natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Partial least squares (PLS) path modeling revealed that the relationship orientation had the strongest positive impact on both customer acceptance and financial launch success.
Partial least squares (PLS) polkumallinnus osoitti, että suhdeorientaatiolla oli suurin positiivinen vaikutus sekä asiakashyväksyntään että lanseerauksen taloudelliseen onnistumiseen.
The prevailing literature on NPLs is fragmented and has mainly concentrated on a product s superiority as well as the strategic and tactical launch activities largely omitting the importance of customer relationships.
Vallitseva uuden tuotteen lanseeraukseen liittyvä kirjallisuus on pirstaloitunutta ja se on keskittynyt pääasiassa tuotteen ylivertaisuuteen sekä strategisiin ja taktisiin lanseerausaktiviteetteihin sivuuttaen pitkälti asiakassuhteiden merkityksen.
Sales force management and relationship marketing activities transformed a relationship-oriented organizational culture into launch performance.
Myyntihenkilöstön johtaminen ja suhdemarkkinointi-aktiviteetit muuntavat suhdeorientaatiota korostavan organisaatiokulttuurin onnistuneeksi lanseeraukseksi.
Product advantage and relationship marketing activities contributed to gaining the acceptance of key opinion leaders in the early phase of launch, while market-based assets and a company s relationship orientation largely determined the acceptance of the majority of target customers in the later phase.
Tuote-etu ja suhdemarkkinointi-aktiviteetit vaikuttavat keskeisten mielipidevaikuttajien hyväksynnän saavuttamiseen lanseerauksen varhaisessa vaiheessa, kun taas markkinapohjaiset edut ja yrityksen suhdeorientaatio määrittävät pitkälti kohdeasiakkaiden enemmistön hyväksynnän myöhemmässä vaiheessa.
In conclusion, this thesis calls for a relationship approach in order to complement the traditional sales and marketing approach regarding the launch of new pharmaceutical products.
Yhteenvetona tämä tutkimus täydentää perinteistä myynti- ja markkinointilähestymistapaa suhdenäkökulmalla uuden tuotteen lanseeraukseen lääketeollisuudessa.
In practice, this study considers the extent to which a NPL and getting physicians to prescribe a new drug is relational activity.
Käytännössä tutkimuksessa on kyse siitä, missä määrin lääkkeiden lanseeraaminen ja lääkärien saaminen määräämään uutta lääkettä on suhdetoimintaa.
In comparison, physicians who were negatively oriented towards the pharmaceutical industry and interacted passively adopted a new drug later based on evidence- and experience-based reasoning and the opinions of colleagues.
Sen sijaan negatiivisesti orientoituneet ja passiivisesti vuorovaikutuksessa olleet lääkärit ottivat uuden lääkkeen käyttöönsä myöhemmin lääkkeeseen liittyvän tutkimusnäytön ja käyttökokemuksen sekä kollegoiden mielipiteiden perusteella.
The company s accumulated market-based assets represented an alternative mediator in addition to product advantage.
Yritykselle kertyneet markkinapohjaiset edut ovat vaihtoehtoinen välittävä tekijä tuote-edun ohella.
A successful pharmaceutical product launch should focus on appropriate relationship marketing activities that are conducted in a timely manner to achieve customer acceptance and financial launch performance.
Onnistuneessa lääkelanseerauksessa tulisi keskittyä tarkoituksenmukaisiin ja oikea-aikaisesti toteutettuihin suhdemarkkinointi-aktiviteetteihin asiakashyväksynnän ja lanseerauksen taloudellisen menestyksen saavuttamiseksi.
PLS regression modeling combined with target projection identified the diversity of determinants affecting launch performance at different stages of NPL.
PLS regressiomallinnus yhdistettynä target projection menetelmään tunnisti lanseerauksen onnistumiseen vaikuttavien menestystekijöiden monimuotoisuuden.
The positive relationship orientation of the physicians towards the pharmaceutical industry and whether they actively interacted with pharmaceutical companies were reflected in their early adoption of new drugs, especially when a product had a unique advantage and the physician s own personal interest accelerated the adoption of a new drug.
Lääkärien positiivinen suhdeorientaatio lääketeollisuutta kohtaan ja aktiivinen vuorovaikutus lääkeyritysten kanssa heijastuivat varhaisena uuden lääkkeen käyttöönottona, jossa tuote-etu ja lääkäreiden henkilökohtainen kiinnostus nopeuttivat uuden lääkkeen omaksumista.
The aim of this thesis is to provide a comprehensive overview on the key determinants of a successful NPL in the Finnish pharmaceutical industry.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on saada kattava käsitys eri tekijöiden roolista ja vaikutuksesta uuden tuotteen lanseerauksen onnistumiseen suomalaisessa lääketeollisuudessa.
The buyer s perspective focused on the physician-pharmaceutical industry relationship and was studied by means of theme-interviews among a randomized sample of physicians.
Tutkimus tarkasteli ostajan näkökulmasta lääkärin ja lääketeollisuuden välistä suhdetta teemahaastattelututkimuksessa satunnaisotannalla valittujen lääkärien joukossa.
The pharmaceutical industry has a vital reliance on successful new product launches (NPL), which are a critical driver of a company s performance.
Lääketeollisuus painottaa voimakkaasti tutkimusta ja tuotekehitystä ja on riippuvainen onnistuneista tuotelanseerauksista, jotka ovat kriittinen edellytys yrityksen menestymiselle.
The bureaucracy appeared to be a permanent barrier between the Church and the people, as well as between the Church and the State.
Byrokratia näyttää olleen ainainen kirkon ja kansan, kuten myös kirkon ja valtion välinen este.
The revolutionary reforms of Peter the Great in 1721 radically changed the whole Russian State.
Pietari Suuren uudistukset vuodelta 1721 muuttivat radikaalisti koko Venäjän valtiota.
How did the Russian Orthodox Church understand the state law in relation to its own ecclesiastical law?
Miten Venäjän ortodoksinen kirkko ymmärsi valtion lain suhteessa sen omaan kirkolliseen lakiin?
The form of a petition was retained: one of the approved reasons for divorce had to be stated, as well as a detailed and correct statement of the circumstances under which the collapse of the marital union took place.
Erohakemuksessa täytyi olla osoitettuna yksi hyväksyttävä eron syy, kuten myös yksityiskohtainen ja paikkansapitävä todistus niistä olosuhteista missä avioliitto kariutui.
How was the ancient canonical tradition concerning matrimonial issues interpreted in Russia?
Miten vanhaa avioliittoa koskevaa kanonista traditiota tulkittiin Venäjällä?
Ecclesiastical regulations were joined to civil law, creating norms of marriage law that conformed to the State s viewpoint.
Kirkolliset säädökset yhdistettiin siviililakiin, joka loi valtion näkökohtien mukaisen avioliittolakinormiston.
Thus, any reasons that were not justified by the canons and their authoritative commentaries were not accepted as lawful causes for ecclesiastical divorce.
Ne avioeron syyt jotka eivät olleet kanonien ja niiden auktoritatiivisten tulkitsijoiden oikeutettamia, eivät myöskään olleet laillisesti hyväksyttäviä syitä kirkolliselle avioerolle Venäjällä.
The Orthodox Church did not immediately abolish its previous bureaucratic model, especially when resolving the divorce cases in the Soviet State in 1918, but new pastoral aspects nevertheless were incorporated.
Venäjän ortodoksinen kirkko ei välittömästi lakkauttanut aiemmin käytössä ollutta byrokraattista mallia, etenkään vuoden 1918 avioerotapauksissa, mutta uudet pastoraaliset erityispiirteet sisällytettiin malliin.
The Pre-Conciliar movement of the early twentieth century in Russia included the first and only experience in the Russian Orthodox Church of an open discussion with elements of dialogue touching all sides of Church life.
Kirkolliskokousta edeltävä liikehdintä 1900-luvun alussa käsitti Venäjän kirkon ensimmäisen ja ainoan kokemuksen avoimesta, dialogisia elementtejä sisältäneestä keskustelusta joka kosketti kirkollisen elämän kaikkia puolia.
This led to a situation before the 1917 Bolshevik Revolution where divorces were difficult to obtain.
Tämä johti Venäjällä tilanteeseen, jossa avioeroa ennen vuoden 1917 bolsevikkivallankumousta oli vaikea saada.
Animosity towards traditional Christian family values began to pervade the social climate in Russia after the Revolution, and the laws of the Russian Orthodox Church came to reflect this.
Vihamielisyys perinteisiä kristillisiä perhearvoja kohtaan alkoi vallita sosiaalista ilmastoa Venäjällä vallankumouksen jälkeen, ja tämä myös heijastui Venäjän ortodoksen kirkon avioliittosäädöksissä.
However, the final resolution concerning the grounds for the dissolution of marriage appear as if the Council expected the Church to remain as it was in the past, namely with complete jurisdiction over marriage.
Kirkolliskokouksen lopullinen päätös hyväksyttävistä avioeroperusteista osoittaa, että kirkko oletti säilyttävän täydellisen avioliittoa koskevan toimivaltansa entiseen tapaan.
By examining the canonical views of matrimonial matters in the Russian Orthodox Church in the early 1900s, especially through secular laws and canonical commentaries, it is possible to create a picture of a canonical marriage model eventually formed in the Russian Orthodox Church after the General Council of 1917-1918.
Tutkimalla avioliiton kanonisia näkökohtia 1900-luvun alun Venäjän ortodoksisessa kirkossa, erityisesti maallisten lakien ja kirkko-oikeudellisten kommentaarien valossa, on mahdollista luoda kuva mallista joka lopulta mutoutui vuoden 1917-1918 kirkolliskokouksen jälkeen.
The study argues that after the All-Russian Church Council of 1917-1918, a new divorce model of the Russian Orthodox Church appeared.
Tutkimus osoittaa, että vuoden 1917-1918 kirkolliskokouksen jälkeen Venäjällä syntyi uusi ‟avioeromalli .
The sources of this study, the documents and decrees of the Holy Synod and the preparatory bodies of the general Council of 1917- 1918, raise the following questions regarding marriage and divorce: 1.
Työn lähdeaineistosta Pyhän Synodin dokumenteista ja säädöksistä, kirkolliskokouksen ja sitä valmistavan ajan materiaaleista nousee esiin seuraavat avioliittoa ja avioeroa koskevat kysymykset: 1.
Eventually, the religious institution of marriage, which had been protected by the Russian judiciary from the eighteenth to the early twentieth centuries, was destroyed by the Revolution.
Lopulta vallankumous tuhosi avioliiton uskonnolisen instituution, joka oli ollut Venäjän oikeuslaitoksen suojelema kahdensadan vuoden ajan.
The study's main focus is how were these questions treated during the Pre-Conciliar period and in the All-Russian Church Council of 1917-1918.
Käsillä olevan työn fokus on tutkia miten näitä kysymyksiä käsiteltiin Venäjän ortodoksisen kirkon vuoden 1917-1918 kirkolliskokousta edeltävänä aikana ja itse kirkolliskokouksessa.
The changes which affected the Church's canonical and juridical status for the entire Synodal period during the early twentieth century s social and church-cultural metamorphosis, raise significant questions from the viewpoint of Orthodox canon law regarding marriage and divorce.
Lähes kaksisataa vuotta Venäjän ortodoksisen kirkon kanoniseen ja juridiseen statukseen vaikuttaneet muutokset kulminoituivat 1900-luvun alun sosiaalisen ja kirkollisen kulttuurin murrokseen ja nostivat merkittäviä avioliittoa ja avioeroa koskevia kirkko-oikeudellisia kysymyksiä.
The canonical spirit and the norms established in the Pre-Conciliar period were retained in this matter.
Kirkolliskokousta edeltävällä ajanjaksolla vakiintuneet kirkko-oikeudelliset arvot ja normit säilyivät tässäkin asiayhteydessä.
Nine (9) main concepts that employees used to describe feedback were found: 1) All communication, 2) verbal feedback, 3) nonverbal feedback, 4) information sharing, 5) workplace atmosphere, 6) trust and getting work tasks, 7) self evaluation, 8) rewards and 9) silence "i.e. lack of feedback".
Tutkielmassa löydettiin yhdeksän (9) pääkäsitettä, joita alaiset käyttivät kuvaillessaan palautetta: 1) Kaikki viestintä, 2) sanallinen palaute, 3) sanaton palaute, 4) tiedon jakaminen, 5) työpaikan ilmapiiri, 6) luottamus ja työtehtävien antaminen, 7) itsearviointi 8) palkkiot ja 9) vaikeneminen eli palautteen puuttuminen.
Due to technological evolution, our work-culture has become more expert-focused and fast-paced.
Teknologian kehittymisen myötä työkulttuurimme on muuttunut asiantuntijakeskeiseksi ja nopeasykliseksi.
The interviewees' age ranged from 25 to over 60 years and had been working at Yleisradio from four to over 40 years.
Haastateltavat olivat 25 ikävuodesta yli 60 vuotiaita ja olleet Ylellä neljästä (4) yli 40 vuoteen töissä.
Therefore, the feedback from the other people becomes more important.
Muiden antama palaute nousee näin tärkeäksi.
The data was collected by interviewing nine (9) employees working in Yleisradio.
Tutkimukseen haastateltiin yhdeksää (9) Ylen työntekijää.
The aim of this study is primarily to produce new, qualitative information about the feedback communication between superiors and their subordinates primarily for the scientific community and secondly for Yleisradio.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli ensisijaisesti tuottaa uutta laadullista tietoa esimiehen ja alaisen välisestä palauteviestinnästä tiedeyhteisölle ja toissijaisesti Yleisradiolle.
Work's fast pace and abstract assignments can lead to situations where workers can't evaluate whether their own actions are meeting the expectations.
Työn nopea tahti ja abstraktit työtehtävät voivat aiheuttaa sen, ettei työntekijä osaa enää arvioida oman toimintansa sujuvuutta.
According to the interviewees negative feedback could be divided into constructive and destructive feedback.
Negatiivinen palaute voitiin haastateltavien mukaan jakaa rakentavaan ja hajottavaan palautteeseen.
The feedback communication at the workplace has been somewhat studied, but also has been criticized for still being one-sided, postpositivist and carried out by the same format.
Työpaikalla tapahtuvaa palauteviestintää on tutkittu melko paljon, mutta tutkimusta on kritisoitu siitä, että se on yhä melko yksipuolista, postpositivistista ja samankaltaisella formaatilla toteutettua.
Constructive feedback was created in a dialog and solutions were co-created.
Rakentava palaute konstruoidaan dialogissa ja siinä kehitetään ratkaisuehdotuksia.
On the other hand, the positive feedback alone is not yet enough and negative feedback is needed as well in order to advance at work.
Pelkkä positiivinen palaute ei kuitenkaan riitä ja tarvitaan myös negatiivista palautetta, jotta työssä voisi kehittyä.
The results and conclusions of this study were mostly similar with the previous feedback research.
Tutkielman tulokset ja johtopäätökset olivat suurissa määrin yhteneväisiä aiemman palautetutkimuksen kanssa.
The first research goal was to describe how subordinates define feedback.
Ensimmäinen tutkimustehtävä oli kuvata sitä, miten alaiset määrittelevät palautteen.
Feedback enables well-being at the workplace and personal development and therefore can be associated with the work community's- and, finally, the society's operability.
Palaute on keskeinen työhyvinvoinnin ja kehittymisen mahdollistaja ja liittyy tätä kautta myös koko työyhteisön ja lopulta yhteiskunnan toimivuuteen.
On the other hand the interviewees of this study were describing feedback in more versatile ways than had been described in earlier studies.
Toisaalta haastateltavat kuvailivat palautetta paljon monisyisemmin kuin mitä aikaisimmissa tutkimuksissa on todettu.
The second goal was to understand and describe those perceptions and experiences that subordinates have of their superior's feedback.
Toinen tutkimustehtävä oli ymmärtää ja kuvata niitä käsityksiä ja kokemuksia, joita alaisilla on esimiehiltään saamastaan palautteesta.
Employee's perceptions of feedback performed by their supervisors, Case Yleisradio
Alaisten kokemuksia ja käsityksiä esimiehen antamasta palautteesta, Case Yleisradio
According to the interviewees, positive feedback was rewarding, increased work motivation and the work community's positive atmosphere.
Positiivinen palaute oli haastateltavien mukaan palkitsevaa ja työmotivaatiota ja jopa koko työyhteisön hyvää henkeä lisäävää.
This thesis was a qualitative case study, and it was carried out for public broadcasting company, Yleisradio.
Kyseessä oli laadullinen tapaustutkimus, joka toteutettiin suomalaiselle julkisen palvelun mediayhtiölle, Yleisradiolle.
Some of the interviewees were manual workers and some were working as content providers.
Osa haastateltavista teki suorittavaa työtä ja osa toimi sisällöntuottajana tai muussa tuotantotyössä.
The interviewees had multiple experiences from their superior's feedback.
Haastateltavilla oli monenlaisia kokemuksia esimiehiltään saamasta palautteesta.
A semi-structured theme interview was used as a research method and the data was analyzed using thematic analysis method.
Tutkimusmenetelmänä käytettiin teemahaastattelua ja haastatteluaineisto analysoitiin teemoittamalla.
Although it must be noted that the data of this study was relatively small and therefore no generalizations can be made based on this study.
Tosin on pidettävä mielessä, että koska aineisto oli suppea, ei tutkimuksesta voida tehdä laajoja yleistyksiä.
For example, information sharing has not been part of the concept of feedback in most of the studies.
Esimerkiksi tiedon jakaminen palautteen muotona ei ole yleensä ollut palautetutkimuksissa osa palautteen määrittelyä.
According to the results the employees had many ways of describing feedback.
Tulokset osoittivat, että alaisilla on monia tapoja kuvata palautteen käsitettä.
Destructive feedback was also tenuous, no solutions were created and there were no possibilities to improve one's performance or work.
Hajottava palaute on myös huonosti perusteltua ja siinä ei ole ratkaisuehdotuksia tai mahdollisuutta parantaa suoritustaan ja kehittyä työssään.
Constructive feedback was seen as legitimate and work related and didn't get personal.
Rakentava palaute oli asiallista ja koski työasioita, eikä mennyt henkilökohtaisuuksiin.
Destructive feedback was inappropriate, got too personal and the receiver of the feedback was not listened to.
Hajottava palaute oli asiatonta, palaute meni henkilökohtaisuuksiin ja palautteen saajaa ei kuunneltu.
In this thesis the concept of feedback has been extended to be more diverse.
Tässä tutkimuksessa palaute-käsite laajeni aikaisempaa tutkimusta monimuotoisemmaksi ilmiöksi.
Feedback was also experienced as destructive when the person giving feedback was not considered wise or up to date on the situation at hand.
Palaute koettiin hajottavana tai vähintään merkityksettömänä myös silloin jos sen antajan ei koettu olevan viisas tai asioista perillä.
More research is needed to be conducted on the matter to be able to generalize this study's results to apply to supervisor-subordinate feedback communication in work communities in general.
Se, voidaanko tämän tutkimuksen tuloksia yleistää koskemaan laajemminkin alaisten ja esimiesten välistä palautetta työyhteisössä, jää jatkotutkimusten selvitettäväksi.
"The world around us is changing, and even Pisa does not measure everything" : An analysis of a political rationality
"Maailma muuttuu ympärillämme, eikä Pisa mittaa aivan kaikkea" : Poliittisen rationaliteetin analyysi
The role of the teacher becomes an instructor, and in the active center of the school work is the pupil.
Opettajan rooli muuttuu ohjaajaksi ja koulutyöskentelyn aktiiviseen keskiöön nousee oppilas.
In order to produce compatible, flexible, eagerly educable people with required ITC-skills the school must be reformed in a way that makes pupils' development possible in the areas of autonomy, self-guidance and leadership.
Tuottaakseen muuttuvaan maailmaan sopeutuvia, joustavia, uudelleenkoulutukselle alttiita ja tietotekniikan taidot hallitsevia ihmisiä koulua on uudistettava niin, että se mahdollistaa oppilaiden itseohjautuvuuden, oma-aloitteisuuden ja johtajuuden kehittymisen.
In previous studies it has been shown, that the texts guiding these reformations are less and less about school as an institution, and that the national educational discourse is more about the abstract individual subject, learning and idealistic goals detached from the everyday context of school life.
Aiemmissa tutkimuksissa on osoitettu, että koulun ja koulutusjärjestelmän kehittämistä ohjaavat tekstit käsittelevät yhä vähemmän varsinaista koulua joukkomuotoisena laitoksena, ja valtiollisessa kouludiskurssissa puhutaan sen sijaan abstraktista yksilöstä, oppimisesta ja idealistisista tavoitteista kontekstistaan irrotettuna.
Goals Goal of this study is to analyze the rationality guiding the Finnish educational policy, especially the reformation programs of basic education.
Tavoitteet Tutkimuksessa pyritään analysoimaan suomalaista koulutuspolitiikkaa ohjaavaa suunnitelmallista järkeä ja erityisesti niitä periaatteita, johon peruskoulun uudistushankkeet pohjaavat.
Results As a result of the analysis it was shown, that the rationality guiding the Finnish basic education reforms is based on a view of a rapidly changing world, to which school reforms must react without delay.
Tulokset Analyysin tuloksena havaittiin, että koulun kehittämistyötä ohjaa näkemys maailmasta kiihtyvän muutoksen läpäisemänä paikkana, johon sopeutuakseen koulua on uudistettava viipymättä.
In this study the goal was to find out what kind of rationality lies underneath the basic education reforms from the viewpoint of the context – the world – and the goal of education – the man.
Tässä tutkimuksessa selvitettiin, minkälaiseen rationaliteettiin eli suunnitelmalliseen järkeen koulun kehittäminen perustuu toisaalta sen kontekstin eli maailman, ja toisaalta koulun päämäärän eli ihmisen näkökulmasta.
Similar principles as in the previous studies is shown – individualization and decontextualization – was also found.
Aiemmissa tutkimuksissa havaitut valtiollisen kouludiskurssin yksilöllistyvät ja dekontekstualisoituvat piirteet kävivät myös tässä analysoidussa tekstissä ilmi.
Living alone was not.
Yksin eläminen tosin ei ollut.
However, its etiology has no clear scientific base.
Sen etiologiasta ei kuitenkaan ole selkeää tieteellistä näyttöä.
Methods In this study there were 1638–2969 participants depending on the analysis.
Menetelmät Tässä tutkimuksessa koehenkilöitä oli 1638–2969 analyysista riippuen.
In addition, income level was associated differently to body image dissatisfaction than other depressive symptoms [χ² = 459.01, P < 0.001].
Sen lisäksi palkkataso oli yhteydessä kehonkuvatyytymättömyyteen eri tavalla kuin muihin masennusoireisiin [χ² = 459.01, P < 0.001].
Objectives of the study Depression is one of the greatest factors to decrease the quality of life.
Tavoitteet Masennus on yksi suurimpia elämänlaadun heikentäjiä.
It has been thought that depression is a latent variable, but this view has been questioned.
Masennuksen on ajateltu olevan latentti ominaisuus, mutta tämä ajatus on kuitenkin kyseenalaistettu.
Results and conclusions According to this study it is possible that depression is not a one-dimensional phenomenon.
Tulokset ja johtopäätökset Tämän tutkimuksen mukaan on mahdollista, ettei masennus ole välttämättä yksiulotteinen ilmiö.
Body image dissatisfaction is a more long-lasting and stable depressive symptom than the other symptoms.
Kehonkuvatyytymättömyyden on havaittu olevan pidempiaikaisempi ja pysyvämpi masennusoire kuin muiden oireiden.
Regardless, questioning the one-dimensionality of depression demands same kind of examination of other depressive symptoms in the future research.
Joka tapauksessa masennuksen yksiulotteisuuden kyseenalaistaminen vaatii muiden masennusoireiden vastaavanlaista tarkastelua jatkotutkimuksessa.
DIF appears when an item of some latent variable has different scores in different groups even if the groups have the same score in the latent variable.
DIF ilmenee silloin, kun jonkun latentin ominaisuuden osion tuloksissa on eroa ryhmien välillä, vaikkei latentin muuttujan pistemäärässä olekaan eroja.
According to the network approach stressful life events are directly linked to depressive symptoms without a latent variable.
Verkostoteorioiden mukaan stressaavat elämäntapahtumat ovat suoraan yhteydessä masennusoireisiin ilman latenttia tekijää.