natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The analysing frame was based on social learning theory of Wenger (1999).
Aineiston analyysi toteutettiin sisällönanalyysinä, jonka analyysirungon laatimisessa hyödynnettiin Wengerin (1999) sosiaalisen oppimisen teoriaa.
In the classification of the data data-based approach was also utilized.
Aineiston luokittelussa hyödynnettiin kuitenkin myös aineistolähtöistä menetelmää.
This study was conducted as qualitative research and the data were portfolios of four different teaching practices of home economics teacher students.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena, jonka aineistona olivat kotitalousopettajaopiskelijoiden portfoliot neljästä eri opetusharjoittelusta.
The first model describes how the teacher identity of home economics teacher student develops during teacher practices as an on-going learning-styled process through the reflection of four fields – professionalism, effect of personality, learning communities and experiencing the meaning of the profession.
Tutkimustulokset havainnollistetaan kahden kuvion avulla, joista ensimmäisen mukaan kotitalousopettajaopiskelijoiden opettajaidentiteetti kehittyy opetusharjoitteluiden aikana oppimisen kaltaisena jatkuvana prosessina neljän eri osa-alueen – asiantuntijuuden, persoonan vaikutuksen, oppivien yhteisöjen ja työn merkityksen kokemisen – reflektoinnin kautta.
During the last years teacher's profession and teacher's professional identity have become a focus of interest.
Opettajuuteen ja opettajan ammatilliseen identiteettiin on alettu viime vuosina kiinnittää entistä enemmän huomioita.
The results of this study can be utilized in home economics teacher education for supporting the students in construction of teacher identity.
Tutkimustuloksia voidaan hyödyntää kotitalousopettajan koulutuksessa opiskelijoiden opettajaidentiteetin rakentumisen tukena.
The aim of this study was to examine the teacher identity of home economics teachers and the development of it during the education.
Tässä tutkimuksessa tavoitteena oli tarkastella kotitalousopettajan opettajaidentiteettiä ja sen kehittymistä kotitalousopettajan koulutuksen aikana.
Teacher identity development of students in home economics teacher education
Kotitalousopettajaopiskelijoiden opettajaidentiteetin kehittyminen koulutuksen aikana
The other model describes how the paths of development of teacher identity of home economics teacher students follow different ways.
Toinen kuvio puolestaan havainnollistaa, kuinka kotitalousopettajaopiskelijoiden opettajaidentiteetin kehittymisen polut kulkevat erilaisia reittejä.
Research questions are: how does the teacher identity of home economics teacher student develop during the teacher practices and what kind of paths of teacher identity development do the home economics teacher students follow.
Tutkimusaihetta lähestyttiin koulutuksen opetusharjoitteluiden kautta ja tutkimuskysymyksiä ovat: miten kotitalousopettajaopiskelijoiden opettajaidentiteetti kehittyy opetusharjoitteluiden aikana ja millaisia opettajaidentiteetin kehittymisen polkuja kotitalousopettajaopiskelijat kulkevat.
In the theoretical frame the change of teacher's profession and the models of identity, professional identity and teacher identity are discussed.
Teoreettisessa tarkastelussa käsitellään opettajuuden muutoksen lisäksi identiteetin, ammatillisen identiteetin ja opettajaidentiteetin rakentumisen malleja sekä opettajankoulutuksen roolia kotitalousopettajaopiskelijoiden opettajaidentiteetin kehittäjänä.
Participants' age ranged between 20-32 years.
Iältään osallistujat olivat 20-32 -vuotiaita.
These were the most significant differences between the campuses.
Nämä olivat merkittävimmät erot eri kampusten välillä.
Students food choice and improving of lunch selection in UniCafe restaurants
Opiskelijoiden ruoan valinta ja lounastarjonnan kehittäminen UniCafe-ravintoloissa
The appearance of food, taste and price were the most important benchmarks of the food choice.
Ruoan ulkonäkö, maku ja hinta olivat tärkeimmät valintakriteerit koko aineistoa tarkasteltaessa.
The theoretical background is based on two food choice models Shepherd & Sparks (1994) and Furst ym.
Tutkimuksen teoreettisena taustana toimivat Shepherdin ja Sparksin (1994) sekä Furstin (1996) ruoan valintamallit.
In addition another data set which was collected through UniCafe customer satisfaction inquiry at the end of 2014 has been used.
Lisäksi lounastarjonnan kehittämistä tutkiessani käytin valmista aineistoa, joka kerättiin UniCafen asiakastyytyväisyyskyselyn kautta vuoden 2014 loppupuolella.
More than a third of the students checked the menu in ad-vance and started the food choice process already before the arrival to the restaurant.
Reilu kolmannes opiskelijoista tutustui ruokalistaan etukäteen, jolloin ruoan valintaprosessi käynnistyi jo ennen ravintolaan saapumista.
Student restaurants were favored because of affordable prices and location nearby the campus.
Opiskelijaravintoloita suosittiin, koska ne tarjoavat edullista ruokaa ja sijaitsevat lähellä kampusta.
All gathered data was analyzed by using content analysis.
Analysoin aineiston sisällönanalyysia ja tyypittelymenetelmää käyttäen.
In this study, food choice is treated as a step-by-step process, starting from choosing the restaurant until the whole meal is on the tray.
Ruoan valintaa tarkastellaan prosessina vaihe vaiheelta alkaen ravintolan valinnasta ja päättyen siihen, kun kokonainen ateria on koottuna tarjottimella.
Students in Meilahti and Ruskeasuo preferred fish dishes whereas in Kumpula they paid attention to meal prices.
Meilahden ja Ruskeasuon kampuksilla valittiin useimmiten kala-aterioita, kun puolestaan Kumpulassa kiinnitettiin eniten huomiota aterian hintaan.
The data was collected through semi-structured interviews involving 37 university students from three different campuses (Kumpula, Meilahti and Ruskeasuo).
Tutkimukseen osallistui 37 korkeakouluopiskelijaa Helsingin yliopiston Kumpulan, Ruskeasuon ja Meilahden kampuksilta.
The purpose of this study, which has been made in co-operation with UniCafe restaurants, is to describe which factors have the most influence on students choices of restaurant and food, the corresponding selection criteria and how the lunch selection could be improved.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, mitkä tekijät vaikuttavat eniten opiskelijan lounasravintolan ja siellä nautitun ruoan valintaan, millaisia eroja valintakriteereissä on eri kampuksien ja opiskelijoiden välillä ja kuinka ruokailijat kehittäisivät UniCafen lounastarjontaa.
The knowledge based on this study can help the restaurants to allocate more suitable lunch selections between campuses and customer types.
Tutkimuksesta saadun tiedon avulla voidaan paremmin kohdentaa sopivia lounasvaihtoehtoja asiakastyyppi- ja kampuskohtaisesti.
While studying the possible improvements of lunch selection its showed that in general student were satisfied with the offered selection.
Lounasruokailun kehittämistä tutkittaessa kävi ilmi, että opiskelijat olivat pääosin tyytyväisiä lounastarjontaan.
The biggest areas of improvement were seasoning, variation of selection and focusing on protein content, especially in vegetarian meals.As a result of this study six different customer profiles had been identified: ecological selectors, selectors that want to get filled, price-conscious selectors, selectors focused on well-being and demanding customers.
Aineiston pohjalta loin kuusi erilaista asiakastyyppiä: ekologiset valitsijat, täyttävyyden tavoittelijat, hintatietoiset valitsijat, hyvinvoinnin vaalijat, kalansyöjät ja paljon vaatijat.
Also the level of hunger and amount of physical activity had an influence on food choice.Half of the participants told that sometimes lunch companion influence their food choices.
Puolet tutkimukseen osallistuneista kertoi, että toisinaan ruokailuseuralla oli vaikutusta heidän valintoihinsa.
Also well-being had been an important factor on food choice.
Lisäksi näläntunteella ja fyysisen aktivisuuden määrällä oli vaikutusta ruoan valintaan.
Dessert has been seen as a kind of reward meal for example after completing an exam.
Lounaskahvin valinnalla tavoiteltiin parempaa jaksamista opiskelupäivän aikana ja jälkiruokien valinnalla oli merkitys palkitsevana ateriana esimerkiksi tentin suorittamisen jälkeen.
Resources of the rehabilitation should be targeted properly, because SLI-children have a right to get encompassing and sterling support to adopt communication skills as good as possible.
Kuntoutuksen resurssit tulisi saada kohdistettua tarkasti tarpeellisiin kuntoutusmuotoihin, sillä SLI-lapsella on oikeus saada mahdollisimman kattavat ja laadukkaat tukimuodot, jotta hän omaksuisi omiin kykyihinsä nähden parhaat mahdolliset kommunikointikeinot.
The subjects were 196 children, who examined at Lastenlinna in 1998 or 1999.
Tutkittavina oli 196 Lastenlinnassa vuosina 1998 ja 1999 tutkitun lapsen potilasasiakirjat.
The study is based on clinical observations and it is part of a longitudinal study.
Tutkimus toteutettiin kliinisessä työssä tehtyjen havaintojen perusteella ja tutkimus on osa pitkittäistutkimusta.
This was a retrospective study and the data was collected from patient documents.
Kyseessä oli retrospektiivinen tutkimus potilasasiakirjoista.
The profile of the symptoms in 5-year old children with SLI, based on clinical observations
SLI:n oireprofiili viisivuotiailla lapsilla kliinisten havaintojen perusteella
All the subjects were diagnosed to have SLI with diagnosis F80.1 or/and F80.2.
Kaikilla lapsilla oli diagnosoitu SLI diagnoosinumeroilla F80.1 ja/tai F80.2.
From four possible linguistic subclasses the subjects had symptoms mostly in two or three subclasses.
Neljästä mahdollisesta kielellisestä oireluokasta tutkittavilla esiintyi oireita yleisimmin kahdessa tai kolmessa luokassa.
A lot of SLI research has been done, but the symptom profile remains pretty unknown.
SLI on tutkimuskirjallisuudessa hyvin paljon tarkasteltu ilmiö, mutta sen oireprofiili on edelleen melko tarkentumaton.
40,4 % of the subjects did not have any comorbid symptoms but when there were any, they were situated mostly in subclass of activity and attention.
Tutkittavista 40,4 prosentilla ei esiintynyt lainkaan rinnakkaisoireita, mutta esiintyessään ne sijoittuivat yleisimmin tarkkaavuuden ja ylivilkkauden oireluokkaan.
Thirty-seven percent of the subjects had some comorbid diagnosis, of which F82, specific developmental disorder of motor functions, was the most common.
Tutkittavista 37 prosentilla oli jokin rinnakkaisdiagnoosi, joista F82 motoriikan kehityshäiriö oli yleisin.
On research work the knowledge of the symptom profile can benefit research for example when qualifying the degree of the difficulty or when predicting the evolution and the possibility of rehabilitation of the disorder.
Tutkimustyössä tietoutta SLI:n oireprofiilista voidaan hyödyntää esimerkiksi häiriön vaikeusasteen määrittelyssä sekä häiriön kehityskulun ja kuntoutettavuuden ennustamisessa.
The clusters of understanding and speech motor functions with dysgrammatical symptoms were small groups containing mostly of linguistic symptoms.
Ymmärtämisen oireisto sekä puhemotoriikan ja dysgrammatismin oireisto olivat kooltaan pieniä ryhmiä, joissa esiintyi lähes ainoastaan kielellisiä oireita.
The aim of the study is to increase the knowledge of Specific Language Impairment (SLI) on 5 year old children, focusing on the symptom profile, prevalence of the symptoms and their custom to cluster together.
Tutkimuksen tarkoituksena on kartuttaa tietoutta kielellisen erityisvaikeuden (SLI) oireprofiilista ja lisätä tietoutta SLI:n kielellisten oireiden esiintyvyydestä sekä niiden mahdollisesta ominaisuudesta ryhmittyä toistensa ja rinnakkaisoireiden kanssa 5vuotiailla lapsilla.
The cluster of pragmatic symptoms was a very broad cluster containing a lot of linguistic symptoms and almost all comorbid symptoms.
Pragmatiikan oireisto oli hyvin laaja ryhmä, jossa oli pragmatiikan oireiden lisäksi muita kielellisiä oireita ja ryhmä sisälsi myös kaikki loput rinnakkaisoireet.
Subjects with diagnosis F80.2 had more symptoms both in linguistic and comorbid subclasses than subjects with diagnosis F80.1.
F80.2 diagnoosin saaneilla oireita sekä useammissa kielellisissä että rinnakkaisoireluokissa kuin F80.1 diagnoosin saaneilla.
The frequency of the symptoms were examined from the data and the symptoms were clustered with hierarchical cluster analysis.
Aineistosta tarkasteltiin oireiden esiintyvyyden frekvenssejä, jonka lisäksi aineisto analysoitiin hierarkkisella klusterinanalyysillä, jonka avulla oireet ryhmiteltiin luokkiin niiden esiintyvyyksien perusteella.
The literature explains it by the heterogeneity of the disorder and it's tendency to convert by the development of the children.
Tätä selitetään muun muassa häiriön heterogeenisyydellä ja ominaisuudella muuntua lapsen kasvaessa ja kehittyessä.
The knowledge of the profile symptom of SLI is needed especially when planning rehabilitation.
Tietoa oireprofiilista tarvitaan kliinisessä työssä erityisesti suunniteltaessa lapsen kuntoutusta ja tukitoimia.
The only comorbid symptom in the cluster of understanding was the symptom of spontaneous.
Vain rinnakkaisoire omaehtoisuutta oli mukana ymmärtämisen oireistossa.
The symptoms were clustered into three clusters: (1) understanding, (2) speech motor functions with dysgrammatical symptoms and (3) pragmatics.
Oireet jakaantuivat ryhmittelyanalyysin avulla kolmeen klusteriin: ymmärtämisen oireisto, puhemotoriikan ja dysgrammatismin oireisto sekä pragmatiikan oireisto.
Subjects with diagnosis F80.1 had most symptoms in linguistic subclass of speech motor functions and subjects with diagnosis F80.2 in subclass of processing of language.
F80.1 diagnoosin saaneilla kielellisiä oireita oli yleisimmin puhemotoriikassa, F80.2 diagnoosin saaneilla kielellisessä prosessoinnissa.
Demographic information and information about the linguistic and comorbid symptoms were collected when subjects were 5 years old.
Potilasasiakirjoista kerättiin potilaiden demografiset tiedot sekä kuvaukset SLI:n oireista ja rinnakkaisoireista lapsien ollessa 5vuotiaita.
Theme interviews were made in December 2014.
Teemahaastattelut toteutettiin joulukuussa 2014.
Research was qualitative case study.
Tutkimus oli luonteeltaan laadullinen tapaustutkimus.
Class teachers were from three different schools and everyone had at least four years' experience in teaching.
Luokanopettajat olivat kolmesta eri pääkaupunkiseudun koulusta ja kaikilla oli vähintään neljän vuoden kokemus opettajan työstä.
Transcribed interviews were analyzed by using content analysis.
Litteroidut haastattelut analysoitiin käyttämällä teoriaohjaavaa sisällönanalyysia.
Additionally I have dealt with identification and assessment of mathematical difficulties at a general level and also at the school context.
Lisäksi olen käsitellyt matematiikan vaikeuksien tunnistamista ja arviointia yleisesti sekä myös koulukontekstissa.
Earlier research has shown that about half of the pupils, who have mathematical difficulties, don't get at all or enough remedial education or part-time special education.
Aikaisemmassa tutkimuksessa on tullut esille, että vajaa puolet oppilaista, joilla on matematiikan vaikeuksia, ei ole saanut ollenkaan tai on saanut hyvin vähän tukiopetusta tai osa-aikaista erityisopetusta.
The results of the study raise a concern over, what kind of mathematical difficulties are noticed and supported in schools.
Tutkimuksen tulokset nostavat kuitenkin esiin huolen siitä, minkälaisia matematiikan vaikeuksia huomioidaan ja tuetaan kouluissa.
Perhaps schools should notice better also the affective part of the mathematical difficulties and also emphasize cooperation in identification of difficulties and in planning the support.
Kouluissa tulisikin kenties huomioida paremmin myös matematiikan vaikeuksien affektiivista puolta sekä korostaa enemmän yhteistyötä vaikeuksien tunnistamisessa ja tuen tarpeen määrittämisessä.
The theoretical framework of the study consists of definition of mathematical difficulties from cognitive, affective and environmental perspectives.
Tutkimuksen teoria-osassa olen määritellyt matematiikan vaikeudet kognitiivisesta, affektiivisesta ja ympäristötekijöiden näkökulmista.
The purpose of the study was to research class teachers' perspectives on mathematical difficulties, identification of difficulties and how teachers justify support that they use.
Tämän tutkimuksen tarkoitus oli tutkia luokanopettajien käsityksiä matematiikan vaikeuksista, niiden tunnistamisesta sekä siitä, miten opettajat perustelevat eri tukimuotojen käyttöä.
Research result was that class teachers' definition of mathematical difficulties was focused on cognitive weaknesses.
Tutkimuksen tuloksena saatiin selville, että luokanopettajien matematiikan vaikeuksien määrittelyissä painottuivat vaikeuksien kognitiiviset syyt.
Research data consist of five theme interviews, which were made to class teachers in metropolitan area in Finland.
Tutkimusaineisto koostui viidestä luokanopettajalle tehdystä teemahaastattelusta.
Cooperation in identification didn't stand out compared to observation and exams.
Yhteistyö tunnistamisessa ei korostunut suhteessa muihin tunnistamisen keinoihin.
The challenge in identification for example was, that teachers felt like they couldn't identify difficulties early enough or they didn't had the knowledge to assess, what causes mathematical difficulties.
Opettajat kertoivat tunnistamisen haasteena olevan muun muassa, etteivät he aina tunnistaneet vaikeuksia ajoissa tai osanneet tunnistaa vaikeuksien taustalla olevia syitä.
The other result was that teachers used widely observation and somewhat exams in identifying mathematical difficulties.
Lisäksi tutkimuksessa tuli selville, että luokanopettajat käyttivät vaikeuksien tunnistamisessa paljon havainnointia sekä jonkin verran myös kokeita.
In other words there is need to explain, why pupils don't get the support that they need.
Tutkimusongelman asettelun taustalla oli tarve selvittää, miksi kaikki oppilaat eivät saa tarvitsemaansa tukea matematiikassa.
Class teachers' perspectives on identification of mathematical difficulties and supporting the pupils
" – et ku kiertelee ja kattelee, ja pyytää kertomaan ja näyttämään" : Luokanopettajien näkökulmia matematiikan vaikeuksien tunnistamiseen ja oppilaiden tukemiseen
Third result was that some teachers primarily supported pupils in the classroom than offered them remedial education or part-time special education.
Luokanopettajien tukimuotojen perusteluissa tuli esiin, että osa opettajista ensisijaisesti tuki oppilasta luokassa.
However it seemed that pupils were getting support even if they didn't get support as a remedial support or as a part-time special education.
Se, ettei opettaja tarjonnut oppilaalle tukiopetusta tai osa-aikaista erityisopetusta ei siis välttämättä tarkoittanut, ettei oppilas olisi saanut tukea.
Also the schools resources were a challenge for the remedial support or part-time special education.
Tukimuotojen käytön haasteena tulivat esiin koulun resurssit.
It seemed that the teacher's action was the main component in identifying difficulties.
Matematiikan vaikeuksien tunnistaminen näytti jäävän siis opettajan havaintojen varaan.
Fishing in the city : Food and well-being from nearby waters of Helsinki
Kalassa kaupungilla : Ruokaa ja hyvinvointia Helsingin lähivesistä
The data was analysed with qualitative content analysis.
Aineiston analyysissä hyödynnettiin laadullista sisällönanalyysiä.
The theoretical framework of this study was relying on the cultural ecological theory and viewpoints offered by the literary sources and previous research.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys perustui soveltaen kulttuuriekologiseen teoriaan sekä kirjallisuuskatsauksen ja aiemman tutkimuksen tarjoamiin näkökulmiin.
The social features of sustainable fishing were particularly visible in the fishing culture of Helsinki.
Kestävän kalastuksen sosiaaliset aspektit korostuivat erityisesti Helsingin kalastuskulttuurissa.
In total 13 local recreational fishers participated in the research, of who majority were men.
Tutkimukseen osallistui 13 helsinkiläistä kalastajaa, joista valtaosa oli miehiä.
The aim of this thesis is to look what kind of relationship is established with nature while fishing in the urban environment.
Tämän tutkielman tavoitteena oli tarkastella luontosuhdetta, joka kaupungissa kalastettaessa syntyy.
Migration from the rural areas brought fishing to cities, where it became a popular leisure activity.
Maaltamuuton myötä kalastusta on ryhdytty harjoittamaan myös kaupungeissa, jossa siitä on tullut suosittu harrastus ja ajanviete.
This made the relationship with nature rather unique.
Kalastuksen myötä kaupungissa syntyykin varsin poikkeuksellinen suhde ympäröivään luontoon.
Further the study attempts to explain, what kind of characteristic features fishing culture has in the city, specially Helsinki area, and which elements of sustainable development can be recognized in it.
Lisäksi haluttiin selvittää, millainen kalastuskulttuuri kaupungissa vallitsee muun muassa kestävän kehityksen tulkinnan valossa.
It was found out that one could be self-sufficient in terms of fish in Helsinki, and enjoy a varied selection of self-caught fish food throughout the year.
Kaupunkilainen voi hyödyntää lähivesiään ruoanhankinnassa ja syödä monipuolista kalaruokaa vuoden ympäri niin halutessaan.
Finland can be described as a land of thousands of lakes.
Suomi on tuhansien järvien maa, jossa on kalastettu asuttamisen alusta saakka.
The data of this qualitative study was collected with focused interviews during late autumn 2014 in popular fishing spots of Helsinki.
Haastattelut toteutettiin Helsingissä syys-talvella 2014.
Maritime location and infrastructures of the town offered easy access to various fishing spots.
Kaupungin merellisen sijainnin ansiosta monelle kaupunkilaiselle avautui hyvä kalapaikka aivan kotiovelta.
However many structural changes in the society, as urbanization and industrialism, have effected the fishing culture.
Kotitarve- ja vapaa-ajankalastus on muuttanut muotoaan yhteiskunnan muutosten mukana.
Besides self-sufficiency, also recreation has become a central reason to fish.
Hyötynäkökulman rinnalle ovat nousseet kalastuksen virkistykselliset elementit.
Besides the fish itself, also social, recreational and natural aspects were significant purposes for fishing.
Keskeisiksi motiiveiksi kalastamisen taustalla nousivat saaliin ohella harrastuksen sosiaaliset ulottuvuudet, sen tuomat hyvinvointivaikutukset ja vuorovaikutus luonnon kanssa.
However, successful fishing in city requires a great commitment and high knowledge of fish waters.
Tämä kuitenkin edellyttää huolellista ja pitkäjänteistä perehtymistä alueen vesistöjen ekologiaan, kalastuslainsäädäntöön ja kalabiologiaan.
Finally this thesis asks, what kind of material and immaterial benefits one can earn by practicing recreational fishing in Helsinki.
Lopuksi pohdittiin kalastuksen merkitystä ja siitä saatuja hyötyjä kalastajan kotitalouden näkökulmasta.
The data were collected during autumn 2013 and spring 2014 in three different Finnish units where the first trials of the HYP model were accomplished.
Aineisto oli kerätty vuoden 2013 syksyn ja vuoden 2014 kevään aikana kolmesta suomalaisesta yksiköstä, joissa toteutettiin Suomen ensimmäiset HYP-mallin kokeilujaksot.
Staff members were altogether 48, 2 to 7 per client.
Kokonaisuudessaan HYP-jaksoja oli toteuttamassa 48 työntekijää, 2–7 työntekijää asiakasta kohden.
The core category collected the whole data and all the different categories together.
Ydinkategoria kokosi koko aineiston kaikki kategoriaryhmittymät yhteen.
These data were analyzed using the Grounded Theory methodology.
Aineisto analysoitiin mukaillen Grounded Theory –metodologiaa.
Methods: This research data were collected in the Communication and Technology Center of the Finnish Association on Intellectual and Developmental Disabilities (Tikoteekki).
Menetelmät: Tämän tutkimuksen aineisto saatiin Kehitysvammaliiton tietotekniikka- ja kommunikaatiokeskus Tikoteekistä.