natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Previous researchs have shown that dramaeducation is meaningful for chidren`s learning.
Aiemmissa tutkimuksissa on todettu muun muassa draamakasvatuksen merkitys lasten oppimiselle.
Previous researchs have also shown dramaeducations meaning for children`s holistic development.
Draamalla on todettu olevan merkittävä vaikutus myös lapsen kokonaisvaltaiselle kehitykselle.
The analysis for the answers on the second research question indicates that there was no significant increase or decrease in the level of involvement within the time period of three months.
Toisen tutkimuskysymyksen vastaukset osoittivat, että arvot pysyivät melko korkeina koko draamakerhon toiminnan ajan eivätkä ne laskeneet missään vaiheessa merkittävästi, toisaalta myöskään merkittävää nousua sitoutuneisuusarvoissa ei tapahtunut.
The rights of the child are based on the Constitution of Finland (1999) and the UN Convention on the Rights of the Child (1989).
Lapsen oikeudet perustuvat Suomen perustuslakiin (1999) ja YK:n yleissopimukseen lasten oikeuksista (1989).
The material was treated as a single entity and the action plans were not compared.
Aineistoa käsiteltiin yhtenä kokonaisuutena, eikä toimintasuunnitelmia vertailtu toisiinsa.
These were public documents and they were collected from the daycare center's own web sites.
Nämä olivat julkisia asiakirjoja ja ne kerättiin päiväkotien omilta kotisivuilta.
In preschool this means all the activities included in the child's preschool day.
Esiopetuksessa tämä tarkoittaa kaikkia toimintoja, joita lapsen esiopetuspäivään sisältyy.
According to the research results, all action plans described child's participation in many different ways.
Tutkimustulosten mukaan kaikissa toimintasuunnitelmissa kuvattiin lapsen osallisuutta monin eri tavoin.
The action plans described hearing of the child and his or her initiatives, the methods for hearing, the atmosphere related to hearing, the child's ability to influence and the child's learning from the point of view of participation.
Toimintasuunnitelmissa kuvattiin lapsen ja hänen aloitteidensa kuulemista, kuulemisen tapoja, kuulemiseen liittyviä ilmapiiritekijöitä, lapsen mahdollisuuksia vaikuttaa sekä lapsen oppimista osallisuuden näkökulmasta.
The research was initially data-oriented.
Tutkimus oli aluksi aineistolähtöinen.
The need to this kind of research rises from childrens’ right to be heard about matters that concern themselves.
Tarve tämänkaltaiselle tutkimukselle nousi lapsen oikeudesta tulla kuulluksi itseään koskevissa asioissa.
The results also show how adults in preschool are aware of the child's right to be heard, influence and participate in his or her own community.
Tulokset myös valottavat, kuinka esiopetuksessa ollaan tietoisia lapsen oikeudesta tulla kuulluksi, vaikuttaa ja olla osallinen yhteisössään.
Preschool action plans are documents supplementing preschool curriculum.
Esiopetuksen toimintasuunnitelmat ovat esiopetuksen opetussuunnitelmaa tarkentavia asiakirjoja.
From the research results it can be concluded that adults in pre-school groups are aware of the factors affecting child’s participation.
Tutkimustuloksista voidaan päätellä, että esiopetusryhmissä ollaan tietoisia lapsen osallisuuteen vaikuttavista tekijöistä.
The data of the research consisted of preschool action plans of all six round-the-clock daycare centres in Helsinki.
Tutkimusaineisto koostui kaikista kuuden Helsingin ympärivuorokautisen päiväkodin esiopetuksen toimintasuunnitelmasta.
Child's participation in round-the-clock daycare centers' preschool action plans
Lapsen osallisuus vuoropäiväkotien esiopetuksen toimintasuunnitelmissa
The starting point of the study was to find out how child’s participation is supported within the frame of reference of preschool.
Tutkimuksen lähtökohtana oli selvittää, kuinka lapsen osallisuutta tuetaan esiopetuksen viitekehyksessä.
The results confirm the earlier views that the phenomenon of participation is multidimensional.
Tutkimustulokset vahvistavat aiempia näkemyksiä osallisuuden ilmiön monimuotoisuudesta.
The study is qualitative by nature and the data was analyzed by using content analysis.
Aineisto luokiteltiin teorialähtöisesti kvalitatiivisen sisällönanalyysin menetelmin.
The study examined how child’s participation is generally demonstrated and, in particular, from the point of view of learning, in round-the-clock daycare centers’ preschool action plans.
Tutkimuksessa selvitettiin, millä tavoin lapsen osallisuus näyttäytyy yleensä ja erityisesti oppimisen näkökulmasta vuorohoidon esiopetuksen toimintasuunnitelmissa.
The aim of this study was to describe in which ways child’s participation is seen in round-the-clock daycare centres’ preschool action plans.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kuvata, millä tavoin lapsen osallisuus näyttäytyy vuoropäiväkotien esiopetuksen toimintasuunnitelmissa.
Previous studies point out that child’s participation is seen as multidimensional phenomenon.
Aiemmat tutkimuksen ovat osoittaneet, että lapsen osallisuus nähdään moniulotteisena ja sitä toteutetaan varhaiskasvatuksessa hyvin eri tavoin.
The data of the research consisted of 36 strength based questionnaires, which were collected during autumn 2017 from one of Helsinki’s early childhood areas.
Tutkimuksen aineisto koostui yhteensä 36 havainnointilomakkeesta, jotka kerättiin syksyn 2017 aikana yhdeltä Helsingin varhaiskasvatusalueelta.
The data was analysed via discursive analysis.
Aineisto analysoitiin diskurssianalyysilla.
An adult was positioned as stabile, difficultly interpreted and free of responsibility.
Aikuinen näyttäytyi stabiilina, vaikeasti tulkittavana ja vastuusta vapautetulta.
It is also very important to evaluate how the strengths of the children will be written and how the child is positioned in the written texts in the future.
Erityisen tärkeää on myös arvioida, miten vahvuuksia jatkossa kirjataan ja millaisen roolin lapsi saa kirjoitetussa kielessä.
Heiskanen, Alasuutari and Vehkakoski’s research (2018) pointed out that a child is usually positioned as stabile and responsible and an adult free of responsibility.
Heiskasen, Alasuutarin ja Vehkakosken tutkimus (2018) osoittaa, että lapsi on muuttumaton ja vastuullinen yksilö ja aikuinen vastuusta vapautettu.
The role of a child and an adult in written texts created by kindergarten teachers : Strength based approach
Lapsen ja aikuisen rooli lastentarhanopettajien tuottamissa teksteissä : Vahvuuslähtöinen näkökulma
The sample of the research consisted of nine kindergarten teachers.
Tutkimuksen otos koostui yhdeksästä lastentarhanopettajasta.
With the help of this research kindergarten teachers can think about their ways of thinking according to their ways of creating written texts.
Tämän tutkimuksen avulla lastentarhanopettajat voivat pohtia omia ajatusmallejaan suhteessa kirjaamiskäytäntöihinsä.
Two research questions were made to help find out the goal of this research: 1) How does a child appear in the written texts created by kindergarten teachers?
Tutkimustehtävää varten laadittiin kaksi tutkimuskysymystä: 1) Millaisena lapsi näyttäytyy lastentarhanopettajien tuottamissa teksteissä 2) Millaisena aikuinen näyttäytyy lastentarhanopettajien tuottamissa teksteissä?.
Each of the nine kindergarten teachers filled four observation questionnaires based on the strengths of the child.
Kukin lastentarhanopettaja laati neljä lapsen vahvuuksiin keskittyvää havainnointilomaketta.
The goal of this qualitative research is to find out how a child and an adult is positioned in strength-based written texts created by kindergarten teachers.
Tämän laadullisen tutkimuksen tavoitteena on selvittää, millainen rooli lapsella ja aikuisella on lastentarhanopettajien käyttämässä vahvuuslähtöisessä kirjoitetussa kielessä.
The questionnaires were sent to willing kindergarten teachers via mail.
Havainnointilomakkeet toimitettiin halukkaille lastentarhanopettajille kirjeitse.
The data was collected via questionnaires.
Aineiston keruumenetelmä oli kysely.
In this research a child was positioned as stabile, responsible and difficultly interpreted.
Lapsi näyttäytyi tässä tutkimuksessa lastentarhanopettajien tuottamissa teksteissä stabiilina, vaikeasti tulkittavana ja vastuullisena.
The three-tiered support was introduced at the end of year 2011.
Kolmiportainen tuki otettiin käyttöön vuoden 2011 alussa.
Intensified support was focused in large measure at developing linguistic and mathematical skills.
Tehostettu tuki kohdentui suurelta osin kielellisten ja matemaattisten taitojen kehittämiseen.
There were uncompleted documents still in December in the first grade.
Joulukuussa oli ensimmäisellä luokalla edelleen keskeneräisiä asiakirjoja.
A part of the plans was mainly filled out to transfer information between teachers and they used broad terms and the text was scarce.
Osa suunnitelmista olivat lähinnä opettajien keskinäistä tiedonsiirtoa varten täytettyjä ja niissä käytettiin yleistäviä termejä sekä teksti oli niukkaa.
The pre-primary and first grade teachers had differing opinions on what the purpose of the plans was.
Esiopetuksen ja ensimmäisen luokan opettajilla oli eriäviä näkemyksiä siitä mikä oli suunnitelmien tarkoitus.
The pre-primary documents had varying criteria for starting intensified support.
Esiopetuksen asiakirjoissa oli vaihtelevia kriteereitä tehostetun tuen aloittamiselle.
The child was described as an independent agent in only 0,41% of the references made in the learning plans.
Itsenäisenä toimijana lapsi kuvattiin ainoastaan 0,41% suunnitelmien maininnoista.
The pupils’ goals had been copied word for word to several children’s plans.
Oppilaiden tavoitteita oli kopioitu sanasta sanaan useamman lapsen suunnitelmiin.
The material consisted of pedagogical assessments (pre-primary education 60 pieces, first grade 16 pieces) and learning plans for intensified support (pre-primary education 69 pieces, first grade 51 pieces).
Materiaali koostui pedagogisista arvioista (esiopetus 60 kpl, 1.luokka 16 kpl) sekä tehostetun tuen oppimissuunnitelmista (esiopetus 69 kpl, 1.luokka 51 kpl).
The planning sections of the learning plans for intensified support (need for support, goals, means and evaluation) were categorized using content analysis.
Tehostetun tuen oppimissuunnitelmien suunnitteluosuudet (tuen kohde, tavoitteet, keinot ja arviointi) luokiteltiin sisällönanalyysin avulla.
The material for the study included documents concerning intensified support for children born in a medium-sized city in 2008 during both pre-primary education and the autumn of the first grade.
Tutkimuksen aineistona oli erään keskisuuren kaupungin vuonna 2008 syntyneiden lasten tehostettuun tukeen liittyvät asiakirjat niin esiopetuksesta kuin 1.luokan syksyltä.
Intensified support and child's participation on learning plans in pre-primary and primary education
Tehostettu tuki ja lapsen osallisuus esi- ja alkuopetuksen oppimissuunnitelmissa
In the special education strategy, the support given to pupils was divided into three stages; general, intensified and special support.
Oppilaille annettava tuki jaettiin vuonna 2007 julkaistussa erityisopetuksen strategiassa kolmeen tasoon; yleinen, tehostettu ja erityinen.
In this study I also want to research how child´s participation can be seen in the pedagogical solutions of intensified support.
Tutkimuksen avulla haluan myös selvittää, miten lapsen osallisuus näkyy tehostetun tuen pedagogissa ratkaisuissa.
Child´s participation was also researched based on references in the pedagogical solutions (means in the forms) using content analysis.
Lapsen osallisuutta tutkittiin pedagogisten ratkaisujen (lomakkeessa keinot) maininnoista myös sisällönanalyysin avulla.
Evaluation of the plans mainly consisted of observations in the everyday life.
Suunnitelmien arviointi muodostui pääsääntöisesti arjen havainnoinnista.
Child´s participation has been emphasized in both pre-primary and basic education curricula.
Lapsen osallisuutta on nostettu niin esi- kuin perusopetuksen opetussuunnitelmissa entistä suurempaan rooliin.
This study examines what goals are set for the children, with what pedagogical solutions are the children supported and how the progress is evaluated based on learning plans for intensified support.
Tämän tutkimuksen avulla selvitetään tehostetun tuen oppimissuunnitelmien avulla, mitä tavoitteita lapsille on asetettu, millaisilla pedagogisilla ratkaisuilla lapsia tuetaan ja miten edistymistä arvioidaan.
The child was mainly described as an object of actions by adults in the means of the learning plans, i.e. pedagogical solutions.
Lapsi kuvattiin oppimissuunnitelmien keinoissa eli pedagogisissa ratkaisuissa pääsääntöisesti aikuisten tekojen kohteeksi.
Therefore, more support for the family should be provided.
Perheille pitäisi tarjota enemmän tukea ja mahdollisesti tukiperhetoimintaa.
Likewise, there is not much literature about Tourettes availa-ble in Finnish, so herein lies a need for a study such as this.
Siitä on saatavilla hyvin vähän suomenkielistä kirjallisuutta, joten senkin takia tarve tutkimukselle on olemassa.
The results indicate that most challenges are caused by internal symptoms, like aggression and tantrums.
Tutkimus osoittaa, että eniten haasteita aiheuttivat sisäiset oireet, kuten aggressiivisuus ja raivokohtaukset.
Symptoms of Tourettes are usually divided into mo-tor and vocal tics.
Touretten oireyhtymän oireet on yleensä jaettu motorisiin ja äänellisiin tic-oireisiin.
A Child and Tourette's : Parents' Experiences of Challenges in Everyday Life
Touretten oireyhtymä lapsella : Vanhempien kokemuksia arjen haasteista
Most challenging in schools was the lack of understanding with regards to the involuntary nature of tics, and the demand of authorized diagnoses before granting pupils support for their studies.
Koulussa haasteita aiheutti ymmärtämättömyys oireiden tahattomuutta kohtaan ja vaatimus diagnoosista tuen saamiseksi.
The aim of this study was to provide visibility to everyday life challenges caused by the Gilles de la Tourette Syndrome.
Tutkimuksen tarkoituksena oli tehdä näkyväksi haasteita, joita Gilles de la Touretten oireyhtymä liitännäishäiriöineen tuo kantajansa arkeen.
A qualitative study of a total of 23 participants' experiences of the challeng-es of children and adolescents with Tourettes emphasizes multiple symptoms and every-day life challenges.
Laadullinen tutkimus tarkastelee 23 vanhemman kokemuksia Touretten oireyhtymän lapselle tai nuorelle aiheuttamista haasteista ja tuo esiin oireiden moninaisen kirjon ja arjen haasteet.
The frequency of these should be pointed out in literature.
Näiden tavallisuudesta pitäisikin kertoa kirjallisuudessa tic-oireiden yhteydessä.
Through the experiences of the parents of children and adolescents with Tourettes, this research has aimed to examine what kinds of challenges Tourettes causes, how it is recognized within welfare and education, and what kinds of support are available.
Tutkimuksella haluttiin selvittää vanhempien kokemusten kautta, millaisia haasteita Touretten oireyhtymä lapselle aiheuttaa, miten Touretten oireyhtymä tunnistetaan terveys- ja opetustoimessa ja millaisia tukimuotoja on tarjolla.
Gilles de la Tourette Syndrome is a common neuropsychiatric disorder with onset in childhood, characterized by multiple motor tics, and at least one vocal (phonic) tic.
Gilles de la Touretten oireyhtymä on samanaikainen äänellinen ja motorinen monimuotoinen nykimishäiriö, joka tunnetaan tic-oireistaan ja koprolalia-nimisestä oireesta, joka aiheuttaa hallitsematonta rumien puhumista.
This research represents a new way to divide its symptoms and high-light its challenges, i.e. internal and external symptoms.
Tässä tutkimuksessa esitetään uusi tapa jakaa oireet ulkoisiin ja sisäisiin oireisiin, jolloin jako kattaa paljon enemmän haasteita, joita Touretten oireyhtymä kantajalleen tuo.
The data was collected from Facebook peer-group volunteers by using Helsinki Universi-ty’s e-form.
Tutkimusaineisto kerättiin Facebookin vertaistukiryhmästä.
When compared to other neuropsychiatric disorders, very little re-search on Tourettes exists.
Touretten oireyhtymästä on tehty vain vähän tutkimusta verrattuna muihin neuropsykiatrisiin oireyhtymiin.
The Finnish support system is not based on medicaliza-tion, so this aspect is in need of development, since a child who has Tourettes is chal-lenging not only for their parents’ relationship, but also for their own relationship with their siblings.
Lapsen Touretten oireyhtymä aiheuttaa haasteita myös perhe-elämälle: niin vanhempien keskinäiset suhteet kuin sisarussuhteetkin kärsivät etenkin sisäisten oireiden aiheuttamista haasteista.
The interview consisted of eight subjects whom were interviewed twice.
Haastateltavia tutkimukseen osallistui kahdeksan ja heidät haastateltiin kahdesti.
The research was carried out as a qualitative research and its research material was collected by theme interviews.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena ja sen aineisto kerättiin teemahaastatteluilla.
The interviews were transcribed and analyzed with content analysis.
Haastattelut litteroitiin ja analysoitiin sisällönanalyysin keinoin.
The Reciprocal Constructing of Professional Identity and Group Process : A Theoretically Oriented Empirical Analysis in the Context of a Long-Term Study Group
Ammatti-identiteetin ja ryhmäprosessin vastavuoroinen kehittyminen : Teoreettisesti orientoitunut empiirinen analyysi opiskeluryhmän kontekstissa
The understanding of the nature of these skills is however a vast and complex.
Nämä taidot ymmärretään kuitenkin laajasti ja monella eri tavalla.
The theoretical background of the study is based on the theoretical idea by Holland, Lachicotte, Cain and Skinner (1998), where an individual is seen acting in different kinds of figured worlds, which are shaping and affecting ones identity and conducting behavior.
Teoreettinen tausta pohjaa Hollandin, Lachicotten, Cainin ja Skinnerin (1998) kehittämään ajatukseen, jossa yksilön nähdään toimivan erilaisissa kollektiivisten oletusten maailmoissa eli figured worldeissa, jotka muovaavat hänen identiteettiään ja ohjaavat hänen toimintaansa.
The subjects of the research were students at Helsinki University studying in a program that utilizes group phenomena in the pedagogy of professional identity development.
Tutkimuskohteena olivat Helsingin yliopiston opiskelijat, jotka opiskelevat suuntautumisvaihtoehdossa, joka hyödyntää ryhmäprosesseja ammatti-identiteettiin liittyvän kehityksen pedagogiikkana.
The importance of reflection is crucial for this process, evoking the development.
Reflektion merkitys näyttäytyy tässä prosessissa väistämättömänä välineenä, joka pitää kehitystä liikkeessä.
Group skills are being promoted more and more in job applications as well as in the national curriculum.
Ryhmätoimintataitoja korostetaan nykyään merkittävinä niin rekrytoinnissa kuin opetussuunnitelmassakin.
Explaining through culture models clarifies group’s figured world to its members and enhances group’s development.
Kulttuurin muodon kautta sanoittaminen selkeyttää ryhmän figured worldia sen toimijoille ja siten edesauttaa ryhmän kehittymistä.
Based on the results a theoretical model is suggested in which reflection is seen as the combining element in the continual heuristic development of identity and group functioning.
Tulosten pohjalta esitetään teoreettinen mallinnus, joka reflektion avulla sitoo yksilön ja ryhmätoiminnan jatkuvan vastavuoroisen kehittämisen yhteen.
Results suggest that the negotiation of figured world in group is ambiguous and affected by several factors.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että ryhmän figured worldin neuvottelu ei ole yksiselitteistä, vaan siihen vaikuttavat monet seikat.
The ways of behaving in figured worlds are negotiated together with the group members based on the individuals own identity and other figured worlds acting in the background.
Figured worldin toimintamallit neuvotellaan yhdessä ryhmän toimijoiden kesken yksilöiden omien identiteettien ja taustalla vaikuttavien figured worldien pohjalta.
The study analyses how the concept of figured world is shown in the research material on one hand as a negotiation of figured world between its members and on the other hand as a constructer of identity.
Tutkimuksessa analysoitiin sitä, miten figured worldin -teorian käsitteet näyttäytyvät aineiston valossa yhtäältä figured worldin neuvotteluna ja toisaalta identiteetin rakentajana sekä rakennettiin näiden pohjalta teoreettinen mallinnus ilmiöstä.
An individual can be seen as a constructer of the group based on of his/her own background.
Yksilö voidaan nähdä ryhmän rakentajana oman taustansa materiaaleista, mutta toisaalta myös ryhmä nähdä muovaamassa yksilöä.
The goal of this research is to assess the reciprocity of a group and an individual in it, with the approach of theoretically oriented empirical analysis.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on teoreettisesti orientoituneen empiirisen analyysin avulla tarkastella ryhmän ja yksilön välistä vastavuoroisuutta ammatti-identiteetin rakentumisen prosessissa.
The identity of individual develops as part of group, which counteracts and develops also the group.
Yksilöiden identiteetit rakentuvat osana ryhmätoimintaa ja kehittävät sitä edelleen, jolloin ryhmän ja yksilöiden identiteettien kehittyminen nähdään heuristisesti kehittyvänä, vastavuoroisena prosessina.
In further study it might be of interest to alter the research frame so that more deep-going information could be attained on the existence (or absence) of unified teacher identity.
Jatkotutkimuksessa voisi olla mielekästä muuttaa tutkimusasetelmaa siten, että saataisiin syvällisempi ymmärrys yhteisen opettajaidentiteetin olemassaolosta.
Teacher tribes within the unified comprehensive school : A case study on unified teacher identity as experienced by teachers of two unified comprehensive schools
Opettajaheimot yhtenäiskoulussa : Tapaustutkimus kahden yhtenäiskoulun opettajien yhteisestä opettajaidentiteetistä
The principal of one the schools also gave an interview.
Heidän lisäkseen haastateltiin myös toisen koulun johtavaa rehtoria.
The research for this thesis was qualitative in nature.
Tämä tutkimus toteutettiin laadullisena tapaustutkimuksena.
Discursive analytical strategies were applied to examine and analyse the interview-derived information, alongside the use of categorization analysis.
Kerätty haastatteluaineisto analysoitiin diskursiivisilla ja jäsenkategoria-analyyttisilla analyysimenetelmillä.
Teachers’ mutual work culture is even now described as being based of the continuing existence of the traditional role differentiation between class teachers and subject teachers.
Opettajien toimintakulttuuri rakentui heidän puheessaan edelleen perinteisten luokan- ja aineenopettajan työnkuvien ja niihin liittyvien roolien varaan.
The aim is to analyse teachers’ understanding of the idea of unified teacher identity and also to survey the ways in which they construct such identity in their speech.
Tarkoituksena on analysoida, millä tavoin yhtenäiskoulussa työskentelevät opettajat kokevat yhteisen opettajaidentiteetin olemassaolon ja millaista käsitystä he rakentavat siitä puheessaan.
Unified teacher identity is by definition a relationship between teachers working in a unified comprehensive school that is equal and collegial in nature and which entails a shared commitment to the objectives of unified basic education.
Yhteisellä opettajaidentiteetillä tarkoitetaan sellaista tasa-arvoista suhdetta, joka vallitsee yhtenäiskoulussa työskentelevien opettajien keskuudessa ja jonka puitteissa he ovat sisäistäneet yhteisten päämäärien mukaisen toimintakulttuurin.
The purpose of this study lies in studying the effect that the concept of unified basic education has on the respective professional identities of teachers in the context of schools that operate as unified comprehensive schools.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tutkia yhtenäisen perusopetuksen heijastumista eri opettajaryhmien identiteetteihin akateemisten heimokulttuurien käsitteen avulla.