natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An attempt to resort to this would lead to a decline of cinematic art based on European culture and of public service broadcasting.
Tällaisina markkinoina hän näkee kulttuuripalvelut kuten elokuvat ja tv-ohjelmat.
This comes up especially in the text by the youngest author, M. Arbatova (born 1957), whose text is openly written for female readers.
Terävimmin asian tuo esille nuorin kirjoittaja M. Arbatova (s. 1957), jonka teksti on selkeästi suunnattu naisille ja jonka teksti esittää minäkertojan kokemuksia lukijalle avoimen luottamuksellisesti.
The research applies concepts also from narratology, such as narrator, focalization, plot etc.
Tekstien kerrontaa on tutkittu käyttäen narratologiasta lainattuja käsitteitä, kuten kertoja, fokalisointi, juoni jne.
Women s memoirs and autobiographies can be used as source and material, if we want to know how women think about their lives and how they construct meaning for their self and time.
Niitä kaikkia voidaan käyttää lähteenä ja materiaalina, jos halutaan tietää miten naiset ajattelevat elämästään ja miten he rakentavat merkitystä elämälleen ja minuudelleen.
Autobiographical texts give information about things which are usually not part of official histories.
Omaelämäkerralliset tekstit kertovat asioista, joita ei virallisissa historioissa käsitellä.
This is an important thematic aspect also of the objects of the research in this study.
Tämä on yksi temaattinen juonne myös tutkimuksessa käsitellyissä teksteissä.
The results of the research can be used as material for writing women s cultural history in Russia.
Tutkimustuloksia voidaan käyttää luotaessa kuvaa venäläisten naisten kulttuurihistoriasta.
The research question is, how women s life and experience is constructed and represented through autobiographical discourse.
Tutkimuskysymyksenä on, miten näissä teksteissä rakennetaan ja esitetään naisen elämää ja kokemusta omaelämäkerrallisen kerronnan kautta.
The writers of the texts are well-known women from different areas of social and cultural life.
Tutkimus keskittyy viiteen tekstiin, joiden kirjoittajat ovat tunnettuja naisia eri kulttuurin ja yhteiskunnan aloilta.
The most important result of the research is that the texts represent women s corporeal experiences in Soviet Russian society.
Tärkein tutkimustulos on se, että kaikissa teksteissä eri tavoin nousee esille naisen ruumillisuuden kokemus neuvostovenäläisessä yhteiskunnassa.
The dissertation focuses on five Russian women s autobiographical texts published in the 1990s.
Väitöskirjatutkimus käsittelee 1990-luvulla julkaistuja venäläisten naisten omaelämäkerrallisia tekstejä.
The research applies methods and theories from feminist studies, which focus on the representation of female subjectivity.
Tutkimuskysymykseen liittyy läheisesti tutkimusmenetelmä, joka soveltaa feminististä teoriaa.
Each text brings up in its own way what has been left out from the scene of history: women s subjective experiences.
Jokainen teksti tuo omalla tavallaan esille sen, mikä on historian näyttämöllä jäänyt valokeilan ulkopuolelle: naiseuden kokemuksen tyttärinä ja äiteinä, tunnustettuna neuvostotaiteilijana, intelligentsian kulttuuriperinnön säilyttäjänä, Gulagin vankina.
Feminist literary studies have pointed out that women s autobiographies offer fruitful material for research on female subjectivity.
Länsimainen feministinen kirjallisuudentutkimus on varsinkin 1980-luvulta lähtien kiinnittänyt huomiota naisten omaelämäkertoihin naistoimijuuden näkökulmasta.
The texts bring up that the previous focus of memoirs in the Soviet period, to write about the time and the self, has shifted more towards the tendency to write about the self and the time.
Tutkimuksessa käy ilmi että tekstien tekijät kirjoittavat perinteessä, jossa omaelämäkerrallinen minä on suuntautunut ympäröivään yhteiskuntaan ja kirjailijan tehtävä on ollut välittää muille, tuleville sukupolville, mitä ajassa tapahtuu.
Due to the commercialisation of literary markets memoirs and autobiographies of well-known persons in which they tell about their lives openly are being published.
Tunnettujen julkisuuden henkilöiden paljastavat ja avoimet muistelmat ja omaelämäkerrat ovat osa tätä kaupallistumista, mikä näkyy myös tämän tutkimuksen aineistossa.
The research shows that the texts have been written and published in a situation when personal accounts of the past became a very important means for constructing Soviet Russian history.
Oma, henkilökohtainen kokemus esitetään todistusaineistona, silminnäkijän ja kokijan näkökulmasta, mikä on ollut venäläisen muistelmakirjallisuuden tärkeä piirre aiemminkin, mutta 1990-luvulla suuret poliittiset ideat ja aatteet, joiden puolesta tai joita vastaan kirjoitettiin, ovat menettäneet aikaisemman merkityksensä, ja jäljelle on jäänyt yksilön kokemus.
Women s writing became an important literary phenomenon in the end of the 1980s and the beginning of the 1990s.
Tästä kertoo 1980-luvulla alkanut ja sen jälkeen jatkunut muistelma ja omaelämäkerrallisen kirjallisuuden virta Venäjällä.
Lexical knowledge and skills of school-age children: Finnish of second generation and the L1-peers
Alakouluikäisten leksikaalinen tieto ja taito: toisen sukupolven suomi ja S1-verrokit
According to earlier studies, a strong lexicon is a key factor in explaining academic success.
Kansainvälisten tutkimusten mukaan sanastolliset taidot ovat vahvasti yhteydessä yksilön kokonaiskielitaitoon ja tärkeä akateemisen menestyksen selittäjä.
Lexical frequency is defined, investigated and assessed both at the level of language (general input frequency) and at the level of individual texts (specific output frequency).
Kieliaineistojen tutkimisessa hyödynnettiin ja arvioitiin leksikaaliseen frekvenssiin eli sanojen yleisyyteen perustuvia menetelmiä.
The differences between the L1 and L2 groups of this study were considerable: in the L2 group, lexical knowledge and skills developed with a few years’ delay in comparison with the L1-peer group.
Yksilölliset erot sanastonhallinnassa osoittautuivat kolmen vuoden seurantajaksolla pysyviksi, sillä seurantajakson alussa (vuosiluokilla 2–3) sanastollisilta taidoiltaan vahvoilla lapsilla oli voimakas taipumus säilyttää ryhmän sisäinen asemansa vertailussa kolme vuotta myöhemmin (vuosiluokilla 5–6).
One of the main findings of this dissertation is that the frequency-based method functions well.
Frekvenssipohjainen metodi osoittautui tutkimuksessa monella tapaa toimivaksi.
In this study the L2 group is limited to the widened second generation only, which denotes both children born in Finland to immigrant parents and children who immigrated to Finland before primary school.
Seurantatutkimuksen kohteena olivat sekä Suomessa syntyneet tai Suomessa pitkään asuneet maahanmuuttajataustaiset lapset (laajennettu toinen sukupolvi) että suomea äidinkielenään puhuvat ikäverrokit.
Active, varied use of the language during – and especially outside – school hours, in addition to enthusiasm for learning the language, strongly supports the development of the lexicon.
Toiminnalliseen monikielisyyteen ohjaaminen saa tutkimushavainnoista voimakkaan tuen: aktiivinen ja monipuolinen kielenkäyttö yhdistyvät kielestä riippumatta vahvaan kielitaitoon, ja vahva oman äidinkielen taito yhdistyy vahvaan suomen kielen taitoon.
This large-scale study on the lexicon of primary school pupils fills the gap left by earlier studies; research focusing on the lexicon of second language learners as well as native speakers of Finnish is rare in Finland.
Yksi tutkimuksen keskeisistä havainnoista oli, että maahanmuuttajataustaisilla, Suomessa syntyneilläkin lapsilla on vielä alakoulun päättövaiheessa huomattavasti verrokkiryhmää useammin puutteita tavanomaisen suomen kielen sanaston hallinnassa.
At the same time, difficulties in language learning and use are related to a deficient lexicon.
Samalla arvioitiin kielenkäyttöaktiivisuuden ja -ympäristöjen vaikutusta sanastollisen tiedon ja taidon kehittyneisyyteen.
What strengthens this kind of assignment is that the tested items can be chosen from various frequency bands to modify the difficulty of the test. Due to the large and heterogeneous informant group of the study, many other factors and measurements also reflected salient variables fairly well, and at significant levels.
Vahvuudet yhdellä osa-alueella, kuten käytetyn sanaston monipuolisuudessa, yhdistyivät tyypillisesti vahvuuksiin muilla osa-alueilla – esimerkiksi sanavaraston laajuuteen tai sanaston käytön sujuvuuteen tai tarkkuuteen.
An extensive lexicon is typically connected to strengths in the quality of lexical knowledge and in the ability to adjust lexicon to usage.
Sanojen yleisyys suomen kielessä oli yhteydessä niiden osaamiseen testitehtävissä ja käyttöaktiivisuuteen kirjoittamistuottamisessa.
This was manifested, for example, in a lower rate of rare words, less lexical diversity and a significantly weaker mastery of vocabulary tasks.
Samalla harvinaisten sanojen käyttö lisääntyi, mutta toisen sukupolven ryhmässä vain suhteessa tuottamisen runsastumiseen.
Individual areas of lexical knowledge and skills such as lexical diversity and the size of the mental lexicon have been extensively studied, especially among learners of English as a second language.
Vaikka molemmissa kieliryhmissä oli sanastollisilta resursseiltaan vahvoja oppilaita, yksittäisten oppilaiden väliset taitoerot olivat toisen sukupolven oppilaiden ryhmässä huomattavasti verrokkiryhmää suuremmat.
Lexical tasks measuring productive and receptive lexical skills were consistent at the individual level; lexical knowledge and skills increased during the three-year followup.
Näin oli siitä huolimatta, että kaikkien lasten sanastollinen tieto ja taito kehittyvät kouluvuosina monialaisesti ja voimakkaasti.
Nevertheless, when drawing conclusions on lexical knowledge and skills at the individual level, these tools did not achieve sufficient accuracy.
Siksi mahdolliset yksilölliset erot lasten sanastollisessa tiedossa ja taidossa ovat merkityksellisiä.
In the written narratives, the structural complexity of the words and density of long words grew even though writing was generally more accurate.
Sanastollisen tiedon ja taidon kehittymisen tukemiseen sekä sanojen yleisyyteen liittyvän tiedon hyödyntämiseen niin opetuksessa kuin tutkimuksessakin on Suomessa jatkossa kiinnitettävä enemmän huomiota.
Already during the primary school, it typically settles at level a little higher than fb 1000.
Suomen kieli oli alakoulun loppuvaiheessa usein jo sekä laajemmin käytetty että taidollisesti vahvempi kieli.
Therefore, guidance toward multiple language usage is worthwhile in education, and the practice of different vocabulary learning strategies is vital.
Koska sanaston hallinta on tärkeä osa kaikkea kielenkäyttöä, tutkimuksessa havaituilla eroilla voidaan arvioida olevan vaikutusta mm. lasten itseilmaisun kykyyn sekä kykyyn omaksua uusia oppisisältöjä suomenkielisessä kouluopetuksessa.
Accordingly, this study has produced information about the validity of the frequency-based method in assessing the lexicon of primary school children.
Tutkimuksessa kerättiin tietoa myös maahanmuuttajataustaisten lasten oman äidinkielen käytöstä ja taidosta.
In this study, linguistic knowledge and skills are primarily defined by the opportunities to use the language, and not by the learner status (L1/L2) or the dominant language of the community.
Vanhemmilta opittu kieli oli useimmissa perheissä kuitenkin ollut lapsen ensimmäinen aktiivisesti käyttämä kieli ja säilyttänyt asemansa etenkin perheen aikuisten ja lasten välisenä käyttökielenä.
Theoretically, the study is based on the usage-based framework of language learning.
Sanasto on kommunikaation peruskivi: ymmärtämisen ja itseilmaisun väline.
Statistical analyses were used to establish correlations between linguistic characteristics, background information and general variables (such as the informant’s age, gender and language group).
Sanaston hallintaa selvitettiin laaja-alaisesti sekä kieliaineistojen että kyselytiedon avulla.
In principle, it should have reduced the number of other plans.
Lähtökohtaisesti sen olisi pitänyt vähentää muiden suunnitelmien laatimista.
Trials have been increasing in recent years.
Kokeilut ovat ilmiönä lisääntyneet viime vuosina.
Successful labor policy provides answers to both.
Onnistunut työvoimapolitiikka vastaa molempiin.
Especially since the 21st century, it has been increasingly targeted at municipalities.
Varsinkin 2000-luvulta lähtien sitä on kohdistettu yhä enenevässä määrin kuntiin.
This research within municipal law is divided into two parts.
Tämä kunnallisoikeuden alaan kuuluva väitöstutkimus jakaantuu kahteen osaan.
Finland has also committed to this by international law with full employment as a goal.
Tähän Suomi on myös kansainvälisoikeudellisesti sitoutunut ja tavoitteeksi on asetettu täystyöllisyys.
The empirical review was carried out through theme interviews with experts.
Empiriatarkastelu toteutettiin asiantuntijoiden teemahaastattelujen avulla.
Supporting employment was initially a task for municipalities until the first Employment Act (672/1956) primarily transferred it to the State.
Työllistymisen tukeminen oli alun perin kuntien tehtävä, kunnes se ensimmäisellä työllisyyslailla (672/1956) siirrettiin ensisijaisesti valtion vastuulle.
Responses have already been used in the first part of the work, and they support the findings of the first section concerning the legal basis.
Vastauksia on hyödynnetty jo työn ensimmäisessä osiossa ja ne tukevat ensimmäisen osion lainsäädäntöperustaa koskevia tutkimustuloksia.
The research also shows that the objectives of municipal social work and state employment policy can be different and pose different challenges and measurement problems.
Tutkimus osoittaa lisäksi, että kunnallisen sosiaalityön ja valtiollisen työllisyyspolitiikan tavoitteet voivat olla erityyppisiä ja aiheuttaa erilaisia haasteita ja mittaamisen ongelmia.
On the other hand, the constant change in the operating environment and the challenges require new kind of co-operation that smaller municipalities should make better use of in their employment management.
Toisaalta toimintaympäristön jatkuva muutos ja haasteet edellyttävät uudenlaista yhteistyötä, jota pienemmän kokoluokan kuntien tulisi hyödyntää selkeämmin työllisyydenhoidossa.
Today, case law and supreme law enforcement solutions support this view, especially when it comes to the enforcement of competition law and fundamental rights.
Tänä päivänä oikeuskäytäntö ja ylimpien lainvalvojien ratkaisut tukevat tätä käsitystä etenkin kilpailulainsäädännön ja perusoikeuksien toteutumisen suuremman vaikutuksen myötä.
The main method is a legal-dogmatic approach.
Päämetodina on oikeusdogmaattinen tarkastelutapa.
The research findings support the overall responsibility of municipal employment management, although it must be borne in mind that there are growing differences between municipalities.
Tutkimushavainnot tukevat kuntien työllisyydenhoidon kokonaisvastuuta, joskin on pidettävä mielessä, että kuntien välillä on kasvavia eroja.
The second part of the thesis, the empirical review, focuses on supporting young people’s employment.
Tutkielman toinen osio, empiriatarkastelu, kohdistaa tarkastelunsa nuorten työllistymisen tukemiseen.
A provincial operator does not necessarily promote efficiency and effectiveness, but continues to carry on the ongoing fragmentation of responsibilities, information flow and fragmentation.
Maakunnallinen toimija ei välttämättä edistä tehokkuutta ja vaikuttavuutta, vaan tuo mukanaan edelleen jatkuvia vastuunjaon, tiedonkulun ja kokonaisuuden pirstaleisuuden ongelmia.
The scope of the study is an unemployed person who is willing and able to work.
Tutkimuksen rajauksena työttömän henkilön oletetaan olevan työhaluinen ja työkykyinen.
This is supported by basic municipal services, and the big picture should be taken into account in resource allocation and information flow.
Tätä tukevat kunnalliset peruspalvelut ja kokonaisuus olisi otettava resursoinnissa ja tiedonkulussa huomioon.
Following the amendment of the Employment Act of 1987 (1329/1996) concerning municipalities and their employment obligation, the Act on Rehabilitative Work (189/2001), the Act on Unemployment Benefits (1290/2002), the Health Care Act (2010/1326), the Act on Multidisciplinary Co-operation Promoting Employment (1369/2014), Social Welfare Act (1301/2014) and competition laws have increased the legal framework conditions for municipalities as employment managers.
Vuoden 1987 työllisyyslain kuntien työllistämisvelvoitteeseen liittyneen lakimuutoksen (1329/1996) jälkeen laki kuntouttavasta työtoiminnasta (189/2001), työttömyysturvalaki (1290/2002), terveydenhuoltolaki (2010/1326), laki työllistymistä edistävästä monialaisesta yhteispalvelusta (1369/2014), sosiaalihuoltolaki (1301/2014) sekä kilpailulainsäädäntö ovat lisänneet oikeudellisia reunaehtoja kuntien asemaan työllisyydenhoitajana.
Section 121 of the Constitution provides for the self-government of a municipality.
Perustuslain 121 § säätää kunnalle kuuluvasta itsehallinnosta.
The municipal public sector is one of the cornerstones of municipal self-government, and has continuously decreased in the area of employment.
Kunnan yleinen toimiala on yksi kunnallisen itsehallinnon kulmakiviä ja se on jatkuvasti pienentynyt myös työllisyydenhoidon alueella.
The self-governing role of the municipality as an employment manager reflects the more general role of municipalities as an autonomous actor.
Kunnan itsehallinnollinen asema työllisyydenhoitajana heijastelee kuntien yleisempää asemaa itsehallinnollisena toimijana.
In addition to standard control, resource and information control has increased the responsibility of municipalities, especially for long-term unemployed people.
Normiohjauksen lisäksi resurssi- ja informaatio-ohjaus ovat lisänneet kuntien vastuuta etenkin pidempään työttöminä olleista.
Compared to the target, which is a provincial operator, municipalities may have a greater interest in using employment-related resources as the maintenance and development of operations are dependent on their own actions.
Verrattuna tavoitteena olevaan maakunnalliseen toimijaan, kunnilla voi nähdä olevan suurempi intressi työllisyyden edistämiseen liittyvien resurssien käyttöön, koska toiminnan säilyminen ja kehittyminen ovat kiinni omista toimenpiteistä.
Municipality as an employment manager : From work obligation to trials
Kunta työllisyydenhoitajana : Työpakosta kokeiluihin
The legal historical approach shows that the thinking today bears many similarities with the past when it comes to the issue of unemployment.
Oikeushistoriallinen näkökulma osoittaa tämän päivän ajattelutavassa työttömyyskysymystä kohtaan useita yhtymäkohtia menneeseen.
The law section on disclosure and storage of personal data in the Act on Municipal Trials may have been challenging, but on the other hand, all authorities, such as social services, did not necessarily start applying the trial as the trial period was so short.
Kuntakokeilulain henkilötietojen luovuttamista ja tallentamista koskeneet lainkohdat saatettiin kokea haastaviksi, toisaalta kaikki viranomaistahot, kuten esimerkiksi sosiaalitoimi, eivät välttämättä lähteneet soveltamaan lyhyen aikaa voimassa ollutta kuntakokeilulakia.
The Youth Guarantee’s municipal trial did not reduce municipal tasks, which was actually its aim, and did not bring about cost savings, at least during the trial period.
Nuorisotakuun kuntakokeilu ei vähentänyt tavoitteena ollutta kuntien tehtäviä eikä tuonut kustannussäästöjä ainakaan kokeiluaikana.
Municipality as an employment manager – from work obligation to trials Section 18.2 of the Constitution (731/1999) provides: "Public authorities must promote employment and strive to ensure everyone the right to work."
Kunta työllisyydenhoitajana Työpakosta kokeiluihin Perustuslain (731/1999) 18.2 § säätää seuraavasti: "Julkisen vallan on edistettävä työllisyyttä ja pyrittävä turvaamaan jokaiselle oikeus työhön."
The study examines the whole developmental perspective of legal regulation with its social policy background factors, which has led to an increase in special sectors designated for municipalities, and a narrowing of the general mandate in the area of employment.
Tutkimus tarkastelee koko sitä oikeussääntelyn kehityskaarta yhteiskuntapoliittisine taustatekijöineen, joka on johtanut kunnille säännellyn erityistoimialan lisääntymiseen ja yleisen toimialan kaventumiseen työllisyydenhoidon alueella.
The main purpose of the empirical review is to answer what legal and other effects the Municipal Trial Act had on the implementation of the Youth Guarantee’s municipal trial.
Empiriatarkastelun päätarkoituksena on vastata siihen, mitä oikeudellisia ja muita vaikutuksia kuntakokeilulailla oli nuorisotakuun kuntakokeilun toteuttamiseen?
The increasingly tense relationship between the state and the municipality in employment goes as a red thread throughout the thesis.
Valtion ja kunnan välinen yhä jännitteisempi suhde työllisyydenhoidossa kulkee punaisena lankana läpi tutkielman.
However, the empirical review shows that there are some disadvantages in the Finnish trial system, such as the shortness of trial periods, the lack of preparation and guidance, and the fact that not even good results have enough time to take root when the next trial is already beginning.
Empiriatarkastelu osoittaa kuitenkin Suomen kokeilukulttuurissa vallitsevia epäkohtia, kuten kokeiluaikojen lyhyyden, puutteet kokeilujen valmistelussa ja ohjauksessa sekä sen, etteivät hyvätkään tulokset välttämättä ehdi juurtua, kun ollaan jo seuraavassa kokeilussa.
Both parts are supplemented by a historical, comparative and political law approach.
Molempia osioita täydennetään oikeushistoriallisen, oikeusvertailevan sekä oikeuspoliittisen tarkastelutavan avulla.
Municipalities’ actions in the implementation of the fundamental right to work is more precisely determined by the national special regulation on employment.
Kunnan toimintaa työn perusoikeuden toteuttamisessa määrittää tarkemmin kansallinen työllisyydenhoidon erityissääntely.
As with the free municipality trial, one could see that the Youth Guarantee pilot projects carried out during 2015–2016 served as a significant learning process, although further development was hampered by various structural reforms in the administration and the insecure future of the One-Stop Guidance Centers (Ohjaamot).
Vapaakuntakokeilun tavoin saattoi nähdä, että vuosina 2015– 2016 toteutetut nuorisotakuun kuntakokeilut toimivat merkittävänä oppimisprosessina, joskin jatkokehittämistä haittasivat kesken olleet useat hallinnon rakenneuudistukset ja Ohjaamojen epävarma tulevaisuus.
The financial contribution from municipalities in the labor market support provided by Chapter 14, Section 3 a of the Unemployment Security Act is clearly a challenge, as is the strong idea of how the power and responsibility in supporting employment could lie within municipalities.
Keskeisesti esiin nousee työttömyysturvalain 14 luvun 3 a §:n säätämä työmarkkinatuen kuntien rahoitusosuuden ongelmallisuus ja vahva ajatus siitä, miten valta ja vastuu työllistymisen tukemisesta voisi olla kunnilla.
In addition to joint service plans, increased cooperation and information flow within and between municipalities and TE agencies as well as the development of customer processes was seen as something positive.
Hyviä tuloksia yhteisten palvelusuunnitelmien laatimisen lisäksi oli kuntien sisäisen ja kuntien ja TE-toimistojen välisen yhteistyön ja tiedonkulun lisääntyminen sekä asiakasprosessien kehittyminen.
Amongst key research findings are – in addition to regulation – the increase in government control, the change in the international environment, unclear shared responsibilities, contradictions in regulation and the great change that has lasted now for more than a decade.
Sääntelyn lisäksi valtion ohjauksen lisääntyminen, kansainvälinen toimintaympäristön muutos, vastuunjaon epäselvyys, sääntelyn ristiriitaisuus sekä suuri muutostila, joka on kestänyt jo yli vuosikymmenen, ovat keskeisiä tutkimushavaintoja.