natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A combination of chemicals is what presumably attracts dung beetles best.
Kuoriaiset käyttävät paikallistamiseen ja lannan valintaan luultavasti useamman kemikaalin yhdistelmää, jossa butaanihappo voi olla yksi tekijä.
Regional variation also existed.
Alueellista vaihtelua esiintyi kuitenkin paljon.
In the more detailed classification the forest types were further divided into young and old forests.
Yksityiskohtaisemmassa luokituksessa metsätyypit jaettiin edelleen nuoriin ja vanhoihin metsiin.
Special attention was given to the changes of the landscape structure and regional differences.
Erityisesti kiinnitettiin huomiota maisemarakenteen muutoksiin ja muutosten alueellisiin eroihin.
Also the edge density and the mean distance to the nearest neighbour had increased.
Myös reuna-alueen tiheys ja etäisyydet lähimpien laikkujen välillä olivat hieman kasvaneet.
The biodiversity in Finland is dependant on the vast forest areas in Russia and Karelian Isthmus acts as an important ecological corridor which connects these forests together.
Suomen metsien monimuotoisuus on riippuvainen Venäjän laajoista metsäalueista ja Karjalankannas on tärkeä ekologinen käytävä, joka liittää metsäalueet toisiinsa.
Based on the results of this study it can be estimated that the ecological consequences of changes occurred in the past 20 years have not been exceptionally substantial and Karelian Isthmus is able to keep supporting forests species rich in biodiversity.
Tulosten perusteella voidaan arvioida, että viimeisen kahden vuosikymmenen metsämaiseman muutosten ekologiset vaikutukset eivät ole olleet viime vuosikymmenien mittakaavassa poikkeuksellisen suuria ja Karjalankannas kykenee edelleen ylläpitämään monimuotoista metsälajistoa.
The detailed classification was clearly less accurate and only the simple classification without the age classes was used in the following analyses.
Yksityiskohtaisemmat luokitukset olivat tarkkuudeltaan selvästi huonompia ja jatkoanalyyseissä käytettiin vain yksinkertaisempaa luokitusta.
Two classifications were done to each image and four forest types were used: spruce, pine, mixed and deciduous forest.
Luokituksia tehtiin kullekin kuvalle kaksi ja käytettyjä metsätyyppejä oli neljä: kuusi-, mänty-, seka-, ja lehtimetsä.
However, Karelian Isthmus is also important for the forest industry and increasing forest use has caused concerns of the effects forest cuts have on the biodiversity of the area.
Alue on kuitenkin tärkeä myös metsäteollisuudelle ja tehostunut metsänkäyttö herättää huolta hakkuiden vaikutuksista alueen monimuotoisuudelle.
The study was based on the data from a field survey and Landsat satellite images.
Tutkimus toteutettiin maastoaineiston ja Landsat-satelliittikuvien avulla.
In the case of pine forests the changes varied within different areas and although the total area had diminished, fragmentation was not clearly observed.
Mäntymetsien kohdalla muutokset vaihtelivat kannaksen eri osissa ja vaikka pinta-ala oli pienentynyt paikoin paljonkin, selvää pirstoutumista ei ollut havaittavissa.
According to the interpretation of the satellite images the total forest area in the Karelian Isthmus has increased 4 %.
Satelliittikuvatulkinnan mukaan Karjalankannaksen metsien kokonaispinta-ala oli kasvanut 4 %.
In some areas changes in the forest structure were significant, particularly concerning spruce forests.
Paikoin metsien rakenteelliset muutokset olivat huomattavia, erityisesti kuusimetsän kohdalla.
The purpose of this study was to examine how the forests in the Karelian Isthmus have changed in the past 20 years.
Tutkimuksessa selvitettiin Karjalankannaksen metsien määrää ja muutosta viimeisen 20 vuoden aikana.
The accuracy of the classification was assessed using reference data and contingency tables.
Luokitusten onnistumista arvioitiin vertailuaineistoa ja virhematriiseja käyttäen.
Deciduous forests had increased in all places whereas mixed forests had increased especially in the areas where spruce forests had decreased.
Lehtimetsä oli lisääntynyt kaikkialla kannaksella, kun taas sekametsä oli lisääntynyt etenkin alueilla, joilla kuusimetsä oli vähentynyt.
Five landscape indices were used in this study: class area (forest type area), number of patches, mean patch size, edge density and mean nearest neighbour.
Tutkimuksessa käytettyjä mittalukuja olivat metsätyypin pinta-ala, laikkujen määrä, keskimääräinen laikkukoko, reuna-alueen tiheys ja lyhin etäisyys toisista laikuista.
After image registration the satellite images were normalized using linear regression method.
Satelliittikuvat oikaistiin päällekkäin ja lineaarisen regressiomenetelmän avulla kuvien sävyarvot muunnettiin vastaamaan toisiaan.
Spruce forests had decreased 34 % and pine forests 25 % but these meant only 4 % change in proportion to the total land area.
Tämä oli tarkoittanut kuusimetsäpinta-alan pienenemistä 34 % ja mäntymetsäpinta-alan pienenemistä 25 % vuodesta 1987.
Forest cuttings in the coniferous forests and natural regeneration after clear cuts have changed the forest type composition and the landscape structure in the Karelian Isthmus.
Puunkorjuun keskittyminen havumetsiin ja hakkuiden luontainen metsittyminen olivat muuttaneet alueen puulajisuhteita ja maiseman rakennetta.
Landscape changes in the Karelian Isthmus
Metsämaisemarakenteen muutokset Karjalankannaksella
The increase of the deciduous and mixed forests was probably a result of regeration in harvested areas.
Seka- ja lehtimetsän lisääntyminen johtui todennäköisesti eriasteisten hakkuualueiden luontaisesta metsittymisestä.
The number of patches had increased and the mean patch size decreased in the same areas where the total spruce forest cover had decreased.
Kuusimetsälaikkujen määrä oli lisääntynyt ja laikkujen keskimääräinen koko pienentynyt yli 15 hehtaaria alueilla, joilla kuusimetsäpinta-ala oli huomattavasti vähentynyt.
In number and also in connectivity, all of the forest types classified in this study existed broadly.
Suhteutettuna metsien kokonaispinta-alaan, muutokset olivat kuitenkin kohtalaisen pieniä ja tässä tutkimuksessa luokiteltuja metsätyyppejä oli vielä jäljellä niin määrällisesti kuin maiseman kytkeytyneisyydenkin puolesta.
The interpretation of the images was done using supervised classification.
Satelliittikuvien varsinainen tulkinta suoritettiin ohjatun luokituksen menetelmällä ja luokitteluavaimet muodostettiin kerätyn maastoaineiston pohjalta.
For estimating the changes in the forest structure at the landscape level, landscape metrics were calculated from the classified images.
Luokitelluista kuvista laskettiin erilaisia maiseman rakennetta kuvaavia mittalukuja, joiden avulla metsärakenteen muutoksia voitiin arvioida.
The most notable changes occurred in the central areas of the Karelian Isthmus.
Suurimmat muutokset olivat tapahtuneet keskikannaksen alueella, jossa kuusimetsän kohdalla oli havaittavissa selvää maisemarakenteen pirstoutumista.
Forest area of the mixed forest and especially deciduous forest had increased.
Kasvu johtui seka- ja etenkin lehtimetsien lisääntymisestä.
Concern is clearly higher among women than among men.
Huolestuneisuus on selvästi korkeampaa naisten kuin miesten joukossa.
The second most worrying thing is the pollution of the air and water.
Seuraavaksi eniten ollaan huolestuneita ilman ja veden saastumisesta.
These results also show some kind of readiness to lower the standard of living.
Tutkimus osoittaa myös jonkinasteista valmiutta elintasosta tinkimiseen.
Majority of the employees support the intervention of the society with limitations and by far more than half of the employees support different kinds of payments and taxes that advance the sale of environmentally friendly products.
Enemmistö työntekijöistä kannattaa yhteiskunnan väliintuloa rajoituksin, ja reilusti yli puolet kannattaa erilaisia maksuja ja veroja, joiden avulla edistetään ympäristöystävällisten tuotteiden menekkiä.
462 people out of 1000 returned the questionnaire.
Vastauksia saatiin takaisin 462 kappaletta.
Quantitative methods were used in this research.
Tutkimuksessa käytettiin kvantitatiivista tutkimusmenetelmää.
The employees for example sort and recycle their waste well, but the behaviour in regard to consumption and commuting has a lot to improve.
Jätteiden lajittelun ja kierrätyksen suhteen käyttäytyminen on hyvää, mutta kulutuksen ja työmatkaliikkumisen suhteen löytyy paljon parannettavaa.
The employees think that conservation of the environment is important and its position in the society’s decision-making should be strengthened.
Työntekijät pitävät ympäristönsuojelua tärkeänä asiana, ja sen asemaa yhteiskunnallisessa päätöksenteossa tulisi heidän mielestään lisätä.
They are also worried about the destruction of the constructed environment for example culturally valuable buildings and places.
Myös rakennetun ympäristön, kuten esimerkiksi kulttuurihistoriallisesti arvokkaan ympäristön tuhoutumisesta Tampereella ollaan huolissaan.
Environmentally friendly behaviour is seen important although other people would not behave at the same way.
Ympäristöystävällinen toiminta nähdään merkitykselliseksi huolimatta siitä, toimivatko muut samalla tavalla.
A term ‘free rider behaviour’ is also included in the theoretical frame structure although it will not be studied with any special questions.
Mukaan teoreettiseen viitekehykseen on otettu myös ns. vapaamatkustajakäyttäytyminen, jota ei kuitenkaan tutkita millään erityisillä kysymyksillä.
The research was conducted through a mail survey study to 1000 employees in the beginning of June 2003.
Tutkimus suoritettiin kyselylomakkeen avulla kaupungin sisäisen postin välityksellä kesäkuussa 2003.
In the examination of the relationship between attitudes and behaviour the whole Theory of Planned Behaviour is used instead.
Ympäristöasenteiden ja käyttäytymisen välisen suhteen tutkimisessa hyödynnetään sen sijaan koko suunnitellun käyttäytymisen teoriaa.
This research is one of the goals in the city’s environmental strategy in 2003 and it is made for the environmental protection department of City of Tampere.
Tutkimus on yksi Tampereen kaupungin ympäristöstrategiassa vuodelle 2003 asetetuista toimintatavoitteista ja sen toimeksiantajana on Tampereen kaupungin ympäristövalvontayksikkö.
Despite of the employees’ environmentally friendly opinions, even two out of three employees admit that they are able to behave more environmentally friendly than they do now if they just want to.
Ympäristömyönteisyydestä huolimatta jopa kaksi kolmesta työntekijästä pystyisi halutessaan toimimaan monella tavalla nykyistä ympäristöystävällisemmin.
This research examines the environmental attitudes of the employees in the City of Tampere.
Tämä tutkimus käsittelee Tampereen kaupungin työntekijöiden ympäristöasenteita.
The theoretical frame structure in this study is based on the Theory of Planned Behaviour and it is applied to fit for the research.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys perustuu ns. suunnitellun käyttäytymisen teoriaan, jota on sovellettu tutkimuksen edellyttämällä tavalla.
The employees in the City of Tampere believe in their own possibilities to influence the state of the environment.
Tampereen kaupungin työntekijöiden usko omiin vaikutusmahdollisuuksiin ympäristön tilan parantamiseksi on vahva.
The results will be utilized when planning the environmental work of the city.
Tutkimustuloksia tullaan hyödyntämään Tampereen kaupungin ympäristötyön suunnittelussa.
Trashing and littering in a public place or in the nature worries the employees by far the most.
Yksittäisistä ympäristöongelmista ylivoimaisesti eniten ollaan huolissaan sotkemisesta ja roskaamisesta julkisilla paikoilla tai luonnossa.
The results showed that the employees consider concern about the environment in Tampere well-founded.
Tulosten perusteella Tampereen kaupungin työntekijät näkevät huolestuneisuuden ympäristön tilasta aiheellisena.
The purpose of this study was to find out the environmental attitudes of the employees in the City of Tampere, the behaviour related to the attitudes and the relationship between the attitudes and the behaviour.
Tutkimuksen avulla selvitettiin Tampereen kaupungin työntekijöiden ympäristöasenteita sekä asenteisiin liittyvää arkipäivän toimintaa.
The Theory of Planned Behaviour is used a lot in the attitude-behaviour studies.
Samaa teoriaa on käytetty runsaasti ihmisten asenteita ja käyttäytymistä koskevissa tutkimuksissa.
In this study the examination of the environmental attitudes is based on the one-component model.
Suunnitellun käyttäytymisen teorian taustalla on yksiulotteinen asennemalli, johon ympäristöasenteiden tarkastelu tässä tutkimuksessa perustuu.
However, single cases can be communicative.
Yksittäiset tapaukset voivat silti toteuttaa kommunikatiivisuutta.
Environmental Impact Assessment of Projects in Finland and in Denmark
Hankkeiden ympäristövaikutusten arviointimenettely Suomessa ja Tanskassa
What the law requires and how things are in practice differ more in Denmark than in Finland.
Tanskassa lain vaatimukset ja käytäntö eroavat toisistaan enemmän kuin Suomessa.
Communicativeness is one of the core elements of EIA.
Vuorovaikutteisuus on yksi keskeisimpiä YVA-menettelyn tavoitteita.
Still, in both countries examined, filling the minimum requirements of EIA legislation doesn't guarantee communicative planning.
Molemmissa maissa lainsäädäntö on kuitenkin niin väljää, että minimivaatimusten täyttäminen ei takaa kommunikatiivista suunnittelua.
In Finland the environmental permit decisions are made by the competent authority and decisions are appealed to the Administrative Courts.
Suomessa ympäristölupapäätökset ovat viranomaisten hallintopäätöksiä ja niistä valitetaan hallinto-oikeuteen.
EIA in Finland could also be developed through examining different types of projects.
Myös Suomessa voisi YVAa lähestyä eri hanketyyppien YVAn tarkastelun kautta.
There s a reform coming for animal husbandry projects, because they are the most typical EIA projects in Denmark.
Tanskassa uudistetaan parhaillaan YVAa eläintenpitohankkeiden kohdalla, sillä ne ovat yleisin YVA-hanketyyppi.
It means that the public suffers form inadequate information of projects and the combined effects of projects are not evaluated.
Tällöin yleisön tiedonsaanti hankkeista vähenee ja hankkeiden yhteisvaikutukset saattavat jäädä arvioimatta.
EIA has changed the participation practices of planning in Finland.
Suomessa YVA on muuttanut suunnittelun osallistumiskäytäntöjä.
In this study EIA is examined from the perspective of Planning theories.
Tutkielmassa YVA-menettelyä lähestytään suunnitteluteorioiden näkökulmasta.
The aim of this thesis is to explain how Finland and Denmark have implemented the EC directive of Environmental Impact Assessment (EIA).
Tutkielmassa tarkastellaan, miten Suomi ja Tanska ovat kansallisessa lainsäädännössä soveltaneet EY:n YVA-direktiiviä.
At first there was no need and also no eagerness either to concentrate on the communicative side of EIA process in Denmark.
Tanskassa YVA-direktiivin soveltamisessa ei ollut tarvetta, eikä aluksi myöskään halukkuutta, erityisesti vuorovaikutteisuuden painottamiseen.
Denmark has developed further participation and communicativeness in the field of urban planning.
Tanskassa vuorovaikutteisuutta on kehitetty kaupunkisuunnittelun yhteydessä.
The Danish EIA process is more openly political: final decisions of projects are made by politicians.
Tanskassa YVAn poliittisuus on enemmän aukikirjoitettu prosessiin: päätöksen tekevät poliitikot ja valitukset osoitetaan pääosin poliitikoista muodostuvalle lautakunnalle.
In Denmark, the final alternative of a project is chosen already in the EIA process, whereas in Finland the project can alter after EIA process before the permit decision.
Tanskassa YVAsta tehdään päätös, joten toteutusvaihtoehto lyödään eri tavalla lukkoon kuin Suomessa, sillä Suomessa hanke voi muotoutua vielä YVAn jälkeen ympäristölupaprosessissa.
In the Finnish EIA procedure the developer is responsible for preparing the Environmental Impact Statement (EIS), but in Denmark the responsible actor is the regional authority.
Suomessa hankkeesta vastaava on vastuussa YVAn tekemisestä, Tanskassa alueviranomainen, tosin käytännössä myös hankkeesta vastaava.
The objectives of EIA and strategic environmental assessment in different sectors should be clarified.
Eri sektoreilla tulisi selventää suunnitelmien ja ohjelmien vaikutusten arvioinnin ja hankkeiden vaikutusten arvioinnin tarkoitusta ja työnjakoa.
Attempts to avoid EIA are a problem in both countries.
YVA-velvollisuuden kiertämistä hankkeita pienentämällä tai muuttamalla tapahtuu molemmissa maissa.
In Finland EIA requirements are implemented through separate EIA legislation.
Suomessa on voimassa erillinen YVA-laki, Tanskassa YVA-säädökset on sisällytetty maankäytön suunnittelulakiin.
There s much pressure on the strategic environmental impact assessment of plans and programmes.
Myös päätösten tekeminen ennen hanke-YVAa on ongelma molemmissa maissa, siksi suunnitelmien ja ohjelmien vaikutusten arviointiin kohdistuu suuria odotuksia.
The average volume of CWD was 105,8 m3/ha (19,6-224,4 m3/ha) in southern Finland and 85,4 m3/ha (13,6-144,6 m3/ha) in the Karelian Isthmus.
Etelä-Suomessa lahopuutilavuus oli keskimäärin 105,8 m3/ha (19,6 224,4 m3/ha) ja Karjalankannaksella keskimäärin 85,4 m3/ha (13,6 144,6 m3/ha).
The large differences between the stands probably depend on their differing disturbance histories.
Suuret erot metsiköiden välillä johtuivat todennäköisesti niiden erilaisista häiriöhistorioista.
The Karelian stands were not protected, but five of them were on a planned protection area.
Karjalankannaksen tutkimusmetsiköitä ei ollut suojeltu, mutta metsiköistä viisi oli alueella, jota on ehdotettu suojeltavaksi.
The amount and quality of CWD varied widely within and between the forest stands, and there were only few clear differences at the regional level.
Lahopuun määrä ja laatu vaihtelivat runsaasti metsiköiden sisällä ja välillä, ja aluetason tarkastelussa selkeitä eroja löytyi vain vähän.
In Finland high volumes of CWD can mainly be found only in protected areas, while in northwest Russia the amount of CWD is generally higher and larger areas of natural forests are left.
Suomessa suuria lahopuutilavuuksia on pääasiassa vain suojelualueilta, kun taas Luoteis-Venäjällä lahopuun määrä on yleisesti korkeampi, ja myös laajoja luonnontilaisia metsäalueita on vielä jäljellä.
Only a few of the forests could be defined as natural or seminatural.
Suurinta osaa metsiköistä ei voitukaan määritellä luonnontilaisiksi tai sen kaltaisiksi.
Shannon-Wiener and Simpson indices indicated higher values in southern Finland, where Pinus sylvestris was more abundant in the CWD store and the tree species distribution was more even.
Lahopuustolle lasketut Shannonin-Wienerin sekä Simpsonin diversiteetti-indeksit saivat korkeampia arvoja Etelä-Suomessa, jossa mäntyä (Pinus sylvestris) esiintyi enemmän ja puulajijakauma oli tasaisempi.
The Finnish stands were on areas that belong to Natura 2000 Network of the European Union.
Etelä-Suomen tutkimusmetsiköt kuuluivat Natura 2000 -verkostoon.
Because southern Finland and the Karelian Isthmus belong to the same biogeographical region, the regional differences in the stand structure of the old-growth forests are mainly due to the differences in their land-use history.
Koska Etelä-Suomi ja Karjalankannas kuuluvat samaan eliömaantieteelliseen alueeseen, voidaan vanhoissa metsiköissä alueellisesti ilmenevien rakenteellisten erojen olettaa johtuvan ennen kaikkea ihmistoiminnasta.
Forest management has drastically reduced the amount of CWD, thus impoverishing the structural diversity and threatening several species in the boreal forest ecosystems.
Tehokas metsien käsittely on vähentänyt merkittävästi lahopuun määrää köyhdyttäen metsäekosysteemien rakenteellista monimuotoisuutta ja uhaten useiden lahopuusta riippuvaisten lajien esiintymistä.
In southern Finland the proportions of the latter stages of decay were slightly higher.
Etelä-Suomessa lahoastejakauma painottui hieman myöhäisempiin lahoasteisiin.
In northwest Russia there are probably more potential areas for protection with respect to CWD characteristics, but it is more difficult to guarantee the protection there, because of more common illegal cuttings.
Luoteis-Venäjällä on todennäköisesti lisää lahopuustoltaan arvokkaampia kohteita, mutta siellä suojelun toteuttaminen on haasteellisempaa laittomien hakkuiden takia.
Also the position, decay class and tree species of each piece were noted.
Lisäksi kirjattiin jokaisen kappaleen tyyppi, lahoaste sekä puulaji.
The best individual stands in terms of the amount and diversity of CWD were found in southern Finland.
Lahopuuston määrän ja monimuotoisuuden suhteen parhaat yksittäiset kohteet olivat Etelä-Suomessa.
Numerous species are dependent on spatiotemporal availability of CWD and its diverse characteristics.
Lukuisat lajit ovat riippuvaisia monipuolisen lahopuun jatkuvasta saatavuudesta.
In Finland, forest protection should take into account those forests, in which the CWD stores are not abundant now but can develop during the coming decades and centuries.
Suomessa tulisikin harkita myös lahopuustoltaan heikompien kohteiden suojelua, mikä mahdollistaisi runsaan ja monipuolisen lahopuuston kehityksen tulevina vuosikymmeninä ja -satoina.
There were also signs of small-scale cuttings in both regions, and they were more common in the Karelian Isthmus.
Molempien tutkimusalueiden metsiköiden lahopuustossa näkyi myös merkkejä pienen mittakaavan hakkuista, mutta Karjalankannaksella ne olivat yleisempiä.
However, in both regions there were stands with rich and diverse CWD but also stands with poorer CWD stores.
Molemmilla tutkimusalueilla oli kuitenkin lahopuustoltaan sekä runsaita ja monimuotoisia että myös niukempia metsiköitä.
Coarse woody debris as an element of diversity and naturalness in old-growth spruce forest stands of southern Finland and the Karelian Isthmus
Lahopuusto monimuotoisuuden ja luonnontilaisuuden osatekijänä Etelä-Suomen ja Karjalankannaksen vanhoissa kuusimetsiköissä
Coarse woody debris (CWD) is an important structural element in boreal forests affecting various ecological processes and maintaining biodiversity.
Lahopuu on tärkeä rakenteellinen tekijä boreaalisissa metsissä.
Prior to the Second World War forests in both regions were managed similarly.
Aikaisemmin molemmat alueet olivat suomalaisen metsänhoidon piirissä.
The aim of this study was to assess the diversity and naturalness of old-growth spruce forest stands in southern Finland and the Karelian Isthmus based on the amount and quality of CWD.
Vanhojen kuusimetsiköiden monimuotoisuutta ja luonnontilaisuutta tarkasteltiin lahopuuston määrän ja laadun perusteella Etelä-Suomessa ja Karjalankannaksella.
However, in northwest Russia natural boreal forests and biodiversity could be protected at a landscape level, which is not possible in other parts of Europe.
Kuitenkin suojelun edistäminen Luoteis-Venäjällä on tärkeää, sillä alue tarjoaa Euroopan ainoat mahdollisuudet suojella luonnontilaisia boreaalisia metsiä ja niiden monimuotoisuutta maisematasolla.
Instead, efficient forest management practices were introduced in Finland after the war.
Toisen maailmansodan alueluovutuksen jälkeen Karjalankannaksen metsät jäivät laajan taloudellisen hyödynnyksen ulkopuolelle, kun taas Suomessa siirryttiin tehometsätalouteen.
The recovered samples were then sent to me for identification.
Saadut näytteet lähetettiin minulle tunnistettaviksi.
A parabiologist is an assistant in biological research without formal academic training.
Parabiologilla tarkoitetaan biologisen tutkimuksen avustajaa, jolla ei ole muodollista koulutusta.
For this reason, I separated the generations in the distribution maps and statistical analyses.
Tämän takia käsittelin sukupolvia erikseen levinneisyyskartoilla ja tilastollisissa analyyseissä.
From each tree, five half-metre branches were examined, followed by a ten-minute scan of the rest of the branches.
Jokaisesta puusta tutkittiin viisi puolen metrin pituista oksaa sekä tehtiin kymmenen minuutin tarkastelu muusta lehvästöstä.