natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The personality trait sections in the questionnaire used the Five Factor Model (FFM) which is based on the Finnish version of the Ten-item personality inventory (TIPI).
Persoonallisuusosiossa käytettiin viiden faktorin metodia, joka pohjautuu suomalaiseen versioon 10 kohdan persoonallisuustutkimuksesta.
Motivational factors varied by gender as did difficulties and need for support.
Motivaatiotekijät vaihtelevat sukupuolittain samoin kuin tuen tarve ja ongelmien esiintyminen.
KEYWORDS: obesity, successful weight loss and weight maintenance, lifestyle changes, dietary habits, personality traits, motivational factors, gender
AVAINSANAT: lihavuus, onnistunut painonpudotus ja painonhallinta, elämäntapamuutos, ruokailutavat, persoonallisuustekijät, motivaatiotekijät, sukupuoli
BACKGROUND AND OBJECTIVES Weight loss is often successful in the short-term but long-term results are often difficult to maintain.
TAUSTAA Painonpudotus onnistuu usein lyhyellä tähtäimellä, pitkäaikainen laihtumistuloksen ylläpitäminen sen sijaan on usein haasteellista.
CONCLUSIONS Those who were successful in long-term weight loss had a healthier lifestyle than the general Finnish population.
JOHTOPÄÄTÖKSIÄ Painonhallinnassa onnistuneiden henkilöiden elämäntavat näyttävät olevan terveellisempiä kuin väestössä keskimäärin.
Personality traits of neuroticism, agreeableness and conscientiousness were associated with several factors such as; motivational factors, self-weighing frequency, dietary habits, support and difficulties during the weight loss process.
Persoonallisuustekijöistä neuroottisuus, sovinnollisuus ja tunnollisuus olivat yhteydessä mm. motivaatiotekijöihin, punnitusfrekvenssiin, ruokavaliomuutoksiin, tukeen ja ongelmiin laihtumisprosessin aikana, myös sukupuolieroja havaittiin.
Reported success factors related to diet included an increase in intake of vegetables, a reduction in the frequency of eating candies and fast food, regular meal frequency and application of the Plate model.
Raportoituina menestystekijöinä ruokavaliossa nousivat esiin erityisesti kasvisten määrän lisääntyminen, makeisten ja pikaruokien määrän vähentyminen, ateriarytmin säännöllistyminen ja lautasmallin käyttö.
Several changes in lifestyle-related factors are required and the aim of this study was to identify the and other success factors, including the personality traits of the participants.
Tämän tutkimuksen tavoite oli tutkia mm. elintapoihin ja käyttäytymisen muutokseen liittyviä painonhallinnan menestystekijöitä, lisäksi haluttiin saada tietoa osallistujien persoonallisuustekijöistä.
METHODS This study was based upon findings from the FWCR, a web-based registry.
MENETELMÄT Tämän tutkimuksen tulokset pohjautuvat sähköiseen aineistoon Suomen painonhallintarekisterin (SPHR) osallistujista.
The women reported dissatisfaction with their body more commonly than the men (P=0.023) and the men reported health-related reasons (P=0.008) as the main motivational factor more often than the women.
Tässä oli sukupuolieroja nähtävissä, naiset useammin raportoivat tyytymättömyyden omaan ulkonäköönsä (P=0.023), kun taas miehet useammin terveydelliset seikat (P=0.008).
Personality traits may also be important in successful long-term weight maintenance after weight loss and should be taken into account in guidelines for the treatment of obesity.
Myös persoonallisuustekijät voivat olla tärkeää ottaa huomioon lihavuuden hoitomenetelmiä suunniteltaessa.
The motivational factors for weight loss were either health- or appearance-related and varied by gender.
Motivaatiotekijöinä osallistujat ilmoittivat joko terveydellisiä syitä tai ulkonäköön liittyviä seikkoja.
Generalization of our results should take into account the small sample size.
Tulosten yleistettävyydessä on hyvä huomioida aineiston pieni koko ja uusia laajempia tutkimuksia tarvitaan.
Both slow and fast weight loss may lead to success along with significant decrease in the intake of energy-dense foods.
Onnistua voi sekä hitaasti että nopeasti laihduttamalla.
Therefore, a study focusing on previously obese people who have successfully lost weight and maintained it for a longer time period is of major importance from a public health point of view.
Tämän vuoksi jo kansanterveydellisestä näkökulmastakin katsoen, tutkimus painonpudotuksessa ja sen jälkeisessä painonhallintavaiheessa onnistuneiden henkilöiden menestystekijöistä on tärkeää.
Frequent self-weighing, applying the Plate model, and regular meal frequency were also factors that contributed to successful weight loss and maintenance.
Keskeisiä onnistumistekijöitä olivat säännöllinen itsensä punnitseminen, energiatiheän ruoan määrän vähentäminen sekä säännöllinen ateriarytmi ja lautasmallin käyttö.
The natural sciences here comprise meteorology, geology, geography and botany.
Tässä yhteydessä luonnontieteet tarkoittavat meteorologiaa, geologiaa, maantiedettä sekä kasvitiedettä.
The point of view provided by these fields offers an approach to the subject that has not been considered in Finnish art-historical discourse to date.
Niiden kautta tarjoutuu aivan uusi näkökulma aiheeseen, jota ei ole aiemmin sovellettu suomalaisessa taidehistorian tutkimuksessa.
The main temporal scope of this study falls between the years 1853 and 1880.
Tutkimus ajoittuu pääasiallisesti vuosien 1853 ja 1880 välille, mutta aikarajaus ei ole ehdoton.
It was their example that encouraged younger artists to go out into nature in pursuit of depicting different landscape phenomena.
Heidän esimerkkinsä innosti nuoria taiteilijoita vaeltamaan luonnossa ja kuvaamaan maiseman eri ilmiöitä.
This study examines the relationship between landscape painting in Düsseldorf and the natural sciences in the nineteenth century.
Väitöskirjan tutkimuksen aiheena on Düsseldorfin maisemamaalauksen ja luonnontieteiden välinen suhde 1800-luvulla.
His work as a naturalist and his expedition to South and Central America helped me to connect landscape painting with the development of different fields of natural sciences.
Hänen luonnontieteellinen työskentelynsä sekä tutkimusmatkansa Etelä- ja Väli-Amerikkaan auttoivat löytämään yhteyden maisemamaalauksen ja luonnontieteiden eri alojen välille.
The idea of discovery in connection with travelling led me to follow in the footsteps of Alexander von Humboldt.
Niiden kautta tutkimus liittyy tutkimusmatkoihin ja Alexander von Humboldtiin.
Being one of the leading cultural figures in Finland at the time, Topelius worked as an author, journalist, Secretary of the Finnish Art Society and as a teacher lecturing on geography at the University of Helsinki.
Topeliuksen laaja-alainen toiminta kirjailijana, sanomalehtimiehenä, Suomen Taideyhdistyksen sihteerinä ja yliopiston maantieteen opettajana teki hänestä yhden Suomen kulttuurielämän johtohahmoista.
Thanks to the activities of Johann Wilhelm Schirmer and Carl Friedrich Lessing in the field of open-air painting, the notion of naturalism gained the dimension it has been granted in this investigation.
Saksalaistaiteilijoiden Johann Wilhelm Schirmerin ja Carl Friedrich Lessingin toiminnan kautta naturalismin käsite on saanut tässä tutkimuksessa erityisen merkityksen.
Humboldt was a representative of Romantic science, and in his work he regarded landscape painting as an essential way of studying nature.
Humboldtia pidetään Romantiikan tieteen edustajana ja hänelle maisemamaalaus tarjosi mahdollisuuden tutkia luontoa.
Likewise, Humboldt reverted to landscape aesthetics in his writings.
Humboldt kirjoitti myös maiseman esteettisistä arvoista.
In the case of Finnish landscapes, many artists were guided by the work and writings of Zacharias Topelius.
Suomalaisten taiteilijoiden toimintaan kiinnostuksen kohteisiin vaikutti osaltaan myös Zacharias Topeliuksen kirjoitukset ja toiminta.
When researching open-air painting, the travels these artists made also gained more importance.
Taiteilijoiden tekemät matkat ovat myös tärkeitä.
The main focus is on the artworks of Finnish artists Werner Holmberg and Fanny Churberg, as well as those by Victoria Åberg, Magnus and Ferdinand von Wright, with essential comparison material provided by studying works by German artists Johann Wilhelm Schirmer and Carl Friedrich Lessing, and by Norwegian artists Hans Gude and August Cappelen.
Tutkimuksen päähuomio kohdistuu suomalaisten Werner Holmbergin ja Fanny Churbergin teoksiin, mutta niiden ohella myös Victoria Åbergin sekä Magnus ja Ferdinand von Wrightin teoksiin.
I reflect on the developments of the natural sciences in Germany, Norway and Finland in the 19th century, and how these affected the works of art, using the history of ideas and discourse analysis.
Tutkimuksen ensisijainen materiaali koostuu luonnoksista, harjoitelmista sekä lopullisista öljyvärimaalauksista, jotka rinnastetaan luonnontieteiden kehitykseen 1800-luvun Saksassa, Norjassa ja Suomessa ja siihen kuinka luonnontieteet ovat vaikuttaneet taideteosten syntyyn.
During the first decades of the 19th century, artists in Dresden were interested in natural sciences, as well as drawing and painting studies from nature.
Taiteilijat kiinnostuivat luonnontieteistä jo 1800-luvun alussa Dresdenissä ja sama suuntaus jatkui Düsseldorfissa 1820-luvulla.
The artistic process of composing a landscape recalls the work of a naturalist, as described by Humboldt.
Humboldt työskenteli useiden taiteilijoiden kanssa ja hänen mukaansa taiteilijan ja luonnontieteilijän työskentelytavat muistuttavat toisiaan.
The time period should not be understood too strictly, because it is not possible to talk about the relationship between landscape painting and natural sciences within these decades alone.
Ateljeen lisäksi oli tärkeää työskennellä ulkona luonnossa, minkä johdosta luonnosten ja harjoitelmien merkitys korostuu tässä tutkimuksessa.
Dry matter content in the first maturity stage was 211 g/kg and in the second it was 327 g/kg.
Kuiva-ainepitoisuus oli ensimmäisellä kehitysasteella 211 g/kg ja toisella kehitysasteella se oli 327 g/kg.
First silages were made on 21st of August 2018 and after 50 days the second silages were made on 10th of October 2018 92 and 142 days after sowing.
Koerehut tehtiin 50 päivän välein 21.8.2018 ja 10.10.2018 92 ja 142 päivää kylvön jälkeen.
The maize (Pioneer, P7326) used in the study was cultivated at the research farm of the Univer-sity of Helsinki in Viikki on growing season 2018.
Tutkimusrehumaissit (Pioneer, lajike P7326) viljeltiin Viikin opetus- ja tutkimustilan pellolla kasvu-kaudella 2018.
The treatments were 1) control 2) formic acid 3) mixture of formic acid, sodium formate, propionic acid and sorbic acid 4) mixture of sodium benzoate and potassium sorbate.
Säilöntäainekäsittelyt olivat: 1) painorehu, PR 2) muurahaishappo, MH 3) muurahaishapon, natriumformiaatin, propioni- ja sorbiinihapon seos, Seoshappo 4) natriumbentsoaatin ja kaliumsor-baatin seos, BeSo.
Feed preservation succeeded mainly well and pH of silages in both maturity stages were below four.
Rehun säilöntä onnistui pääosin ja kaikilla rehuilla molemmilla kehitysasteilla pH-arvot olivat alle neljän.
Composition differences of maize in different maturity stages cause different challenges in terms of preservation.
Raaka-aineiden koostumuserot eri kehitysasteilla aiheuttavat erilaisia haasteita säilönnän kannalta.
In addition aerobic stability of silages was determined by monitoring the temperature change of silages for 12 days with data loggers.
Lisäksi säilörehujen lämpötilan muutoksesta määritettiin aerobinen stabiilisuus lämpötilaa seuraavien dataloggereiden avulla 12 päivän ajan.
Different preservation treatments affected the intensity of lactic acid fermentation and silage sugar content and the differences were higher in the first maturity stage.
Eri säilöntäkäsittelyt vaikuttavat maitohappokäymisen voimakkuuteen ja rehun sokeripitoisuuteen ja erot olivat suurempia aikaisella kehitysasteella.
Intensity differences of fermenta-tion and differences in acetic acid content may affect aerobic stability.
Käymisen voimakkuuserot ja osittain erot etikkahap-popitoisuudessa voivat vaikuttaa aerobiseen stabiilisuuteen.
Chemical com-positon and buffering capacity of the pre-ensiling maize were determined.
Raaka-aineista määritettiin kemiallinen koostumus ja puskurikapasiteetti, ja säilö-rehuista käymislaatu.
Content of water soluble carbohydrates (su-gars) was higher in the first maturity stage.
Vesiliukoisten hiilihydraattien (sokerit) pitoisuus oli suurempi ensimmäisellä kehitys-asteella.
The silages contained lactic acid as well as acetic acid and only low amount of propionic acid.
Säilörehu sisälsi maito- sekä etikkahappoa ja vain vähän propionihappoa.
The use of additives tended to improve aerobic stability of the silages at the late stage of maturity.
Säilöntäaineiden käyttö paransi suuntaa antavasti aerobista stabiilisuutta myöhäisellä kehitysasteella.
The objective of the experiment was to study how different additives effect on fermentation quality and aerobic stability of maize silage.
Tämän maisterintutkielman tavoitteena oli tutkia kuinka erilaiset säilöntäaineet vaikuttavat maissisäi-lörehun käymislaatuun ja aerobiseen stabiilisuuteen.
Maize silage preserved with different additives was compared to control with no additives.
Eri säilöntäaineilla säilöttyä maissirehua verrattiin säilöntäaineettomaan painorehuun.
The maturity stage affected maize composition and thus ensiling characteristics.
Kehitysaste vaikutti raaka-aineen koostumukseen ja sitä kautta rehun säilöttävyysominaisuuksiin.
Starch content increased in the second maturity stage considerably.
Tärkkelyksen pitoisuus nousi toisella kehitysasteella selkeästi.
Lactic acid content of the control and Na-benzoate and K-sorbate silages was higher than other treatments.
PR- ja BeSo-rehujen maitohappopitoisuus oli suurempi kuin muilla käsittelyillä.
Silages were aerobically stable except silages of two formic acid silos in the first maturity stage and control silos in the second maturity stage.
Säilörehu oli aerobisesti stabiilia ensimmäisen kasvuasteen kahta MH-siiloa ja toisen kasvuasteen PR-siiloja lukuun ottamatta.
Temperature started to rise in formic acid silages after 10 days and in control silages after five days from exposure to air. Other silages were aerobically stable during the testing period.
MH-siilot alkoivat lämmetä noin 10 päivän jälkeen ja PR-siilot noin 5 päivän jälkeen ilmalle altistumi-sesta.
The effect of different silage additives on fermentation quality and aerobic stability of maize silages
Erilaisten säilöntäaineiden vaikutus maissisäilörehun käymislaatuun ja aerobiseen stabiilisuuteen
In the silages, there were mainly low content of volatile fatty acids (VFA) and butyric acid was not observed.
Virhekäymisestä kertovia haihtuvia rasvahappoja (VFA) säilörehussa oli pääosin vähän ja voihappoa ei esiintynyt ollenkaan.
Composition of the maize varied by the maturity stage.
Raaka-aineen koostumus vaihteli kehitysasteen mukaan.
Three additives and two maturity stages were used in the labo-ratory scale experiment.
Laboratoriomittakaavan säilöntäkokeessa oli mukana kolme säilöntäainetta ja kaksi maissin kehitysastetta.
Sugar content of silages treated with formic acid and mixture of acids was very high in the first maturity stage.
MH- ja Seoshappo-rehujen sokeripitoisuus oli erittäin suuri ensimmäisellä kehitysasteella.
Na-benzoate and K-sorbate silage in late maturity stage had noticeably higher acetic acid content.
Myöhäisen kehitysasteen BeSo-rehussa etikkahappopitoisuus oli selkeästi muita rehuja suurempi.
More research is needed with wider sampling and long-term follow-up.
Lisää tutkimusta tarvitaan laajemmalla otannalla ja pitemmän aikavälin seurannalla.
Within 10 years, the vegetation had completely recovered.
Kymmenessä vuodessa kasvillisuus oli palautunut täysin.
Nitrous oxide is not considered here.
Typpioksiduulia ei tässä kohtaa tarkastella.
Field work was carried out in summer 2019 in Kihniö area on 12 bogs.
Kenttätyöt tehtiin kesällä 2019 Kihniön seudulla 12 suolla.
Based on the greenhouse gas calculations, the emission of the Sphagnum harvesting area was 10.26 kg/m2 CO2 in 13 years.
Kasvihuonekaasulaskelmien perusteella rahkasammalen keruualueen päästö oli 10,26 kg/m2 CO2 13 vuodessa.
The most recent harvesting areas were still nearly plant-free, but at the time of the study, the harvesting areas that had recovered three growing seasons had already begun to clearly recover in terms of vegetation.
Uusimmat keruualu-eet olivat vielä lähes kasvittomia, mutta tutkimushetkellä kolme kasvukautta toipuneet keruualueet olivat jo alkaneet selvästi palautua kasvillisuuden osalta.
Exploitation of the new natural resource involves many issues to take care of in order to consider sustainable use.
Uuden luonnonvaran hyödyntämiseen liittyy paljon selvitettäviä asioita kestävän käytön huomioimiseksi, kuten ilmastovaikutukset.
In this study, the climate effects of the Sphagnum harvesting were tentatively mapped, as the topic has not been studied previously in Finnish conditions.
Tässä tutkimuksessa kartoitettiin rahkasammalen keruun ilmastovaikutuksia alustavasti, sillä aihetta ei ole aiemmin Suomen olosuhteissa tutkittu.
Substrate producers are interested in new climate-friendly alternatives due to the problematic nature of the peat life cycle and the uncertain status.
Kasvualustojen tuottajat ovat kiinnostuneita uusista, ilmaston kannalta paremmista vaihtoehdoista turpeen elinkaaren ongelmallisuuden ja epäselvän aseman vuoksi.
Climate effects were compared with untreated reference areas and, in addition, the differences in emissions between peatland types were provisionally investigated.
Keruun ilmastovaikutuksia vertailtiin käsittelemättömiin referenssialueisiin ja sen lisäksi suo-tyyppien välisiä päästöeroja tutkittiin alustavasti.
Indeed, the Sphagnum moss has been harvested for this purpose for several years.
Rahkasammalta onkin jo muutaman vuoden ajan kerätty tätä käyttötarkoitusta varten.
In addition, the harvesting marks of the harvesting seems to be important above all for the recovery of Sphagnum sp.
Lisäksi keruujäljellä näyttäisi olevan merkitystä ennen kaikkea rahkasammalen palautumiseen.
The aim of this Master's thesis was to study observations on the climatic effects of Sphagnum harvesting for possi-ble further research.
Tässä pro gradu -työssä haluttiin kartoittaa havaintoja rahkasammalen keruun ilmastovaikutuksista mahdollisia jatko-tutkimuksia varten.
The Sphagnum harvesting is clearly a better alternative to harvesting peat from a climate point of view, when emissions are distributed on the dry masses of the growing media produced.
Rahkasammalen keruu osoittautui selvästi kasvuturpeen keruuta paremmaksi vaihtoehdoksi ilmastonäkökulmasta, kun päästöt jaettiin tuotetuilla kasvualustojen kuivamassoilla.
The climate effects of Sphagnum harvesting
Rahkasammalen keruun ilmastovaikutukset
However, the presence of Eriophorum vaginatum also seems to contribute to the spread of Sphagnum sp.
Tupasvillan esiintyminen näyttäisi kuitenkin edistävän myös rahka-sammalen leviämistä.
The Sphagnum moss has good properties for substrate production and, due to its productivity, is a potential alternative to peat harvesting.
Rahkasammal on ominaisuuksiltaan hyvä kasvualustatuotantoa varten sekä tuottavuutensa ansiosta potentiaalinen vaihtoehto turpeen keruulle.
When reducing climate emissions, the major part of total emissions is generated by the specific decontaminated substrate.
Ilmastopäästöistä suurimman osuuden kokonaispäästöstä muodostaa konkreettinen suolta poistettava kasvualusta-massa.
Of the greenhouse gases, carbon dioxide and me-thane play a role in the climate emissions of ombrotrophic mires.
Kasvihuonekaasuista hiilidioksidilla ja metaanilla on merkitystä ombrotrofisten soiden ilmastopäästöihin.
The Sphagnum harvesting areas were also examined about general information of the harvesting area for example harvesting marks in the ground, tree stand and ditch conditions.
Rahkasammalen keruualueilta kerättiin myös yleistietoa keruualueelle tyypillisistä piirteistä, kuten keruujäljestä, puustosta ja ojien kunnosta.
Comparing the differences between the different bog types, it was found that the harvesting is more climate friendly in Sphagnum-bogs than in cottongrass-bogs.
Vertailtaessa eri suotyyppien välisiä eroja huomattiin, että keruu on ilmaston kannalta suotuisampaa lyhytkortisuutta ilmentäviltä soilta kuin rahkasammalvaltaisilta.
Methane emissions were examined on the basis of restoration of cover from vegetation analysis and plant species relationship data.
Metaanin päästöjä tarkasteltiin kasvillisuusruuduista saadun peittävyyden palautumis- sekä kasvilajisuhdeaineiston perusteella.
In relative terms, the proportion of Eriophorum vaginatum in the oldest areas was clearly higher than in the reference areas and the regenerated vegetation in the harvesting areas was poorer than in the reference areas.
Suhteellisesti tu-pasvillan osuus oli vanhimmillakin aloilla selvästi vertailualueita suurempi, ja keruualueiden palautunut kasvillisuus oli biodiversiteetiltään vertailualoja köyhempi.
In the case of carbon dioxide, it is important to study the carbon stocks of the decaying material and, in the case of methane, vege-tation restoration and plant species relationships are considered carefully.
Hiilidioksidin osalta merkityksellistä on tutkia poistuvan aineksen hiilivarastoja ja metaanin osalta puolestaan kasvillisuuden peittävyyden palautumista ja kasvilajisuhteita.
The flat surface facilitates recovery, but also the unharvested spots within the harvesting areas.
Tasapinta edistää palautumista samoin keräämättä jääneet alueet keruualueiden sisällä.
Carbon dioxide was studied by the carbon content of drilled peat samples.
Hiilidioksidia tutkittiin kairattujen turvenäytteiden hiilipitoisuuksien avulla.
In general, the vegetation of the harvesting areas was characterized by a strong pioneer effect on Eriophorum vagi-natum.
Yleisilmeeltään keruualueiden kasvillisuutta leimasi voimakas tupasvillan pioneerilajivaikutus.
The climatic effects of Sphagnum harvesting were also compared with the corresponding figures of horticultural peat.
Rahkasammalen keruun ilmastovaikutuksia verrattiin myös kasvu-turpeen vastaaviin lukemiin.
The importance of the vegetation is less significant in the overall result.
Kasvillisuuden merkitys turvetuotantokentällä ja rahkasammalen keruualueella on kokonaistuloksessa vä-hemmän merkittävä.
The climate impact of the peat that wasn’t formed as a result of the harvesting was also taken into account in the calculations.
Laskelmissa huomioitiin myös keruun seurauksena kertymättä jääneen turpeen ilmastovaikutus.
Forest owners’ views on the profitability of forest ownership and their economic objectives
Metsänomistajien näkemyksiä omistuksen kannattavuudesta ja taloudellisista tavoitteista
The aim is to find out how forest owners determine and evaluate profitability, and how the methods differ from those used by business enterprises.
Tavoitteena on selvittää, miten metsänomistajat määrittelevät ja arvioivat metsätaloutensa kannattavuutta, ja miten määrittely- ja arviointitavat eroavat liikeyritysten kannattavuuden arvioinnista.
The data for the study were collected by semi-structured interviews, which were undertaken with nine forest owners in spring 2019.
Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisin menetelmin haastattelemalla kevään 2019 aikana yhdeksää Metsänomistajan Talouskouluun osallistunutta metsänomistajaa.
According to the results, the actual participation rate would depend on factors such as the protocol requirements and the compensation amount.
Kokonaisuudessaan osallistumishalukkuuden nähtiin riippuvan merkittävästi maksetun korvauksen suuruudesta.
The study examines forest owners’ views on the profitability of forestry and their economic objectives.
Tutkimuksessa selvitetään metsänomistajien näkemyksiä omistuksen kannattavuudesta sekä taloudellisista tavoitteista.
Also, as the aim was to examine forest owners’ attitudes towards a hypothetical carbon offset program, the forest owners were asked to state their willingness to accept (WTA) presented in a questionnaire form.
Aineistonkeruumenetelmänä hyödynnettiin teemahaastatteluja, minkä lisäksi metsänomistajien hiilensidonnasta edellyttämää korvausta selvitettiin maksuhalukkuuslomakkeella.