natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tyyne-Kerttu Virkki collected crafts from the East Karelia when she was working in the area and in the workshop from 1941 to 1944.
Esineaineiston keräsin Virkki Käsityömuseon Aunuksen kokoelmasta, jonka Tyyne-Kerttu Virkki on kerännyt työskennellessään työtupa- ja kotiteollisuustarkastajana Aunuksessa vuosina 1941 1944.
In order to facilitate clothing situation and to provide more opportunities to work for women, Finnish people founded some workshops in East Karelia.
Väestön vaatetus- ja jalkinepulaa helpottamaan perustettiin Itä-Karjalaan työtupia.
In February 2010 I interviewed Talvikki Lausala, the leader of the Olonets workshop, who worked in the Olonets from May 1942 to June 1944.
Tutkielmaa varten haastattelin keväällä 2010 työtuvassa vuosina 1942 1944 johtajana toiminutta Talvikki Lausalaa.
From the Virkki Käsityömuseo I looked for objects which have been made in the workshop of Olonets.
Työtuvan yhteyteen perustettiin myös käsityömuseo, joka koostui Tyyne-Kerttu Virkin keräämistä itäkarjalaisista käsitöistä.
Archive material I found from the Finnish National archive and from the archive of the Tyyne-Kerttu Virkki -Foundation.
Lisäksi keräsin arkistomateriaalia Kansallisarkistosta, jossa säilytetään sotavuosien 1939 1945 asiakirjoja.
Workshops also helped to collect East Karelian craft products.
Lisäksi katsottiin tarpeelliseksi kerätä itäkarjalaista käsityötä, joita löytyi miehitetyistä kylistä.
Courses were organized in which Finnish women taught East Karelian crafts.
Lisäksi työtuvalla järjestettiin kursseja, joilla valmistettiin esimerkiksi tallukoita ja revinnäisiä.
I collected my data between October 2007 and March 2008.
Aloitin aineiston keräämisen lokakuussa 2007 ja lopetin sen maaliskuussa 2008.
My research method is participative action research.
Tutkimusmenetelmäni oli osallistava toimintatutkimus.
Diversifying the participation by different roles could equalize the asymmetry in participation.
Osallistumisen monipuolistaminen erilaisin roolein voisi tasoittaa osallistumisen epäsymmetriaa.
Additional data consisted of the interviews of the students, the conversations between the adults and the material produced by the teacher.
Täydentävänä aineistona olivat oppilaiden haastattelut, keskustelut aikuisten kanssa sekä opettajan tuottamat tekstit.
Though the system we had created enabled third graders to discuss matters they found important the participation was unequal: some of the students couldn't among other things give justifications for their opinions.
Vaikka kehittämämme käytänne mahdollisti kolmasluokkalaisille heille tärkeistä asioista keskustelemisen, oli osallistuminen epätasaista: osa oppilaista ei muun muassa vielä kyennyt esittämään perusteluja mielipiteilleen.
Different decision making procedures define the classroom democracy.
Myös erilaiset päätöksentekotavat määrittävät luokkahuonedemokratiaa.
The aim of my research is to develop tools for promoting the participation of third graders in decision making in the classroom.
Tutkielman tavoitteena on kehittää välineitä kolmasluokkalaisten osallistumisen edistämiseksi luokkahuoneen päätöksenteossa.
The width and depth of classroom democracy are difficult to define.
Luokkahuonedemokratian laveus ja syvyys ovat vaikeasti määriteltäviä.
Since we discussed the matters students had highlighted in specific lessons, my analysis proceeds according to these lessons constructing a general view of the process.
Koska oppilaiden esiin nostamat asiat käsiteltiin erityisillä asioiden käsittelytunneilla, etenee analyysini näiden tuntien mukaisesti, luoden kokonaiskuvan prosessista.
The asymmetry in deliberation might also be caused by the social structure of the students.
Osallistumisen epäsymmetrisyys keskustelussa voikin johtua myös oppilaiden sosiaalisista suhteista.
The crucial questions that define democracy relate to its depth and width: who can participate in decision making and what kind of things can be commonly decided?
Olennaiset, demokratiaa määrittävät kysymykset liittyvät demokratian laveuteen ja syvyyteen: ketkä kaikki voivat osallistua päätöksentekoon ja mistä asioista voidaan yhteisesti päättää?
I used videos and observation diaries as my primary data.
Ensisijaisena aineistonani käytin videoita sekä havaintopäiväkirjoja.
Children's suggestion box diversified the possibilities to participate, and also the silent ones used it during the research.
Lasten aloitelaatikko, hölötysboksi, monipuolisti osallistumisen mahdollisuuksia, ja myös hiljaisimmat hyödynsivät hölötysboksia tutkimuksen aikana.
Theories deeper than representative democracy emphasize discussion, in which by evaluating justifications it is possible to achieve consensus in ideal situation.
Edustuksellista demokratiaa syvemmissä teorioissa pääasiallisena päätöksenteon menetelmänä on painotettu keskustelua, jossa mielipiteiden tueksi esitettyjen perustelujen arvioinnin kautta on mahdollista ideaalitilanteessa edetä yksimielisyyteen.
Structured conversation can equalize the time used for every participant's opinions, but doesn't solve the challenge of unequal competencies.
Strukturoitu keskustelu parhaimmillaan tasoittaa osallistujien äänessä olemisen aikaa, mutta ei ratkaise eritasoisiin kompetensseihin liittyvää haastetta.
But then again only critical citizens who are able to make justifications and to evaluate them are able to oppose indoctrination.
Toisaalta vain perustelemaan ja perusteluja arvioimaan kykenevä kriittinen kansalainen kykenee vastustamaan indoktrinaatiota ja juuri siksi näiden kompetenssien opettaminen on perusteltua.
Teacher's directing and participation encouraging role in deliberation was significant.
Opettajan rooli keskustelun suuntaajana ja hiljaisimpien osallistajana oli merkittävä.
In addition I study the development of depth and width of democracy in the classroom, the development of skills and competencies in the decision making and the challenges of the project.
Lisäksi tarkastelen demokratian syvyyden ja laveuden määrittymistä luokkahuoneessa, päätöksenteossa kehittyviä demokratialle keskeisiä taitoja ja kompetensseja sekä prosessin esiin nostamia luokkahuonedemokratian toteuttamisen haasteita.
Deliberation doesn't necessarily provide deeper information about the preferences of the participants than mere voting.
Keskustelu ei välttämättä tarjoa äänestämistä syvempää informaatiota päätöksentekijöiden preferensseistä, mutta äänestäminen ei tuo mielipiteitä tukevia perusteluja julki.
This poses challenges for models that emphasize deliberation since these theories presuppose that everyone has concordant competencies.
Tämä asettaa haasteita julkiseen harkintaan perustuville demokratiamalleille, niiden olettaessa kaikkien omaavan yhdenmukaiset kompetenssit.
However, the results do introduce a new perspective to the social discussion on how cultural activities promote well-being.
Tulokset tuovat kuitenkin yhden näkökulman yhteiskunnalliseen keskusteluun kulttuuritoiminnan hyvinvointia edistävästä vaikutuksesta.
The interviewee group was formed by seven members of Näppärät Mummot.
Haastattelun kohteeni olivat seitsemän Näppärien mummojen jäsentä.
The main results were six concepts that describe Näppärät Mummot's crafts culture and recollective craft with its wellness-beneficial effect: 1) autobiographical craft, 2) shared work for one's identity, 3) shared intention for craft, 4) craft as a partner, 5) individual manner of craft, and 6) shared improvement.
Tutkimuksen päätuloksiksi tiivistyivät kuusi Näppärien mummojen käsityökulttuuria sekä muistelukäsityötä ja sen hyvinvointia edistävää vaikutusta kuvaavaa käsitettä: 1) omaelämäkerrallinen muistelukäsityö, 2) yhteisöllinen identiteettityö, 3) yhteisöllinen käsityöintentio, 4) käsityö kumppanina, 5) oma käsityötyyli ja 6) yhteinen kehittäminen.
The method for data analysis was qualitative content analysis, for which I used Weft QDA, a qualitative analysis software application.
Analyysimenetelmänä käytin laadullista sisällönanalyysia, jonka apuna toimi Weft QDA -tietokoneohjelma.
Lastly, drawing from the classes of meaning of therapeutic craft that I sketched by means of summarizing and classifying, I presented the central concepts that describe the main results of the study.
Hahmottelemistani terapeuttisen käsityön merkitysluokista muodostin lopuksi tiivistämällä ja tyypittelemällä keskeiset käsitteet, jotka kuvaavat tutkimuksen päätuloksia.
Qualitative field work was governed by ethnographic research strategy, according to which I set out to get thoroughly familiar with the society I was studying.
Laadullista kenttätutkimusta ohjasi etnografinen tutkimusstrategia, jonka mukaisesti pyrin perehtymään syvällisesti tutkimani yhteisön toimintaan.
The aim of the study was to get acquainted with the activity of Näppärät Mummot, a Lahti-based crafts society, and its importance to the wellness of the members of the group.
Tutkielman tavoitteena oli perehtyä Lahdessa toimivan Näppärät mummot -käsityöryhmän toimintaan ja sen merkitykseen jäsentensä hyvinvoinnille.
It was used to promote inner life management in difficult times and it also provided sensations of empowerment through pleasure from craft.
Sen avulla edistettiin sisäistä elämänhallintaa vaikeissa elämäntilanteissa ja toisaalta se tarjosi voimaantumisen kokemuksia käsityön tekemisen ilon kautta.
The results can not be generalized to apply to other groups: they are used to describe the versatile means of recollective craft to promote the well-being among the crafts society Näppärät Mummot.
Tutkimuksen tuloksia ei voi yleistää koskemaan muita kohderyhmiä, vaan niiden avulla kuvataan muistelukäsityön monipuolisia mahdollisuuksia hyvinvoinnin edistäjänä Näppärät mummot -ryhmässä.
What proves the interconnection between communality and craft as well as their shared meaning is that communality motivated the members to work on their craft projects, while craft served as the means of communication between the members: communication through craft was easier than lingual communication.
Yhteisöllisyyden ja käsityön yhteen kietoutuneesta merkityksestä kertoo, että yhteisöllisyys antoi motivaatiota käsityön tekemiseen ja käsityö toimi viestinä ihmisten välillä – sen avulla oli helpompi jakaa kokemuksia kuin kielellisten keinojen avulla.
According to earlier studies in the field, different forms of craft and expressional activity promote one's wellness as well as support the work for one's identity.
Aikaisempien tutkimusten mukaan erilaisilla käsityömuodoilla ja ilmaisullisella toiminnalla on erilaisia mahdollisuuksia tekijänsä hyvinvoinnin edistämisessä ja identiteettityössä.
Expressional, shared craft also served as means of reinforcing one's identity in various ways.
Ilmaisullinen ja yhteisöllinen käsityö toimi identiteetin rakentamisen työkaluna monin tavoin.
Expressional work for one's identity through autobiographical themes of craft represented rearranging one's life through holistic craft.
Omaelämäkerrallisten käsityöaiheiden kautta tapahtuva ilmaisullinen identiteettityö tarkoitti oman elämän uudelleen jäsentelyä kokonaisen käsityön avulla.
The methods I used to collect data were participant observation and thematic interview.
Aineistonkeruumenetelminä käytin osallistuvaa havainnointia ja teemahaastattelua.
The selected aim, i.e., analyzing the wellness, largely affected the whole research process and its results.
Hyvinvointinäkökulman valinta ohjasi koko tutkimusprosessia: aineistonkeruuta, analyysiä ja vaikutti siten myös tutkimuksen tuloksiin.
Craft promoted wellness in many ways.
Käsityö toimi monin tavoin hyvinvoinnin edistäjänä.
I formed themes that shed light on research tasks from the data using coding and theory-driven analysis.
Muodostin aineistosta teemoittelun ja teoriasidonnaisen analyysitavan avulla tutkimustehtäviä valottavia teemoja.
I kept literature and data I collected in cooperation through the whole analysis process.
Ilmiöpohjaisen käsittelytavan vuoksi teoreettinen kirjallisuus ja tutkimusaineisto kulkivat rinnakkain koko analyysiprosessin ajan.
Shared work for identities meant reinforcing the identities of the members through discourses of craft and interaction with their close ones.
Yhteisöllinen identiteettityö tarkoitti, että yksilö peilasi identiteettiään yhteiskunnallisiin käsityödiskursseihin ja itselleen läheisiin ihmisiin.
Recollective stitching of Näppärät Mummot ?
Näppärien mummojen muistelukirjonta : yhteisöllistä ja voimauttavaa käsityöilmaisua
Based on my theoretical knowledge, my research was set out to: 1) form a general view of crafts culture within Näppärät Mummot and 2) find out how recollective craft that promotes wellness is perceived through communality, experiential activity, work for one's identity, and divided as well as undivided craft.
Teoreettisen tietämykseni pohjalta asetin tutkimustehtävikseni: 1) Muodostaa kokonaiskuva käsityökulttuurista Näppärät mummot -ryhmässä.
An mp3 recorder was used to record the interviews, which I transcribed later.
Haastattelut äänitin mp3-nauhurilla ja litteroin ne tekstimuotoon.
A personal way of doing things also served as expressional action and work for one's identity even with divided craft.
Myös ositetun käsityöprosessin yhteydessä yksilöllinen käsityön tekemisen tyyli toimi ilmaisullisena toimintana ja identiteettityönä.
I used a field diary for writing down all data I acquired through the observation.
Havainnoinnin yhteydessä kerätyn tiedon taltioin kenttäpäiväkirjaan.
In the early years of independence the Finnish school system went through a major change.
Itsenäisyyden alkuaikoina Suomen koululaitos kävi läpi suuren muutoksen.
Both the Compulsory school attendance act (1921) and the Religious freedom act (1923) were legislated almost simultaneously.
Lähes samanaikaisesti säädettiin lait oppivelvollisuudesta (1921) ja uskonnonvapaudesta (1923).
However, maintaining the seminar proved to be impossible, especially as the National Board of Education was absolutely against it, claiming that it would endanger the unity of the compulsory school.
Seminaarin toiminta osoittautui kuitenkin mahdottomaksi, etenkin Kouluhallituksen vastustaessa sitä jyrkästi pitäen sitä uhkana oppivelvollisuuskoulun yhtenäisyydelle.
The source material of this research of educational history consist of documents of the school administration and the Lutheran Evangelical Association as well as of vast collection of educational, Church's and evangelical movement's journals.
Kasvatushistoriallisen tutkimuksen lähdeaineisto koostuu kouluhallinnon ja Evankeliumiyhdistyksen asiakirjoista sekä laajasta koulualan, kirkon ja evankelisen liikkeen lehdistöaineistosta.
Although the legislators were deciding on the whole content of the citizenship education given in the compulsory school, their attention was mainly concentrated on the issue of the religious education.
Vaikka oppivelvollisuuskoulua kehitettäessä oli päätettävänä laajasti kansalaiskasvatuksen perusteista, kiinnittyi lähes kaikki huomio keskeisimmäksi nousseeseen kysymykseen koulun uskonnonopetuksesta.
According to the results of this study, the evangelical movement plead very strongly for denominational religious education.
Tutkimustulosten mukaan evankelinen herätysliike oli vahvasti uskonnonopetuksen tunnustuksellisuuden kannalla.
The aim of this research was to study the Finnish evangelical movement's attitude and opinions on the issue of religious education and on its status and nature.
Tämän tutkielman tavoitteena oli selvittää evankelisen herätysliikkeen suhtautumista ja kannanottoja oppivelvollisuuskoulun alkuaikoina käydyssä kiivaassa keskustelussa uskonnonopetuksen asemasta ja luonteesta.
This became evident both because of their demands for increased education on the Christian doctrine and because of their sharp criticism against loosely confessional, generally Christian religious education.
Tämä ilmeni pääasiassa liikkeen vaatimasta katekismusopetuksen keskeisestä asemasta ja tiukasta kritiikistä väljästi tunnustuksellista yleiskristillistä opetusta kohtaan.
However, the confessionalism they were pursuing differed from the common understanding of the concept at that time.
Kuitenkin liikkeen vaatima tunnustuksellisuus poikkesi huomattavasti muiden tunnustuksellisuuden kannattajien esittämästä mallista.
The seminar was only a part of much larger plans of evangelical education and home missionary work.
Alakansakouluseminaari oli yksi osa laajaksi kaavailtua evankelista kasvatus- ja sisälähetystyötä.
The founding of the Evangelical seminar for lower elementary school teachers in Karkku was a significant indication of the evangelical movement's dedication to strive towards school's Christianity.
Karkussa vuosina 1923 26 toiminut Evankelinen alakansakouluseminaari oli mittava osoitus evankelisen liikkeen toimintahalukkuudesta koulun kristillisyyden vahvistamiseksi.
The former study concerning the subject shows that this issue was strongly influenced by the political power struggle between the conservative and the socialist parties.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että uskonnonopetuskysymykseen vaikutti ratkaisevasti oikeiston ja vasemmiston välinen poliittinen kamppailu ja kirkon heikentynyt asema suhteessa kouluun.
The National Board of Education indicated that the objectivity of citizenship education would be forfeit, if every marginal ideological movement could educate their own teachers.
Kouluhallituksen mukaan oppivelvollisuuskoulun kansalaiskasvatustehtävän objektiivisuuden kannalta olisi turmiollista, jos opettajia voitaisiin valmistaa Karkun seminaarin tavoin jonkin erityisryhmän aatesuunnan mukaisesti.
The objective of the evangelical seminar was to change the school by means of training evangelical minded teachers.
Seminaarin tavoitteet ulottuivat laajemmalle kuin uskonnonopetuskysymykseen ja se pyrki ajamaan koko koulun kristillisyyttä evankelisesti ajattelevien opettajien kautta.
Their opinions on the issue were especially investigated from the point of view of their own evangelical lower elementary school teachers seminar, which was deeply connected with the matter of confessionalism.
Evankelisen liikkeen suhtautumista uskonnonopetuksen tunnustuksellisuuteen ja koulun kristillisyyteen tutkittiin Karkun evankelisen alakansakouluseminaarin näkökulmasta käsin, joka erityistapauksena liittyi vahvasti aiheeseen.
The evangelical movement's strict opinion was combined with their effort to emphasize the Lutherian doctrine in the Evangelical Lutheran Church in Finland.
Nämä kannanotot liittyivät vahvasti herätysliikkeen 1920-luvulla käymään kiistaan tunnustuksellisuuden merkityksestä kirkonkin toiminnassa.
Education seemed to be the best way to get intermediate goals on the way to the sustainable development.
Koulutuksen koettiin olevan paras keino saavuttaa välitavoitteita kestävässä kehityksessä.
Values, skills and knowledge of a craftsman have an influence on the various sectors of the development.
Käsityöläisen arvot, taidot ja tiedot vaikuttavat kehityksen eri osa-alueilla.
Does it mean that striving for ecological sustainability is an attempt to reach for truth?
Merkitseekö ekologiseen kestävyyteen pyrkiminen kurkottamista kohti totuutta?
Cultural and social sustainability materialized better than economical and industrial sustainability.
Kulttuurinen ja sosiaalinen kestävyys toteutuivat taloudellista ja tuotannollista kestävyyttä paremmin.
Handicrafts was seen as a part of the culture of archipelago and the networks in a sparsely populated area is experienced as an important thing.
Käsityöläisyys nähtiin osana saaristolaiskulttuuria ja verkostoituminen harvaan asutulla seudulla koettiin tärkeäksi.
By investing in cultural, social, financial and industrial sustainability the fundamental aim of ecological sustainability is possible to attain.
Kulttuuriseen, sosiaaliseen, taloudelliseen ja tuotannolliseen kestävyyteen panostamalla pyritään ekologiseen kestävyyteen.
The interviews were analysed with content analysis method.
Analyysimenetelmänä käytettiin sisällön analyysia.
Craftsmanship is lifeblood on the market, which is ruled by the global market economy.
Käsityöläisyys on elinkeino markkinoilla, joilla globaali kauppa määrittelee säännöt.
Striving for ecological sustainability in handicrafts aroused also mixed feelings.
Ekologiseen kestävyyteen pyrkiminen käsityössä herätti myös ristiriitaisia tunteita.
Ecological orientation in handicrafts of the Archipelago : searching the meanings created by the craftsmen
Ekologisuus saaristolaiskäsityössä : Käsityöläisten luomia merkityksiä etsimässä
Values take shape, when the craftsman talked about his family and told his story about growing into the craftsmanship.
Arvot konkretisoituvat käsityöläisen puhuessa perheestään ja kasvamisesta käsityöläisyyteen.
The aim of the study was to find out, how the craftsmen of textile of the archipelago reach for ecological sustainability.
Tutkimuksessa etsittiin vastauksia kysymykseen, miten saariston tekstiilikäsityöläinen tavoittelee ekologista kestävyyttä työssään.
The ecological acting is commonly connected to the material of handicraft and its methods of production.
Ekologisuus yhdistettiin usein käsityön materiaaliin ja sen tuotantotapoihin.
Ecology in the handicrafts of the archipelago appeared in various ways.
Ekologisuus saaristolaiskäsityössä ilmeni monin tavoin.
Both the product and the creator serve as a narrator.
Kertojana on sekä tuote että tekijä.
To answer these questions interviews were made with nine craftsmen who live in the Archipelago.
Analysoitava aineisto on hankittu haastattelemalla yhdeksää käsityöläistä, jotka asuvat Lounais-Suomen, Ahvenanmaan ja Tukholman alueen saaristoissa.
The relationship between the sustainable development and the handicrafts of archipelago was observed as the theoretical basis of the research.
Tutkimuksen teoreettisissa lähtökohdissa on tarkasteltu kestävän kehityksen ja saariston käsityön suhdetta.
The operational environment of the craftsmen is the archipelago, its nature and the culture created by man. One objective was to work out, how the archipelago and its notion played a part in their way of working and telling about their products.
Tutkimuksessa selvitettiin sitä, miten saaristo ja saaristolaisuus vaikuttivat käsityöläisen tapaan toimia ja kertoa tekemistään tuotteista.
In addition, what does the ecological orientation mean for the craftsman and how to understand ecological handicrafts.
Mitä ekologisuus hänelle merkitsee ja miten se ilmenee hänen töissään?
The research report proceeds in a dialogue between theory and the analysis.
Tutkimus on fenomenologisesti orientoitunut ja vastauksia tutkimuskysymyksiin haettiin teorian ja aineiston vuoropuhelulla .
Over one third of all participants knitted this way.
Yli kolmannes kaikista tutkimukseen osallistuneista neuloo kyseisellä tavalla.
In order to analyse my data I used both qualitative and quantitative content analysis methods to complement each other.
Aineiston analyysissä olen käyttänyt sekä kvalitatiivista että kvantitatiivista sisällönanalyysiä toisiaan täydentämään.
Students do not think that there is one right working grip.
Opiskelijoiden mielestä ei ole olemassa yhtä oikeaa työotetta.
In this respect my study is a several events' case study.
Tutkimukseni on tältä osin usean tapauksen tapaustutkimus.
The most important thing is that working seems as fluent and relaxed as possible, at which point knitting is easy and flows freely.
Tärkeintä on, että työskentely näyttää mahdollisimman sujuvalta ja rennolta, jolloin neulominen on helppoa ja vapautunutta.
The first part of the study material comprised video recordings of the grips of 95 knitters together with background information collected via a questionnaire during the education of craft teachers at the University of Helsinki in spring 2004, 2005 and 2006.
Kartoittava aineisto koostuu 95 neulojan videoiduista työotteista sekä kyselyn avulla kerätyistä taustatiedoista, jotka on koottu Helsingin yliopiston käsityönopettajan koulutuksessa keväällä 2004, 2005 ja 2006.
They often consider their own style so pleasing and well-functioning that they do not think there could be any room for improvement.
Usein oma tapa on itselle niin mieluisa ja toimiva, ettei helposti tule ajatelleeksi, että tavassa olisi jotain parannettavaa.
Hands keep the knitting firmly but without tension.
Tässä tavassa kädet pitävät neuletta tukevasti mutta jännittämättä.