natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The study brings forward the specificities of grassroots service sector trade unionism and investigates the construction of agency in the lives of shop stewards.
Tutkimuksen tehtävänä on tuoda esille ammatillisen edunvalvonnan edellytyksiä yksityisillä palvelualoilla, purkaa työpaikkatasoa koskevia luottamushenkilötoiminnan käytäntöjä sekä nostaa esille palvelutyöhön liittyviä ammattiyhdistystoiminnan erityispiirteitä.
The key theoretical concepts of the study are agency, affective practices, emotion work, employee voice and subjective career theory.
Aineiston analyysissa hyödynnän etnografista, kerronnallista ja diskursiivistä lähestymistapaa ja olen kiinnostunut luottamushenkilöiden ammattiyhdistysaktiivisuuteen liittämistä merkityksistä sekä toimijuuden rakentumisesta työpaikkojen arjessa tapahtuvan ammatillisen edunvalvonnan käytännöissä.
The study shows that private services offer a challenging environment for grassroots trade unionism and shop steward action, because of low trade union density, high proportion of small workplaces and workforce mainly consisting of young employees, students, and immigrants with relatively short labour market experience.
Luottamushenkilöiden toimintaympäristö yksityisillä palvelualoilla asettaa edellytyksiä heidän toimijuutensa muutokselle, koska toimintaympäristö vaatii heiltä erilaisten työntekijäryhmien intressien huomioimista ja kykyä tehdä nopeita päätöksiä sekä sietää ympäristön ristiriitaisiakin vaatimuksia.
The objects of the study are the subjective meanings of trade union activity and the changing employment relations and trade union culture in Finland.
Lähestyn yksityisten palvelualojen edunvalvonnan kulttuurista kenttää erilaiset risteävät positiot ja näkökulmat huomioiden sekä avaan luottamushenkilötoiminnan ja ammattiyhdistysaktiivisuuden sukupuolittuneita käytäntöjä.
It highlights how the service workplaces are difficult to organize, because employees feel fear in the workplace about their future in the company.
Samalla luottamushenkilöiden on pystyttävä osoittamaan työntekijöille, että he toimivat tehtävänsä vaatimusten mukaisesti ammattiliiton jäsenten edustajina työpaikoilla.
Metagenomic tools and applications toward Type 1 Diabetes
Metagenomiset työkalut ja sovellukset kohti tyypin 1 diabetesta
The introduction of metagenomics together with advances in next generation sequencing technologies have enabled detection of genetic material directly from the environmental samples such as soil, water and human stool.
Nykyaikaisten sekvensointiteknologioiden kehityksen myötä on mahdollista tuottaa laajoja metagenomiikka-aineistoja, joiden avulla saadaan yksityiskohtaista tietoa esimerkiksi vesi-, maaperä- tai ulostenäytteiden geneettisestä materiaalista.
Computational detection of environmental microbial populations with assessment in Type 1 Diabetes stool samples Human autoimmune diseases stem from abnormal responses towards normal cells.
Laskennallinen mikrobipopulaatioiden havaitseminen tyypin 1 diabeteksen ulosteetäytteillä Ihmisen autoimmuunisairauksien puhkeamiseen vaikuttavat hyvin monenlaiset häiriöt solujen toiminnassa ja autoimmuunisairauksien kirjo on hyvin laaja.
The exact reasons, or triggers for the initial targeting of the beta cells are not known but there have been multiple reports citing microbes, particularly certain virus infections and gut bacteria population shifts as possible culprits.
Yksityiskohtaista tietoa ykköstyypin diabeteksen puhkeamismekanismeista ei ole, mutta useissa tutkimuksissa sairauden puhkeaminen on yhdistetty erilaisiin mikrobialtistuksiin ja erityisesti tietyn tyyppisiin virusinfektioihin.
This thesis contributes to the field via Vipie, an easy to use web based tool for multi-sample virus profiling.
Väitöskirjatyössä on kehitetty bioinformatiikkatyökalu Vipie, joka mahdollistaa metagenomiikkanäytteiden analysoinnin ja visualisoinnin helppokäyttöisessä web-pohjaisessa laskentaympäristössä.
This thesis also reports results from analysis of virus and bacteria populations found in stool samples from Finnish children enrolled in Type 1 Diabetes Prediction and Prevention (DIPP) Study.
Lisäksi väitöskirjatyön soveltavassa osiossa on raportoitu uusia biologisia löydöksiä ykköstyypin diabetekseen sairastuneiden lasten ja nuorten ulostenäytteiden virus- ja bakteerikannoista.
For example, Type 1 diabetes impacting children and teenagers, is caused by gradual immune targeting and subsequent destruction of pancreatic beta cells.
Esimerkiksi ykköstyypin diabetes puhkeaa tyypillisesti lapsuuden aikana.
Moreover, this thesis also reports novel results from analysis of sequencing based gut bacteria and viral dynamics associated with Type 1 Diabetes autoimmunity development.
Tässä työssä metagenomiikkatutkimusta sovelletaan viruspohjaisten ja mikrobiaalisten tekijöiden tutkimiseen ykköstyypin diabeteksen yhteydessä.
Virome sequencing data generated from these studies required advanced bioinformatics solutions and forms the core of this thesis.
Bioinformatiikkatyökalu Vipie sekä kehitetyt menetelmät perustuvat avoimeen lähdekoodiin ja menetelmät ovat tällä hetkellä aktiivisessa käytössä useissa tutkimusryhmissä.
Metagenomics experiments have great potential to investigate immune disorders via systematic detection of microbes and viruses from human matter.
Metagenomiikkatutkimuksen avulla on myös mahdollista selvittää erilaisten mikrobiaalisten ja viruspohjaisten altistusten sekä populaatiodynamiikan vaikutusta ihmisen autoimmuunisairauksiin.
The improved sensitivity and reduction in cost of modern computer sequencing technologies have also promoted virus related metagenomics studies.
Erityisesti työssä kehitettiin uusia menetelmiä lasten ja nuorten ulostenäytteistä saatujen metagenomiikka-aineistojen tilastolliseen ja laskennalliseen analyysiin.
The analysis reported more phage bacterial correlations, presented as interactive networks, in stools taken from autoimmune positive children compared to negative controls.
Ykköstyypin diabetesta sairastavien henkilöiden suolistossa todettiin esimerkiksi olevan vahvempia bakteerien välisiä riippuvuuksia kuin terveellä henkilöllä.
Policy discourse has a wide space in the field, and its position is strong.
Politiikkadiskurssilla on laaja tila, ja sen asema on vahva.
A closer look at the science policy context and the higher education systems of the countries helps in understanding the differences.
Maiden tiedepoliittisen kontekstin ja korkeakoulujärjestelmien tarkastelu auttaa ymmärtämään tätä eroa.
Although in both countries, the funding system is extremely competitive, the strong output orientation of the Finnish systems makes Finland even more competitive than Sweden.
Vaikka kummassakin maassa rahoitusjärjestelmä on äärimmäisen kilpailullinen, suomalainen tiedejärjestelmä on tulosorientoituneisuudessaan Ruotsia kilpailullisempi.
Conversely, those criteria are favourable for many fields in the natural sciences in which international publishing has been dominant and market orientation has been typical.
Sen sijaan kriteerit ovat suosiollisia monille luonnontieteellisille tutkimusaloille, joissa julkaiseminen on tyypillisesti ollut kansainvälistä ja tutkimustoiminnassa on korostunut markkinaorientaatio.
The national contrasting brought out crucial differences between the way Finnish and Swedish sociology receive science policy ideals.
Kansallinen peilaus nostaa esiin merkittäviä eroja tavoissa, joilla suomalainen ja ruotsalainen sosiologia ottavat tiedepolitiikan ideaalit vastaan.
This dissertation scrutinizes the self-understanding of sociology.
Tässä väitöskirjassa tarkastellaan sosiologian itseymmärrystä.
The study applies a cross-cultural approach as sociology is contrasted in two different temporal contexts and in two different national contexts.
Tutkimuksessa sovelletaan poikkikulttuurista tutkimusotetta, sillä sosiologiaa tutkitaan sekä kahdessa eri ajallisessa kontekstissa että kahdessa eri kansallisessa kontekstissa.
These discourses are: the Excellence discourse, the Humboldtian discourse, the Emancipatory discourse and the Policy discourse.
Näitä diskursseja ovat Huippututkimusdiskurssi, Humboldtlainen diskurssi, Emansipatorinen diskurssi ja Politiikkadiskurssi.
The two temporal contexts cover the analysis of Finnish sociology in two decades—the 1970s and the 2010s.
Eri ajallinen konteksti käsittää suomalaisen sosiologian tarkastelun kahdella eri vuosikymmenellä: 1970-luvulla ja 2010-luvulla.
This study also draws from the tradition of disciplinary cultures since the focus is on the cultural sense-making of sociology, that is, a culturally-produced means of defining good sociology.
Tutkimus ammentaa myös tiedekulttuurien tutkimusperinteestä, koska tutkimuksessa tarkastellaan sosiologian kulttuurisia merkityksenantoja eli kulttuurisesti tuotettuja tapoja määritellä hyvää sosiologiaa.
The results show that sociology contains many mutually conflicting and tensional notions of legitimate sociology, that is, several different discourses that each construct certain views of legitimate sociology.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että sosiologia pitää sisällään monia, keskenään kiisteleviä ja jännitteisessä suhteessa toisiinsa olevia legitiimin sosiologian määritelmiä eli useita, jotain tiettyä näkemystä legitiimistä sosiologiasta rakentavia diskursseja.
For instance, in Sweden, the old, established universities have a privileged position that gives them and their departments more leeway in relation to science policy ideals.
Lisäksi maiden korkeakoulujärjestelmissä on kansallisia ominaispiirteitä, kuten Ruotsin vanhojen yliopistojen etuoikeutettu ja vahva asema, mikä antaa niille ja niiden laitoksille enemmän liikkumavapautta suhteessa tiedepolitiikan ideaaleihin.
Science policy, with its specific expectations, offers one type of ideals and definitions for ‘good’ research, which all disciplines have to respond to in one way or another.
Tutkimukseen kohdistuneilla odotuksillaan tiedepolitiikka luo tietynlaisia ideaaleja ja määritelmiä sille, mitä pidetään hyvänä tutkimuksena, ja näihin ideaaleihin tieteenalat joutuvat vastaamaan tavalla tai toisella.
In the Finnish sociology of the 2010s, the Excellence discourse is in a dominant position.
Suomalaisessa 2010-luvun sosiologiassa Huippututkimusdiskurssi on hegemonisessa asemassa.
In Finnish sociology, the science policy ideals are either sympathetically complied with or the perception is that there is no other alternative than to comply.
Suomalaisessa sosiologiassa tiedepolitiikan huippututkimusideaaleihin joko myötäsukaisesti mukaudutaan tai sitten mukautumiselle ei nähdä muuta vaihtoehtoa.
The temporal contrasting of Finnish sociology reveals that in the 1970s, there seemed to be space for all discourses, whereas in the 2010s the Excellence discourse rules and the Emancipatory discourse has been forced to step aside, and it appears mainly through nostalgic recollection.
Suomalaisen sosiologian ajallinen peilaus tuo esiin, että 1970-luvun sosiologiassa kaikille legitiimin määritelmille oli tilaa, kun taas 2010-luvun sosiologiassa Huippututkimusdiskurssin hallitessa Emansipatorinen diskurssi on joutunut marginaaliin, ja se ilmenee lähinnä nostalgisen muistelun kautta.
In the Swedish context, by contrast, sociology either distances itself from science policy ideals or disregards them.
Ruotsalaisessa sosiologiassa sitä vastoin ideaaleihin otetaan etäisyyttä, tai ne sivuutetaan.
Science policy, which, on the one hand, calls for social utility of research, and on the other hand, demands research excellence, does not rate SSH fields highly in their targets and evaluation criteria.
Tiedepolitiikka, joka yhtäältä odottaa yhteiskunnallisesti vaikuttavaa tutkimusta ja toisaalta edellyttää kunnianhimoista, kansainväliselle tiedeyhteisölle suuntautunutta huippututkimusta, ei noteeraa tutkimukselle asettamissaan tavoitteissaan tai tuloksellisuuden- ja laadunarvioinnin kriteereissään riittävästi näiden tieteenalojen tutkimusta.
This dissertation, consisting of introductory part and three journal articles, explores what good sociology is and how sociology legitimates itself.
Tässä kolmesta tutkimusartikkelista sekä yhteenveto-osasta koostuvassa väitöstutkimuksessa tutkitaan, mitä hyvä sosiologia on ja kuinka sosiologia oikeuttaa itsensä.
On the contrary, the position of the Humboldtian and the Emancipatory discourses are weak.
Sen sijaan Emansipatorisen diskurssin sekä Humboldtlaisen diskurssin asema on heikko.
To be legitimate, research must be socially useful and relevant and is targeted towards government authorities and administrative bodies.
Diskurssissa arvostetaan yhteiskunnallisesti hyödyllistä tutkimusta, joka on suunnattu valtionhallintoon ja eri hallinnonaloille.
When reflecting on the way science policy ideals have been received in sociology, the results show that the ideals are either supported, opposed or complied with.
Tiedepolitiikan huippututkimusideaaleja ja niiden vastaanottoa tarkasteltaessa tutkimus näyttää, kuinka ideaaleja joko kannatetaan, vastustetaan tai niihin mukaudutaan.
Additionally, the starting point of this study lies in the discussions and studies of the sociology of science that have shown the controversial nature of legitimate sociology.
Lisäksi tutkimuksen lähtökohtana on tieteensosiologiset tutkimukset ja keskustelut, joissa on nostettu esiin legitiimin sosiologian määritelmän kiistanalaisuus.
This dissertation deepens the understanding of the way the prevailing science policy contexts shape the cultural sense-making of the discipline.
Tämä väitöstutkimus syventää ymmärrystä siitä, kuinka kulloinkin vallitseva tiedepoliittinen konteksti muovaa tieteenalan kulttuurisia merkityksenantoja.
In addition, the temporal contrasting of Finnish sociology illustrates that the same definitions for legitimate sociology can be found in the Finnish sociology of the 1970s; thus, they appear in era-specific form.
Myös suomalaisen sosiologian ajallinen peilaus näyttää, että samantyyppiset sosiologian määritelmät on löydettävissä myös 1970-luvun sosiologiasta, joskin aikakaudelle ominaisine muotoineen.
In the Policy discourse, legitimate sociology provides knowledge for political decision-making.
Politiikkadiskurssissa legitiiminä pidetään sosiologiaa, joka tuottaa tietoa poliittiseen päätöksentekoon.
This dissertation shows that the self-understanding of a discipline takes shape in the complex and multi-layered power relations in which science policy and sociopolicy with their aims as well as the inner hierarchy of academia, are intertwined in the inner symbolic struggles of the discipline and thus, shape the conception of what is perceived as ‘good’ science.
Kaiken kaikkiaan tämä väitöstutkimus osoittaa, että sosiologian itseymmärrys muodostuu kompleksisessa ja monikerroksisessa valtasuhteiden verkossa, jossa tiede- ja yhteiskuntapoliittiset tavoitteet ja diskurssit sekä akateemisen maailman sisäinen hierarkia kietoutuvat tieteenalan sisäisiin merkityksenantoihin ja muotoilevat käsityksiä siitä, mitä pidetään hyvänä tieteenä.
The most crucial result of this study is that it both shows the tensional and hierarchical relations between those discourses and the way the hierarchical order of the discourses changes from one temporal and national context to another.
Tämän väitöstutkimuksen keskeisin tulos on se, että se näyttää näiden legitiimin sosiologian määritelmien väliset jännitteet ja hierarkkiset suhteet sekä niiden hierarkiajärjestyksen vaihtelun ajallisesta ja kansallisesta kontekstista toiseen.
Sociology is analysed through the Bourdeusian theoretical framework in which disciplines are seen as social fields where actors struggle for resources, power and the power to define what counts as legitimate science.
Tutkimuksessa sosiologiaa tarkastellaan bourdieulaisesta teoreettisesta viitekehyksestä, jossa tieteenalat nähdään vallasta, resursseista ja legitiimin tieteen määritelmästä kamppailevina sosiaalisen toiminnan kenttinä.
Previously, it has been argued that the disciplinary cultures tend to cross national borders and are regarded as rather resistant to change since they are able to buffer the pressures that are external to the scientific community, such as the claims of science policy-makers.
Aiemmin tieteenalakulttuureja on pidetty kansalliset rajat ylittävinä ja kohtalaisen vastustuskykyisinä muutoksille siten, että ne kykenevät jossain määrin puskuroimaan ulkoa tiedepolitiikan taholta tulevat vaikutteet ja vaikuttamispyrkimykset.
The study relates to the discussions in science studies that focus on the changing relations between science and society in which the legitimation principles of universities and academic cultures are argued to be in the state of transformation.
Tutkimus liittyy tieteentutkimuksessa käytyihin tieteen ja yhteiskunnan välisen suhteen muutosta kuvaaviin keskusteluihin, joissa yliopistojen legitimaatioperustan ja akateemisen kulttuurin ajatellaan olevan muutoksen tilassa nykyisessä tietoperustaisessa taloudessa.
The data consists of the interviews with the professors of sociology—conceptualised as the scientific elite of sociology—which are analysed using discourse analysis.
Tutkimuksen empiirinen aineisto koostuu sosiologian professorien eli tieteenalan eliitin haastatteluista, joita analysoidaan diskursiivisen lukutavan avulla.
In many national contexts, the ideology of New Public Management (NPM), emphasising efficiency, accountability, competition and market orientation, has become a leading principle in steering universities.
Monissa maissa yliopistojen poliittiseksi ohjausstrategiaksi on omaksuttu uuden julkishallinnon ideologia, joka on tuonut mukanaan tehokkuuden, tilivelvollisuuden, kilpailullisuuden ja markkinaorientaation keskeisiksi yliopistojen toimintaa ohjaaviksi periaatteiksi, joskin eri maissa ideologiaa on sovellettu hieman eri tavoin ja erilaisella intensiteetillä.
The phrase ‘was before – is not anymore’ is used in those discourses to describe their current status in the field.
Kumpikin joutuu taistelemaan elintilastaan, ja niiden nykyistä asemaa kuvataan "ennen oli – ei enää"-ilmauksen kautta.
In the Humboldtian discourse, legitimacy is rooted in the idea of sociology as social science that has the ability to explain human reality through grand theories.
Humboldtlaisessa diskurssissa sosiologian legitimiteetti liitetään sosiologian kykyyn tuottaa laaja-alaista ja teoreettista ymmärrystä inhimillisestä todellisuudesta.
Conversely, in Sweden, the Humboldtian discourse is in the dominant position, and the status of the Emancipatory discourse is strong; the emphasis of the Excellence discourse and the Policy discourse is remote.
Ruotsissa päinvastoin kuin Suomessa Humboldtlainen diskurssi on hegemonisessa asemassa ja emansipatorisen sosiologian asema on vahva.Huippututkimusdiskurssin ja Politiikkadiskurssin painoarvo ruotsalaisessa 2010-luvun sosiologiassa on sitä vastoin vähäinen.
Thus, given the way the science policy is practiced and the political priorities it tends to manifest, inevitable shapes the internal symbolic struggles and meaning-making of sociology and simultaneously outlines what counts as legitimate sociology, what kind of sociology has space and sovereignty in the field and ultimately, what kind of sociology it is possible to practice.
Siten se, minkälaista tiedepolitiikkaa kulloinkin harjoitetaan, muovaa olennaisesti sitä, minkälaista sosiologiaa pidetään arvossa, minkälaiselle sosiologialle tieteenalakentällä on tilaa ja viime kädessä: minkälaista sosiologiaa on mahdollista harjoittaa.
The analysis of two national contexts involves Finnish and Swedish sociology in the 2010s.
Sosiologian kansallisessa peilauksessa tutkimuskohteena on suomalainen ja ruotsalainen 2010-luvun sosiologia.
In this discourse, the creative conceptualisations and theoretical models as well as scholar’s unique intellectual, essayistic style is appreciated.
Diskurssissa arvostetaan teoreettisia oivalluksia, tyylikkäitä käsitteitä ja esseististä kirjoitustyyliä.
In the Excellence discourse, legitimate sociology is seen as scientific enterprise with legitimisation accomplished via top-level academic outcomes.
Huippututkimusdiskurssissa legitiiminä pidetään sosiologiaa, joka tuottaa kunnianhimoista ja kansainvälistä kärkitason tutkimusta.
This dissertation, however, indicates that the cultural sense-making structures of the discipline are, in fact, fairly prone to external science and social policy influences.
Tämä tutkimus kuitenkin osoittaa, että tieteenalojen kulttuuriset merkityksenannot ovat tosiasiassa varsin alttiita tiede- ja yhteiskuntapoliittisille intentioille, mikä näkyy erilaisina merkityksellistämistapoina ja vahvoina painotuseroina eri aikakausien sosiologiassa ja eri kansallisissa sosiologioissa.
In the Emancipatory discourse, legitimate sociology is seen as a highly critical field.
Emansipatorisessa diskurssissa legitiimi sosiologia merkitsee kriittistä, yhteiskunnan epätasa-arvoisia rakenteita esiin nostavaa ja niitä muuttamaan pyrkivää sosiologiaa.
It has been argued that the social sciences and humanities (SSH) are in a precarious position in the current science policy context.
Nykyisissä tiedontuotannon olosuhteissa humanististen ja yhteiskuntatieteellisten alojen on nähty olevan ahtaalla.
The study was conducted in two phases.
Tutkimuksessa oli kaksi vaihetta.
The nurses indicated that the more nurses were working in the ED, the less social support provided.
Hoitajien mielestä mitä enemmän hoitajia työskenteli päivystyksessä, sitä vähemmän sosiaalista tukea oli annettu.
In Phase II, an empirical descriptive cross-sectional study was conducted in four Estonian EDs involving family members (n = 111) of older patients discharged home and nurses (n = 93).
Toiseen vaiheeseen eli empiiriseen tutkimukseen osallistui kotiutettujen vanhuspotilaiden perheenjäseniä (n=111) ja hoitajia (n=93).
Family members reported that structural factors were associated with the social status of the family member.
Perheenjäsenet ilmaisivat, että perheen rakenteelliset tekijät olivat sidoksissa perheenjäsenten sosiaaliseen statukseen.
Data were collected using a family nursing instrument called the Family Functioning, Health and Social Support (FAFHES), which is answered using a 6-point Likert scale.
Vastaukset koottiin The Family Functioning, Health and Social Support (FAFHES) kyselylomakkeella, jossa vastaajat käyttivät 6-portaista Likertin asteikkoa.
From the nurses’ viewpoint, family values were associated with cardiovascular problems of the older patient who appeared in the ED.
Hoitajien näkökulmasta perheen arvot olivat yhteydessä päivystyksessä olleiden vanhuspotilaiden kardiovaskulaarisiin ongelmiin.
In addition, the associations between family wellness and social support are examined.
Sen lisäksi tutkimuksessa käsitellään perheen hyvinvoinnin ja sosiaalisen tuen välistä yhteyttä.
This study recommends that nursing care provided for older patients and their families in EDs should be more supportive and family-centred.
Esillä oleva tutkimus suosittelee, että päivystyspoliklinikalla vanhuspotilaille ja heidän perheenjäsenilleen tarjottavan hoitotyön pitää olla tukea antavaa ja perhekeskeistä.
The proportion of older people visiting emergency departments (EDs) is substantial and ever increasing.
Vanhusten osuus päivystyspoliklinikalle hakeutuvien potilaiden määrästä on melko suuri ja kasvaa jatkuvasti.
There were statistically significant differences between family members and nurses when social support and its three subareas were evaluated.
Perheenjäsenten ja hoitajien näkemysten välillä oli tilastollisesti merkittävät eroavaisuudet, kun arvioitiin sosiaalista tukea ja siihen liittyvää kolmea osa-aluetta.
Older Patients’ And Their Families’ Wellness And Social Support In Emergency Departments
Iäkkäiden potilaiden ja perheiden hyvinvointi ja sosiaalinen tuki päivystyspoliklinikoilla
The present study explores why older people visit an ED and how family wellness is experienced and social support is received by the family in the ED, from the point of view of family members and nurses.
Tässä tutkimuksessa käsitellään samanaikaisesti sitä, miksi vanhukset päätyvät päivystyspoliklinikalle ja miten perheenjäsenten hyvinvointi koetaan sekä miten perhe on saanut sosiaalista tukea perheenjäsenten ja henkilökunnan näkökulmasta.