määritelty oppiainekohtaisesti matematiikan ja yhteiskuntaopin osalta paikallisissa opetussuunnitelmissa erityisesti luokka-asteilla 7–9.
In addition, the research provides new contextual knowledge about how multiliteracy is contextualised in the local curriculum in general and in the disciplinary settings of social studies and mathematics on the levels of rationale (the ‘why?’), definition (the ‘what?’), and practice (the ‘how?’).
Mikrotasolla tulokset osoittavat miten opetussuunnitelmaperusteissa esitetty monilukutaidon määritelmä suhteutuu kansainväliseen tutkimuskeskusteluun ja miten käsite kontekstoidaan paikallisissa opetussuunnitelmissa yleisesti sekä erityisesti matematiikan ja yhteiskuntaopin osalta perustelujen (miksi?
The curricular contextualisation of CBE is studied in this research using the method of qualitative content analysis.
Osaamisperustaisen opetuksen kontekstointia suomalaisessa perusopetuksen opetussuunnitelmaviitekehikossa tutkitaan tässä väitöskirjassa laadullisen sisällönanalyysin avulla.
This dissertation is constructed on two interrelated levels following the inductive logic of grounded theory research.
Tutkimus on rakennettu kahteen toisiinsa linkittyvään tasoon.
The research findings support education through the development and implementation of the curriculum.
Tutkimustulokset tukevat opetussuunnitelman kehittämistä ja implementointia erityisesti käsitteellisen opetussuunnitelmakontekstoinnin osalta.
Firstly, on a more specific—micro—level, I focus on the individual concept of multiliteracy to understand how it is contextualised in curricular contextualisation of the CBE.
Tarkemmalla mikrotasolla tutkimuksessa tarkastellaan erityisesti monilukutaitoon liittyviä ulottuvuuksia.
Competence-based education (CBE) has become a central topic in transnational education policy.
Osaamisperustaisuus on noussut kansainväliseen koulutuspolitiikan keskiöön yhteiskunnallisten muutosten, kuten globalisaation ja digitalisaation myötä.
On the micro level, the findings clarify the relationship between the conceptualisations of multiliteracy between the national level core curriculum and the international research discussion.
Tutkimuksellisten tasojen myötä väitöskirja osallistuu eri tutkimuskeskusteluihin ja -perinteisiin.
Faith gives a person the strength and support to life.
Usko antaa ihmiselle voimaa ja tukea elämään.
Workplace problems settle into the right perspective.
Työpaikan ongelmat asettuvat oikeisiin mittasuhteisiin.
Research is phenomenological and the information is gathered from interviews with five people who have participated in the Evangelical Lutheran Church of silence retreat.
Tutkimus on fenomenologinen ja tutkimusaineisto on kerätty haastattelemalla viittä henkilöä, jotka ovat osallistuneet evankelis-luterilaisen kirkon hiljaisuuden retriittiin.
Person feels that he is taken care of and he wants to participate in retreats again.
Ihminen kokee tulevansa hoidetuksi ja hän haluaa osallistua retriittiin säännöllisesti.
The data was analyzed using Amadeo Giorgi’s phenomenological method in psychology based on Edmund Husserl’s philosophy.
Tutkimusaineisto on analysoitu käyttäen Amadeo Giorgin fenomenologista psykologian metodia, jonka perusta on Edmund Husserlin filosofiassa.
People learn new skills in retreat, which they can use in their work, teacher in the classroom and manager in interactive situations with their subordinates.
Retriitissä opittuja asioita hyödynnetään myös työssä, opettaja luokkatyöskentelyssä ja esimies vuorovaikutustilanteissa.
He has developed Giorgi’s method more existential direction.
Tutkimukseen on sovellettu myös Juha Perttulan metodia, joka on kehittänyt Giorgin metodia eksistentiaaliseen suuntaan.
Experience of well-being is both physically and mentally.
Retriittikokemus on ihmiselle kokonaisvaltainen hyvinvointikokemus, joka sisältää fyysisen ja henkisen ulottuvuuden.
After the retreat person feels that he is stronger in mentally to cope the problems at the workplace.
Retriitin päättymisen jälkeen ihminen kokee olevansa töissä kestävämpi kohtaamaan työpaikan ongelmat.
Results of this study can be said that the retreat has meaning to work and in coping with work.
Tutkimustuloksia tarkasteltaessa voidaan todeta retriitillä olevan merkitystä sekä työlle että työssä jaksamiselle.
The study is based on Lauri Rauhala’s a holistic view of conception of man.
Tutkimuksen taustalla on Lauri Rauhalan holistinen ihmiskäsitys.
Person experiences break away from work and finds workable solutions at problems in the workplace, because he is able to view them in a different perspective than in everyday life.
Työpaikan ongelmia ihminen pystyy retriitissä tarkastelemaan erilaisesta perspektiivistä kuin arjessa.
Religion is also a motive for participation in the retreat.
Retriitissä keskitytään kristinuskoon ja hoidetaan suhdetta Jumalaan, joka on myös motiivi retriittiin osallistumiselle.
The study examines what meaning the religious retreat is to human.
Tutkimuksessa selvitetään retriittikokemuksen merkitystä ihmiselle työssä jaksamisen näkökulmasta.
Speechlessness is an essential part of the retreat.
Ihminen kokee retriitissä irtioton työstä.
OnlinePBL is still a relatively new phenomenon, and thus very few research results are available so far.
Verkossa tapahtuva onlinePBL on vielä suhteellisen uusi ilmiö ja sitä on tutkittu erittäin vähän.
Problem-based learning (PBL) offers a new way to examine learning from the point of view of knowledge building and intentional action.
Ongelmaperustainen oppiminen (Problem-based learning, PBL) tarjoaa uudenlaisen tavan tarkastella oppimista tiedon konstruoinnin ja intentionaalisen toiminnan näkökulmasta.
The examination of the material was done by content analysis (both qualitative and quantitative) using Atlas.fi software.
Tutkimusaineiston analyysi suoritettiin pääosin Atlas.fi-ohjelmistolla käyttäen sisällön analyysia (kvalitatiivinen ja kvantitatiivinen).
The space produced natural social affordances with the help of which the students had a possibility to encounter models and theories concerning professional competences (in wiki) and reflect on their meanings collaboratively (on the blog).
Tila tuotti luontevia sosiaalisia tarjoumia, joiden avulla opiskelijoilla oli mahdollisuus kohdata muiden esittämiä ammatilliseen osaamiseen liittyviä malleja ja teorioita (wiki) sekä pohtia niiden merkityksiä yhteisöllisesti (blogi).
This research is connected to the development work done at the Ikaalinen branch of Pirkanmaa University of Applied Sciences (Tampereen ammattikorkeakoulu since 1.1.2010) during 2006-2008.
Tutkimus kiinnittyy Pirkanmaan ammattikorkeakoulun (1.1.2010 lähtien Tampereen ammattikorkeakoulu) Ikaalisten toimipisteen liiketalouden PBL-perustaista opetussuunnitelmaa toteuttavan eXpertia-oppimisympäristön kehittämiseen vuosina 2006-2008.
The most promising results concerning the knowledge building, the level of thinking and the professional development of the students were gained by connecting the meaning negotiations on the blog and the building of a mutual knowledge artifact in wiki.
Lupaavimmat tulokset tiedonrakennuksen, opiskelijoiden ajattelun tason ja ammatillisen kehityksen suhteen saavutettiin yhdistämällä merkityskeskustelut blogissa sekä wikissä tapahtuva yhteisen tietoartefaktin rakentaminen.
This research brings out new knowledge based on empirical research concerning the use of virtual learning to scaffold problem-based learning.
Tämä tutkimus tuo uutta, empiirisiin tutkimustuloksiin perustuvaa tietoa verkon käytöstä ongelmaperustaisen oppimisen tukena.
The research rests on three cycles of design-based research with the aim of studying how a virtual knowledge building space supports the knowledge processing and higher order thinking of business students in the context of problem-based learning.
Kolmisyklisen design-based -tutkimuksen avulla tarkasteltiin, miten virtuaalisen tiedonrakennuksen tila tukee liiketalouden tradenomiopiskelijoiden tiedonprosessointia ja ajattelua (higher order thinking) ongelmaperustaisen oppimisen kontekstissa.
During the first research cycle the students used a discussion board in the independent information sourcing phase, during the second cycle they used both the discussion board and wiki and during the third cycle they used wiki and blog.
Ensimmäisessä tutkimussyklissä opiskelijoilla oli käytössään ongelmaperustaisen oppimisen syklin itsenäisen tiedonhankinnan vaiheen aikana keskustelufoorumi, toisen tutkimussyklin aikana keskustelufoorumi ja wiki ja kolmannessa tutkimussyklissä wiki ja blogi.
The research material was collected from business students who started their studies in 2006.
Tutkimusaineistoiksi kerättiin vuonna 2006 aloittaneilta tradenomiopiskelijoilta kaikissa kolmessa tutkimussyklissä oppimisraportit, joissa he reflektoivat omaa verkkotyöskentelyprosessiaan.
According to the research, the joint use of blog and wiki at its best structured the virtual knowledge space so that knowledge was revised, organized and linked.
Tutkimuksen mukaan parhaimmillaan blogin ja wikin yhteiskäytön avulla virtuaalinen tiedonrakennuksen tila jäsentyi siten, että tietoa muokattiin, järjestettiin ja linkitettiin ja tiedon merkityksiä muodostettiin pohdiskelevassa/luovassa dialogissa.
The aim is to develop not only the student’s knowledge of the actual learning topic but also his or her skills of critical and analytical thinking, interaction and information sourcing and processing.m Problem-based learning can also be realized totally or partly in the net with the help of the tools of social media.
Tavoitteena on kehittää varsinaisen substanssiosaamisen ohella opiskelijan kriittisen ja analyyttisen ajattelun kykyä, vuorovaikutustaitoja ja informaation hankinnan ja käsittelyn taitoja.
Furthermore, the research material contains the wiki knowledge building sites and blog discussion of the third cycle.
Lisäksi tutkimusaineistona käytettiin ensimmäisessä tutkimussyklissä keskustelufoorumilla käytyjä keskusteluja, toisessa tutkimussyklissä keskustelufoorumin keskusteluja ja wikin tiedonrakennussivustoja ja kolmannessa tutkimussyklissä wikin tiedonrakennussivustoja sekä blogikeskusteluja.
The theoretical framework consists of the concept of symbolic power by Pierre Bourdieu.
Teoreettinen viitekehys rakentuu Pierre Bourdieun symbolista valtaa koskevista käsitteistä.
Articles that fulfill the pre-set criteria are 49 altogether.
Tutkielman kriteerit täyttäviä artikkeleita oli yhteensä 49.
This allows a chance to view the public debate about the costs of parenthood through various "worlds" - commonly shared ethical understandings.
Se luo mahdollisuuden tarkastella vanhemmuuden kustannuksista käytyä julkista keskustelua erilaisten "maailmojen" kautta, jotka ovat yhteisesti jaettuja moraalikäsityksiä.
This is an interesting discovery since the traditional Finnish political discourse tends to utilize the justifications of the world of industrial.
Tämä on mielenkiintoinen löydös siinä mielessä, että yleensä suomalaisessa poliittisessa julkisessa keskustelussa käytetään runsaasti teollisuuden maailman oikeutuksia.
The costs of parenthood have for long been the subject of a public dispute, since they place women in a disadvantaged position on the job market.
Vanhemmuuden kustannukset ovat olleet julkisen kiistan kohteena jo pitkään, sillä niiden vuoksi nainen asettuu epätasa-arvoiseen asemaan työmarkkinoilla.
Little research has been done on the subject of indirect costs, for they are difficult to estimate in costs.
Välillisistä kustannuksista on tehty vain vähän tutkimusta, sillä niiden euro määräinen laskeminen on hankalaa.
However, the thorough compensate of costs is required, at the least for the sake of adding equality both inside the family and in the working life.
Kustannuksien tasausta vaaditaan kuitenkin kokonaan jo sen vuoksi, että se lisäisi tasa-arvoa niin työ kuin perhe-elämässä.
In the dispute concerning the costs of parenthood, a majority of justifications have stemmed from the world of civic.
Vanhemmuuden kustannusten jaosta käydyssä kiistassa valtaosa oikeutuksista oli tehty kansalaisuuden maailmasta käsin.
The indirect costs driven from parenthood are still left for the pink-collar fields of work to pay, which make the female applicant a risky recruit for the employer.
Vanhemmuudesta johtuvat välilliset kustannukset jäävät vieläkin naisvaltaisten alojen maksettaviksi, mikä tekee nuoresta naisesta riskisijoituksen työnantajalle.
Closer inspection creates an apprehension of the ethical state of the negotiations concerning the costs of parenthood.
Oikeutusten lähitarkastelu luo käsityksen vanhemmuuden kustannuksista käytyjen neuvotteluiden moraalisesta tilasta.
The public justification analysis has been applied when empirically analyzing the source material.
Aineiston empiiriseen analysointiin on käytetty julkisen oikeuttamisen analyysiä (JOA).
The source material used in the thesis consists of newspaper articles about the costs of parenthood published in the Helsingin Sanomat in 2000-2014.
Aineistona on käytetty Helsingin Sanomissa vuosina 2000-2014 julkaistuja artikkeleita vanhemmuuden kustannuksista.
The topic of this Master's thesis is how newspaper articles justify the uneven division of the costs of parenthood.
Pro gradu -tutkielman aiheena on, miten sanomalehtiuutisoinnissa oikeutetaan vanhemmuuden kustannusten epätasaista jakautumista.
In analyzing the articles, attention has been paid as to how people argument the division of the costs of parenthood.
Artikkeleiden analysoinnissa on kiinnitetty huomioita siihen, miten vanhemmuuden kustannusten jakautumista argumentoidaan ja sen jälkeen niitä on peilattu eri maailmoihin.
The articles were searched using keywords "costs" and "parenthood" in the Helsingin Sanomat archive.
Artikkelit on haettu Helsingin Sanomien arkistosta hakusanoilla vanhemmuuden sekä kustannukset.
The study on agency focuses on shared agency in receiving professional help while emphasizing the signifi cance of a methodologically informed interpretation of the results of quantitative data collected through satisfaction surveys.
Agency-osatutkimus keskittyy toimijuuden kahdenkeskisesti jaettuun ammatilliseen autetuksi tulemiseen korostaen myös tutkimustulosten metoditietoisen tulkinnan merkitystä.
The methodologies, data, and methods used in the studies diff er from one another.
Osatutkimusten metodologiset lähtökohdat, niissä käytetyt aineistot ja analyysimenetelmät ovat monipuoliset.
The study on advocacy concerns the forms of advocacy that are needed in social work.
Siinä tutkitaan valtaistavan sosiaalisen asianajon edellyttämiä toimijuuden muotoja.
In addition, individual agency and collective agency and the many combinations thereof are also found necessary in peer-based, voluntary, and professional helping processes.
Kollektiivi- ja yksilötoimijuuden muotojen kattavaa hyödyntämistä tarvitaan niin vapaaehtoisessa, vertaisessa kuin ammatillisessakin auttamisessa.
This is needed because empowerment alone leaves too much responsibility to those who need help and because it is more focused on the process of change than on the results of change.
Se velvoittaa auttamisen prosessiin korostaen samalla autetuksi tulemisen määräävää asemaa prosessissa sekä aikaansaatavan muutoksen ja ympäristöön vaikuttamisen keskeisyyttä toi minnassa.
Two of the studies are literature-based analyses of theory and concepts.
Osatutkimukset paneutuvat johonkin tutkimuksen osailmiöön tai teoreettiseen tai käsitteelliseen lähtökohtaan.
The individual studies serve as data for a meta-synthesis in which they are refl ected on, criticized, and supplemented on the basis of literature not used in the studies.
Osatutkimukset tarjoavat kohdeilmiöistä keskenään limittyneitä kuvia, joista metasynteesissä rakentuu täydentävän kirjallisuuden ja oivaltamiseen pyrkivän teorian rakentamisen keinoin kokonaishahmo tutkimuksen kohteesta.
Both the empowerment approach and the advocacy approach are necessary in the process of providing a societal possibility of becoming helped in a comprehensive manner.
Nimeän empowerment ja advocacy orientaatiot yhdistävän auttamisen teorian ja toimintatavan valtaistavaksi sosiaaliseksi asianajoksi.
The perspective of the research is societal, and agency is understood comprehensively as personal, shared, and collective agency.
Autetuksi tulemisen edellytys on toimijuuden ymmärtäminen laajasti yksilö- ja kollektiivitoimijuutena sekä näiden toimijuusmuotojen yhteenkietoutumina.
The method of analysis used in the meta-synthesis is termed as a theory- and concept-oriented content analysis.
Yhteenveto-osiota ohjaa metasynteesin rakentaminen aiemmista osatutkimuksista kaksivaiheista teoreettiskäsitteellistä sisällönanalyysiä käyttäen.
The studies on peer support and voluntary work involve a wide range of voluntary and peer-based helping activities and forms of agency in them, including self-help and shared agency as well as consumer-provided and consumer-operated services.
Voluntary-osatutkimus paneutuu vapaaehtoiseen ja vertaiseen auttamiseen sekä näiden auttamismuotojen yksilölliseen ja yhteisölliseen toimijuuteen.
These phenomena are empowerment, advocacy, peer support, voluntary work, professional helping, and agency (both individual and collective).
Autetuksi tulemista mahdollistavia auttamisteoreettisia orientaatioita ovat advocacy ja empowerment sekä konkreettisia ilmenemismuotoja vapaaehtoinen, vertainen ja ammatillinen auttaminen.
In more practical terms, the study centres on voluntary, peer-based, and professional help.
Collective-osatutkimus täydentää vapaaehtoisen ja vertaisen auttamisen tarkastelua yhteisölliseltä pohjalta rakentuvaan palvelutuotantoon.
Advocacy emphasizes that changes actually do occur and that it is important to consider the situational aspects and circumstances of helping activities.
Kaikissa toimijuuden yksilöllis-kollektiivisissa konkretisoitumissa autetuksi tulemista tavoittelevalle muutostyölle keskeiseksi osoittautuvat lähtökohtatilanteen ja tavoitetilan määrittyminen.
The study on empowerment examines individual and personal as well as collective and social empowerment; the agency in them; and the process between them.
Empowerment-osatutkimus erittelee empowerment-teorian valtaistumiseksi ja voimaantumiseksi sekä samalla tarkastelee kollektiivi- ja yksilötoimijuutta.
The research contains fi ve individual studies and a general summary which is a metasynthesis of the fi ve constituent studies.
Tutkimus koostuu viidestä aiemmin julkaistusta osatutkimuksesta sekä yhteenvetoosiosta.
This research draws on the theories of advocacy and empowerment to examine the type of agency that is needed in helping processes.
Metasynteesi osoittaa autetuksi tulemisen mahdollistumiselle hyödylliseksi täydentää empowerment-teorian painottamaa autettavan vastuuta advocacyn sisältämällä auttajan omaehtoisen toimijuuden edellytyksellä.
The individual studies of the research concentrate on two or more phenomena within the overall focus area of the study.
Tämän ohella kukin osatutkimus tukee muiden tutkimuksen teemojen kehittelyä.