natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All newborns born between 1985 and 1986 in the county of Uusimaa, Finland, who needed hospital care during ten days after birth were invited to participate.
Tutkimukseen kutsuttiin kaikki 1985-1986 Uudenmaan alueella syntyneet lapset, jotka olivat joutuneet sairaalahoitoon ensimmäisen kymmenen päivän sisällä syntymästä, sekä verrokkeja, jotka eivät tarvinneet sairaalahoitoa syntymänsä jälkeen (n=2193).
Objectives: Optimism is usually defined as a stable outcome expectancy.
Tavoitteet: Optimismia pidetään melko pysyvänä tapana suhtautua tulevaan.
Results and conclusions: Reporting of any traumatic experience was associated to lower optimism and higher pessimism.
Tulokset ja johtopäätökset: Minkä tahansa traumatapahtuman kokeminen oli yhteydessä alhaisempaan optimismiin ja suurempaan pessimismiin.
However, after controlling neuroticism, only the connection between emotional traumas and optimism-pessimism remained statistically significant.
Neuroottisuuden kontrolloimisen jälkeen kuitenkin vain emotionaalisten traumojen ja optimismi-pessimismin yhteys säilyi merkitsevänä.
The results of this study give ground for discussion about whether optimism interventions could be targeted to people who have experienced traumatic events to reduce the negative effects of trauma.
Tutkimuksen tulokset antavat aihetta pohtia, voitaisiinko tulevaisuudessa kohdistaa optimismi-interventioita traumaattisia tapahtumia kokeneille traumojen kielteisten vaikutusten vähentämiseksi.
The more traumatic experiences one had the lower was optimism and the higher was pessimism.
Mitä enemmän traumoja oli koettu, sen alhaisempaa oli optimismi ja suurempaa pessimismi.
Optimism is known to be positively connected to well-being and health but there are few studies to examine the development of optimism.
Optimismilla on havaittu olevan positiivisia yhteyksiä yksilöiden hyvinvointiin ja terveyteen, mutta optimismin taustalla olevista tekijöistä tiedetään melko vähän.
Because optimism and pessimism are known to have an impact on well-being and coping in future adversities, the association between traumas and optimism-pessimism can be considered noteworthy.
Koska optimismilla ja pessimismillä tiedetään olevan vaikutusta henkilön hyvinvointiin ja tulevista vastoinkäymisistä selviytymiseen, voidaan havaittua yhteyttä traumakokemuksiin pitää huomionarvoisena.
By contrast, the age of traumatic experiences was not statistically significantly associated with the trait of optimism-pessimism.
Sen sijaan trauman tapahtumaiällä ei ollut tilastollisesti merkitsevää vaikutusta optimismi-pessimismiin.
The associations between lifetime traumas and optimism-pessimism in early adulthood were analyzed statistically using linear regression and analysis of variance and t tests when examining different groups for the amount of traumas and for different age groups.
Elinaikaisten traumakokemusten yhteyttä varhaisaikuisuuden optimismi-pessimismiin tutkittiin tilastollisesti lineaarisen regressioanalyysin avulla ja lisäksi traumakokemusten lukumäärän sekä trauman tapahtumaiän osalta varianssianalyysin ja t-testin avulla.
The associations between traumatic experiences across the lifespan and optimism in early adulthood
Elinaikaisten traumojen yhteys varhaisaikuisuuden optimismiin
The aim of this study is to examine whether lifetime trauma experiences are associated with optimism-pessimism in early adulthood and whether different traumas or the age of trauma experience have differential effects.
Lisäksi tutkittaan, onko erityyppisillä traumakokemuksilla erilaisia yhteyksiä optimismiin tai pessimismiin sekä onko trauman tapahtumaiällä tai traumakokemusten määrällä merkitystä yhteyden kannalta.
Because optimism and pessimism are thought to be concepts similar to personality traits, it is justifiable to study if traumas are also related to optimism and/or pessimism.
Traumakokemusten ja persoonallisuuden kehityksen sekä muutoksen välillä on havaittu olevan yhteyksiä, mikä antaa aihetta tutkia, ovatko traumakokemukset yhteydessä myös persoonallisuuspiirteen kaltaiseen optimismi-pessimismin piirteeseen.
The research was carried out as a qualitative research.
Tutkimusstrategiaksi valittiin laadullinen tutkimusote.
The results show that teachers who actively reflect their work also develop their assessment methods diversely and examine pupil equality in assessing.
Tutkimus osoitti, että aktiivisesti omaa työtään reflektoivat opettajat kehittävät arviointimenetelmiään monipuolisesti ja tarkastelevat oppilasarviointinsa oikeudenmukaisuutta.
The empirical data were collected from interviews with seven home economics teachers, who had been working from 4,5 to 28 years.
Opettajat olivat työskennellet kotitalousopettajina 4,5–28 vuotta ja he toimivat opettajina kukin eri kunnassa.
Establishing the new curriculum demands teachers to examine their methods of pupil assessing.
Uuden opetussuunnitelman käyttöönotto pakottaa opettajat tarkastelemaan arviointimenetelmiään.
Student assessment in Home Economics : Practices in assessment during the course of studies
Oppilasarviointi kotitalousopetuksessa : Jatkuvan arvioinnin toteutustapoja ja menetelmiä
The results of the study help teachers to find the crucial points in developing formative assessment to support the socio-cultural learning theory; assessment as learning.
Tutkimuksen tulokset auttavat opettajia suuntaamaan huomiota kriittisiin kohtiin kehitettäessä jatkuvaa arviointia sosiokulttuurista oppimiskäsitystä tukevaksi, oppilaan oppimista ohjaavaksi.
This research focuses on the former, which aims to guide and encourage pupils along with improving their self-esteem and metacognitive skills.
Tässä tutkimuksessa keskitytään opintojen aikaiseen jatkuvaan arviointiin, jonka tarkoituksena on ohjata ja kannustaa oppilasta, lisätä hänen itsetuntemustaan ja kehittää metakognitiivisia taitoja.
The interview data were analysed using qualitative content analysis clarified with mind-maps.
Haastatteluaineisto litteroitiin ja se analysoitiin sisällön analyysin menetelmällä hyödyntäen käsitekarttoja.
The curriculum divides pupil assessment in primary teaching into assessment during the course of studies and final assessments.
Perusopetuksen opetussuunnitelmassa oppilasarviointi jaotellaan opintojen aikaiseen arviointiin ja päättöarviointiin.
The research questions focus on the assessment practices, the connection between assessment and learning theories, and the connection between assessment and students' learning outcome.
Ne keskittyivät selvittämään arvioinnin käytäntöjä, arvioinnin yhteyttä käsitykseen oppimisesta sekä arvioinnin merkitystä oppilaan oppimiselle.
Implementing formative assessment varies widely; the content and quality depends on teacher's work ethic and view of learning theory.
Jatkuvan oppilasarvioinnin toteutuksessa on opettajakohtaisesti suuria eroja sisällöllisesti ja laadullisesti, johtuen opettajien oppimiskäsityksistä ja tutkivan opettajan työotteesta tai sen puutteesta.
Equality between pupils requires the assessing fundamentals to be well known for both teacher and pupil; it increases pupil's autonomy and points where teachers and pupils should put their efforts in. Assessing the personality blends easily to assessing the knowledge.
Ollakseen oikeudenmukaista, arvioinnin perusteiden tulee olla avoimesti tiedostetut arvioinnin molemmille osapuolille, osallisuus lisää oppilaan autonomiaa sekä arvioinnin ohjaavuutta niin oppilaalle kuin opettajalle.
It was assumed that researching teachers' implementation of formative assessment brings up teachers' views of learning theory as well as helps them to improve their pedagogic evaluative thinking.
Tutkimuksen lähtökohtana oletettiin jatkuvan arvioinnin tutkimisen paljastavan opettajan arviointityön taustalla vaikuttavan käsityksen oppimisesta sekä jatkuvan arviointityön kehittävän opettajan pedagogista arviointiajattelua.
The study is aiming to present the various assessing methods the teacher use in the field of home economics.
Tämän tutkimuksen tutkimustehtävänä on kuvata kotitalousopetuksessa käytettäviä jatkuvan arvioinnin toteuttamistapoja ja menetelmiä.
Methods The data included 14-19 year-old juvenile offenders (n=1293).
Menetelmät Tutkimuksen aineisto koostui yhdysvaltalaisista 14-19-vuotiaista nuorisorikollisista (n=1293).
Psychopathic traits were assessed with PCL: YV.
Psykopatiapiirteitä arvioitiin PCL: YV-menetelmällä.
This information can be applied in preventing psychopathy, improving treatment of psychopathy and reducing criminality.
Tätä tietoa voidaan hyödyntää psykopatian ennaltaehkäisyssä, hoitomenetelmien kehityksessä ja sitä kautta rikollisuuden vähentämisessä.
In addition, the more risk factors one had, the more he/she had psychopathic traits on average.
Lisäksi tulokset osoittivat, että mitä enemmän nuoren elämässä oli perhetaustaan liittyviä riskitekijöitä, sitä enemmän hänellä keskimäärin oli psykopatiapiirteitä.
Results and conclusions Parental mental problems, parental drug and alcohol problems, parental criminality, low parental monitoring, low parental knowledge and adolescent's history of social services predicted adolescent's psychopathy.
Tulokset ja johtopäätökset Vanhempien mielenterveysongelmat, päihdeongelmat ja rikollisuus, vanhemman vähäinen valvonta ja tietämys nuoren elämästä sekä nuoren sosiaalipalvelujen käyttöhistoria ennustivat nuoren psykopatiaa.
Based on interviews with parents or other collateral reporters, five risk factors were assessed: parental mental problems, parental substance abuse, parental criminality, yearly household income and adolescent's history of social services.
Vanhempien tai muiden rinnakkaisinformanttien haastattelujen pohjalta muodostettiin viisi riskitekijämuuttujaa, jotka ilmaisivat vanhempien mielenterveysongelmia, päihdeongelmia ja rikollisuutta, perheen vuosituloja sekä nuoren sosiaalipalvelujen käyttöhistoriaa.
The associations between risk factors and adolescent's psychopathic traits were examined with linear regression analysis.
Riskitekijöiden yhteyksiä nuoren psykopatiapiirteisiin tarkasteltiin lineaarisella regressioanalyysillä ja riskitekijöiden lukumäärän yhteyttä nuoren psykopatiapiirteisiin yksisuuntaisella varianssianalyysillä.
Parental monitoring and knowledge were assessed using The Parental Monitoring inventory.
Haastatteluissa kartoitettiin myös vanhempien tietämystä nuoren elämästä ja vanhemman nuoreen kohdistuvaa valvontaa The Parental Monitoring inventory -asteikkoa käyttäen.
Objective Psychopathy is closely associated with criminality.
Tavoitteet Psykopatiaa pidetään rikollisuuden keskeisenä riskitekijänä.
Cumulative risk was constructed dichotomizing each risk factor and then summing the dichotomous scores.
Kumulatiivista riskiä kuvattiin muuttujalla, joka ilmaisi dikotomisiksi muunnettujen riskitekijöiden lukumäärän.
The first aim of the study was to examine whether adolescent's psychopathy can be predicted with seven familial and parental risk factors.
Tutkimuksen ensimmäisenä tavoitteena oli selvittää seitsemän perhetaustaan liittyvän tekijän yhteyttä nuorten psykopatiaan.
Household income was not associated with adolescent's psychopathic traits.
Perheen keskimääräiset vuositulot eivät ennustaneet nuoren psykopatiaa.
The second aim was to examine whether adolescent's psychopathy can be predicted with cumulative risk.
Tutkimuksen toisena tavoitteena oli selvittää, voidaanko perheeseen ja vanhemmuuteen liittyvien riskitekijöiden lukumäärällä ennustaa nuorten psykopatiaa.
Juvenile psychopathy : Familial and parental risk factors and their cumulativity
Perhetaustaan liittyvät riskitekijät ja niiden kumulatiivisuus nuorten psykopatiapiirteiden taustalla
Biological, as well as environmental factors influence the development of psychopathic traits, although psychosocial risk factors of psychopathy - especially in the case of juveniles - are not well known.
Psykososiaalisten tekijöiden rooli psykopatian taustalla tunnetaan kuitenkin melko huonosti ja riskitekijöitä nuorten psykopatiapiirteiden taustalla on tutkittu vasta vähän.
However, after controlling the effects of other risk factors, only parental monitoring, parental knowledge and adolescent's history of social services remained significant predictors of psychopathy, as the effects of the other variables were explained by these three risk factors.
Muiden riskitekijöiden vaikutus kuitenkin selittyi vanhempien vähäisellä valvonnalla ja tietämyksellä sekä nuoren sosiaalipalvelujen käyttöhistorialla.
258 students responded to the questionnaire.
Kyselyyn vastasi yhteensä 258 opiskelijaa.
However, there was no correlation between psychological flexibility and the regulation of learning.
Sen sijaan psykologisen joustavuuden ja oppimisen säätelyn välillä ei ollut yhteyttä.
In the future, more information is needed about why some students experience a lot of negative emotions related to learning, and how important psychological flexibility is to the well-being of students and to study performance.
Tulevaisuudessa tarvitaan enemmän tietoa siitä, miksi osa opiskelijat kokee paljon oppimiseen liittyviä negatiivisia tunteita sekä millainen merkitys psykologisella joustavuudella on opiskelijoiden hyvinvoinnille ja opinnoissa suoriutumiselle.
On the basis of cluster analysis, the students were classified into three groups: 1) hopeful, self-regulating and psychologically flexible students 2) students who have a contradictory attitude towards studying and have challenges in the regulation learning, and 3) students who experience feelings of anxiety and shame.
Klusterianalyysin perusteella opiskelijoista muodostui kolme ryhmää: 1) Toiveikkaat, itsesäätelevät ja psykologisesti joustavat opiskelijat 2) Ristiriitaisesti opiskeluun suhtautuvat opiskelijat, joilla on haasteita oppimisen säätelyssä sekä 3) Ahdistuksen ja häpeän tunteita kokevat opiskelijat.
In addition, a point of interest is how these factors are linked to study performance.
Lisäksi tutkimuksessa ollaan kiinnostuneita siitä, miten nämä tekijät ovat yhteydessä opinnoista suoriutumiseen.
There was no difference between the groups in the number of credits and the averages of grades.
Ryhmien välillä ei ollut eroa opintopisteiden määrässä ja arvosanojen keskiarvoissa.
According to earlier studies, it is also relevant how students deal with their emotions.
Tutkimusten perusteella on myös merkityksellistä, miten opiskelijat suhtautuvat kokemiinsa tunteisiin.
The significance of emotions and self-regulation in learning : Students' academic emotions, regulation of learning and psychological flexibility in faculty of humanities
Tunteiden ja oppimisen säätelyn merkitys opiskelussa : Opiskelijoiden akateemiset tunteet, oppimisen säätely ja psykologinen joustavuus humanistisessa tiedekunnassa
In Finland, the vast majority of students complete their university degree later than the target times propose.
Suomessa valtaosa opiskelijoista suorittaa yliopistotutkintonsa tavoiteaikoja hitaammin, mikä on nähty yhteiskunnallisella tasolla ongelmallisena.
Psychologically flexible students are able to embrace their emotions and they are capable of living their lives according to their values.
Psykologisesti joustavat opiskelijat hyväksyvät aktiivisesti tunteensa ja ovat kykeneväisiä elämään arvojensa mukaista elämää tunteistaan huolimatta.
Dimensions of self-regulation, academic emotions and psychological flexibility were explored by factor analysis and the links between these dimensions were examined by correlation analysis.
Itsesäätelyn, akateemisten tunteiden ja psykologisen joustavuuden ulottuvuuksia tutkittiin faktorianalyysilla ja näiden ulottuvuuksien välisiä yhteyksiä tarkasteltiin korrelaation avulla.
Psychological flexibility was associated with a feeling of hopefulness, and emotions were found to correlate with each other.
Psykologinen joustavuus oli yhteydessä toiveikkuuden tunteeseen ja tunteet korreloivat keskenään.
Students felt that they are psychologically quite flexible, and they experienced more positive emotions than negative emotions.
Opiskelijat kokivat olevansa psykologisesti melko joustavia, he kokivat enemmän positiivisia tunteita kuin negatiivisia tunteita ja heillä oli myös melko hyvät itsesäätelytaidot.
The differences of the groups' study pace and means of grades were examined using one-way analysis of variance.
Ryhmien välisiä eroja opinnoissa etenemisessä ja arvosanojen keskiarvossa tarkasteltiin yksisuuntaisen varianssianalyysin avulla.
In addition the information of students' average scores and the amount of student credits were collected from the study register.
Lisäksi opintorekisteristä saatiin tiedot opiskelijoiden arvosanojen keskiarvoista sekä opintopisteiden määrästä.
In addition to self-regulatory skills, students' academic emotions have been found to influence study performance.
Itsesäätelytaitojen lisäksi myös opiskelijoiden kokemien akateemisten tunteiden on todettu vaikuttavan opinnoista suoriutumiseen.
In addition students were grouped based on their self-regulatory skills, psychological flexibility and experienced emotions by using two-step cluster analysis.
Lisäksi opiskelijat ryhmiteltiin itsesäätelytaitojen, psykologisen joustavuuden ja kokemiensa tunteiden perusteella ryhmiin kaksivaiheisella klusterianalyysilla.
The aim of this study is to explore the self-regulatory skills, academic emotions and psychological flexibility of students in the Faculty of Humanities in University of Helsinki and the relationships between these concepts.
Tässä tutkimuksessa tavoitteena on tarkastella Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan opiskelijoiden itsesäätelytaitoja, akateemisia tunteita ja psykologista joustavuutta, sekä näiden käsitteiden välisiä yhteyksiä.
The research data was collected by a survey.
Tutkimuksen aineisto kerättiin humanistisen tiedekunnan opiskelijoille lähetetyllä kyselylomakkeella.
In previous studies, students' self-regulatory skills have risen as a main factor when the impeding and enhancing factors of studying have been explored.
Aiemmissa tutkimuksissa opintojen edistävistä ja hidastavista tekijöistä on noussut erityisesti esille opiskelijoiden itsesäätelytaidot tai niiden puute.
In total, 309 students took part in the study, 155 of them being boys and 154 girls.
Tutkimukseen osallistui yhteensä 309 henkilöä, joista poikia oli 155 ja tyttöjä 154.
It's none of my business what you are – or is it?
Mitä se mu(i)lle kuuluu, mitä sä oot, vai kuuluuko?
: Aspects of deviancy, attitudes towards it, and the heteronormativity of the society
: Näkökulmia poikkeavuuteen, sitä koskeviin asenteisiin ja yhteiskunnan heteronormatiivisuuteen
When measuring heteronormativity, the equal social rights of sexual minorities and stereotypical attitudes and beliefs, there was a remarkable statistical difference between male and female answers almost in all sections of the study.
Heteronormatiivisuutta, seksuaalivähemmistöjen yhdenvertaisia yhteiskunnallisia oikeuksia, stereotyyppisiä asenteita ja uskomuksia mitattaessa tyttöjen ja poikien vastauksissa oli lähes kaikissa tutkimusosioissa erittäin merkitsevä tilastollinen ero.
Pubescent females had a more positive attitude to sexual minorities than pubescent males.
Tyttöjen suhtautuminen seksuaalivähemmistöihin oli myönteisempää kuin poikien.
This required a more detailed study of the phenomena closely associated with deviancy, for example the labelling theory.
Tämä edellytti poikkeavuuteen nivoutuvien ilmiöiden, kuten leimautumisteorian, tarkempaa tarkastelua.
The main objective of this master's thesis is to study the knowledge held, understanding and attitudes of Finnish 9th-graders with regards to sexual minorities.
Tämän tutkielman tarkoituksena oli tutkia yhdeksäsluokkalaisten oppilaiden ymmärrystä ja suhtautumista seksuaalivähemmistöihin.
By using a questionnaire, it was possible to gather information from a larger sample group, and also to use quantitative methods of analysis Analysis of the results; Today's youth is very aware of the existence of sexual variety, and its attitudes towards sexual minorities are remarkably positive.
Tulosten analyysi: Saatujen tulosten perusteella tämän päivän nuoret ovat erittäin tietoisia seksuaalisuuden moninaisuuden olemassaolosta ja heidän suhtautumisensa seksuaalivähemmistöihin on huomionarvoisen myönteistä.
As this thesis' central topic gained substance, it became obvious that being different had to be studied and understood through definitions based around the concept of deviancy.
Keskeiseksi teemaksi työssä nousi erilaisuuden tarkastelu ja ymmärrys poikkeavuus-käsitteen kautta.
In order to give emphasis to the visibility of deviancy in the society, deviancy was approached through the norms of society, the concept of normality, and society's general understanding of what is deviant The theoretical part of the study consists of three main sections, in which both one dimensional, and the three component model of attitudes are defined; the development of deviancy within society is examined, and the concept of homosexuality is discussed within the framework of essentialism and social constructionism.
Tutkielman teoreettinen osuus koostui kolmesta pääluvusta, joiden kautta määriteltiin asenteiden sekä yksiulotteinen että kolmikomponenttinen malli, tarkasteltiin poikkeavuuden sosiaalista rakentumista ja käsiteltiin homoseksuaalisuuden olemusta essentialismin ja sosiaalisen konstruktionismin viitekehyksessä Tutkimusjoukko koostui seitsemän peruskoulun yhdeksäsluokkalaisista oppilaista.
A questionnaire, which was specifically written for this thesis, was used to impartially obtain the information.
Aineiston keruumenetelmäksi valittiin kyselylomake, joka laadittiin tätä tutkielmaa varten.
Methods: Data used in this study is part of longitudinal Pohjanmaa study, which investigates the development of social behavior.
Menetelmät: Tutkimuksessa käytetty aineisto on osa Pohjanmaa-seurantatutkimusta, jossa tutkitaan nuorten sosiaalisen käyttäytymisen kehittymistä.
Objectives: High well-being is associated with good social relationships and social support, successful work performance and better health.
Tavoitteet: Korkean hedonisen hyvinvoinnin on havaittu olevan yhteydessä muun muassa hyviin sosiaalisiin suhteisiin, työelämässä menestymiseen sekä terveyteen.
Well-being was assessed by measuring hedonic well-being, which includes three components: life satisfaction, positive affect and negative affect.
Hyvinvointia tutkittiin arvioimalla hedonisen hyvinvointia, joka sisältää kolme komponenttia: elämäntyytyväisyyden, olonsa hyväksi tuntemisen eli positiiviset affektit, sekä harvoin koetut epämiellyttävät tuntemukset eli negatiiviset affektit.
Scales used to measure hedonic well-being were the Satisfaction with Life Scale (SWLS) and brief form of the Positive and Negative Affect Scale (PANAS-S).
Mittareina käytettiin elämäntyytyväisyyskyselyä (SWLS) ja positiivisten ja negatiivisten affektien mittarin lyhennettyä versiota (PANAS-S).
Current results suggest that whereas cognitive and emotional components of aggression are associated with lower well-being, aggressive behavior includes also components that predict higher levels of well-being.
Tutkimustulosten perusteella aggressiivisuuden kognitiiviset ja affektiiviset piirteet ovat yhteydessä matalampaan hyvinvointiin, mutta aggressiivisessa käyttäytymisessä on puolestaan piirteitä, jotka ennustavat korkeampaa hyvinvointia.
Aggression could be potential trait affecting well-being: aggression develops early, it is relatively stable and is related to wide range of psychosocial problems over life course.
Yksi hyvinvoinnin taustalla vaikuttava tekijä voisi olla aggressiivisuus, joka on varhain kehittyvä ja luonteeltaan varsin pysyvä piirre, ja johon liittyy myös paljon psykososiaalisia ongelmia.
Aggression in adulthood was assessed by BAQ, short from of Buss and Perry's aggression questionnaire.
Toisella mittauskerralla koehenkilöt arvioivat aggressiivisuuttaan Bussin ja Perryn aggressiomittarin lyhennetyllä versiolla (BAQ).
Results and conclusions: Higher aggression in adulthood was associated with lower hedonic well-being in adulthood.
Tulokset ja johtopäätökset: Aikuisuuden aggressiivisuuden havaittiin olevan yhteydessä matalampaan hedoniseen hyvinvointiin.