natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There were major differences in teachers’ experiences regarding the changes in the work and well-being at work, as the teachers experienced changes in different areas of their work in different ways.
Opettajien kokemuksissa työn muutosten sekä työhyvinvoinnin osalta oli merkittäviä henkilökohtaisia eroja, opettajien kokiessa työnsä eri osa-alueiden muutokset eri tavoin.
Majority of the participants brought up how the adoption of the three-tiered support model had increased work bureaucracy and workload, in the form of preparation of pedagogical documents, multiprofessional cooperation and cooperation between home and school.
Enemmistö haastateltavista koki kolmiportaisen tuen lisäävän byrokratiaa ja työmäärää, esimerkiksi pedagogisten asiakirjojen laatimisen, moniammatillisen yhteistyön sekä kodin ja koulun välisen yhteistyön muodossa, vaikka kolmiportaisen tuen nähtiinkin tuovan myös paljon positiivisia muutoksia opetustyöhön.
According to the teachers, adoption of the new support model has not created any new work tasks or responsibilities to the teachers although the changes have affected how the workload is divided between different work tasks.
Uusia työtehtäviä ei opettajien mukaan ollut tullut, vaan keskeisenä muutoksena oli työmäärän uudenlainen jakautuminen eri työtehtävien kesken.
The research approach of this study was qualitative.
Tutkimuksen ote oli laadullinen, jonka aineisto on kerätty puolistrukturoiduilla teemahaastatteluilla.
Finally, we turn to experience as a phenomenon.
Lopuksi paneudutaan kokemukseen ilmiönä.
The theoretical background of the study is built on three main themes.
Tutkimuksen teoreettinen tausta rakentuu kolmesta pääteemasta.
The group of children was from a kindergarten in South Helsinki.
Lapsiryhmä oli etelä-helsinkiläisestä päiväkodista.
The analysis of the research interview material was performed by phenomenological and narrative analysis.
Tutkimuksen haastatteluaineiston analyysi tehtiin fenomenologisella sekä narratiivisella analyysilla.
The next big theme is swimming lessons and the concepts that are central to it.
Seuraavana isona teemana on uimaopetus ja siihen keskeisesti liittyvät käsitteet.
This was evident in their interest in training, and their motivation also emerged in the children's speeches.
Tämä oli havaittavissa heidän kiinnostuksestaan harjoitteluun sekä motivaatio nousi esiin myös lasten puheissa.
Initially, pre-school children are treated as mobile, physical activity, motor development and learning, basic motor skills, exercise skills and motivation in children's exercise.
Aluksi käsitellään alle kouluikäistä lasta liikkujana, fyysistä aktiivisuutta, motorista kehitystä ja oppimista, motorisia perustaitoja, liikuntataitoja ja motivaatiota lasten liikunnassa.
Twelve children aged 5 to 6 years participated in the study.
Tutkimukseen osallistui kaksitoista 5–6-vuotiasta lasta.
The research material was obtained through participatory observation and an individual interview.
Tutkimuksen aineisto hankittiin osallistuvalla havainnoinnilla ja yksilöhaastattelulla.
I myself work as a teacher in a swimming school group.
Toimin itse uimakouluryhmän opettajana.
Free play was important for the children and learning also takes place during it.
Vapaa leikki oli tärkeää lapsille ja sen aikana tapahtuu myös oppimista.
Time must be left for free play, even if it is a guided swimming school.
Vapaalle leikille pitää jättää aikaa, vaikka kyseessä olisi ohjattu uimakoulu.
They also felt, for example, that different things were nice and not nice things at a swimming school.
He kokivat myös esimerkiksi eri asioita kivoiksi ja ei ki-voiksi asioiksi uimakoulussa.
The children were motivated towards the swimming school.
Lapset olivat motivoituneita uimakoulua kohtaan.
The study is interested in what kind of experiences children have from swimming school, how they describe their own swimming skills and what significance play plays in swimming school.
Tutkimuksessa ollaan kiinnostuneita siitä, minkälaisia kokemuksia lapsilla on uimakoulusta, millä tavoin he kuvailevat omaa uimataitoaan sekä mikä merkitys leikillä on uimakoulussa.
The purpose of the study is to study the experiences of 5–6-year-old kindergarteners from swimming school.
Tutkimuksen tarkoituksena on tutkia 5–6-vuotiaiden päiväkotilasten kokemuksia uimakoulusta.
Experiences of children aged 5–6 from swimming school
5–6-vuotiaiden lasten kokemuksia uimakoulusta
Children’s experiences of swimming school varied according to their previous experiences in the water.
Lasten kokemukset uimakoulusta vaihtelivat heidän aiempien vedessäolokokemusten mukaan.
The importance of free play in the swimming school was highlighted in the children's interviews as well as during the swimming school period.
Vapaan leikin merkitys uimakoulussa nousi esiin lasten haastatteluissa sekä myös uimakoulujakson aikana.
Most of the children felt that they had learned to swim during swimming school.
Suurin osa lapsista koki oppineensa uimaan uimakoulun aikana.
In general, good teaching and differentiation as well as individualization are emphasized in swimming lessons.
Yleisesti uimaopetuksessa korostuu hyvä suunnittelu ja eriyttäminen sekä yksilöinti.
The study has a self-reflective approach.
Tutkimuksessa on itsereflektiivinen ote.
The sample consisted of seventh and ninth grade students (N = 5813).
Otosjoukko koostui seitsemännen ja yhdeksännen luokan oppilaista (N = 5813).
The connections found were significant although relatively modest.
Löydetyt yhteydet olivat merkittäviä, vaikkakin vaikuttavuudeltaan kohtuullisen vaatimattomia.
Parents seemed to be the most significant group in terms of effectiveness.
Vaikuttavuudeltaan merkittävimmäksi ryhmäksi määrittyivät vanhemmat.
The data was examined both at the level of the whole sample and groups formed on the basis of the background variables (gender, grade, parents educational background).
Aineistoa tarkasteltiin sekä koko otosjoukon tasolla että eri ryhmiä vertaillen (sukupuoli, luokka-aste, vanhempien koulutustausta).
The main statistical analysis used in this study was structural equation modelling.
Analyysimenetelmänä käytettiin rakenneyhtälömallinnusta.
The present research data is a part of longitudinal data drawn from a LTL study in Helsinkis’ metropolitan area in 2011–2014 conducted by the Centre for Educational Assessment at the University of Helsinki.
Tutkimuksen aineistona toimi Helsingin yliopiston Koulutuksen arviointikeskuksen Helsingin metropolialueelta vuosina 2011–2014 kerätty oppimaan oppimisen pitkittäisseuranta-aineisto.
The theoretical basis of this study was built on Demetrious theory of cognitive development and Bronfenbrenners bioecological systems theory which describes human development as a transactional process.
Tutkimuksen teoriapohja rakentui Demetrioun mielen rakennetta ja kognition kehitystä kuvaavalle mallille sekä kehittyvän yksilön ja ympäristön vuorovaikutusta käsittelevälle Bronfenbrennerin bioekologiselle systeemiteorialle.
However, environments’ attitudes had a significant indirect connection to LTL through grade point average.
Sen sijaan ympäristön asenteilla oli voimakas välillinen yhteys oppimaan oppimiseen lukuaineiden keskiarvon kautta.
The present study showed that the students’ assessment of the attitudes of classmates, friends and parents explained variation in task performance.
Tutkimus osoitti, että oppilaan arvio vanhempien, ystävien ja luokkalaisten koulutukseen kohdistuvista asenteista selittävät oppimaan oppimisen tehtäväsuoriutumisen vaihtelua.
Previous LTL research has proven that both the cognitive and affective dimensions develop in interaction with the environment.
Aiempi oppimaan oppimisen tutkimus on osoittanut, että sekä oppimaan oppimisen kognitiivinen että affektiivinen ulottuvuus kehittyvät vuorovaikutuksessa oppilaan lähiympäristön kanssa.
This study is attached to the Finnish LTL research tradition in which the learning-to-learn skills are defined as cognitive competences and learning-related attitudes.
Tutkimus kiinnittyy suomalaisen oppimaan oppimisen tutkimuksen traditioon, jossa tarkastelun kohteena ovat käsitteellinen ajattelun taito ja uskomusrakenteet, jotka vaikuttavat kognitiivisten taitojen käyttöön.
The results of the study complemented the prevailing theory in that gender differences in this study also extended to the assessment of environmental attitudes.
Tutkimustulokset täydensivät vallalla olevaa teoriaa siltä osin, että sukupuolten väliset erot ulottuivat tässä tutkimuksessa myös ympäristön asenteiden arvioon niin, että pojat arvioivat asenteet keskimäärin negatiivisemmaksi kuin tytöt.
Effect of the immediate environments’ attitudinal atmosphere on learning-to-learn during upper comprehensive school.
Oppilaan lähipiirin asenteiden vaikutus oppimaan oppimiseen peruskoulun yläluokkien aikana
Previous research has also shown that parents might affect LTL task performance.
Aiemmassa tutkimuksessa vanhempien on todettu vaikuttavan oppimaan oppimisen tehtäväsuoriutumiseen.
The review also complemented the prevailing theory in that parents’ higher level of education also predicted students’ more positive assessment of environments’ attitudes.
Vanhempien koulutustaustan tarkastelu vahvisti aiempaa tietoa siitä, että vanhempien korkeampi koulutustaso ennustaa parempaa oppimaan oppimisen tehtäväsuoriutumista ja täydensi vallalla olevaa teoriaa siltä osin, että äidin korkeampi koulutustaso ennusti myös oppilaan positiivisempaa arviota ympäristön asenteista.
The subject was approached by examining if students’ assessment of their classmates’, friends’ and parents’ attitudes towards school and learning affect students’ task performance in cognitive skills of LTL.
Tutkimustehtävää lähestyttiin peilaamalla oppilaan arviota luokkalaisten, ystävien ja vanhempien asenteista oppilaan tehtäväsuoriutumiseen kolmella oppimaan oppimisen kognitiivisten taitojen osa-alueella.
The gender differences found in this study were in line with previous research.
Analyysit osoittivat aiempaa teoriaa mukaillen sukupuolten väliset erot oppimaan oppimisessa.
The aim of the present study was to examine how students’ attitudinal atmosphere and learning-to-learn (LTL) interact.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää oppilaan välittömän lähiympäristön kouluun ja opiskeluun kohdistuvien asenteiden vaikutusta yksilön oppimaan oppimisen tehtäväsuoriutumiselle.
Bugs on your plate?
Hyönteisiä lautaselle?
The sample of this study consisted of 355 consumers’ answers of which 296 were women, 35 men, 13 other gender and 11 who preferred not to answer.
Kyselyyn vastasi 355 henkilöä, joista 296 oli naisia, 35 miehiä, 13 muun sukupuolisia ja 11 ei halunnut kertoa sukupuoltaan.
Most of the respondents were undergraduate students and highly educated.
Vastaajista suurin osa oli korkeakouluopiskelijoita tai korkeakoulutettuja.
They would prefer to try edible insects in restaurants and cafeterias rather than eat them at home.
Hyönteisruokaa myös maisteltaisiin mieluiten ravintoloissa tai kahviloissa kuin valmistettaisiin itse kotona.
The data was collected by structured questionnaire which was shared via social media and University of Helsinki student organisations’ e-mail lists.
Tutkimuksen aineisto kerättiin strukturoidulla kyselylomakkeella, joka jaettiin sosiaalisessa mediassa sekä Helsingin yliopiston ainejärjestöjen sähköpostituslistoilla.
Those interested on the topic hoped that insect food was introduced to consumers via various courses.
Aiheesta kiinnostuneet kuluttajat toivoivat, että hyönteisruokaa tehtäisiin kuluttajille tutummaksi erilaisilla kursseilla.
The majority of respondents followed discussion on edible insects but only less than half were interested in consuming insect food.
Suurin osa kyselyyn vastanneista kertoi seuranneensa hyönteisruokaan liittyvää keskustelua, mutta alle puolet vastaajista oli kiinnostunut hyönteisruoasta.
Objectives Insect food has been marketed as an ecological and ethical alternative to meat with vegetarians as the main target group.
Hyönteisruokaa on markkinoitu ekologisena ja eettisenä vaihtoehtona lihalle ja kohderyhmänä ovat olleet muun muassa kasvissyöjät.
The results also showed that respondents with good or moderate knowledge about insect food had more positive attitudes towards it than those with poor knowledge.
Vastaajat, joilla oli kohtalaiset tai hyvät tiedot hyönteisruoasta, suhtautuivat hyönteisruokaan positiivisemmin kuin vastaajat, joiden tiedot olivat vähäiset.
: Omnivores, vegetarians and vegans’ attitudes toward insect food
: sekasyöjien, kasvissyöjien ja vegaanien näkemyksiä hyönteisruoasta
In this study, I aimed to examine the motives behind food choices and analyse the opinions of vegetarians and vegans towards insect-based nutrition and how their attitudes differ from those of omnivores.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää seka-, kasvis- ja vegaaniruokavaliota noudattavien ruoanvalinnan motiiveja sekä analysoida, miten kasvissyöjien ja vegaanien mielipiteet hyönteisruoasta mahdollisesti eroavat toisistaan sekä sekasyöjien näkemyksistä.
Quantitative data analyses were carried out using crosstabs, explorative factor analysis and Kruskal-Wallis -test.
Saatu aineisto analysoitiin IBM SPSS Statistics 25 -ohjelmalla hyödyntäen ristiintaulukointia, faktorianalyysiä ja Kruskal-Wallisin -testiä.
In conclusion, the results of this study indicate that insect food was primarily intriguing to omnivores and vegetarians.
Tutkimuksen tuloksista voidaan päätellä, että hyönteisruoka kiinnostaa ensisijaisesti sekasyöjiä ja kasvissyöjiä.
The results of this study indicated that the most important motives behind food choices in all diet groups were environmental effects and necessity of meat consumption, food hedonism and sustainable values.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että ruoanvalinnassa tärkeimpiä motiiveja olivat lihankulutuksen ympäristövaikutukset ja tarpeettomuus, ruoan nautinnollisuus sekä kestävän kehityksen arvot.
Majority of respondents had critical attitudes toward meat consumption.
Kaikissa ruokavalioryhmissä suurin osa vastaajista suhtautui kriittisesti lihankulutukseen ja sen tarpeellisuuteen.
The target group of this study was ecologically and ethically conscious individuals.
Kohde-ryhmänä olivat kuluttajat, jotka ovat kiinnostuneita ruoan ekologisuudesta ja eettisyydestä.
Omnivores’ attitudes towards insect food tended to be more positive while vegans’ opinions on the topic were in general negative.
Sekasyöjien suhtautuminen hyönteisruokaan oli myönteistä, ja vegaanit suhtautuivat hyönteisruokaan kielteisimmin.
Recent studies have shown that several factors affect how people approach the use of insects for human nutrition.
Aiemmissa tutkimuksissa on osoitettu, että hyönteisruokaan suhtautumiseen vaikuttavat useat eri tekijät, kuten ruoanvalinnan motiivit, uutuushakuisuus ja tieto hyönteisruoasta ja sen käyttömahdollisuuksista.
Vegetarians opinions didn’t align with either of the extremes but were slightly closer to those of omnivores.
Kasvis-syöjien näkemykset asettuivat sekasyöjien ja vegaanien välille ja olivat lähempänä sekasyöjien kuin vegaanien näkemyksiä.
The effects of being knowledgeable about insect food was al-so considered.
Tutkimuksessa selvitettiin myös, vaikuttaako tieto hyönteisruoasta suhtautumiseen hyönteisruokaan.
The content analysis is partially based on the theory of messy talk introduced by Carrie Sturts Dossick and Gina Neff.
Sisällönanalyysin tukena on käytetty Carrie Sturts Dossickin ja Gina Neffin esittelemää sotkuisen puheen teoriaa.
However, the higher-level problems, like water damage risks, were not implicated by programs or simulations.
Sen sijaan korkeamman käsitteellisen tason ongelmiin, kuten vesivahinkoriskiin, ei ollut tutkimushetkellä automatisoituja käytäntöjä tai simulaatioita.
The journey to the BIM utopia : a case study on a collaborative work on construction planning
Matkalla BIM-utopiaan : tapaustutkimus rakennusprojektin suunnitteluyhteistyöstä
This master’s thesis is a case study concerning a planning phase of a large public building project.
Tutkielma on tapaustutkimus suuren julkisen rakennusprojektin suunnitteluvaiheesta.
The present national standards require collaborative use of the 3-dimensional models both.
Rakennusalan nykyiset standardit edellyttävät 3-ulotteisten tietomallien yhteistoiminnallista käyttämistä.
According the content analysis the problems in the multidisciplinary collaboration and communication are the insufficient identification and voicing the issues using the building information model.
Aineiston analyysin perusteella myös tutkitussa tapauksessa ongelmatilanteet paikantuvat ongelmien puutteelliseen tunnistamiseen ja julkilausumiseen tietomallin avulla.
The BIM program family recognizes automatically low-level design faults and clashes.
Tutkimuksen perusteella BIM-ohjelmistoperhe tunnistaa automaattisesti matalan tason suunnitteluvirheitä.
In this thesis, I claim that multidisciplinary collaboration is the key to solving these more abstract design problems.
Tietomallin välityksellä tapahtuva monialainen yhteistyö on edellytys korkeamman abstraktiotason ongelmien ratkaisemiselle.
The research method of this study is qualitative content analysis of the recorded meetings.
Kolmelle palaveritallenteelle on tehty laadullinen sisällönanalyysi.
The collaborative use of building information management largely remains a utopia.
Tietomallien yhteistoiminnallinen käyttäminen rakennussuunnittelussa on monin paikoin vielä saavuttamatta.
The topic of this master’s thesis is the collaborative use of the building information management systems.
Tässä pro gradu -tutkielmassa tarkastellaan rakennusalan tietomallintamisen yhteistyökäytäntöjä.
Messy talk and its typologies form a theoretical context for the analysis of the collaborative procedures.
Tämän teoreettisen viitekehyksen avulla on tutkittu tietomallin avulla tapahtuvaa yhteistyötä ja toisaalta yhteistyön ongelmakohtia.
The study is based on three meetings of the planning phase of the project.
Aineistona on käytetty suomalaisen julkisen rakennusprojektin suunnittelukeskusteluita.
The children had biggest possibilities for influencing, when they were playing.
Eniten vaikuttamisen mahdollisuuksia lapsilla oli leikissä.
The themed interviews with the experts were arranged individually whilst the children were interviewed in two separate groups.
Haastattelut toteutettiin teemahaastatteluina ja asiantuntijoista poiketen lasten haastattelut kahtena erillisenä ryhmähaastatteluna.
For this study I interviewed seven 4-6 years old children going to a nature kindergarten and three experts in environmental education.
Tutkielmaa varten haastattelin seitsemää luontopäiväkodin 4-6- vuotiasta lasta, sekä kolmea ympäristökasvatuksen asiantuntijaa, joilla oli paljon kokemusta lasten luontotoiminnasta.
Observing and studying the nature were seen as important ways of learning.
Luonnon havainnointi ja tutkiminen nähtiin tärkeinä oppimisen kanavina.
The nature as a learning environment offered ample possibilities to different activities as well as varied sensory and motor experiences.
Luonto oppimisympäristönä tarjosi monipuolisia toiminnan mahdollisuuksia, sekä monipuolisia aisti- ja motorisia kokemuksia.
The qualitative data from the interviews was analysed using the theming method of the theory-based content analysis.
Haastatteluaineistoa tulkittiin teoriaohjautuvan sisällönanalyysin keinoin teemoittelun avulla.
The participation of the children was seen as beneficial for well-being and learning.
Lasten osallisuudella koettiin olevan sekä hyvinvointia että oppimista edistäviä vaikutuksia.
According to the environmental educators, building a relationship to nature has an important role in the environmental education of the children under school age.
Luontosuhteen rakentamisella oli ympäristökasvattajien näkemysten mukaan tärkeä rooli alle kouluikäisten lasten ympäristökasvatuksessa.
The focus is on the nature experiences, which according to the educators, have a positive effect on the well-being of the children and their learning in nature.
Tarkastelun kohteena ovat luontokokemukset, jotka haastateltavien mukaan vaikuttavat positiivisesti lasten luonnossa oppimiseen ja hyvinvointiin.
As a conclusion, the nature seems to have positive effects on the well-being and learning experiences of the children.
Johtopäätöksenä voidaan todeta luonnolla olevan positiivisia vaikutuksia lasten hyvinvointi- ja oppimiskokemuksille.
The aim of this study was also to research how the children’s participation can be seen in the environmental education.
Tutkimuksen tarkoituksena oli myös selvittää, millaisena varhaiskasvatus- ja esiopetusikäisten lasten osallisuus näyttäytyy ympäristökasvatuksessa.
Tiivistelmä - Referat - Abstract The goal of this study was to research the nature experiences of children going to kindergarten and pre-school, as well as the environmental educators’ thoughts about children’s nature experiences.
Tämän Pro gradu- tutkielman tarkoituksena oli tarkastella varhaiskasvatus- ja esiopetusikäisten lasten luontokokemuksia, sekä toisaalta ympäristökasvattajien näkemyksiä lasten luontokokemuksiin liittyen.
This study sees the regular, unhurried, time spent in the nature as an important facilitator of experiences of well-being and learning.
Tässä tutkimuksessa lasten säännöllinen ja kiireetön luonnossa vietetty aika nähtiin tärkeänä hyvinvointikokemusten ja oppimisen mahdollistajana.
Also the child-oriented approach, children’s participation and playing were seen as important factors in environmental education.
Ympäristökasvatuksessa lapsilähtöisyys, lasten osallistaminen ja leikki nähtiin arvokkaina.
The previous research has shown that the nature is a varied learning environment that offers lots of possibilities for learning and that activities in nature and children’s participation have a positive effect on the well-being.
Aiemmissa tutkimuksissa on todettu, että luonto on oppimisympäristönä monipuolinen ja tarjoaa paljon oppimisen mahdollisuuksia.
Wellbeing and learning in nature
Hyvinvointia ja oppimista luonnossa : "Kivaa kun saa vaan olla metsässä"
The child’s own participation has an important role in the nature education of the children.
Osallisuudella on tärkeä rooli alle kouluikäisten lasten ympäristökasvatuksessa.
These dimensions are generally approved and widely used in educational research (Kansanen, 2014, 24).
Nämä ulottuvuudet ovat opetukseen liittyvässä tutkimuksessa yleisesti hyväksyttyjä ja paljon käytettyjä (Kansanen, 2014, 24).
The data was analyzed using theory-guided content analysis.
Aineisto analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin menetelmällä.
Those dimensions are: teaching goals, teaching contents, teaching methods, teaching contexts, student and teacher.
Ulottuvuudet ovat: opetuksen tavoitteet, opetussisällöt, opetusmenetelmät, opetuksen kontekstit, oppilas ja opettaja.
Handcrafts as a tool of integration is approached by the six dimensions of teaching.
Kädentaitoja opetuksen eheyttäjänä lähestytään kuudesta opetuksen ulottuvuudesta käsin.
Utilization of crafts in Finnish Schools’ teaching
Kädentaitojen hyödyntäminen Suomi-koulujen opetuksessa
Teachers implement crafts in their teaching in multiple different ways.
Opettajat hyödynsivät kädentaitoja opetuksessaan monin eri tavoin.
All in all, teaching Finnish language is seen as the primary responsibility of Finnish Schools.
Suomen kielen opetus nähtiin Suomi-koulujen ensisijaisena tehtävänä.
The gathered written data reflects the personal impressions and experiences of Finnish Schools’ teachers.
Kerätty kirjallinen aineisto muodostuu Suomi-koulujen opettajien omakohtaisista näkemyksistä ja kokemuksista.
Majority of the respondents however considered crafts as an integrative method important in supporting the language learning of the students.
Suurin osa kuitenkin piti kädentaitoja eheyttävänä menetelmänä tärkeänä ja kädentaitojen koettiin tukevan oppilaiden kielen oppimista.
A conclusion can be made that the role of the Finnish schools’ teachers in integrating teaching is significant.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että Suomi-koulujen opettajien rooli opetuksen eheyttämisessä on merkittävä.
The aim of this study is to find out how Finnish schools’ teachers utilize crafts in their teaching.
Tämän tutkielman tavoitteena on selvittää, miten Suomi-koulujen opettajat hyödyntävät kädentaitoja opetuksessaan.