natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Differential equations in the model represent the density changes in time in the populations of susceptible and infected host, pathogen and rival strain outside host that is not pathogenic.
Mallin differentiaaliyhtälöt kuvaavat alttiiden ja tartunnan saaneiden isäntien, taudinaiheuttajan ja sen kanssa isännän ulkopuolella kilpailevan tautia aiheuttamattoman kannan tiheysmuutoksia ajassa.
Reproducing inside host gives an opportunity for new opportunistic pathogen to increase in density under circumstances where competition is moderate enough so that the reproduction in the environment outside host may compensate opportunistic pathogen's weaker ability to compete.
Lisääntyminen isännissä mahdollistaa uuden opportunistisen taudinaiheuttajan runsastumisen olosuhteissa, joissa kilpailu on riittävän heikkoa, siten että isännästä riippumaton kasvu voi kompensoida opportunistisen taudinaiheuttajan heikomman kilpailukyvyn.
Ecological interactions in the evolution of virulence and in disease dynamics among opportunistic pathogens
Ekologiset vuorovaikutukset opportunistisen taudinaiheuttajan virulenssin evoluutiossa ja tautidynamiikassa
In this work, an opportunistic disease model was developed that considers both the opportunistic reproduction and the influence of a superior competitor as compared to pathogenic strain on pathogen growth in the environment outside of host.
Tässä työssä kehitettiin opportunistinen tautimalli, joka huomioi sekä taudinaiheuttajan isännän ulkopuolisen kasvun että taudinaiheuttajaa voimakkaamman kilpailevan kannan vaikutuksen isännän ulkopuoliseen kasvuun.
Reproduction and competition in the environment outside host produce disease dynamics that differ from more traditional SI-models.
Isännän ulkopuolinen lisääntyminen ja kilpailu tuottavat perinteisistä obligatorisen taudinaiheuttajan SI-malleista eroavan tautidynamiikan.
Density dependence of the reproduction in the environment outside host stabilizes host-parasite system in the absence of competition in the environment outside host.
Isäntien ulkopuolisen kasvun tiheysriippuvaisuus voi vakauttaa isäntä-loissysteemin isännän ulkopuolisen kilpailun puuttuessa.
Opportunistic disease dynamics was modeled in differing circumstances, when non-pathogenic competing strain was either present or absent.
Opportunistista tautidynamiikkaa sen sijaan mallinnettiin olosuhteissa, jossa tautia aiheuttamattoman kannan läsnäoloa manipuloitiin.
Equilibrium equations were solvable to a system, where non-pathogenic competing strain was absent, but to a system where non-pathogenic competing strain was present.
Mallin vakautta tutkittiin analyyttisesti ratkaisemalla tasapainotilat systeemille, jossa tautia aiheuttamaton kanta ei ollut läsnä, sekä numeerisin analyysein tilanteessa jossa tautia aiheuttamaton kanta oli läsnä.
However, a higher loading dose increases the need for strong opioids and the risk of surgical evacuation.
Toisaalta suurempi aloitusannos lisää vahvan kipulääkityksen tarvetta sekä kaavinnan mahdollisuutta.
The median length of hospital stay was 515 min vs. 520 min (p = 0.79).
Osastohoiton mediaaniaika oli vastaavasti 515 min vs. 520 min (p = 0.79).
The total amount of misoprostol administered was 1200 mcg vs.1600 mcg (p < 0.01), respectively.
Misoprostolin kokonaismäärä oli 1200 mcg vs.1600 mcg (p < 0.01).
Results: Altogether, 413 women received the 400-mcg and 287 women the 800-mcg loading dose of misoprostol.
Tulokset: Yhteensä 413 naista saivat aloitusannoksena 400 mcg misoprostolia ja 287 naista 800 mcg.
Misoprostol loading doses of 400 mcg versus 800 mcg following mifepristone pretreatment in medical abortion at 9–12 weeks of gestation
Misoprostolin 400 mcg ja 800 mcg aloitusannosten vaikutus mifepristoni-pohjustuksen jälkeen lääkkeellisessä raskaudenkeskeytyksessä raskausviikoilla 9–12
The median fetal expulsion time was 357 minutes (IQR 285–475) following the 400-mcg and 311 minutes (210–419) following the 800-mcg loading dose (p<0.01).
Aloitusannoksena 400 mcg saaneilla mediaaniaika sikiön syntymälle oli 357 minuuttia (IQR 285–475) ja 800 mcg saaneilla 311 minuuttia (IQR 210–419) (p < 0,01).
The need for surgical evacuation was lower in the 400-mcg than the 800-mcg group (51 [12.4%] vs. 53 [18.5%], p = 0.03).
Kaavintatoimenpide vaadittiin harvemmin 400 mcg aloitusannoksena saaneiden ryhmässä kuin 800 mcg saaneiden ryhmässä (51 [12.4%] vs. 53 [18.5%], p = 0.03).
Fewer women in the 400-mcg misoprostol group needed analgesia using strong opioids (150 [36.5%] vs. 133 [46.3%], p < 0.01) than women in the 800-mcg misoprostol group.
400 mcg misoprostolia aloitusannoksena saaneista harvemmat tarvitsivat vahvoja opioideja kivun lievitykseen (150 [36.5%] vs. 133 [46.3%], p < 0.01) kuin he, joiden aloitusannos misoprostolia oli 800 mcg.
Introduction: Little is known concerning the optimal misoprostol loading dose following mifepristone pretreatment in late first trimester medical abortion.
Johdanto: Misoprostolin annostelusta lääkkeellisessä raskaudenkeskeytyksessä raskausviikoilla 9–12 on vain vähän tutkimustietoa.
Conclusions: A misoprostol loading dose of 800 mcg associates with a shorter fetal expulsion time compared to a loading dose of 400 mcg.
Päätelmät: Raskaus keskeytyy nopeammin, kun misoprostolin aloitusannos on 800 mcg verrattuna 400 mcg:n aloitusannokseen.
Materials and methods: This retrospective sequential cohort study compared misoprostol loading doses of 400 mcg and 800 mcg among women requesting medical abortion at 9–12 weeks of gestation in Helsinki University Hospital, Finland.
Menetelmät: Tässä retrospektiivisessa kohorttitutkimuksessa vertailimme misoprostolin 400 mcg ja 800 mcg aloitusannoksia mifepristoni-pohjustuksen jälkeen lääkkeellisessä raskaudenkeskeytyksessä raskausviikoilla 9–12 Helsingin yliopistollisessa sairaalassa ajanjaksoilla 1.1.2013-31.12.2014 (400 mcg) ja 1.4.2017-31.3.2018 (800 mcg) hoidetuilla naisilla.
We examined the efficacy, total dose of misoprostol needed, length of hospital stay, need for analgesia, and complications of two misoprostol loading doses (400 vs. 800 mcg) in late first trimester medical abortion.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tarkastella kahden eri misoprostolin aloitusannoksen vaikutusta keskeytysaikaan, tarvittavan misoprostolin kokonaismäärään, sairaalahoidon kestoon, kipulääkityksen tarpeeseen sekä komplikaatioiden määrään.
Due to the small number of the research subjects, further research is needed to draw reliable conclusions.
Tutkittavien vähäisyyden vuoksi aiheesta tarvitaan jatkotutkimusta luotettavien johtopäätösten tekemiseksi.
The effects of the intervention were analyzed by calculating percentages and averages which were presented in figures.
Intervention vaikutuksia analysoitiin laskemalla prosenttiosuuksia ja keskiarvoja, jotka esitettiin kuvioin.
No statistically significant difference was found in the performance of the autumn and spring group.
Syksyn ja kevään ryhmien suoriutumisessa ei havaittu tilastollisesti merkitsevää eroa.
This Master’s Thesis is part of the MULAPAPU (Miten MUsiikki-interventio ja LAulu PArantavat kuulovammaisten lasten Puhekieltä) research project and focuses on the first year pilot data.
Tämä pro gradu -tutkielma on osa "Miten MUsiikki-interventio ja LAulu PArantavat kuulovammaisten lasten PUhekieltä" eli MULAPAPU-tutkimushanketta ja kohdistuu sen ensimmäisen vuoden pilottiaineistoon.
The research results show that the use of vocabulary was improved by the music intervention but no evidence was found that music intervention would improve repeating syllables or word stresses correct.
Tutkimustulosten mukaan sanaston käyttö parani musiikki-intervention myötä, mutta näyttöä siitä, että musiikki-interventio parantaisi epäsanojen oikein tuotettujen tavujen tai sanapainojen toistoa ei löytynyt.
The aim of this Masters Thesis is to find out whether a music intervention of 6 or 10 weeks has an effect on how hearing-impaired children aged 2 to 6 years perform in a nonword repetition test, in repeating the number of syllables and word stresses correct as well as on their performance in the vocabulary use test.
Tutkielman tavoitteena on selvittää onko 6 tai 10 viikkoa kestävällä musiikki-interventiolla vaikutusta 2–6-vuotiaiden kuulovammaisten lasten suoriutumiseen epäsanatoistotehtävän tavumäärien ja sanapainojen oikein toistamisessa tai sanaston käyttöä vaativassa tehtävässä.
The performance of both groups before and after the intervention was analyzed with one-sample t-test. Possible differences between the spring and autumn group on the effectiveness of the intervention were examined with the Mann-Whitney U-test.
Mann-Whitneyn U-testin avulla tutkittiin, oliko syksyn ja kevään ryhmien välillä eroja intervention vaikuttavuuden kannalta.
The effects of a music intervention on hearing-impaired children’s development in nonword repetition and vocabulary use – a multiple case study
Kuulovammaisten lasten epäsanatoiston ja sanaston käytön kehitys musiikki-interventiossa - monitapaustutkimus
When examining whether the music intervention has similar effects both on the performance in the nonword repetition test and in the vocabulary use test and whether there is a correlation between them, no significant correlation was identified.
Tutkittaessa sitä, vaikuttaako musiikki-interventio suoriutumiseen epäsanatoistossa ja sanaston käytössä samansuuntaisesti ja onko näillä suoriutumisilla yhteyttä, ei löydetty merkitsevää yhteyttä testeissä menestymiselle.
The Spearman correlation coefficient was used to examine whether music intervention has similar effects both on the performance in the nonword repetition test and in the vocabulary use test and whether there is a correlation between them.
Spearmanin järjestyskorrelaatiokertoimen avulla tarkasteltiin, vaikuttaako musiikki-interventio suoriutumiseen epäsanatoistossa ja sanaston käytössä samansuuntaisesti ja onko näillä suoriutumisilla yhteyttä.
In addition, the aim is to examine whether music intervention has similar effects both on the performance in the nonword repetition test and in the vocabulary test and whether there is a correlation between them.
Lisäksi tarkoitus on selvittää vaikuttaako musiikki-interventio suoriutumiseen epäsanatoistossa ja sanaston käytössä samansuuntaisesti ja onko näissä testeissä menestymisellä yhteyttä.
Background and objectives.
Tausta ja tavoitteet.
The participants were 49 (25 girls and 24 boys) 3- to 4-year-old, neurotypical, Finnish-speaking children, and their mothers.
Tutkittavat (LEINIKKI-aineiston osa-aineisto; n=49, 25 tyttöä ja 24 poikaa) olivat perusterveitä ja suomea äidinkielenään puhuvia 3–4-vuotiaita lapsia sekä hei-dän äitinsä.
However, a statisti-cally significant result concerning the quality of the screen time was found: The children whose mothers had four hours or more of work-related screen time on a weekday managed weaker in the LEINIKKI-method than those whose mothers had less than four hours of work-related screen time.
Ruutuajan laadun osalta löydettiin kuitenkin tilastol-lisesti merkitsevä tulos: niillä lapsilla, joiden äidit käyttivät ruutuaikaa töihin arkena yli neljä tuntia, suoriutuminen LEINIKISSÄ oli heikompaa kuin niillä, joiden äidit käyttivät ruutuaikaa työhön alle neljä tuntia.
Previ-ous studies have shown that the screen time of the mother decreases the interaction be-tween the mother and the child, which could also affect the language development of the child.
Aiemmissa tutkimuksissa on todettu, että äidin käyttämä ruutuaika vähen-tää äidin ja lapsen välistä vuorovaikutusta, jolla voi osaltaan olla yhteyttä myös lapsen kielen kehitykseen.
The data was analyzed using the Spearman correlation coefficient and the Mann-Whitney U test.
Aineis-to analysoitiin määrällisesti tilasto-ohjelmalla ja tilastolliseen analysointiin käytettiin Spearma-nin korrelaatiokerrointa ja Mann-Whitneyn U-testiä.
Screen time of the mother and the linguistic skills of the 3- to 4-year-old child
Äidin ruutuaika ja leikki-ikäisen lapsen kielelliset taidot
The aim of this study was to examine the relationship between the quantity and quality of the screen time of the mother and the linguistic skills (receptive/expressive) of their 3- to 4-year-old child.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, onko äidin käyttämällä ruutuajan määrällä ja/tai laadulla yhteyttä leikki-ikäisen lapsen ymmärretyn ja/tai ilmaistun kielen taitoi-hin.
The results of this master’s thesis give us precursory information about the negative relationship between heavy screen time of the mother and the development of the child’s linguistic skills.
Tämän pro gradu -työn tulokset antavat alustavaa, suuntaa antavaa tietoa siitä, että äidin hyvin runsaalla ruutuajan käytöllä on negatiivinen yhteys lapsen kielellis-ten taitojen kehittymiseen.
The language skills of the chil-dren were examined using the Finnish version of the Reynell Developmental Language Scales III and the LEINIKKI-method.
Lasten kielellisiä taitoja arviotiin Reynellin kielellisen kehityksen testillä sekä LEI-NIKKI-menetelmällä, ja äidin ruutuajan arviointiin käytetiin ruutuaikakyselylomaketta.
There was no statistically significant relationship between the quantity of the mother’s screen time and the linguistic skills of the child.
Äidin käyttämällä ruutuajan määrällä ei ollut tilastollisesti merkit-sevää yhteyttä lapsen kielellisiin taitoihin.
Future research would be important because of the lack of re-search in this subject matter.
Jatkotutkimus lasten ikään nähden laajemmassa ja aineiston koon suhteen suuremmassa aineistossa olisi tärkeää, sillä aiheesta on saatavilla tutkimustietoa vasta vähän.
This thesis was done as part of the LEINIKKI-study.
Tämä pro gradu -tutkielma liittyy LEINIKKI-tutkimukseen, jonka vastuullinen tutkija on professori Suvi Stolt.
There is still little research about the screen time of parents, and it is also partly contradictory.
Aikuisen ruutuaikaan liittyvä tutkimus on vielä hyvin vähäistä ja osittain ristiriitaista, eikä äidin ruutuajan yhteyttä lapsen suoriutumiseen kielellisissä testeissä ole aiemmin tutkittu.
Earlier studies have shown that lexical development is associated with later language skills, such as development of morphology.
Aiemman tutkimuksen mukaan sanaston kehitys on yhteydessä myöhempään kielitaitoon kuten esimerkiksi morfologian kehitykseen.
The sample included 50 Finnish-speaking children, which were part of sample in Sanaseula Study.
Tutkittavia oli 50 suomenkielistä lasta, jotka olivat osa-aineisto Sanaseula-tutkimuksen tutkittavista.
Pre-reading skills are only developing at age 3;6 so that age might be too early to show the associations between lexicon and pre-reading skills.
Lukivalmiustaidot ovat vasta kehittymässä 3;6 vuoden iässä, joten kyseinen ikä saattaa olla liian aikainen tuodakseen esiin yhteyden sanaston ja lukivalmiustaitojen välille.
Mann-Whitney U-test was used to study whether children with typical and small vocabulary size differ in pre-reading skills.
Mann-Whitney U-testillä tarkasteltiin sitä, eroavatko tyypillisen ja pienen sanaston koon omaavat lapset lukivalmiustaidoissa.
Associations between the size and the composition of the lexicon and pre-reading skills were studied by using Spearmann’s correlation coefficients.
Sanaston koon ja koostumuksen ja lukivalmiustaitojen välistä yhteyttä tarkasteltiin Spearmannin korrelaatiokertoimella.
Thus, small size of the lexicon at age 2;0 does not seem to be a risk factor for very early pre-reading skills in this study.
Pieni sanaston koko kaksivuotiaana ei täten näytä olevan riskitekijä hyvin varhaisille lukivalmiustaidoille tässä tutkimuksessa.
There is a little research of early pre-reading skills, such as rapid naming and letter knowledge.
Varhaisia lukivalmiustaitoja kuten nopeaa nimeämistä ja kirjaintuntemusta on tutkittu vain vähän.
Also the associations between early lexicon and early pre-reading skills have been studied only a little.
Myös varhaisen sanaston ja varhaisten lukivalmiustaitojen välistä yhteyttä on tutkittu vain vähän.
Children with typical and small lexicon size at age 2;0 have also differed in other, later language skills.
Tyypillisen ja pienen kahden vuoden iän sanaston koon omaavat lapset ovat myös eronneet muissa myöhemmissä kielellisissä taidoissa.
LUKIVA-method was used to study pre-reading skills at age 3;6.
LUKIVA-menetelmää käytettiin lukivalmiustaitojen tutkimiseen 3;6 vuoden iässä.
The size and the composition of the lexicon at age 2;0 were not associated with rapid naming and letter knowledge at age 3;6.
Sanaston koko ja koostumus kahden vuoden iässä eivät olleet yhteydessä 3;6 vuoden iän nopeaan nimeämiseen ja kirjaintuntemukseen.
The aim of this study was also to investigate whether children with typical and small lexicon size at age 2;0 differ in their early pre-reading skills.
Lisäksi tarkoituksena oli selvittää, eroavatko tyypillisen ja pienen kahden vuoden iän sanaston koon omaavat lapset varhaisissa lukivalmiustaidoissa.
In future studies it would be interesting to study associations between the size and the composition of the lexicon at age 2;0 and later pre-reading skills, such as pre reading skills at age 5;0 and at age 6;0.
Jatkotutkimuksena olisi mielenkiintoista tutkia kahden vuoden iän sanaston koon ja koostumuksen yhteyttä myöhempiin lukivalmiustaitoihin, esimerkiksi viiden ja kuuden vuoden iän lukivalmiustaitoihin.
Size and composition of the lexicon at age 2;0 and early pre-reading skills at age 3;6
Sanaston koko ja koostumus kaksivuotiaana ja varhaiset lukivalmiustaidot 3;6 vuoden iässä
In this study, Finnish version of the Communicative Development Inventories, Toddler version was used to study the size and the composition of the lexicon at age 2;0.
Tässä tutkimuksessa käytettiin Varhaisen kommunikaation ja kielen kehityksen arviointimenetelmää eli VKK-menetelmää kahden vuoden iän sanaston koon ja koostumuksen tutkimiseen.
Children with typical or small vocabulary size at age 2;0 did not differ in pre-reading skills at age 3;6.
Tyypillisen ja pienen kahden vuoden iän sanaston koon omaavat lapset eivät eronneet 3;6 vuoden iän lukivalmiustaidoissa.
The associations between the composition of the lexicon and other language skills, and pre-reading skills as well, have been studied only a little.
Sanaston koostumuksen yhteyttä muihin kielitaitoihin ja myös lukivalmiustaitoihin on tutkittu vain vähän.
The aim of this study was to investigate the associations between the size and the composition of the lexicon at age 2;0 and pre-reading skills at age 3;6.
Tämän pro gradu -työn tavoitteena oli selvittää kahden vuoden iän sanaston koon ja koostumuksen yhteyttä 3;6 vuoden iän lukivalmiustaitoihin.
The children were divided into four groups for further paired analysis: 1) the children whose parents sing to them daily, 2) those whose parents sing to them less frequently than daily, 3) the children who sing daily, 4) the children who sing less frequently than daily.
Kyselylomakevastausten perusteella lapsista muodostettiin neljä osin päällekkäistä ryhmää: 1) lapset, joille vanhemmat laulavat päivittäin, 2) lapset, joille vanhemmat laulavat harvemmin kuin päivittäin, 3) lapset, jotka laulavat päivittäin, 4) lapset, jotka laulavat harvemmin kuin päivittäin.
It was found that the children over 4 years and 3 months old repeated the nonwords significantly more correctly by the number of syllables than the younger participants.
Yli 4 vuotta 3 kuukautta vanhat tutkittavat toistivat epäsanoja tavumäärän mukaan tarkasteltuna merkitsevästi paremmin kuin nuoremmat osallistujat.
Nonparametric methods (such as Mann Whitney U-test) were used for statistical analysis.
Aineiston analysoinnissa käytettiin epäparametrisia tilastollisia menetelmiä (kuten Mann-Whitneyn U-testi).
Due to small number of subjects the results may be considered indicative, but based on them and previous research, singing should be used in speech therapy rehabilitation and home training.
Tutkittavien vähäisyyden vuoksi tuloksia voidaan pitää korkeintaan suuntaa antavina, mutta niiden ja aiemman tutkimuksen perusteella laulamista kannattaa hyödyntää puheterapiakuntoutuksessa ja kotiharjoittelussa.
The second aim of the study was to find out whether there is a correlation of performance in these two tasks and is there a decrease in parental singing as the child grows older.
Tarkoituksena oli myös selvittää, onko näissä kahdessa tehtävässä suoriutumisen välillä yhteyttä ja väheneekö vanhempien laulaminen lapselle lapsen kasvaessa.
The participants were nine Finnish-speaking hearing-impaired children aged 1–6 years who used either cochlear implants or hearing aids or both.
Tutkimukseen osallistui yhdeksän 1–6-vuotiasta sisäkorvaistutetta, kuulokojetta tai molempia käyttävää kuulovammaista lasta, joiden äidinkieli oli puhuttu suomen kieli.
It was also found that the children whose parents sing to them daily were on average 13,45 months younger than the children whose parents sing to them less frequently, even though the age difference was not statistically significant.
Aineistossa lapset, joille lauletaan kotona päivittäin, olivat keskimäärin 13,45 kuukautta nuorempia kuin lapset, joille lauletaan kotona harvemmin kuin päivittäin.
Connection of nonword repetition and phonological memory to singing at home in children with hearing impairment
Kuulovammaisten lasten epäsanatoiston ja fonologisen muistin yhteys kotona laulamiseen
The aim of the study was to find out whether there is a connection between singing at home and phonological skills or working memory in children with hearing impairment.
Tutkielman tarkoituksena oli selvittää, onko kuulovammaisten lasten kotona laulaminen yhteydessä heidän fonologisiin taitoihinsa tai työmuistiinsa mittaamalla heidän suoriutumistaan epäsanatoisto- ja epäsana-span-tehtävässä.
Nonword repetition and nonword span have been widely used as a measure of phonological skills and working memory.
Epäsanatoisto sekä epäsana-span ovat aiemmissa tutkimuksissa käytettyjä tehtävätyyppejä fonologisten taitojen ja työmuistin mittaamiseen.
No statistically significant differences were found between singing groups.
Tilastollisesti ero ei ollut merkitsevä.
In previous studies a link between nonword repetition skills and children’s language skills such as phonological knowledge and reading skills.
Epäsanatoistotaitojen on havaittu olevan yhteydessä lasten kielellisiin taitoihin, kuten fonologiseen tietoisuuteen ja lukutaitoon.
Musical activity has been found to improve children’s cognitive development and language skills.
Musiikin harrastaminen ja vanhempien laulaminen lapselle voi puolestaan nykytutkimuksen valossa kehittää lapsen kognitiivisia taitoja ja vaikuttaa myönteisesti myös kielellisten taitojen kehitykseen.
A statistically significant correlation was found between performances in nonword repetition and nonword span tasks.
Epäsanatoistossa ja epäsana-spanissa suoriutumisen välillä havaittiin tilastollisesti merkitsevä positiivinen yhteys.
The participants were recruited from CIsumusa, a speech-music playschool for hearing-impaired children.
Tutkimus toteutettiin monitapaustutkimuksena, jonka osallistujat rekrytoitiin CIsumusa-puhemusiikkileikkikoulun osallistujista.
The data was comprised of nonword repetition and nonword span tasks completed by the children.
Aineisto koottiin lasten suorittamista epäsanatoisto- ja epäsana-span-tehtävistä sekä vanhempien täyttämistä kyselylomakkeista.
In total, ten Finnish-speaking young adult (male) offenders aged between 18 and 29 from two prisons in Finland participated in this study.
Tutkimukseen osallistui kymmenen miespuolista, iältään 18–29 –vuotiasta suomenkielistä nuorta aikuisvankia kahdesta suomalaisesta vankilasta.
These difficulties can affect different linguistic subskills, such as speaking, understanding, reading and writing.
Vaikeudet voivat näkyä monessa kielellisessä osataidossa, kuten puhumisessa, ymmärtämisessä, lukemisessa ja kirjoittamisessa.
Recognising language and literacy difficulties and supporting offenders who struggle with them can help to create a non-discriminatory judicial process, improving offenders’ commitment to rehabilitative activities and promoting their integration in society.
Kielellisten vaikeuksien tunnistaminen ja niistä kärsivien rikostaustaisten henkilöiden tukeminen voi auttaa tasavertaisen oikeusprosessin saavuttamisessa, lisätä sitoutumista kuntouttavaan toimintaan ja edesauttaa yhteiskuntaan integroitumista.