natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To avoid student’s social exclusion it is vital that schools seek out new customs to motivate students to study and help them to graduate.
Syrjäytymisen ehkäisemisessä koulun rooli korostuu siinä, että koulun pitää pystyä löytämään uusia toimintamuotoja motivoimaan oppilaita opiskelussa ja saamaan päättötodistus.
Entrepreneurship pedagogy offers an alternative path where students’ own choices and the following of an individual plan are emphasized.
Yrittäjyyskasvatuksen pedagogiikka tuo koulunkäyntiin vaihtoehdon, jossa painottuvat omiin opintoihin vaikuttaminen ja oman suunnitelman mukaan eteneminen.
This could be seen in the development of the customs in entrepreneurship pedagogy, as well as, in the researcher’s own work.
Toimintatutkimuksen piirteitä oli yrittäjyyskasvatuksen pedagogiikan toimintatapojen ja oman työn kehittämisessä.
Entreprenueurship education in demanding special education.
Sirpa Koskinen (2015): Yrittäjyyskasvatuksen pedagogiikka vaativassa erityisopetuksessa.
I focused on student motivation, self-efficacy and future orientation regarding them as the most important sectors in the development of self-regulation skills.
Itsesäätelytaitojen kehittymisen kannalta tärkeinä osa-alueina keskityin oppilaiden motivaatioon, itsetehokkuuteen ja tulevaisuusorientaatioon.
The research data comprises semi-structured interviews that have been conducted between 2005 and 2008 (N=18).
Tutkimusaineiston muodostaa vuosina 2005-2008 tehdyt puolistrukturoidut haastattelut (N=18).
I presume that these three discourses would emerge even if the number of interviews (especially women’s interviews) conducted had been considerably higher or if the interviewees had represented a wider range of social backgrounds.
Oletan, että nämä kolme diskurssia tulisivat esille, vaikka haastatteluja olisi tehty merkittävästi enemmän tai haastateltavina olisi ollut sosiaalisilta taustoiltaan kirjavampi joukko naisia.
While people participate in the discourse on career and working life in the same discursive space, they utilise this based on their individually oriented motives.
Ura- ja työelämädiskurssiin ihmiset osallistuvat samassa puheavaruudessa, joskin he hyödyntävät sitä yksilöllisistä motiiveistaan käsin.
According to my interpretation, three publicly used, common discourses can be identified behind these situation-specific discursive means in the analysis: a) the discourse of good parenthood, b) the discourse of motherhood, and c) the discourse of career and working life.
Tulkintani mukaan näistä analysoinnissa erottuneista tilannesidonnaisista puhetavoista voidaan tunnistaa kolme julkisesti käytettävää yleisempää diskurssia: a) hyvän vanhemmuuden diskurssi, b) äitiysdiskurssi ja c) ura- ja työelämädiskurssi.
The discourse of good parenthood is largely built on general views related to its opposite, bad parenthood, which creates fundamental tension in the discourse.
Hyvän vanhemmuuden diskurssin käyttäminen rakentuu pitkälti sen vastinpariin, huonoon vanhemmuuteen liitettävistä yleisistä käsityksistä, mikä luo diskurssiin perustavanlaatuisen jännitteen.
The discourse of the present era is characterised by fragmentation and response to various motherhood-related phenomena and trends changing in time.
Tässä ajassa diskurssille tyypillistä on sen pirstoutuminen ja reagointi erilaisiin ajassa muuttuviin äitiyden ilmiöihin ja trendeihin.
By exploring the meanings that the interviewees relate to leisure time and parenthood on one hand, and paid employment and career advancement on the other, the study aims to provide more understanding on the image produced by quantitative research on how individuals generally organise their lives and what sorts of tensions and conflicts are connected to this in society.
Tutkimalla sitä, mitä merkityksiä haastateltavat liittävät vapaa-aikaan ja vanhemmuuteen sekä palkkatyöhön ja työuralla etenemiseen, tutkimus pyrkii tuottamaan lisää ymmärrystä kvantitatiivisen tutkimuksen tuottamaan kuvaan siitä, miten ihmiset yleensä järjestävät elämänsä ja mitä jännitteitä tai kiistoja siihen kytkeytyy yhteiskunnassa.
The method used in this study is discourse analysis, in which variation in language use in different contexts are objects of analysis.
Aineiston analysoinnin metodina on sovellettu diskurssianalyysiä, jolloin analysointi kohdentuu haastateltavien kielenkäytön variaatioihin eri konteksteissa.
Particularly when including meanings related to career, this discourse contains a presumption of employees interested in their careers willing to adopt new skills and work-related roles in the constantly transforming working life.
Tämä diskurssi sisältää etenkin uraan liittyviä merkityksiä ja oletuksen urastaan kiinnostuneista työntekijöistä, jotka ovat halukkaita omaksumaan uudenlaisia taitoja ja työelämärooleja jatkuvasti muuttuvassa työelämässä.
The premise of this study is an idea that, in justifying their choices, the speakers use the assessment criteria and discursive means available in their culture.
Tutkimuksen lähtökohtana on ajatus siitä, että puhujat käyttävät omien valintojensa perusteluissa kulttuurin tarjoamia arviointiperusteita ja puhetapoja.
I consider that the emergence of the previously mentioned discourses exceeds the study-specific limitations set by the interview situation and the interviewees’ life situations.
Näiden diskurssien esiin nousemisen katson ylittävän tutkimuskohtaiset sekä haastattelutilanteen ja haastateltavien elämäntilanteiden asettamat rajoitukset.
The discourse of parenthood involves maintaining a variety of oppositions and categorisations, of which the conflict regarding the different implementations of time spent together by parents and children can be interpreted as a permanent and therefore fundamental tension in the discourse.
Vanhemmuusdiskurssissa ylläpidetään lukuisia erityyppisiä vastakkainasetteluja ja kategorisointeja, ja kiistely vanhempien ja lasten yhteisen ajanvieton erilaisista toteutustavoista on tulkittavissa diskurssin pysyväluonteiseksi ja siten perustavanlaatuiseksi jännitteeksi.
Therefore, these results more generally also provide information about how individuals end up interweaving the different dimensions and meanings contained by discourse in varying ways when trying to make themselves understood in different discourse contexts.
Yleisemmin tulokset kertovat myös siitä, kuinka itsensä ymmärrettäväksi tekemisessä diskurssien eri ulottuvuuksia ja merkityssisältöjä nivotaan toisiinsa vaihtelevin tavoin erilaisissa puheyhteyksissä.
The discourse of motherhood has its foundations on the historically formed traditional role of mothers, which emphasises child and home care at the centre of the mother’s life.
Äitiysdiskurssi juontaa juurensa perinteisen äidin roolista, jossa lasten- ja kodinhoito määrittyy korostetusti äidin elämän keskiöön.
This study "Career, children and a desirable family culture – tensions between work and family in the discourses of educated women", examines how highly educated working women with families afford meaning to the choices they have made related to work and family in various contexts of discourse.
Tutkimus "Ura, lapset ja tavoiteltava perhekulttuuri – työn ja perheen jännitteitä koulutettujen naisten puheessa" tarkastelee, miten korkeasti koulutetut, työssä käyvät, perheelliset naiset merkityksellistävät työn ja perheen yhdistämisen valintojaan eri puhekonteksteissa.
The discourse related to career and working life can be probably considered as one of the most prevalent discourses in the current era.
Ura- ja työelämädiskurssia voitaneen pitää yhtenä ajassamme eniten käytettynä diskurssina.
Five discursive means closely connected to the present context of discourse emerged from analysing the data comprising informal interviews: discourse related to running the family’s daily life, critical discourse concerning working life/career, discourse related to the children’s leisure time physical activities, discourse revealing divisions and preferences related to family culture and lifestyle, and discourse reflecting on the sore points of the work/career–family relationship in the past tense.
Aineiston analysointi nosti esiin viisi vahvasti kulloiseenkin puhekontekstiin sidoksissa olevaa puhetapaa: puhe perhearjen pyörittämisestä, kriittinen työelämä-/urapuhe, lasten liikuntaharrastuspuhe, perhekulttuurisia ja elämäntyylillisiä erotteluja ja preferenssejä esiin tuova puhe sekä työ/ura–perhesuhteen kipupisteitä menneessä ajassa reflektoiva puhe.
In the discourse of motherhood, the interviewees formulated and specified the responsibilities and status of women with a family in contexts such as child care and the labour market.
Äitiysdiskurssissa muotoillaan ja tarkennetaan perheellisten naisten vastuita ja asemaa lastenhoidossa ja esimerkiksi uramarkkinoilla.
This is apparent in both individual and more generally used diverse approaches of individuals to interweave these discourses when referring to the choices they make related to their lives.
Tämä ilmenee sekä yksilökohtaisissa että yleisemmin käytetyissä erilaisissa tavoissa nivoa yhteen edellä kuvattuja diskursseja omaa elämää koskevien valintojen perusteluissa.
However, the discourse on career is not considered to solely refer to this limited view: career discourse is also included in discourse used by individuals to justify their choices related to the working life beyond the ethos of personal development, emphasising an orientation in which work is merely a means to earn a living (a job) instead of goal-oriented and ambitious career advancement.
Uradiskurssin ei kuitenkaan katsota viittaavan pelkästään näin rajalliseen näkökulmaan, vaan uradiskurssiin vedotaan myös puheessa, jossa yksilö perustelee työelämävalintojaan itsensä kehittämisen eetoksen ulkopuolelta.
The research findings are reported not only in connection of the discourses summarized above, but also in making visible their various combinations occurring whenever they are used.
Tutkimustuloksia tarkastellaan tiivistettyinä diskursseina ja myös niiden erilaisina kombinaatioina.
The key themes emerging in the interviews include work, daily life in a family, leisure time and lifestyle choices.
Haastattelujen runkona olivat työtä, perhearkea, vapaa-aikaa ja elämäntyylillisiä valintoja koskevat teemat.
In turn, the discourse of motherhood emerges as a discourse that involves defining the female gender in complex ways: it includes conflicts and meanings perceived in the context of combining work and motherhood, and normative and morally loaded perceptions of good motherhood.
Se pitää sisällään muun muassa työn ja äitiyden yhdistämiseen liittyviä kiistoja ja merkityksenantoja sekä normatiivisia ja moraalisesti latautuneita käsityksiä hyvästä äitiydestä.
First, what discursive means do the interviewees use when reflecting on their lives and explaining their choices related to combining work and parenthood?
Tutkimus etsii vastauksia kahteen kysymykseen: mitä ovat ne puhetavat, joita haastateltavat käyttävät pohtiessaan elämäänsä ja selostaessaan omia työn ja vanhemmuuden yhdistämiseen liittyviä valintojaan ja miten haastateltavat nivovat kyseiset puhetavat toisiinsa punnitessaan ja perustellessaan omia valintojaan.
There is substantial individual variation in the prediabetic process, however, and transient beta-cell autoimmunity seems to be a more common phenomenon than had previously been assumed, supporting the suggestion that beta-cell autoimmunity does not necessarily lead to the development of clinical disease.
Ohimenevä autovasta-aineiden ilmaantuminen oli yleisempää kuin aiemmin on otaksuttu, mikä tukee ajatusta siitä, että tautiprosessin käynnistyminen ei aina johda sairastumiseen.
The population comprised genetically susceptible children identified from the general population and observed from birth, together with young unaffected siblings of children with type 1 diabetes.
Tutkimusaineisto koostui taustaväestöön kuuluvista lapsista, joilla oli lisääntynyt perinnöllinen alttius sairastua tyypin 1 diabetekseen.
Clinical significance of autoantibodies associated with type 1 diabetes in young children
Tässä tutkimuksessa selvitettiin diabetekseen liittyvien autovasta-aineiden merkitystä tyypin 1 diabeteksen kehittymisessä pikkulapsilla.
Although clinical type 1 diabetes is still rare in infants, the autoimmune process may be initiated early in life.
Tyypin 1 diabeteksen sairastumisprosessi voi alkaa varhain, vaikka tämän sairauden toteaminen on harvinaista imeväisiässä.
The seasonal variation observed in the appearance of the first autoantibodies suggests that infectious agents could be implicated in the induction of beta-cell autoimmunity.
Tutkimuksessa todettu vuodenaikavaihtelu vasta-aineiden ilmaantumisessa viittaa siihen, että infektioilla saattaa olla osuutta tyypin 1 diabetekseen johtavan sairastumisprosessin kehittymisessä.
The purpose of this research was to evaluate the natural history of beta-cell autoimmunity and the impact of the appearance of autoantibodies on the development of type 1 diabetes among young children.
Tässä tutkimuksessa saatiin lisätietoa ympäristötekijöiden merkityksestä tyypin 1 diabeteksen kehittymisessä.
In fact, the vast majority of subjects with a high risk of developing type 1 diabetes during early childhood could be identified by the emergence of multiple autoantibodies.
Autovasta-aineiden perusteella on mahdollista ennustaa sairastumisriskiä ja suurin osa korkeassa sairastumisvaarassa olevista lapsista voitaisiin tunnistaa autovasta-aineiden avulla.
In conclusion, the autoimmune process involved in type 1 diabetes may already be initiated during the first year of life, and both genetic and environmental factors are involved in the emergence of beta-cell autoimmunity.
Tämä tutkimus osoittaa, että tyypin 1 diabeteksen kehittymiseen liittyvä autoimmuniprosessi voi käynnistyä ensimmäisen elinvuoden aikana.
Further evidence for the role of environmental factors in the pathogenesis of type 1 diabetes was obtained, in that a long duration of exclusive breastfeeding and late introduction of cow's milk may protect genetically susceptible children from progressive beta-cell destruction during the first years of life.
Vähintään neljän kuukauden ajan jatkunut yksinomainen rintaruokinta saattaa suojata tyypin 1 diabeteksen tautiprosessin etenemiseltä.
IAA was also among the first antibodies to emerge in those children who developed type 1 diabetes or showed signs of biologically significant beta-cell autoimmunity by testing positive for at least two autoantibodies.
Tyypin 1 diabetes on autoimmuunisairaus, jossa elimistön oma puolustusjärjestelmä tuhoaa hitaasti haiman insuliinia tuottavat solut, mikä johtaa diabeteksen oireiden ilmaantumiseen.
These kind of structures are called partially prestressed.
Tällöin on usein kyseessä osittain jännitetty rakenne.
Existing structures may require strengthening due to increase in design loads.
Olemassa olevia rakenteita joudutaan usein vahvistamaan rakenteiden suunnittelukuormituksen lisääntyessä.
The aim of this study was to produce and increase knowledge about strengthening with external post-tensioned steel tendons.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tuottaa tietoa rakenteiden vahvistamisesta jälkijännitetyillä ulkoisilla jänteillä.
Design calculations of strengthening was made with PTC Mathcad Express –software and those can be seen in appendixes.
Laskentatulokset ovat esitetty liitteissä ja ne ovat toteutettu PTC Mathcad Express –ohjelmalla.
For chosen tendon geometry, applied tendon force should be as low as possible that fulfil all set requirements.
Jänteiden epäkeskisyyden mukaan tulisi pyrkiä valitsemaan mahdollisimman pieni jännevoima, jolla rakenteeseen kohdistu- vat vaatimukset täyttyvät.
According results of this study, strengthening with external post-tensioned tendons is useful method when bending capacity has to be increased or for controlling deflection and crack width.
Tutkimuksen tulosten mukaan rakenteen vahvistaminen ulkoisilla jänteillä on kannattavaa, kun on tarpeellista lisätä rakenteen taivutuskestävyyttä tai hallita rakenteen taipumaa sekä halkeamaleveyttä.
Structural strengthening with externally post-tensioned tendons are becoming common strengthening method to improve flexural capacity.
Rakenteiden vahvistaminen ulkoisilla jänteillä on yleistyvä menetelmä taivutuskapasiteetin kasvattamisessa.
For this reason, tendon geometry has to be chosen to balance external loading effectively.
Jänteiden suurin epäkeskisyys ja jännekulku on siten valittava kumoamaan tehokkaasti rakenteeseen kohdistuvia ulkoisia kuormia.
Structure must also have sufficient resistance for ultimate limit state actions.
Lisäksi rakenteella on oltava riittävä kestävyys murtorajatilassa.
This study focused on evaluate bending capacity of RC structures, investigate proper design method for external steel tendons and evaluate strengthening effects for structure in service and ultimate limit states.
Tutkimuksessa tarkasteltiin teräsbetonisen laattapalkkirakenteen vahvistuksen suunnittelua rakenteen kantokestävyyden arvioinnista lähtien sekä vahvistamisen vaikutuksia käyttö- ja murtorajatilassa.
In service limit state strengthening decreased deflection and crack width.
Käyttörajatilassa vahvistaminen pienensi eniten rakenteen taipumaa ja halkeamaleveyttä.
The technique to be used depends always on structure and property which need strengthening.
Rakenteiden vahvistamisessa voidaan käyttää useita erilaisia menetelmiä ja materiaaleja vahvistettavasta rakenteesta ja vahvistettavista ominaisuuksista riippuen.
Strengthening with external post-tensioned tendons increased significantly bending capacity in ultimate limit state.
Rakenteen vahvistaminen ulkoisilla jänteillä kasvatti huomattavasti rakenteen laskennallista taivutuskestävyyttä murtorajatilassa.
Sufficient amount of tendon force to reach all set requirements is highly depended on tendon eccentricity.
Rakenteen vahvistamiseen riittävä jännevoima on vahvasti riippuvainen jänteiden epäkeskisyydestä rakenteeseen nähden.
For analysis and design, literature review was made to find out proper material properties, structural behavior of beam-slab section and special features of external tendons.
Laskentatarkasteluja varten selvitettiin tieteelliseen kirjallisuuteen ja alan suunnitteluohjeisiin perustuen rakennusmateriaalien ominaisuudet, laattapalkin toiminta kuormituksen alaisena ja ulkoisilla jänteillä vahvistetun rakenteen erityisominaisuudet.
In this study material properties, determining effective tendon stress and additional tendon stress at ultimate limit state were especially studied.
Vahvistuksen suunnittelussa tutkittiin erityisesti materiaaliominaisuuksia, jännevoiman valintaa ja jänteiden jännityslisää murtorajatilassa.
In service limit state limit values for stresses in concrete and reinforcing bars were set up.
Rakenteelle asetettiin käyttörajatilassa raja-arvot rakenneosien jännityksille, taipumalle ja halkeamaleveydelle.
Section analysis was made with unstrengthen and strengthen structure in service and ultimate limit states.
Esimerkkirakenteen kantavuutta ja toimintaa tutkittiin vahvistamattomana ja vahvistettuna käyttö- ja murtorajatilassa.
The design of strengthening in this study is based on literature review of Eurocode standards and researches of external post-tensioned tendons.
Laskentamenettely perustuu eurokoodin mukaiseen rakenteiden rajatilamitoitukseen, jossa tarkastellaan myös rakenneosien jännityksiä.
Tendon force, tendon eccentricity and additional tendon force in ultimate limit state have high impact on strengthening effects.
Vahvistamisen vaikutuksiin vaikuttavat merkittävästi jänteiden jännevoima ja epäkeskisyys sekä jänteiden jännityslisä murtorajatilanteessa.
Also, stresses in concrete and reinforcing bars became lower due to strengthening.
Myös rakenneosien jännitykset pienenivät vahvistamattomaan rakenteeseen verrattuna.
Treatment of such scars is often difficult and should be done by specialized clinics.
Tällaisten arpien hoitaminen on usein vaikeaa ja tulisi keskittää siihen erikoistuneille terveydenhuollon yksiköille.
In some cases, excess scar tissue is formed, causing pain, irritation and itching and cosmetic impairment.
Joissain tapauksissa syntyy liiallista arven kasvua, joka voi aiheuttaa kipua, kutinaa sekä kosmeettista haittaa.
Spectrocutometry has been developed by researcher Dr Tech Petri Välisuo in University of Vaasa, Finland, and the author of this dissertation, MD Ilkka Kaartinen and has been used and tested in the department of Plastic Surgery in Tampere University Hospital.
Spectrocutometri on kehitetty Vaasan yliopiston tutkijan Petri Välisuon ja väitöskirjatyön tekijän Ilkka Kaartisen yhteistyönä ja sitä on väitöskirjaan kuuluvissa tutkimuksissa käytetty Tampereen yliopistosairaalan plastiikkakirurgian yksikössä.
Spectrocutometry combines digital imaging and reflectance spectrophotometry, and provides estimation of different skin cromophores, such as haemoglobin and melanin.
Spectrocutometria yhdistää digitaalisen kuvauksen ja ihon reflektanssispektrin mittamisen, jolla voidaan laskea eri aineiden,kuten hemoglobiinin pitoisuutta ihossa ja ihomuutoksissa kuten arvissa.
This method has been shown to be reliable and feasible in clinical scar assessment.
Tämä menetelmä on tutkimuksessa todettu luotettavaksi ja helppokäyttöiseksi.
This dissertation proposes a new objective method, Spectrocutometry, for assessing scar blood concentration.
Väitöskirja esittelee uuden menetelmän, spectrocutometrian, jolla voidaan mitata arven verenkierron määrää.
The method is recommended for scar studies as well as clinical practice in assessment and documentation of problematic skin scars.
Menetelmää suositellaan käytettäväksi arpitutkimuksessa sekä käytännön työssä arpihoitojen vaikutusten mittaamiseksi.
There is little evidence of even the most widely used scar therapies, and to date, there is no generally accepted method for measuring the scar activity.
Arpihoitojen tehosta on vain vähäistä näyttöä, eikä arven aktiivisuuden eli kasvutaipumuksen mittaamiseen ole tähän mennessä ollut hyviä välineitä.
Scars are formed after surgical procedures or trauma to the skin.
Arvet syntyvät ihoon kohdistuvan toimenpiteen tai vamman seurauksena.
Carbonic anhydrases (CAs) efficiently catalyze the reversible hydration reaction of carbon dioxide (CO2 + H2O - HCO3- + H+).
Hiilihappoanhydraasit (Carbonic anhydrase, CA) katalysoivat tehokkaasti käänteistä hiilidioksidin ja veden reaktiota bikarbonaatiksi ja protoniksi (CO2 + H2O - HCO3- + H+).
Major CA families belong to the α-, β-, or γ-classes and have different features in terms of both their overall structure and active site.
Useimmat CA-entsyymit kuuluvat α-, β-, tai γ- luokkaan, jotka eroavat toisistaan sekä aktiivisen keskuksen että ulkoisen rakenteen osalta.
As one of the major protein constituents of saliva and milk, CA VI may be one of the factors that contributes to the avoidance of bitter, potentially harmful, substances.
CA VI, jota erittyy runsaasti sylkeen ja maitoon voi olla yksi tekijä, joka auttaa välttämään karvaan makuisia ja mahdollisesti myrkyllisiä aineita.
The comparison of taste modalities showed that Car6-/- mice significantly preferred a0.003 mM quinine solution to water, whereas WT mice preferred water.
Makuaistimuskokeen tulokset osoittivat Car6-/- -hiirten suosivan veden juomisen n 0.003 mM kiniiniliuosta, kun taas WT hiiret suosivat vettä.
Both the CA VI and PTX domains contained either intra- or interpeptide disulfide bonds.
Sekä CA VI- että PTX-domeeneissa on rikkisiltoja.
A Gene List Analysis and Visualization tool (VLAD) analysis resulted in changes in a metabolic process, biological regulation, single-organism process, and an immune response in mucosal-associated lymphoid tissue.
VLAD- analyysi osoitti muutoksia aineenvaihdunnan prosesseissa, biologisessa säätelyssä, yhden organismin prosesseissa sekä limakalvoon liittyvän kudoksen immuunivasteessa.
Two decades later, in 1998, Gustin was proven to be identical to the CA VI enzyme.
Vuonna 1998 osoitettiin, että ’gustiini’ ja CA VI ovat keskenään identtisiä.
Sequence analysis was performed by various bioinformatics tools.
Tutkimuksen eri vaiheissa tuloksina saadut nukleotidi- ja aminohapposekvenssit analysoitiin käyttämällä lukuisia bioinformatiikan työkaluja.