natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By the updated root reconstruction, the semantics and context of the word dhíṣṇya becomes clarified in Vedic poetry and aligned with the etymologically correlating vocabulary in Homeric and Old Norse diction.
Päivitetyn rekonstruktion seurauksena dhíṣṇya -sanan vaikeatulkintaiseksi koettu semantiikka ja konteksti vedarunoudessa selkiytyy, asettuen tältä osin linjaan homeerisen kreikan ja muinaisnorjan runoperinteissä esiintyvän etymologisesti korreloivan sanaston kanssa.
The reconstructions are summarized in the concluding chapter V of the thesis.
Opinnäytetyössä esille nostetut keskeisimmät uudet rekonstruktiot on esitetty kootusti opinnäytetyön osassa V Conclusions.
Vedic scholars have disagreed about the semantic value and interpretation of the noun in Rigveda.
Sanskritistit ja vedantutkijat eivät ole yksimielisiä sanan semanttisesta tulkinnasta Rigvedan runoudessa.
The thesis argues that the current reconstruction of the Sanskrit dhíṣṇya to the root *dʰḗh₁- by Pokorny, Mayrhofer, Frisk (and Grassmann), is incorrect.
Pyrin tutkimuksessa osoittamaan, että sanskritin dhíṣṇya nykyinen rekonstruktio juureen *dʰḗh₁- on virheellinen Pokornylla, Mayrhoferilla, ja Grassmannilla.
In addition to the undisputed vocabulary descending from *dʰi̯éh₂- *dʰéi̯h₂- *dʰíh₂-, Sanskrit word dhíṣṇya- (m.) ‘altar’, fireplace, ‘hypostasis for twin god Nā́satyā’ is brought up for closer investigation, particularly in terms of noun’s root reconstruction and semantic interpretation.
Samaan etymologiaan jo aiemmin tunnistetun ja liitetyn sanaston lisäksi tuon tutkimuksessa esiin sanskritin sanaan dhíṣṇya- (m.) ’alttari’, tulisija’, ’kaksosjumala Nā́satyan hypostaasi’ liittyviä tutkimuskysymyksiä, erityisesti sanan rekonstruointiin ja semantiikaan iittyviä tulkintaongelmia.
The part focusing on textual comparison applies Gregory Nagy’s reductive method for identifying these key keywords from the diction.
Vertailevan tekstintutkimuksen osuudessa sovelletaan Gregory Nagyn redusoivaa menetelmää, jolla suullisesta, muistinvaraisesta kertomusperinteestä tunnistetaan sen välittämälle ideologialle keskeiset avainsanat ja avainsanoille tyypilliset rinnakkaiset, samanaikaisesti voimassa olevat merkitysrekisterit.
English Abstract In the graduation thesis I examine the vocabulary descending from Proto-Indo-European *dʰi̯éh₂- *dʰéi̯h₂- *dʰíh₂-, with a view to the morphology and semantics of the descent vocabulary in Sanskrit, Old Greek and Old Norse.
Opinnäytetyössäni tarkastelen kantaindoeuroopan *dʰi̯éh₂- *dʰéi̯h₂- *dʰíh₂- sanajuuren sanastoa sekä sanaston morfologiaa ja semantiikka sanskritissa, muinaiskreikassa ja muinaisnorjassa.
From the conducted investigation it can be concluded that the vocabulary descending from the root *dʰi̯éh₂- *dʰéi̯h₂- *dʰíh₂- conveyed two clearly delimited meanings in all three poetic traditions in scope: - The vocabulary produced by the root *dʰi̯éh₂- *dʰéi̯h₂- *dʰíh₂- was applied to describe the acquisition and memorizing technique of oral poetry as well as its situational presentation and transmission among the band of poets.
Tutkielman perusteella on pääteltävissä, että kaikissa kolmessa tarkasteltavassa runoperinteissä kantaindoeuroopan *dʰi̯éh₂- *dʰéi̯h₂- *dʰíh₂- sanajuuresta periytyvät avainsanat ja -fraasit välittivät kahta selkeästi rajautuvaa merkityskokonaisuutta: - *dʰi̯éh₂- *dʰéi̯h₂- *dʰíh₂- sanajuureen tuottaman sanaston avulla kuvailtiin muistinvaraisen suullisen runoperinteen omaksumiseen sekä perinteen tilannesidonnaiseen esittämiseen ja edelleenvälittämiseen liittyvää kerrontatekniikkaa - *dʰi̯éh₂- *dʰéi̯h₂- *dʰíh₂- sanajuureen sanastolla kuvailtiin aristokraattisen soturisäädyn harjoittaman esi-isäpalvonnan uhripaikkoja kuten tulialttarit, haudat, niitä ympäröivät rakennukset, sekä rakenteisiin kuuluneita uskomuksia mukaan lukien niitä vartioivat antropomorfiset henget.
In the second and third part of the thesis, I seek to demonstrate by means of comparative poetics the consistent phraseological treatment of vocabulary inherited from the root *dʰi̯éh₂- *dʰéi̯h₂- *dʰíh₂ in the three mentioned poetry traditions.
Vertailevan runoudentutkimuksen avulla pyrin osoittamaan *dʰi̯éh₂- *dʰéi̯h₂- *dʰíh₂- sanajuuresta periytyvän sanaston yhdenmukaisen fraseologisen käsittelyn indoeurooppalaisissa runoperinteissä.
Overall, the phraseology and narrative in the three Indo-European poetic traditions are in support of common etymology for the Sanskrit dhíṣṇya, Old Norse dís, and (the -i̭é- grade derivative) Homeric sēma.
Runsas määrä näille kolmelle runoperinteelle yhteistä sanastoa, fraseologiaa ja seikkaperäistä narratiivia tukee vedasanskritin dhíṣṇya -sanan, muinaisnorjan dís-sanan sekä muinaiskreikan -i̭e- asteen sēma -sanan yhteistä etymologiaa kantaindoeuroopan juureen *dʰi̯éh₂- *dʰéi̯h₂- *dʰíh₂-.
Being orally transmitted, the poetry traditions relied on fixed keywords and key phrases as memorizing technique and in conveying the tradition’s core ideology expressed in the diction.
Muistinvaraisiin suullisiin runoperinteisiin kuuluvat homeerinen runous, vedarunous sekä edda- ja skaldirunous tukeutuvat kiinteisiin avainsanoihin ja avainfraaseihin välittäessään perinteensä mukaista ideologiaa.
Instead, the morphology is based on the root dʰéi̭h₂ > *dʰíh₂ with a rare suffix -sni̭o that can be identified form Indo-Iranian, Baltic and Slavic languages.
Omassa tarkastelussani dhíṣṇya-sanan morfologia perustuu suffiksin sibilantin aiheuttaman ablaut-astevaihtelun alaiseen *dʰéi̭h₂ > *dʰíh₂- sanajuuren sekä indoiranilaisissa, balttilaisissa ja slaavilaisissa kielissä tunnistettuun mutta harvinaiseen -sni̭o päätteeseen.
In addition to these, participants are asked to rate their personal media use based on which media they use most frequently and what type of content they mostly consume in them.
Näiden lisäksi osallistujia pyydetään arvioimaan henkilökohtainen mediankäyttönsä sen mukaan, mitä medioita he käyttävät eniten ja minkälaista sisältöä he kuluttavat niissä eniten.
The research material of the questionnaire consists of 25 images divided into four content categories.
Kyselyn kuvallinen tutkimusaineisto koostuu 25 kuvasta, jotka on jaettu neljään sisältökategoriaan.
A questionnaire is created in the University of Helsinki E-lomake service to survey respondents.
Helsingin yliopiston E-lomakepalveluun luodaan tutkimusta varten kyselykaavake.
The social network theory outlines the importance of Salafi-Jihadist networks operating in Jordan in the process of radicalisation.
Sosiaalisten verkostojen teoria määrittelee Jordaniassa toimivien salafi-jihadististen verkostojen tärkeyttä radikalisoitumisprosessissa.
These theories are used to analyse differences observed in the survey responses and their relation to the background factors of individuals.
Näiden teorioiden avulla analysoidaan kyselytutkimuksen vastauksissa havaittavia eroavaisuuksia ja niiden yhteyksiä yksilöiden taustatekijöihin.
Social movement theory is used to illustrate the structural vulnerabilities of the Jordanian society and their connection to the willingness of individuals to respond to grievances by unconventional means.
Sosiaalisen liikkuvuuden teoria havainnollistaa Jordanian yhteiskunnan rakenteellisia haavoittuvuuksia sekä niiden yhteyttä yksilöiden halukkuuteen reagoida vääryyksiin epätavanomaisin keinoin.
Participants are asked to indicate their age cohort, gender, place of residence, employment situation, educational background, marital status, and religion as background information.
Kyselyssä osallistujia pyydetään ilmoittamaan taustatiedoiksi ikäkohorttinsa, sukupuolensa, asuinalueensa, työllisyystilanteensa, koulutustaustansa, siviilisäätynsä ja uskontonsa.
This study also examines whether personal media use preferences or the self-assessed religiosity of Muslims negatively or positively affect the appreciation of Jihadist propaganda.
Tutkimuksessa selvitetään myös, vaikuttavatko henkilökohtaiset mediakäyttömieltymykset tai muslimien itsearvioitu uskonnollisuus negatiivisesti tai positiivisesti jihadistisen propagandan arvostukseen.
From a media consumption perspective, women of all ages who consume predominantly religious content mostly rate Salafi-Jihadist propaganda images negatively, whereas corresponding men, especially those aged 15–22 and 27–30, are more likely to assess these images positively.
Mediankäytön näkökulmasta kaikenikäiset naiset, jotka seuraavat sosiaalisessa mediassa pääasiallisesti uskonnollista sisältöä arvottavat salafi-jihadistisia propagandakuvia pääosin negatiivisesti, mutta vastaavat miehet, erityisesti 15‒22-vuotiaat ja 27‒30-vuotiaat miehet, arvottavat todennäköisemmin kuvat positiivisesti.
In Jordan, men in age cohorts 19‒26 years and women in age cohorts 15‒22 years rate violent Salafi-Jihadist propaganda images most positively.
Jordaniassa asuvat miehet ikäkohorteissa 19‒26-vuotta ja naiset ikäkohorteissa 15‒22-vuotta arvottavat väkivaltaiset salafi-jihadistiset propagandakuvat kaikkein positiivisimmin.
The study also utilises the picture theory of language in selecting the survey images from the Salafi-Jihadist propaganda images published by the "Islamic State" (ISIL) and Al Qaeda, while also considering the symbols, icons, and cultural features they contain.
Näiden lisäksi tutkimus käyttää hyväksi kielen kuvateoriaa, jonka perusteella valitaan kyselytutkimuksen varsinainen, "Islamilaisen valtion" (ISIL) ja al-Qaidan salafi-jihadistisesta propagandasta koostuva kuva-aineisto niissä esiintyvät symbolit, ikonit ja kulttuuripiirteet huomioiden.
Very high levels of self-assessed religiosity potentially contribute to the positive appreciation of violent Salafi-Jihadist images, especially among women.
Itsearvioitu erittäin korkea uskonnollisuus mahdollisesti vaikuttaa väkivaltaisten salafi-jihadististen kuvien positiiviseen arvottamiseen erityisesti naisten keskuudessa.
This thesis explores how background variables such as age and gender, different socio-cultural factors, social status, and personal preferences affect the valuation of violent visual Salafi-Jihadist propaganda in the Kingdom of Jordan.
Tutkimus selvittää, miten taustamuuttujat kuten ikä ja sukupuoli, erilaiset sosiokulttuuriset taustatekijät, sosiaalinen asema ja henkilökohtaiset mieltymykset vaikuttavat väkivaltaisen ja visuaalisen salafi-jihadistisen propagandan arvottamiseen Jordanian kuningaskunnassa.
Out of all respondents, those with a secondary or tertiary education diploma appraise Salafi-Jihadist images more positively than those with only a primary school education.
Kaikista vastaajista ne, jotka ovat saaneet toisen tai kolmannen asteen koulutuksen arvottavat salafi-jihadistisia kuvia positiivisemmin kuin pelkän peruskoulun käyneet.
This thesis compares the Jordanian results with previous research data on predispositions and susceptibility to propaganda such as cognitive maturity and identity formation stages.
Tutkielma vertaa Jordaniasta saatavia tuloksia aikaisemmin tehtyihin tutkimuksiin, joissa käsitellään propagandan vaikutuksille altistavia tekijöitä ja taipumuksia kuten kognitiivisen kehityksen ja identiteetin muodostuksen asteita.
An Internet-based questionnaire is used to examine whether different background variables, or combinations thereof, can predict predispositions to accepting or rejecting violent Salafi-Jihadist propaganda in Jordan.
Internet-pohjaisen kyselykaavakkeen avulla kartoitetaan, voidaanko eri taustamuuttujien tai niiden yhdistelmien avulla ennakoida alttiutta väkivaltaisen salafi-jihadistisen propagandan hyväksymiselle tai hylkäämiselle Jordaniassa.
Respondents who have spent most of their lives in small villages or towns evaluate Salafi-Jihadist images more positively than those who have lived in larger settlements.
Pienissä kylissä tai kaupungeissa suurimman osan elämästään viettäneet arvioivat salafi-jihadistiset kuvat positiivisemmin kuin isommissa asutuskeskuksissa asuvat.
Employment situation or marital status do not significantly affect how violent Salafi-Jihadist images are assessed by either gender.
Työllisyystilanne tai siviilisääty eivät merkittävästi vaikuta siihen, miten väkivaltaisia salafi-jihadistisia kuvia arvotetaan.
This thesis focuses on analysing those valuations, which concern images portraying violent Salafi-Jihadist propaganda.
Tutkimus keskittyy analysoimaan ne vastaukset, jotka käsittelevät erityisesti väkivaltaista salafi-jihadistista propagandaa esittäviä kuvia.
The Chinese original sources are not covered, neither are the popular translations.
Työssä ei käsitellä kiinankielisiä alkuperäislähteitä eikä populaaria käännöskirjallisuutta.
This delimits the relatively wide data.
Tämä rajaa suhteellisen laajaa tutkimusaineistoa.
Instead of a paradigmatic hegemony, the research programs are interpreted as competing for the authority to speak about internal alchemy.
Paradigmaattisen hegemonian sijaan rinnakkaisten tutkimusohjelmien tulkitaan kilpailevan auktoriteetista puhua sisäisestä alkemiasta.
Internal alchemy and its sources have been approached 1) as a part of the history of scientific thought from the 1930s to 1980s, 2) in the context of Chinese cultural history from the 1920s, 3) as discourse and doctrine from the 1970s, and 4) as religion in the context of multi-disciplinary studies since the 1990s.
Sisäistä alkemiaa ja sen aineistoja on tutkimuksessa lähestytty 1) osana tieteellisen ajattelun historiaa 1930–1980-luvuilla, 2) kiinalaisen kulttuurihistorian puitteissa 1920-luvulta alkaen, 3) diskurssina ja oppina 1970-luvulta alkaen sekä 4) uskontona monitieteellisen tutkimuksen kontekstissa 1990-luvulta alkaen.
Through the specific themes the state of the research field may be pictured more widely.
Erityisteemojen käsittelyn kautta tutkimuskentän tilaa hahmotetaan laajemmin.
After the general typology of the field, three special themes are observed: sexual alchemy, female alchemy, and early Quanzhen alchemy.
Yleisen typologian jälkeen tarkastellaan kolmea erityisteemaa: seksuaalialkemia, naisten alkemia ja varhainen Quanzhen-taolainen alkemia.
As its data it takes the Western language research literature of the field until today and in its entirety: articles, article collections, monographs, dissertations, bibliographies, and translations.
Aineistona on alan tähänastinen länsimainen tutkimuskirjallisuus kokonaisuudessaan: artikkelit, artikkelikokoelmat, monografiat, väitöskirjat, bibliografiat ja käännökset.
The phases and approaches of neidan studies are conceived through a four-fold typology of research programs.
Neidan-tutkimuksen vaiheita ja lähestymistapoja hahmotetaan nelijakoisen tutkimusohjelmien typologian kautta.
Internal alchemy has been described as a) physiological alchemy, b) symbolical alchemy and a technique of enlightenment, c) as a synthesis of psycho-physiological techniques, d) as a range of esoteric doctrines and techniques, and e) as a field of variations of contemplative practice.
Sisäistä alkemiaa on kuvattu a) fysiologisena alkemiana, b) symbolisena alkemiana tai valaistumisen tekniikkana; c) psykofyysisten menetelmien synteesinä; d) esoteeristen oppien ja menetelmien kirjona; sekä e) kontemplatiivisten harjoitteiden kenttänä.
In addition to locating and identifying the research programs, conceptions of neidan, and the debates, this study answers questions on the coverage of the studies, how the studies have responded to the challenges of the postmodern critiques, and the future prospects of the field.
Tutkimusohjelmien, neidan-käsitysten ja kiistakohtien paikantamisen lisäksi vastataan kysymyksiin tähänastisen tutkimuksen kattavuudesta, siitä miten tutkimus on vastannut postmodernin kritiikin haasteisiin sekä tutkimuksen tulevaisuudennäkymistä.
The research history and its approaches are evaluated from the perspective of study of religion, based mainly on research literature in English and French.
Näitä arvioidaan uskontotieteen näkökulmasta ja lähinnä englannin- ja ranskankieliseen tutkimuskirjallisuuteen perustuen.
The relation of neidan studies to the study of religion is discussed through the comparative concept of esotericism.
Neidan-tutkimuksen suhdetta uskontotieteeseen tarkastellaan vertailevan esoterismi-käsitteen kautta.
Focusing on debates and conflicts, a clearer picture is drawn of the approaches, interests, problems of the research and the differences of the research programs.
Niiden käsittelyssä keskitytään aihealueiden tutkimuksen kiistoihin ja erimielisyyksiin, joiden myötä piirretään tarkempaa kuvaa tutkimuksen lähestymistavoista, intresseistä, ongelmista ja tutkimusohjelmien eroista.
However, in themselves they represent more the marginals of neidan than its mainstream.
Itsessään nämä kolme teemaa edustavat enemmän sisäisen alkemian reuna-alueita kuin sen valtavirtaa.
Possible developments would include increase in reflexivity and the level of theoretical discussion, interaction between different disciplines and comparative research both within and without neidanstudies.
Kehitysmahdollisuuksia ovat muun muassa refleksiivisyyden ja teoreettisen keskustelutason lisääntyminen, tutkimusalojen vuorovaikutus sekä vertaileva tutkimus.
These descriptions of the academic discourse reflect the traditional neidan discourse: they are situated on a continuum from body centered to spiritual or mind centered readings.
Näissä akateemisen diskurssin neidan-kuvauksissa heijastuvat perinteisen neidan-diskurssin painotukset: ne sijoittuvat linjalle kehokeskeisistä henkisiin tai mieltä korostaviin tulkintoihin.
However, the central disciplinary conventions have been those of the sinological tradition.
Keskeiset tutkimusalakonventiot ovat kuitenkin pitkään liittyneet sinologiseen tutkimusperinteeseen.
They also vary from exclusive descriptions, which stress clarity, to more open descriptions, which cover widely the variations of the historical forms of neidan.
Neidan-kuvauksissa vaihtelua tapahtuu myös poissulkevasta ja selkeyttä korostavasta määrittelystä kohti avoimempaa ja sisäisen alkemian historialliset muodot laajasti kattavaa määrittelytapaa.
These thematic areas cover a substantial amount of the scholars and a representative historical take of the neidantradition.
Aihepiirit käsittävät kuitenkin suuren osan tutkijoista sekä edustavan historiallisen otoksen yli tuhatvuotisesta neidan-perinteestä.
The studies are analyzed through a conceptual framework based on the theoretical part.
Aineistoa eritellään tutkielman teoriaosuuteen pohjaavan analyyttisen kehyksen avulla.
Neidan studies is a subfield of Daoist studies, which takes Daoism as a multifaceted religious tradition.The study is a discourse-oriented, research-historical and meta-theoretical analysis.
Neidan-tutkimus on osa taolaisuuden tutkimuksen (Daoist studies) kenttää, jossa taolaisuutta tarkastellaan monimuotoisena uskonnollisena perinteenä.
This thesis concerns the state of the art of the Western language studies of Daoist internal alchemy (neidan).
Tutkielmassa tarkastellaan taolaisen sisäisen alkemian (neidan) länsimaisen tutkimuksen historiaa, sen lähestymistapoja ja tilaa.
Supplementing the four research programs, five conceptions or descriptions of neidan are distinguished.
Tutkimusohjelmien ohella eritellään viisi sisäisen alkemian käsitteellistämisen tapaa, jotka kattavat tähänastiset määrittelyt pääpiirteissään.
This Master’s Thesis aims to introduce and analyze Father Anthony deMello’s S.J.
Tämän Pro Gradu -tutkielman tarkoitus on esitellä ja analysoida isä Anthony deMello S.J.
Human beings do not see the beauty and wonder of life because they cannot conceive of being unconditionally happy.
Ihmiset eivät näe elämän kauneutta eivätkä osaa olla onnellisia ilman ehtoja.
The third step is to realize that any negative emotion that rises in you is because of your programming, not because of the exterior events.
Kolmas askel on ymmärtää, että kaikki negatiiviset tunteet, riippumatta lähteestä, johtuvat ihmisestä itsestään, hänen ohjelmoinnistaan eikä ulkoisista tapahtumista.
He shows that individual emotions have different end-goals and affect how willing people are to make compromises or to use violence for example.
Hän on todennut, että erilaisilla tunteilla on valtava vaikutus siihen miten valmiita ihmiset ovat esimerkiksi tekemään kompromisseja tai käyttämään väkivaltaa vastapuolta kohtaan.
Anthony deMello thinks that most human beings are asleep which is the cause of human suffering in the world.
Isä Anthony deMello ajattelee, että suurin osa ihmisistä on unen kaltaisessa tilassa, joka johtaa kärsimyksen kokemiseen maailmassa.
His underlying worldview is in agreement with the Perennialist philosophy which means that he believes that all religions, mystics, and humans share the same experience of God, Love, Truth, Happiness, or whatever you want to call it (deMello considers these all to be the same) when you finally wake up.
Hänen ajatuksensa kumpuavat maailmankuvasta, joka noudattaa perennialistista filosofiaa eli deMellon mukaan kaikki uskonnot ja mystikot kautta aikojen puhuvat samasta asiasta ja jakavat saman kokemuksen, jota voidaan kuvata sanoilla Jumala, Rakkaus, Vapaus, Totuus, sanalla ei ole deMellon mukaan juuri väliä.
While Anthony deMello has received Jesuit training his thinking is heavily influenced by Buddhism and is very close to the Stoic philosophy of ancient Rome.
Vaikka Anthony deMello on saanut Jesuiitan koulutuksen, niin hänen ajattelussaan on havaittavissa vahva buddhalaisuuden ja stoalaisuuden vaikutus.
The four steps resemble the Four Noble Truths laid out by Buddha Siddharta Gautama: Realize that your life is in a mess and that you do not want to wake up (meaning change your current condition).
Tämä neliportainen ohjelma seuraa Buddha Siddharta Gautaman opettamaa Neljää Jaloa Totuutta: Ensimmäinen askel on tunnistaa ja tunnustaa, että ihminen ei todella halua herätä unestaan ja kärsimyksestään.
The second step is to realize that the suffering is caused by attachments (the conditional happiness).
Toinen askel on tunnistaa, että kärsimys elämässä johtuu ihmisen itselleen asettamista ehdoista.
thinking and theology and to see if we could apply his method to Emotion Regulation theory as a Conflict Resolution Strategy as described by Eran Halperin.
:n ajatuksia sekä teologiaa ja pohtia voisiko hänen esittämäänsä metodia hyödyntää Eran Halperin esittämässä tunteiden säätelyn teoriassa konfliktin ratkaisun välineenä.
Halperin suggests using different Emotion Regulation theories such a cognitive reappraisal to reach peaceful resolutions.
Halperin ehdottaakin erilaisten tunteiden säätelyn teorioiden käyttöä konfliktin ratkaisun välineenä, kuten kognitiivista uudelleenarviontia.
The problem, as Halperin mentions, is how to get people motivated enough to learn a technique and use it in a conflict situation.
Ongelmaksi muodostuu kuitenkin Halperin mainitsema kysymys miten saada ihmiset konflikteissa motivoitumaan tarpeeksi, jotta he lähtisivät kokeilemaan uusia strategioita tunteidensa säätelemiseksi.
The fourth and final step is not to identify with any labels or emotions, just watch them without judgment and they will pass.
Neljäs askel on olla samaistamatta itseään omien tunteiden, leimojen tai lokeroiden kanssa.
Eran Halperin has studied discreet emotions in conflicts and has recognized that emotions have a big impact on how people react to new events in prolonged conflicts.
Eran Halperin on tutkinut tunteita konflikteissa ja eritellyt eri tunteita niiden vaikutuksen ja päämärän mukaan.
Human happiness is always tied to attachments which means something on which fulfillment one’s happiness relies on. By following a four-step-program laid by Anthony deMello anyone can begin to awaken to reality and hopefully, either gradually or in a flash, wake up.
Seuraamalla deMellon esittämää neliportaista ohjelmaa ihminen voi joko pikkuhiljaa tai silmänräpäyksessä havahtua todellisuuteen.
I argue that using Anthony deMello’s method or Awareness as an emotion regulation theory could prove very fruitful in resolving conflicts.
Olen sitä mieltä, että Anthony deMellon metodi havahtumiseen sopisi hyvin myös tunteiden säätelyyn konflikteissa ja voisi toimia Halperin ehdottamalla tavalla.
The Latin version is clearly secondary.
Latinankielinen käännös on toissijainen.
Its best to settle with the range \AD 70–135.
On paras tyytyä vuosiin 70–135.
The text should be treated as unity.
Kirjettä tulee pitää yhtenäisenä.