natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The participants consisted of 482 pregnant women and 39 women planning a pregnancy at high risk for GDM (a history of GDM or a prepregnancy body mass index [BMI] ≥ 29 kg/m2 or both), and 358 pregnant women in the general Finnish population.
Lisäksi väitöskirjassa oli mukana 482 raskaana olevaa ja 39 raskautta suunnittelevaa naista, joilla oli suurentunut raskausdiabeteksen riski (raskausdiabetes aiemmassa raskaudessa ja/tai raskautta edeltävä painoindeksi ≥ 29 kg/m2), sekä 358 Suomen yleiseen väestöön kuuluvaa raskaana olevaa naista.
Physical activity, pregnancy and mental well-being : focusing on women at risk for gestational diabetes
Liikunta, raskaus ja henkinen hyvinvointi : tarkastelussa raskausdiabeteksen riskiryhmä
Physical inactivity, mental health problems and obesity, whilst interrelated, each represent a major global health challenge.
Vähäinen liikunta, mielenterveyden ongelmat ja lihavuus ovat merkittäviä väestön terveyteen liittyviä haasteita.
This doctoral thesis systemically reviews the literature concerning the effects of life events, especially pregnancy, on physical activity, and examines mental wellbeing and physical activity in women at risk for GDM.
Tässä väitöskirjassa koottiin yhteen tutkimusnäyttö merkittävien elämäntapahtumien, erityisesti raskauden, vaikutuksista liikunta-aktiivisuuteen, sekä tutkittiin henkistä hyvinvointia ja liikuntaa raskausdiabeteksen riskiryhmään kuuluvilla naisilla.
Furthermore, obesity substantially contributes to the increasing prevalence of gestational diabetes mellitus (GDM), an emerging worldwide epidemic amongst pregnant women.
Lihavuus puolestaan on läheisesti yhteydessä raskausdiabetekseen, joka on kehittymässä maailmanlaajuiseksi epidemiaksi raskaana olevien naisten keskuudessa.
The systematic review consisted of studies amongst healthy adults.
Elämäntapahtumien vaikutusta liikunta-aktiivisuuteen selvitettiin terveillä aikuisilla.
A proportion of the pregnant women at risk for GDM received diet and physical activity counselling from early pregnancy to one-year postpartum.
Osa suurentuneessa raskausdiabeteksen riskissä olevista naisista sai ravitsemus- ja liikuntaohjausta alkuraskaudesta siihen asti, kun synnytyksestä oli kulunut vuosi.
Life events affect leisure-time physical activity; for example, pregnancy tends to decrease physical activity levels.
Vaikutukset riippuvat iästä, sukupuolesta ja elämäntapahtumasta; esimerkiksi raskaus vähentää liikunta-aktiivisuutta yleisessä väestössä.
The thesis also evaluates the effects of a randomised lifestyle intervention aimed at preventing GDM on self-rated health from early pregnancy throughout the first year following birth.
Lisäksi selvitettiin raskausdiabeteksen ehkäisyyn tähtäävän elintapaohjauksen vaikutuksia koettuun terveyteen alkuraskaudesta siihen asti, kun synnytyksestä oli kulunut vuosi.
Furthermore, self-rated general health and physical well-being differed between those women with very poor or poor cardiorespiratory fitness.
Naiset, joilla oli hyvin huono kunto, kokivat terveytensä ja fyysisen hyvinvointinsa kaikkein huonoimmaksi, jopa verrattuna naisiin, joilla oli huono kunto.
Pregnant women at risk for GDM exhibited higher Edinburgh Postnatal Depression Scale scores compared to pregnant women in the general population during early pregnancy, but this difference disappeared after adjusting for age, BMI and income.
Raskausdiabeteksen riskiryhmään kuuluvilla naisilla on enemmän masennusoireita kuin naisilla yleisesti alkuraskaudessa, mutta ero näyttäisi selittyvän taustatekijöillä, kuten iällä, painoindeksillä ja tulotasolla.
The studies included in the systematic review showed statistically significant changes in leisure-time physical activity after life events.
Tulokset osoittivat, että merkittävät elämäntapahtumat vaikuttavat vapaa-ajan liikunta-aktiivisuuteen.
The effectiveness of lifestyle counselling for high-risk pregnant women aimed at improving self-rated well-being requires further research.
Lisää tutkimuksia tarvitaan selvittämään, voidaanko raskausdiabeteksen riskiryhmään kuuluvien naisten koettua hyvinvointia parantaa elintapaohjauksella.
In addition, cardiorespiratory fitness, as assessed by measuring the maximal oxygen consumption (VO2max) during a cycle ergometer test, and self-reported leisure-time physical activity were positively associated with the self-rated general health and physical well-being domains of the 36-Item Short-Form Health Survey in women planning a pregnancy and at risk for GDM, which held when controlling for BMI.
Naisten masennusoireet, terveyteen liittyvä elämänlaatu, koettu terveys ja liikunta-aktiivisuus kysyttiin lomakkeilla, ja raskautta suunnittelevien naisten hengitys- ja verenkiertoelimistön kunto selvitettiin mittaamalla maksimaalinen hapenottokyky polkupyöräergometritestin aikana.
Moreover, even a slightly better cardiorespiratory fitness could be beneficial for the health-related quality of life amongst women at risk for GDM who are planning a pregnancy.
Raskausdiabeteksen riskiryhmään kuuluvilla raskautta suunnittelevilla naisilla jo hieman parempi hengitys-ja verenkiertoelimistön kunto saattaisi parantaa terveyteen liittyvää elämänlaatua.
The higher prevalence seems to be explained by characteristics such as age, BMI and income.
Raskausdiabeteksen riskiryhmään kuuluvilla naisilla on enemmän masennusoireita kuin naisilla yleisesti alkuraskaudessa, ja ero näyttäisi selittyvän taustatekijöillä, kuten iällä, painoindeksillä ja tulotasolla.
The self-rated health of women at risk for GDM tended to improve amongst the lifestyle counselling group and to deteriorate in the control group from pregnancy to one-year postpartum, although the difference between groups was not statistically significant.
Koettu terveys näytti paranevan alkuraskaudesta siihen asti, kun synnytyksestä oli kulunut vuosi raskausdiabeteksen riskiryhmään kuuluvilla naisilla, jotka saivat elintapaohjausta.
The effect of the past on the present arises at all levels.
Menneisyyden vaikutus nykyisyyteen tulee esiin kaikilla tasoilla.
On a journey from marginal to mainstream?
Matkalla marginaalista valtavirtaan?
Years of drug use have often caused complex health and social disadvantages as well as problems with work, education, livelihood, accommodation and human relationships.
Tutkimuksessa tulee esiin kuinka vuosia jatkunut huumeiden käyttö aiheuttaa usein monitahoisia terveydellisiä haittoja sekä ongelmia työssä, koulutuksessa, toimeentulossa, asumisessa ja ihmissuhteissa.
The study describes how some recovering users find a meaning in life easily whereas others have to work actively for their recovery.
Tutkimuksessa kuvataan, kuinka toiset toipuvat löytävät elämän mielekkyyden helposti, kun taas toiset joutuvat aktiivisesti työskentelemään toipumisensa puolesta.
The study shows that an adequate distance from acute substance use is a precondition for the beginning of the recovery process, yet abstinence in itself tells nothing about the actual recovery.
Tutkimus kertoo, kuinka riittävä etäisyys akuutista päihteiden käytöstä on edellytys toipumisen käynnistymiselle, mutta päihteettömyys ei vielä sinällään kerro mitään varsinaisesta toipumisesta.
The interviews revealed a recovery culture maintaining the lifestyle as well as an adaptive and optimistic approach to the future among those participating in the study.
Haastatteluista nousee esiin uutta elämäntapaa ylläpitävä toipumiskulttuuri sekä tutkimukseen osallistuvien mukautuva ja optimistinen suhtautuminen tulevaisuuteen.
Disengaging from a drug-oriented lifestyle and connected social network as well as finding an individual frame of reference is a demanding process.
Huume-ehtoisesta elämäntavasta ja siihen liittyvästä ihmissuhdeverkostosta irrottautuminen ja henkilökohtaisen viitekehyksen löytäminen on vaativa prosessi.
The lifestyle and recovery of former drug users
: Huumeiden käytön lopettaneiden elämäntapa ja toipuminen
Detaching oneself from the feeling of adopted abnormality connected with substance addiction forms an important basis for satisfying abstinence.
Päihderiippuvuuteen liittyvä sisäistetyn poikkeavuuden kokemuksesta vapautuminen on tärkeä tyytyväisen raittiuden perusta.
The criteria for the focus group of the study included the following: a) the interviewees had had a serious drug problem in their past; b) they had not used drugs for at least one year prior to the interview; c) they were not in an institutional care at the time of the study.
Tutkimusaineistoa varten on haastateltu 32 henkilöä, joilla kaikilla on menneisyydessään ollut vakava huumeongelma, mutta he ovat tutkimuksentekohetkellä olleet vähintään vuoden käyttämättä laittomia huumausaineita.
They may have stopped using drugs independently or with the help of a treatment.
Osa haastateltavista on päässyt huumeista eroon opioidiriippuvaisten korvaushoidon, osa taas muun huumehoidon avulla.
The research material was gathered from theme interviews.
Varsin suuressa asemassa haastateltavien elämässä ovat myös vertaisryhmät.
The study reviews the whole spectrum of everyday routines, especially the social interaction and subjective experiences of people.
Tutkimuksessa kuvataan kuinka yhteiskunnallinen ilmapiiri ja poliittiset päätökset eivät ole aina toisien mahdollisuuksien politiikkaa tukevia.
The study describes the life of people with drug problems both during the time they used drugs regularly and after they stopped the use entirely.
Millaista on elämä huumeiden käytön lopettamisen jälkeen, on aihealue, josta tiedetään vielä kohtuullisen vähän.
This thesis is basically a lifestyle study in which the aspects of lifestyle are used to describe the everyday life of former drug users.
Huumehoidon merkitys muutoksen jälkeiseen arkielämään valmistavana tekijänä korostuu haastateltavien puheessa.
Peer groups support the development of counter-cultures and abstinence or the support is received from the community formed in the substitution treatment clinic.
Yhteiskunnan eri instanssit eivät aina ymmärrä huumeongelmaan liittyvää problematiikkaa, eivätkä ne ole aina toipumiskulttuuria suosivia.
Neighborhood Shopkeepers in Contemporary South Korea : Household, Work, and Locality
Asuinkortteleiden pienyrittäjät Etelä-Koreassa : kotitalous, työ ja paikallisuus
The ethnographic field research for this study was conducted during a 14-month period between November 1998 and December 1999 and in three subsequent short visits to Korea and to the research neighborhood.
Tutkimus perustuu etnografiseen kenttätyöhön, joka tehtiin eräällä Soulin asuinseudulla 14 kuukauden ajan vuoden 1998 marraskuusta vuoden 1999 joulukuuhun ja kolmella lyhemmällä käynnillä sen jälkeen.
These cultural categories were investigated through the neighborhood shopkeepers practices of work and reciprocal interaction as well as through the shopkeepers articulations of their lived experience.
Näitä kulttuurisia käsitteitä lähestytään sekä työn ja paikallisen vastavuoroisuuden käytäntöjen että liikkeenharjoittajien omaa elämäänsä ja kokemuksiaan koskevan suusanallisen tiedon kautta.
Particular attention is paid to the idea of ordinary people (seomin), which shopkeepers are commonly considered to be most representative of, and which also sums up the ambivalence of neighborhood shopkeepers as a social category: they are not committed to familial reproduction and continuity of the business but aspire non-entrepreneurial careers for their children, while they occupy a significant position in the elaborations of culturally valued notions and ideologies defining Koreanness such as warmheartedness and sociability.
Siinä myös ilmenee näiden ihmisten yhteiskunnallinen kaksijakoisuus: he eivät pyri elinkeinonsa uusintamiseen vaan muuntamaan liiketoiminnallaan syntyneen taloudellisella arvon sukupolvien väliseksi sosiaaliseksi nousuksi, vaikka heillä on keskeinen osa määriteltäessä kulttuurisesti arvossapidettyjä, korealaisuutta rakentavia käsitteitä ja ideologioita kuten "lämminsydämisyys" ja "yhteisöllisyys".
As the appropriation of children s labor is conditional to intergenerational family trajectories which aim not to reproduce parents occupational status but to gain entry to salaried occupations via educational credentials, the work of a married couple is the most common organization of work in small businesses, to which the Korean ideas of family and kin continuity are not applied.
Liikkeenharjoitus ei pyri sukupolvien väliseen jatkuvuuteen vaan palkansaaja-ammatteihin johtavien koulutusmahdollisuuksien takaamiseen lapsille, mikä myös vaikuttaa rajoittavasti heidän työpanoksensa käyttöön.
This study further analyses the ways in which the businesskeepers appropriate and reproduce the Korean ideas of men s and women s gender roles and spheres of work.
Liikkeissä harjoitettavan työn organisaatiota sekä sukupuolten että sukupolvien työnjakoa koskeva analyysi tarkastelee korealaisiin kulttuurisiin käsityksiin sukupuolista ja kotitalouden ja perheiden jatkuvuudesta ja statuksesta.
This is an ethnographic study of the lived worlds of the keepers of small shops in a residential neighborhood in Seoul, South Korea.
Tämä on sosiaali- ja kulttuuriantropologian alaan kuuluva etnografinen tutkimus asuinkortteleissa pienliiketoimintaa harjoittavista ihmisistä Etelä-Korean Soulissa ja siitä kuinka he käsitteellistävät ja luokittelevat yhteiskuntaa ja taloutta.
The fieldwork was conducted during the aftermath of the Asian currency crisis, colloquially termed at the time as the IMF crisis, which highlighted the social and cultural circumstances of small businesskeeper in a specific way.
Etelä-Koreassa tämä ns. "IMF-kriisi" sekä vavisutti voimakkaasti kasvaneessa ja vaurastuneessa maassa kehityksen symbolina pidetyn keskiluokan vakaahkoa asemaa että toi tämän tutkimuksen kohteena olevat yksinyrittäjät poliittisesti ja yhteiskunnallisesti esille.
While the lack of generational businesskeeping succession suggests that the proprietors mainly subscribe to the notions of familial status that emanate from the practices of the white-collar middle class, the cases of certain women shopkeepers show that their proprietorship and the ensuing economic standing in the family prompts and invites inversed interpretations and uses of common cultural notions of gender.
Liikkeenharjoittajana toimivien naisten tapaukset osoittavat, että heidän korealaisittain "elinvoimaksi" käsitteellistetty taloudellisesti keskeinen asemansa perheissään tuo esiin keskiluokkaislähtöisestä sukupuolien asemaa määrittelevästä ideologiasta poikkeavia kulttuurisia tulkintoja.
After discussing and analyzing the concept of money and the cultural categorization of leisure and work, topics that emerged as very significant in the lived world of the shopkeepers, this study charts and analyses the categories of identification which the shopkeepers employ for their cultural and social locations and identities.
Pienliikkeenharjoittajien suhde käteiseen rahaan ja korealaiseen rahan käsitteeseen nousi kenttätutkimuksen aikana kulttuurisesti merkittäväksi tarkastelukohteeksi: raha on tutkittaville sekä omaan elinkeinoon konkreettisesti käteisenä liittyvä toimeentulon ja ansainnan kohde että symbolinen perhe- ja sukusuhteisiin kuuluvan vaihdon väline.
This study begins with an overview of the contemporary setting, the Korean society under the socially and economically painful outcomes of the economic crisis, and continues with an overview of relevant literature.
Tutkimus käsittelee aluksi liikkeenharjoittajien kannalta merkittävää paikallisuuden teemaa ja heidän itsensä ja heidän toimenharjoittamisensa sosiaalinen asema hahmotellaan Soulin ja Korean sosiaalisen kerrostuneisuuden alueellisten ja asumuksellisten perusteiden kautta.
Yale University granted this article the Amartya Sen prize in 2015.
Yalen yliopisto myönsi tälle artikkelille vuonna 2015 Amartya Sen -palkinnon.
It also suggests new ways for further developing the theory of new constitutionalism.
Artikkeli kehittää edelleen myös uuden konstitutionalismin teoriaa.
Ultimately, these findings were forgotten in the 1980s.
1980-luvulle tultaessa suuri osa näistä edistysaskeleista painui unohduksiin.
I demonstrate how this scholarship began with the birth of evolutionary economics, and how scholars such as Thorstein Veblen and John R. Commons discussed these issues already in the early 1900s.
Osoitan kuinka jo 1900-luvun alun institutionaalisen taloustieteen pioneerit Thorstein Veblenistä John R. Commonsiin kiinnittivät huomiota näihin teemoihin.
I tackle this theme by analyzing the challenges that corporate tax avoidance creates for global governance and for the ways in which MNEs are conceptualized within International Political Economy (IPE).
Tutkin tätä teemaa analysoimalla verosuunnittelun tuomia haasteita talouden globaalille hallinnalle.
The first self-authored article analyses groundbreaking contributions within the United Nations on corporate tax avoidance and corporate power in the 1970s.
Väitöskirjan ensimmäinen artikkeli jatkaa tämän tärkeän historian luotaamista keskittymällä YK:n piirissä 1970-luvulla tehtyyn, nykyään pitkälti unohdettuun verotuksen ja yhtiövallan tutkimukseen.
I show how its efforts have focused on individuals rather than the MNEs.
IMF:n työ on keskittynyt enemmän yksityishenkilöiden veronkiertoon kuin yritysten verosuunnitteluun.
The second co-authored article develops a new methodology, qualitative financial accounts research, to uncover international tax avoidance structures in intra-corporate wealth chains.
Toinen artikkeli esittää uutta metodologiaa yhtiöiden verosuunnittelun tutkimukseen, ja käsittelee tapaustutkimuksen kautta aineettomien oikeuksien roolia verosuunnittelussa.
The article focuses on two tax-related cases brought to WTO’s dispute resolution system by Panama.
Kolmas artikkeli tarkastelee, kuinka veroparatiisi Panama on käyttänyt WTO:n riitojenratkaisuelintä puolustaakseen omaa asemaansa veroparatiisina.
The introductory chapter illustrates the complex and neglected transdisciplinary history of tax avoidance and corporate power.
Johdantoluvussa keskityn yhtiöiden verosuunnittelun ja yhtiövallan tutkimuksen pitkään ja pitkälti unohdettuun historiaan.
I examine the conditions for using city-level procurement policies in a push for fair taxation of MNEs.
Viimeinen artikkeli keskittyy kuntien julkisten hankintojen potentiaaliseen rooliin yritysten verosuunnittelun hillitsemisessä, vertaillen verotukseen liittyviä aloitteita reilun kaupan hankinnoista tehtyihin aloitteisiin.
By the end of the 1970s, a surprisingly mature understanding had emerged on international corporate tax avoidance and corporate power.
Tämän jälkeen yhtiövalta ja verosuunnittelu nousi säännöllisesti keskusteluihin aina 1970-luvun loppupuolelle saakka.
This forward-looking paper underlines the importance of in-depth case analysis – a recurrent theme of the dissertation.
Tutkimus korostaa myös yksityiskohtaisten tapaustutkimusten merkitystä verosuunnittelun politiikan tutkimuksessa.
The penultimate, single-authored article examines the success of the IMF’s recent work against tax flight.
Toiseksi viimeinen artikkeli tarkastelee Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n uusien veronkierron vastaisten linjausten toteutumista kolmen maan kautta.
The third co-authored article turns attention to the WTO.
Neljäs artikkeli tarkastelee yleisemmällä tasolla yritysten verosuunnittelun yhteiskunnallisia vaikutuksia.
The agency and governance of increasingly powerful Multinational Enterprises (MNEs) is a topical issue in social sciences.
Luotaan myös tapoja, joilla monikansallisia yrityksiä on käsitelty historiallisesti kansainvälisen poliittisen talouden tutkimuksessa.
We argue that this creates grounds for addressing MNEs as political agents.
Yritysten suuri valta vaikuttaa maksamiensa verojen määrään, julkisuuteen ja maantieteelliseen jakoon luo edellytyksiä tarkastella yrityksiä poliittisina toimijoina.
The data covers an approximately three-month working period in each family and the follow-up visits at both six months and one year after the work has ended.
Perhekohtainen aineisto kattaa noin kolmen kuukauden työskentelyjakson sekä seurantakäynnit puoli vuotta ja vuosi hankkeen päättymisen jälkeen.
A total of 30 families participated in the project, and 7 families were chosen for the study.
Tutkimukseen valittiin seitsemän perhettä kolmestakymmenestä hankkeeseen osallistuneesta perheestä.
Use of the sequence map was essential to both phases of the analysis.
Sekvenssikartan käytön analyysi sisältyi molempiin vaiheisiin.
Regarding the analysis, the dynamic and contextual natures of activities were considered.
Aineiston analyysi suoritettiin siten, että voitiin ottaa huomioon ja pitää keskiössä toiminnan dynaaminen ja kontekstuaalinen luonne.
The findings concerning the mastering of everyday life can be summarized into two points: (1) the essential meaning of the human mediator while working with the sequence map and (2) the twofold meaning of routines in everyday settings.
Tutkimus nostaa arjen hallintaan tähtäävän toiminnan näkökulmasta esille erityisesti kaksi seikkaa: (1) inhimillisen välittäjän keskeisen merkityksen kartan käytön yhteydessä sekä (2) rutiinien kaksinaisen merkityksen arjen ympäristöissä.
The background of the study includes a family work development project called Arki haltuun (AH -project), which Väestöliitto (The Family Federation of Finland) conducted from 2007–2010.
Kotitaloustieteen alaan kuuluvan tutkimuksen taustalla on Arki haltuun -perhetyön kehittämishanke (AH -hanke), jonka Väestöliitto toteutti vuosina 2007–2010.
The main findings of the research correlate the role of the sequence map as a mediator between family workers and the family.
Tutkimuksen keskeiset tulokset liittyvät sekvenssikartan käyttöön työntekijöiden ja perheen vuorovaikutusta ja toimintaa välittävänä välineenä.
In this frame of reference, the introduction of the sequence map represents cultural re-tooling, which creates possibilities for the development of new family work practices.
Teoreettisesti toiminnan teorian viitekehykseen sijoittuvassa tutkimuksessa sekvenssikartan käyttöönotto tulkitaan toiminnan uudenlaiseksi välittymiseksi, joka luo mahdollisuuden perhetyön uudenlaisten käytäntöjen kehittymiselle.
This study focuses on the everyday activities of the families in the context of social work via a new tool called a sequence map.
Tutkimus kohdistuu perheiden arkitoimintaan sosiaalitoimen perhetyön kontekstissa, jossa kokeillaan uutta työmenetelmää (sekvenssikarttaa).
The analysis focused on both interaction and activity settings between family workers and the family during home visits.
Analyysin kohteena olivat työntekijöiden ja perheen kohtaamisessa rakentuvat vuorovaikutus- ja toimintatilanteet.
The first phase of the analysis examined the development of a client process during the AH -project and the second phase focused on the objects of the everyday life within the families as well as related working processes.
Analyysin ensimmäisessä vaiheessa tutkittiin asiakkuuden rakentumista ja toisessa vaiheessa perhekohtaisia työskentelyn kohteita arjessa (arjen hallinnan kohteet) ja niihin liittyviä työskentelyprosesseja arjen rutiinien, rytmittämisen ja suunnittelun kontekstissa.
The results show that, when developing everyday activities in families, it is not enough to merely concentrate on new practices; rather families must systematically unlearn old habits at the same time.
Toiminnan kehittämisessä ei ole riittävää keskittyä uuden suunnitteluun ja opetteluun, vaan totutusta poisoppimista tulee rakentaa sensitiivisesti ja suunnitelmallisesti uuden oppimisen rinnalla.
The third phase conceptualized the possessions of everyday life, based on a previous analysis.
Arjen hallintaa käsitteellistettiin kehitysprosessina näiden analyysien pohjalta.
The aim of this research is to analyze what kind of activity the sequence map will produce during both family workers’ home visits and in the everyday lives of families.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, millaista toimintaa arjen rytmittämiseen perustuvan välineen käyttö synnyttää kotikäynneillä ja perhearjessa.
The sequence map integrates the client process in both social work and practical work within families.
Kartta integroi perhetyön vuorovaikutuksessa rakentuvan asiakkuuden ja perhearjen yksityiskohtien käytännön suunnittelun ja konkreettisen työskentelyn.