natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The research aimed to see how 6th grade stu-dents saw physical education as a school subject, how their motivation is built and how they experience their competense in physical education.
Tarkoituksena oli selvittää, millaisena 6.-luokkalaiset oppilaat kokevat liikunnan koulun oppiaineena, miten heidän motivaationsa on rakentunut ja millaiseksi he kokevat pätevyytensä liikuntatunneilla.
In conclusion can be said that the more the student enjoys itself in the physical education the higher is the intrinsic motivation and the better the feeling of compe-tence in physical education.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että mitä paremmin oppilas viihtyy liikuntatunneilla, sitä korkeampi hänen sisäinen motivaatio on ja sitä paremmaksi hän kokee oman pätevyytensä.
: Experiences of physical education and motivation factors on exercise in 6th grade students
: 6.-luokkalaisten oppilaiden koululiikuntakokemukset ja liikuntamotiivit
Researches have shown that the experiences of excercise and moving in childhood create either positive, neutral or negative relationship to excercise all the way to adulthood.
Tutkimusten mukaan liikuntakokemukset muodostavat joko myönteisen, neutraalin tai kielteisen suhteen liikuntaan ja nämä kokemukset heijastuvat aina aikuisuuteen asti.
Also in the analyzing process was used a t-test for two independent samples and the Pearson correlation coefficient.
Aineiston keskiarvot sekä keskihajonnat koottiin taulukoihin keskeisten havaintojen löytämiseksi ja aineistoa analysoitiin kahden riippumattoman otoksen t-testillä sekä Pearsonin korrelaatiokertoimella.
The goal is to find ways to support the positive experiences towards excercising and thus the positive relation to excercise and the athletic lifestyle.
Päämääränä on löytää keinoja, joilla voidaan tukea positiivisten koululiikuntakokemusten syntyä ja sen myötä liikunnallisen elämäntavan ja myönteisen liikuntasuhteen muodostumista.
Experiences of excercise and moving in early childhood and youth are an integral part of adapting an athletic lifestyle and a positive relationship to excercise.
Lapsuuden ja nuoruuden liikuntakokemukset ovat keskeisessä osassa liikunnallisen elämäntavan omaksumista ja liikuntasuhteen muodostumista.
The questionnaire included questions about excperiences in physical education, intrinsic motivation, goal orientation and the experienced of competence.
Tutkimusaineisto kerätiin kyselylomakkeella, jonka sisältämät osiot mittasivat koululiikunnan kokemista, sisäistä motivaatiota, tavoiteorientaatiota sekä koettua fyysistä pätevyyttä.
The results of the research indicated that the enjoyment was most intergral part of positive excperiences in physical education and the positive intrinsic motivation.
Tutkimustulosten mukaan liikuntatunneilla viihtyminen oli keskeisin tekijä koululiikuntakokemuksia ja sisäistä motivaatiota tutkittaessa.
Thus the general challenge is to create positive experiences in the phy-sical education that support the feeling of succeeding and finding the intrinsic motivation.
Tämän vuoksi liikuntatuntien keskeinen haaste on luoda liikuntakokemuksia, jotka tukevat oppilaan pätevyyden kokemuksia ja sisäisen motivaation syntymistä.
Enjoyment was sta-tistically correlative also with trying more in the physical education and the experiences the child has with competence.
Viihtyminen korreloi tilastollisesti erittäin merkitsevästi myös liikuntatunneilla yrittämisen sekä pätevyyden kokemusten kanssa.
This researched aimed to find dif-ferent things that impact to these experiences.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia koululiikuntakokemuksia, sekä niihin vaikuttavia tekijöitä.
The study was a qualitative case study.
Tutkimus oli laadullinen tapaustutkimus.
Episodes were analysed using multimodal interaction analysis.
Episodit analysoitiin käyttämällä multimodaalista vuorovaikutusanalyysiä.
Especially testing as part of making observations was rich and varied.
Erityisesti kokeileminen havainnon tekemisen osa-alueena oli rikasta ja monipuolista.
The material consisted of 119 minutes and 56 seconds of video footage of the outdoor play of a southern Finnish pre-school group.
Aineistona oli 119 minuuttia ja 56 sekuntia videokuvaa eteläsuomalaisen esiopetusryhmän omaehtoisista luontoleikeistä.
A total of 24 episodes were located from the material in which children made observations.
Aineistosta paikannettiin yhteensä 24 episodia, joissa lapset tekivät havaintoja.
Previous research suggests that playing in a natural environment is associated with environmentally friendly attitudes.
Aikaisemmat tutkimukset esittävät, että luonnonmukaisessa ympäristössä leikkiminen on yhteydessä ympäristömyönteisiin asenteisiin.
In this study, children gave new meanings to the play equipment they used.
Tässä tutkimuksessa lapset antoivat käyttämilleen leikkivälineille uusi merkityksiä.
Commitment to the action could be concluded to be related to focusing.
Toimintaan sitoutuminen voitiin päätellä olevan yhteydessä keskittymiseen.
Regarding questioning in children’s communication, the result of this study was that questions always gave rise to other aspects of making observations such as experimentation, descriptioning or interpretation.
Lasten kommunikoinnissa kysymiseen liittyen tämän tutkimuksen tulos oli, että kysymykset synnyttivät aina muita havainnon teon osa-alueita kuten kokeilemista, kuvailua tai tulkintaa.
The research questions were: (1) What kind of observations do children make in voluntary outdoor play, (2) How is the observation in voluntary outdoor play related to science education?
Tutkimuskysymyksinä olivat: (1) Millaisia havaintoja lapset tekevät omaehtoisissa luontoleikeissä, (2) Miten omaehtoisissa luontoleikeissä tapahtuva havainnointi on yhteydessä tiedekasvatukseen?
Observation has been recognized as the most important skill in early childhood science.
Havainnointi on tunnustettu olevan varhaiskasvatuksen tiedeosaamisen tärkein taito.
From this it can be concluded that adult support as a supporter of science education and science play is essential.
Tästä voidaan päätellä, että aikuisen tuki tiedekasvatuksen ja tiedeleikin tukijana on oleellinen.
However, the findings did not lead children to use other science process skills.
Havainnot eivät kuitenkaan johtaneet lapsia muiden tutkimisen prosessitaitojen käyttöön.
The results of this study can be used in the planning of educational activities, where the aim is to strengthen the child's observation skills as part of activities that support the goals of science education.
Tutkimuksen tuloksia voidaan käyttää hyödyksi opetustoimintaa suunnitellessa, jossa tavoitteena on vahvistaa lapsen havainnointitaitoja osana tiedekasvatuksen tavoitteita tukevana toimintana.
In conclusion, it could be argued that imaginative situations give rise to situations in which observations were made and thus are favourable moments for using other science process skills as well.
Johtopäätöksenä voitiin esittää, että mielikuvitukselliset tilanteet synnyttävät tilanteita, joissa syntyi havaintojen tekoa ja näin ne ovat otollisia hetkiä myös lisätutkimusten teolle.
Therefore, it could be concluded that the frameworks and elements provided by nature support children’s ability to make observations from the perspective of science education.
Tästä voitiin päätellä, että luonnon tarjoamat puitteet ja elementit tukevat lasten havaintojen tekemistä tiedekasvatuksen näkökulmasta.
With the help of this study, it could be demonstrated that the children showed emotions in connection with the making of observations, which was evident in e.g. as a commitment to action.
Tämän tutkimuksen avulla voitiin osoittaa, että lapset osoittivat tunteita havaintojen teon yhteydessä, joka näkyi mm. sitoutumisena toimintaan.
The aim of this study was to film, analyse and describe what kind of observations children make during voluntary outdoor play.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kuvata, selvittää ja analysoida videoaineiston avulla millaisia lasten havainnot ovat omaehtoisissa luontoleikeissä.
Children’s observation’s in outdoor play : Outdoor play as science education
Lasten havainnot luontoleikeissä : luontoleikit tiedekasvatuksena
The data included also 618 reader comments of news articles.
Aineistoon kuului myös uutisartikkeleiden 618 lukijakommenttia.
"It’s essential to realize that you can learn to make things" : A study concerning current public discussion about craft subject
"Tärkein asia on huomata, että asioita voi oppia tekemään" : tutkimus käsityön oppiainetta koskevasta julkisesta keskustelusta 2018–2020
Also subject-driven goals were mentioned concerning learning, craft process and product.
Myös oppiaineen tavoitteet oppimisessa, käsityöprosessissa ja -produktien valmistamisessa nousivat esille.
Texts were analyzed with content analysis with a theory-driven approach using curricula determinants (individual, society and subject) as the theoretical framework (Marjanen & Metsärinne, 2019; Lahdes 1970).
Tekstiaineistoa analysoitiin teoriaohjaavalla sisällönanalyysilla, missä hyödynnettiin Marjasen ja Metsärinteen (2019; Lahdes 1970) käsityön oppiaineeseen soveltamaa opetussuunnitelmateoreettista jaottelua.
Society-driven goals were ensuring the availability of technology industry employees, improving Finnish competitiveness in global competition, dismantling gender segregation in education and occupation and developing techno-wisdom.
Yhteiskunnan näkökulmasta tavoitteina pidettiin osaaja- ja työvoimapulan ratkaisemista, suomalaisen kilpailukyvyn takaamista globaalissa kilpailussa, sukupuolten välisen koulutuksellisen ja ammatillisen segregaation purkamista ja teknologisen sivistyksen mahdollistamista.
In addition to technical know-how, manual skills and makers were needed and appreciated in the future.
Kädentaitoja ja tekijöitä tarvitaan ja arvostetaan myös tulevaisuudessa teknologisen osaamisen rinnalla.
The discussion revealed multidimensional, overlapping and contradictory goals of craft subject in the 2020s.
Keskustelussa ilmeni käsityön oppiaineen moniulotteiset ja osittain vastakkaiset 2020-luvun tavoitteet.
Over the last few years discussion about curriculum reform has emerged in media texts when technical craft teachers and TAO ry have shared their worry about the devastation of technical craft and the availability of technology industry employees.
Peruskoulun käsityön oppiaineen tilanne opetussuunnitelmauudistuksen (POPS 2014) jälkeen on näkynyt viime vuosien aikana myös mediakeskustelussa, kun teknisen työn opettajat ja TAO ry ovat tuoneet esille huolen teknisen työn tulevaisuudesta ja teknisten alojen työntekijöiden saatavuudesta.
The data consisted of 35 texts, including craft teachers’ and government advocacy groups’ statements and news articles.
Aineisto koostui 35 tekstidokumentista, jotka olivat käsityön oppiaineen nykytilannetta ja tulevaisuuden suuntaa koskevia kannanottoja ja uutisartikkeleita.
The main focus of discussion were gained economic value and productivity through craft skills and craft education.
Keskustelun pääteemana oli käsityönopetuksen kehittämien taitojen arvostus tuottavuuden ja taloudellisen arvon näkökulmista.
From individuals’ perspective the goal of craft subject was seen as skills development, opportunities to immerse oneself in craft, prevent social exclusion and demonstrate craft hobbies as a way to well-being.
Käsityön tavoitteena nähtiin oppilaan taitojen kehittyminen ja oppilaan valinnan mahdollisuuksien merkitys taitojen syventämisessä, yhteiskunnasta syrjäytymisen ehkäisy ja hyvinvointia tukevaan harrastamiseen innostaminen.
Previous study has stated that the current challenges of craft subject concern multi-materiality, lesson hour distribution and technology education.
Aiemman tutkimuksen (Kokko ym. 2020) mukaan teknisen työn ja tekstiilityön työtapoja sisältävän käsityön haasteita ovat tuntijaon ongelmallisuus, monimateriaalisuus ja teknologiakasvatuksen asema.
Also connections between craft subject and 21st century skills were examined.
Tarkastelussa katsetta kohdistetaan myös käsityön ja tulevaisuuden taitojen yhteyksiin.
Debaters conjoined craft subject and 21st century skills especially in learning thinking skills.
Käsityön ja tulevaisuuden taitojen yhteyttä perusteltiin erityisesti ajattelun taitojen kehittymisenä käsityössä.
The aim of qualitative study was to examine and interpret the current discussion concerning craft subject based on three determinants: individual, society and subject.
Tutkimuksessa tarkastellaan käsityön oppiainetta koskevaa keskustelua yksilön, yhteiskunnan ja oppiaineen tavoitteiden näkökulmista.
In spring 2017, 215 third-graders from four Helsinki schools responded to the AEQ-ES (Achievement Emotions Questionnaire-Elementary School) survey and participated in three tests measuring mathematics achievement as part of the MathMot study.
Keväällä 2017 215 kolmasluokkalaista neljästä helsinkiläiskoulusta vastasi AEQ-ES (Achievement Emotions Questionnaire-Elementary School) -kyselyyn ja osallistui kolmeen matematiikan osaamista mittaavaan testiin osana MathMot-tutkimusta.
Differences were also found between classrooms, albeit not in all tests.
Myös luokkien välillä eroja löytyi, mutta ei kaikissa testeissä.
The fit of the data for the AEQ-ES structural model was analysed using confirmatory factor analysis.
Aineiston sopivuutta AEQ-ES-rakennemalliin tarkasteltiin konfirmatorisen faktorianalyysin avulla.
The connections between emotions and achievement as well as differences in these connections were studied by non-parametric methods: the Mann-Whitney U and Kruskal-Wallis H tests, as well as Spearman’s rank correlation coefficient.
Tunteiden ja osaamisen yhteyttä sekä yhteyksien eroja tutkittiin ei-parametrisillä menetelmillä: Mann-Whitneyn U ja Kruskal-Wallisin H -testeillä sekä Spearmanin järjestyskorrelaatiokertoimella.
Few statistically significant differences were observed between genders.
Sukupuolten välillä havaittiin vain vähän tilastollisesti merkitseviä eroja.
In terms of achievement, there was a statistically significant difference between schools in all mathematics tests.
Osaamisen suhteen koulujen välillä oli tilastollisesti merkitsevää eroa kaikissa matematiikan testeissä.
This connection was strongest in emotions associated with lessons.
Vahvinta yhteys oli oppitunteihin liittyvillä tunteilla.
Moreover, gender, school and classroom differences in these relationships are examined.
Yhteyksien eroja sukupuolten, koulujen ja luokkien välillä tutkitaan myös.
The study revealed that students experienced much more mathematics-related enjoyment than boredom or anxiety, which were experienced very little.
Tutkimuksessa havaittiin, että oppilaat kokivat matematiikkaan liittyvää nautintoa selvästi enemmän kuin tylsistymistä tai ahdistusta, joita koettiin hyvin vähän.
Math-related emotions : relationship between third-graders’ emotions and achievement in mathematics, and the differences among genders, schools and classrooms
Matematiikkaan liittyvät tunteet : kolmasluokkalaisten tunteiden ja matematiikan osaamisen yhteys sekä erot sukupuolten, koulujen ja luokkien välillä
The aim of this study was to find out how much enjoyment, boredom and anxiety students experience in mathematics-related situations: during lessons, homework and tests.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, minkä verran oppilaat kokevat nautinnon, tylsistymisen ja ahdistuksen tunteita matematiikkaan liittyvissä tilanteissa: oppitunneilla, kotitehtävien aikana ja kokeissa.
Furthermore, between a school receiving positive discrimination funding and a school providing weighted-curriculum education, there was a statistically significant difference in achievement and some emotions.
Positiivisen diskriminaation määrärahaa saavan koulun ja painotettua opetusta tarjoavan koulun välillä oli tilastollisesti merkitsevää eroa sekä osaamisen että joidenkin tunteiden suhteen.
The study investigates the relations of these emotions with achievement in mathematics.
Tutkimuksessa selvitetään näiden tunteiden yhteyttä matematiikan osaamiseen.
Consistent with findings from previous research, it was found that emotions are related to achievement, positively to enjoyment and negatively to boredom and anxiety.
Oletusten mukaisesti huomattiin, että tunteet ovat yhteydessä osaamiseen siten, että nautinnon yhteys oli positiivista ja tylsistymisen sekä ahdistuksen yhteys oli negatiivista.
The data was collected in January 2016.
Aineisto kerättiin tammikuussa 2016.
The research questions are: 1.
Tutkimuskysymykset ovat seuraavat: 1.
The categories were 1) communication and interaction, 2) support for learning and growth, 3) the student’s active role, 4) cooperation and community, 5) behavior and practices, 6) usability, and 7) guidance and training The parents were generally satisfied with communication and interaction via Wilma.
Kategoriat olivat 1) viestintä ja vuorovaikutus, 2) oppimisen ja kasvun tuki, 3) oppilaan aktiivinen rooli, 4) yhteistyö ja yhteisöllisyys, 5) toimintamallit ja käytännöt, 6) käytettävyys, 7) ohjaus ja koulutus.
The analysis was conducted using theory-guided content analysis that contained seven categories.
Aineiston analyysi toteutettiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin avulla, jossa aineisto analysoitiin ja luokiteltiin seitsemään eri kategoriaan.
This thesis presents a qualitative research which was conducted using an open-ended survey.
Tutkimus toteutettiin laadullisella tutkimusotteella kyselylomaketutkimuksena.
They experienced different types of practices how teachers used Wilma and they hoped mutual practices in schools.
Vanhemmat kokivat eroja opettajien aktiivisuudessa ja tavoissa käyttää Wilmaa ja toivoivat yhteisten toimintamallien ja käytänteiden luomista kouluihin.
Parents wanted to get a variety of information of their child and school.
Vanhemmat halusivat saada Wilman kautta monipuolista tietoa koulusta, tietoa oman lapsensa oppimisesta ja koulunkäynnistä sekä koko luokan kuulumisia.
What do parents think about Wilma as a collaboration tool between home and school and 2.
Millaisia ajatuksia vanhemmilla on Wilmasta kodin ja koulun välisenä yhteistyövälineenä 2.
What kind of expectations and development proposals parents have to improve Wilma and it’s use.
Millaisia toiveita ja kehittämisehdotuksia vanhemmilla on Wilman käytön suhteen ja sovelluksen parantamiseksi kodin ja koulun yhteistyön edistämiseksi.
This thesis presents parents’ thoughts about software solution for communication, Wilma, as a collaboration tool between home and school.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan vanhempien ajatuksia sähköisestä viestintävälineestä Wilmasta kodin ja koulun yhteistyövälineenä.
Parents’ thoughts about Wilma as a collaboration tool between home and school
Vanhempien ajatuksia ja kokemuksia Wilmasta yhteistyövälineenä kodin ja koulun välillä
In the future it would be interesting to study what teachers and students think about Wilma and how they would develop Wilma as a collaboration tool and its use between home and school in general.
Jatkotutkimuksessa voisi tutkia opettajien ja oppilaiden ajatuksia Wilmasta kodin ja koulun yhteistyövälineenä sekä heidän toiveitaan ja kehittämisehdotuksiaan Wilman käytön suhteen.
15 parents who were using Wilma took part in the e-survey.
E-lomakkeen avoimiin kysymyksiin kävi vastaamassa 15 Wilmaa käyttävää peruskouluikäisen lapsen vanhempaa.
They experienced increased interaction between home and school.
He kokivat Wilman käytön lisäävän yhteydenpitoa kodin ja koulun välillä ja koulun tulevan tutummaksi Wilman avulla.
Tanzania is among the poorest countries in the world.
Tansania on yksi maailman köyhimmistä valtioista.
Spaces of Inclusion and Limits of Special
Inklusiivisuuden tiloja ja erityisyyden rajoja
Special education and the dual system are structured in classification, choosing and naming the special.
Erityispedagogiikan ja kaksoisjärjestelmän pohja on oppilaiden luokittelussa, valikoinnissa ja erityisyyden nimeämisessä.
The discourse about special was characterized by normal – abnormal –dichotomy, in which disability was referred as abnormality.
Erityisyyspuhetta leimasi normaali - epänormaali -dikotomia, jossa epänormaalius yhtäläistettiin vammaisuuteen.
The foundation of our school system lays on the perceptions of normality and deviant.
Koulujärjestelmämme rakentuu käsityksille normaalista ja poikkeavasta.
Consequently, this causes the discrimination and even violence towards people with disabilities.
Uskomusten seurauksena vammaiset ihmiset kohtaavat syrjintää ja jopa väkivaltaa.
The purpose of this study is to explore the descriptions of Tanzanian educational science students about inclusive education.
Tämän Pro Gradu –tutkielman tarkoitus on tarkastella tansanialaisten kasvatustieteen opiskelijoiden inklusiivisuuden kuvauksia.
The ontologies of special or normality are yet to be defined, instead they are being understood as self-evident.
Erityisyyden tai normaaliuden ontologioita ei kuitenkaan olla juurikaan määritelty, ja koulujärjestelmän sisällä niihin on sen sijaan suhtauduttu itsestäänselvyyksinä.
Interviews were analyzed using the method of discourse analysis.
Aineisto kerättiin teemahaastatteluin ja analysoitiin diskurssianalyyttisesti.
In addition, it aims to examine how ‘special’ discursively constructs and positions in these descriptions.
Kiinnostuksen kohteena on myös se, kuinka erityisyys diskursiivisesti näissä kuvauksissa rakentuu ja asemoituu.
The interviewees produced contradictory descriptions about inclusive education.
Haastateltavat tuottivat puheissaan keskenään ristiriitaisia inklusiivisuuden kuvauksia.
Depending on how they contextualized themselves within their descriptions, they positioned themselves either in or outside the field of special.
Haastateltavat operoivat kuvauksissaan erityisyyden vyöhykkeellä, jonka sisä- ja ulkopuolella he liikkuivat riippuen siitä, kuinka kontekstoivat itsensä tuottamissaan kuvauksissa.
The equality of students does not actualize.
Koulun kaksoisjärjestelmän puitteissa oppilaiden yhdenvertaisuus ei ole toteutunut.
Yet approximately two million disabled children are still left outside the school system.
Sen koulujärjestelmää on pyritty sen itsenäistymisen jälkeen rakentamaan inklusiiviseksi, mutta silti jopa kaksi miljoonaa vammaista lasta jää yhä järjestelmän ulkopuolelle.
Superstitious beliefs about disability and its’ background factors are still prevailing in Tanzanian society.
Tansanian kulttuurissa vallitsee myös yhä taikauskoisia ajatuksia vammaisuudesta ja sen taustasyistä.
The results suggest that the societal prejudices toward people with disabilities and the idea of inclusive education creates contradictions which affect the interfaces of professionalism of the future educational professionals in Tanzania.
Tulosten perusteella voidaan arvioida, että inklusiivisuuden ja yhteiskunnassa vielä elävien, erityisyyttä ja vammaisuutta koskevien ennakkoluulojen välinen ristiriita sävyttää myös haastateltavien ammatillisuuden rajapintoja.
Furthermore, it aims for reinventing the ways of thinking and talking in relation to what has been named as deviant.
Inklusiivisen kasvatuksen ideologinen tavoite on purkaa kaksoisjärjestelmän toiseuttavia rakenteita ja uusintaa niin ajattelu- kuin puhetapoja suhteessa siihen, mitä on pidetty poikkeavana.
Two students from the university of Dar es Salaam were interviewed using theme interviews.
Tutkimusote on laadullinen ja nojaa sosiaalisen konstruktionismin näkökulmaan.Tutkimukseen haastateltiin kahta kasvatustieteen opiskelijaa Dar es Salaamin yliopistosta.
Inclusive education had both conditional and unconditional forms in interviewees’ descriptions.
Inklusiivisuus nähtiin toisinaan ehtoja sisältävänä, toisinaan ehdottomana.
This is the only hobby I have left!
Tää on ainut harrastus, joka mulla enää on!
Qualitative data was analyzed by a phenomenographic analysis method.
Laadullinen aineisto analysoitiin fenomenografisella analyysimenetelmällä.
The study was conducted as a two-day game diary and as a thematic interview for eight fifth-graders.
Tutkimus toteutettiin kahden päivän pelaamispäiväkirjana sekä teemahaastatteluna kahdeksalle viidesluokkalaiselle.