natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I have evaluated how they returned to the context of school and teacher education and how the contexts affected the discourses.
Tässä tutkielmassa olen nimennyt aineistostani löytämiäni sukupuoleen liittyviä merkityksiä sekä diskursseja, ja tarkastellut miten ne palautuvat koulujen sekä opettajankoulutusten konteksteihin sekä miten kontekstit puolestaan vaikuttavat kyseisiin merkityksiin ja diskursseihin.
The results of this study can be utilized in the further re-search and development of equality work.
Tuloksia voidaan käyttää opettajankoulutusten tasa-arvotyön ja sen tutkimuksen kehittämiseen.
As a method, I used theme focused interview attached to stimulative interview.
Haastattelumenetelmänäni toimi puolistrukturoidun teemahaastattelun sekä virikehaastattelun yhdistelmämetodi.
The aim of this master’s thesis was to focus into the discoursive significances of gender and its diversity produced in interviews of four teacher students.
Tämän tutkielman tavoitteena on neljän luokanopettajaopiskelijan haastatteluissa sukupuolesta muodostuneiden diskursiivisten merkityksien avulla tavoittaa, millaisena sukupuolen ja sen moninaisuuden teema merkityksellistyy Helsingin yliopiston opettajankoulutuksessa opiskelijoiden näkökulmasta.
The skills of handling the variety of gender in the profession of a teacher were represented as poor in my research material.
Opiskelijoiden puheesta tulkitsemani opettajankoulutuksesta lähtöisin olevat valmiudet sukupuolen tematiikan käsittelyyn opettajan käytännön työssä vaikuttivat vähäisiltä.
The data of my research consists of 51 articles by Helsingin Sanomat published in 2015–2019.
Tutkimukseni aineisto koostuu 51 Helsingin Sanomien artikkeleista, jotka on julkaistu vuosina 2015–2019.
My data consists of articles.
Aineistoni koostuu artikkeleista.
On the one hand, education reforms were justified as profitable and good ideas, but on the other hand, they were criticized and questioned.
Yhtäältä koulutusuudistuksia perusteltiin kannattaviksi ja hyviksi ideoiksi, mutta toisaalla niitä kritisoitiin ja kyseenalaistettiin.
The government has made education-related reforms in recent years.
Hallitus on tehnyt viime vuosina koulutukseen liittyviä uudistuksia.
I will try to find out how neoliberalism manifests itself in these debates.
Pyrin selvittämään, miten uusliberalismi ilmenee näissä keskusteluissa.
Educational reforms raised concerns and appeared to pose threats to education and the scientific community, as well as to society.
Koulutusuudistukset herättivät huolta ja näyttäytyivät uhkakuvia koulutukselle ja tiedeyhteisölle, sekä koko yhteiskunnalle.
Articles were analyzed by content analysis.
Artikkelit analysoitiin sisällönanalyysilla.
I examine what themes, goals, rationales, and attitudes toward education reform are given in the public debate.
Tutkin millaisia teemoja, tavoitteita, perusteluita ja asenteita koulutusuudistuksille annetaan julkisessa keskustelussa.
As a research method, I used content analysis.
Tutkimusmenetelmänä käytin sisällönanalyysia.
Education reform debate in Helsingin Sanomat
Koulutusuudistuskeskustelu Helsingin Sanomissa
The debate around education reforms was controversial.
Keskustelu koulutusuudistusten ympärillä oli ristiriitaista.
I search answers to two research questions.
Tutkimukseni on laadullinen tutkimus, jossa etsittiin vastauksia kahteen tutkimuskysymykseen.
The aim of my dissertation is to bring out the public debate around education reforms and education policy.
Tutkielmani tavoite on tuoda esille julkista keskustelua koulutusuudistusten ja koulutuspolitiikan ympärillä.
My research examines the recent public debate surrounding education reforms in a neoliberal framework.
Tutkimukseni tarkastelee viimeaikaista koulutusuudistusten ympärillä olevaa julkista keskustelua uusliberalistisella viitekehyksellä.
The education reform debate revolved around student selection, industry changers, education cuts, and education policy.
Koulutusuudistuskeskustelu pyöri opiskelijavalintojen, alanvaihtajien, koulutusleikkausten ja koulutuspolitiikan ympärillä.
Based on the discussion, neoliberal features emerge in education reforms.
Keskustelun perusteella koulutusuudistuksissa ilmenee uusliberalistisia piirteitä.
Based on previous studies, neoliberal features have been observed in Finnish education policy.
Suomalaisessa koulutuspolitiikassa on aiempien tutkimusten perusteella havaittu uusliberalistisia piirteitä.
The study of the debate is intended to bring out different perspectives and voices, from education policy experts, academics, students, and individual citizens.
Keskustelun tutkimisella on tarkoitus nostaa esiin eri näkökulmia ja ääniä, niin koulutuspoliittisten asiantuntijoiden, akateemisen henkilökunnan, opiskelijoiden kuin yksittäisten kansalaisten ja tarkastella uusliberalistisen koulutuspolitiikan ilmenemismuotoja näiden keskustelujen perusteella.
Through content analysis, I found four different themes.
Sisällönanalyysilla löysin aineistoista neljä eri teemaa, joiden tuloksia peilasin uusliberalistiseen viitekehykseen.
After combining the data, it consisted of 98 students’ (32 girls, 66 boys and 29 primary school, 69 secondary school students with varying player backgrounds) answers.
Kyselyiden yhdistämisen jälkeen analysoitava aineisto koostui 98 oppilaan (32 tyttöä ja 66 poikaa sekä 29 alakoululaista ja 69 yläkoululaista erilaisilla pelaajataustoilla) vastauksista.
In an effort to bridge this creative participation gap and to support the innovation equity, Innokas Network organized a game making project called Game it now!.
Tämän luovan osallistumisen kuilun ylittämiseksi ja innovaatiotasa-arvon vahvistamiseksi Innokas-verkosto järjesti Game it now!
The study relied on a mixed-methods approach combining statistical analyses and qualitative content analysis.
Tutkimus toteutettiin itserviointikyselyn varassa monimenetelmällisesti yhdistäen tilastollisia analyyseja sekä laadullista sisällönanalyysia.
Even though it is well-known that creative use of socio-digital technology enables adolescents’ learning and the development of twenty-first century skills, adolescents are not offered enough structured support for developing these advanced digital competences.
Vaikka luova osallistuminen sosiodigitaalisen teknologian käyttöön tukee nuorten oppimista ja tulevaisuudessa tarvittavien taitojen kehitystä, nuoret eivät saa riittävää strukturoitua tukea näiden vaativien digitaalisten taitojen kehittämisessä.
In addition, the students were asked to describe their roles in the game making project and what kinds of games they made.
Loppukyselyssä oppilaita pyydettiin kirjoittamaan myös kuvauksia omista rooleistaan pelinkehitysprojektissa sekä kuvailemaan millaisen pelin he tekivät.
This study indicated that extending creative maker culture into schools enriches the school as a learning environment and also impacts positively on students’ learning.
Tutkimus osoitti kokonaisuutena, että luovan tekemisen kulttuurin ulottaminen kouluun on mahdollista, rikastaa koulun oppimisympäristöjä sekä tuottaa myönteisiä oppimisvaikutuksia.
Students supported each other and offered help and ideas when developing digital games.
Oppilaiden työskentely ryhmissä oli yhteisöllistä ja he saivat vertaisiltaan apua ja ideoita kehittäessään digitaalisia pelejä.
The purpose was that students make all the elements of the game themselves using Scratch or GDevelop as game development platforms.
Lähtökohtana oli, että oppilaat tuottavat kaikki pelin elementit itse käyttäen joko Scratch- tai GDevelop-pelinkehitysohjelmistoa.
: the development of comprehensive school students' knowledge-creating competences in game making project
: peruskoululaisten uutta luovan osaamisen kehittyminen pelinkehitysprojektissa
I examined, what working in the game making project was like, how students’ socio-digital competences developed and how the game making project supported connecting informal and formal learning.
Analysoin millainen pelinkehitysprojekti oli luonteeltaan, miten oppilaiden sosiodigitaalinen osaaminen kehittyi sekä missä määrin pelinkehitysprojekti tuki informaalin ja formaalin oppimisen kytkeytymistä.
The data was collected with two different self-report questionnaires.
Aineisto kerättiin kahdessa vaiheessa.
At the beginning of the game making project in winter 2019 students were asked to evaluate their socio-digital competences and at the end of the project in May 2019 students re-evaluated their socio-digital competences as well as answered questions regarding the nature and the effects of the game making project which were based on connected learning measures.
Projektin päätyttyä toukokuussa 2019 oppilaat arvioivat uudestaan sosiodigitaalista osaamistaan sekä vastasivat kytkeytyneen oppimisen mittareihin pohjautuviin väittämiin pelinkehitysprojektin luonteesta ja vaikutuksista.
The results revealed that by working in the game making project the students were participating in challenging and collaborative knowledge-creation.
Tulokset osoittivat, että työskentely pelinkehitysprojektissa tarjosi oppilaille mahdollisuuden osallistua haastavaan, uutta luovaa osaamista kehittävään työskentelyyn.
The game-making project appeared to be a pedagogically meaningful way of connecting students’ informal and formal learning as the project inspired and challenged students whilst taught them knowledge-creating competences and other essential competences needed in the twenty-first century.
Pelinkehitysprojekti osoittautui pedagogisesti mielekkääksi tavaksi tukea oppilaiden informaalin ja formaalin oppimisen kytkeytymistä; pelikehitysprojektiin osallistuminen sekä inspiroi että haastoi oppilaita ja opetti samalla tulevaisuudessa tarvittavaa uutta luovaa osaamista.
Theoretically this study relied on the understanding of learning as collaborative knowledge-creating activity, as well as maker culture, which both focus on inspiring students making tangible artifacts with digital fabrication tools.
Teoreettisesti tutkimus nojautui yhtäältä tietoa luovaan yhteisölliseen oppimiseen ja keksimisen pedagogiikkaan, joihin liittyy oppilaiden innostaminen työskentelemään konkreettisten tuotosten suunnittelemiseksi ja tekemiseksi digitaalisen valmistuksen välineitä hyödyntäen.
Moreover, working in the project improved students’ socio-digital competences.
Samalla myös oppilaiden sosiodigitaalinen osaaminen kehittyi.
Furthermore, this study relied on the understanding of connecting formal learning with students’ informal learning so that it is interest powered and peer supported, students share the same purpose and learning supports their academic orientation.
Toisaalta taustalla oli kytkeytyneen oppimisen viitekehys, joka ohjaa virittämään oppilaiden omia kiinnostuksia, jaettuja tarkoituksia ja vertaistukea moninaisten oppijoiden akateemista opiskelua sytyttävän oppimisympäristön luomiseksi.
The game making project had positive effects on students’ participation at school, as well as outside of school.
Pelinkehitysprojektilla oli myönteisiä vaikutuksia paitsi oppilaiden toimintaan koulussa, myös toimintaan vapaa-ajalla, ja osa oli löytänyt projektin myötä uuden kiinnostuksen tai aloittanut pelin tekemisen vapaa-ajallaan.
Teams of comprehensive school students from all over Finland participated in the project designing and making digital games.
–pelinkehityskilpailun, johon osallistui digitaalisia pelejä kehittäviä ala- ja yläkouluikäisten oppilaiden tiimejä eri puolilta maatamme.
The research problems were: 1.
Tutkimusongelmiksi asetettiin: 1.
A total of 413 students responded to the survey.
Kyselyyn vastasi yhteensä 413 opiskelijaa.
All three classes participated in the study.
Tutkimukseen osallistui kaikki kolme vuosikurssia.
The results can be utilized in MPKK's curriculum work, teaching development and student support.
Tuloksia voidaan hyödyntää MPKK:n opetussuunnitelmatyössä, opetuksen kehittämisessä ja opiskelijoiden tukemisessa.
SK students emphasized the most to the deep approach, then the organised and least unreflective approach.
SK-opiskelijoilla eniten korostui syväsuuntautunut lähestymistapa, sitten suunnitelmallinen ja vähiten ei-reflektiivinen lähestymistapa.
What kind of learning approaches SK students used, whether they were connected to each other and what kind of profiles emerged from the material, 2.
Minkälaisia oppimisen lähestymistapoja SK-opiskelijat käyttivät, olivatko ne yhteydessä toisiinsa sekä minkälaisia profiileita aineistosta nousi, 2.
Statistically significant differences in workload by profile were found in the schedules for completing assignments, written assignments, exam preparation, and group work.
Tilastollisesti merkitseviä eroja kuormittavuudessa profiileittain löytyi aikatauluissa tehtävien suorittamiseen, kirjallisissa töissä, tenttiin valmistautumisessa ja ryhmätyöskentelyssä.
The questionnaire was collected using a quantitative questionnaire and was analyzed by quantitative methods.
Kysely kerättiin määrällistä kyselylomaketta hyödyntäen ja analysoitiin kvantitatiivisin menetelmin.
How learning approaches differed according to different background variables and 3.
Miten oppimisen lähestymistavat erosivat eri taustamuuttujien mukaan ja 3.
Previous researches in other disciplines have shown that approaches are linked to different areas of learning and learning can be used to identify groups that need research data to support them.
Aiemmat tutkimukset muilla tieteenaloilla ovat osoittaneet, että lähestymistavat ovat yhteydessä oppimisen ja opiskelun eri osa-alueisiin ja niiden perusteella on tunnistettavissa ryhmiä, joiden tukemiseksi tarvitaan tutkimustietoa.
Based on the approaches, four different profiles emerged from the data: unorganised deep, dissonant, deep organised and unreflective.
Aineistosta nousi lähestymistapojen perusteella neljä toisistaan poikkeavaa profiilia: epäsuunnitelmalliset syväsuuntautuneet, dissonantit, syväsuuntautuneet suunnitelmalliset ja ei-reflektiiviset.
There was also a negative statistically significant association between the unreflective and deep approaches.
Myös ei-reflektiivisen ja syväsuuntautuneen lähestymistavan välillä oli negatiivinen tilastollisesti merkitsevä yhteys.
The study aims to make visible groups in different situations with different approaches to learning and workload in environmental variables.
Tutkimuksessa pyritään tekemään näkyväksi eri tilanteissa olevia ryhmiä, joiden lähestymistavat oppimiseen ja kuormittavat ympäristötekijät eroavat toisistaan.
Factor analysis and k-cluster analysis were used as analysis methods to group respondents into profiles based on approaches.
Analyysimenetelminä käytettiin faktorianalyysia ja k-klusterianalyysia, joiden avulla vastaajia ryhmiteltiin lähestymistapojen perusteella profiileihin.
According to the background variables and the environmental variables, the differences in approaches were reflected in the profile representation.
Taustamuuttujien ja ympäristömuuttujien mukaan eroja lähestymistavoissa näyttäytyi profiiliedustuksessa.
The relationship between the approaches was examined using Pearson’s correlation coefficient and the differences between the profiles and the environmental variables were examined using one-way analysis of variance (ANOVA).
Lähestymistapojen yhteyttä toisiinsa tarkasteltiin hyödyntämällä Pearsonin tulomomenttikorrelaatiokerrointa ja profiilien ja kuormittavien ympäristömuuttujien eroja tarkasteltiin yksisuuntaisen varianssianalyysin keinoin.
Approaches to learning and workload of studies in bachelor’s degree of military sciences
Oppimisen lähestymistavat ja opintoja kuormittavat tekijät sotatieteiden kandidaatin tutkinnossa
The purpose of the study was to find out the approaches to learning of students graduating with a bachelor's degree in military sciences (SK) and the factors burdening their studies at the National Defense University (MPKK).
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää sotatieteiden kandidaatin (SK) tutkintoa suorittavien opiskelijoiden lähestymistapoja oppimiseen ja opintoja kuormittavia tekijöitä Maanpuolustuskorkeakoulussa (MPKK), sillä niitä ei ole upseerikoulutuksen kontekstissa aiemmin tutkittu.
What environmental variables cause workload in their studies.
Mitkä ympäristötekijät kuormittivat SK-opiskelijoita.
Three discourses were to be found in the data.
Aineistosta oli löydettävissä kolme diskurssia.
Also, the aim was to explore the language ideologies that these assumptions are linked to.
Lisäksi haluttiin selvittää, millaisista kieli-ideologioista nämä oletukset kumpuavat.
The comprised data was first read using content analysis and then through the lens of dis-courses.
Oppikirjoista rajattua aineistoa luettiin ensin sisällön analyysin avulla ja sitten diskurssien kautta.
One can also ask if the linguistic resources of multilingualism are fully recognized at school context.
Analyysin perusteella voi myös kysyä, tunnustetaanko monikielisen oppijan kielellisiä resursseja koulussa.
All the dis-courses to be found in the data could be reduced to monolingual language ideology.
Aineistosta löydetyt diskurssit voitiin palauttaa yksikielisyyden kieli-ideologiaan.
The discourse of foreignness meant that the implied reader had their own culture to which they could compare Finnish culture and that they feel is their "own".
Vierauden diskurssissa oletetulla lukijalla on jokin oma kulttuuri, johon hän vertaa suomalaista kulttuuria ja jonka hän tuntee "omaksi".
The reader position offered to the implied reader was that of a foreign language learner who possesses one, strong lan-guage and to whom Finnish culture is not familiar but needs to be showcased.
Havaittiin, että aineistossa oletetulle lukijalle tarjottiin paikka ulkopuolisena kielenoppijana, jolla on yksi kieli ja jolle suomalainen kulttuuri ei ole aivan tuttu vaan sitä täytyy hänelle esitellä.
It was found that the language competence required in the text was somewhat contradictory to the cultural competence of the implied reader.
Aineistosta nousi esiin se, että oletetun lukijan kielikompetenssi ja kulttuurinen kompetenssi olivat jossain määrin ristiriidassa.
Expressions of language ideology in Finnish as a second language textbooks used in general upper secondary education
Lukion suomi toisena kielenä –oppikirjojen kieli-ideologian ilmentymiä
On the other hand, both teacher and students can treat school texts in various fashions.
Toisaalta opettaja ja opiskelija itse voi käsitellä oppikirjaa monella tavoilla ja lukija voi myös kieltäytyä hänelle tarjotuista lukijan paikoista.
The core curriculum of Finnish general upper secondary education emphasizes the use of multilingualism as a resource and as an identity strategy.
Lukion opetussuunnitelmassa painottuu monikielisyyden käyttö resurssina ja identiteetin välineenä, ja onkin erikoista, että aineistossa monikielisyyttä ei tuotu opetussuunnitelman mukaisesti esille.
The concepts of implied reader and language ideology were used to enhance the analysis.
Apuna käytettiin sisäislukijan ja kieli-ideologian käsitteitä.
The purpose of this study was to examine textbooks used in Finnish as a second language education of general upper secondary education.
Tarkoituksena oli tarkastella lukion suomi toisena kielenä –oppikirjoja ja analysoida, millainen kuva oppikirjoista rajatulla aineistosta nousee oletetusta lukijasta.
The aim was to explore the assumptions the data found in textbooks had of the implied reader and what kind reader positions are built in the text.
Toisin sanoen oltiin kiinnostuneita siitä, millaisia lukijan paikkoja tekstit tarjoavat.
In addition, there was a discourse of stereotypical Fin-land when Finnish culture and customs were showcased to the implied reader.
Lisäksi näiden kautta esiin piirtyi diskurssi, kun aineistossa esiteltiin hyvin stereotyypistä Suomea, joka ei ole monikulttuurinen.
The data used in this study was collected as a part of the Finnish Education Transitions (FinEdu) -research project, funded by the Academy of Finland and Jacobs Foundation.
Tämän tutkimuksen aineisto oli kerätty osana Suomen Akatemian ja Jacobs Foundationin rahoittamaa Finnish Educational Transitions (FinEdu) –hanketta.
It is also important to examine well-being at work also from a positive construction, as it can open up new perspectives about work engagement.
On myös tärkeää tutkia työhyvinvointi positiivisesta näkökulmasta, koska se voi avata uusia näkökulmia.
Group differences in work engagement and burnout were examined by means of analysis of variance (ANOVA).
Ryhmien välisiä eroja työn imussa ja työuupumuksessa tutkittiin yksisuuntaista varianssianalyysia (ANOVA) käyttäen.
The group of success-oriented employees emphasized the desire to learn, to succeed and specially to perform at work, and they were characterized by social comparison and fear of failure.
Menestysorientoituneiden ryhmällä korostui halu työssä oppimiseen, menestymiseen ja erityisesti suoriutumiseen ja heille tunnusomaista oli sosiaalinen vertailu ja epäonnistumisen pelko.
These results support the idea that employers should recognize and draw attention to differently motivated employees, and they should be given different attention from the point of view of well-being at work.
Tulokset tukevat ajatusta, että työnantajien olisi tärkeää tiedostaa, että työpaikoilla on eri tavoin motivoituneita työntekijöitä ja heihin tulisi kiinnittää eri tavalla huomiota työnhyvinvoinnin näkökulmasta.
Usually researchers have adopted a variable-centred approach in achievement goal examinations, but this study was based on a person-centred approach, which allows for the study of multiple goals among employees.
Tavoiteorientaatioita on perinteisesti tutkittu muuttujalähtöisesti, mutta tämän tutkimuksen lähtökohtana oli henkilösuuntautunut lähestymistapa, joka mahdollistaa työntekijöiden päällekkäisten tavoitteiden tutkimisen.
Mastery-oriented employees were interested in learning and succeeding in the workplace.
Oppimisorientoituneet olivat hyvin kiinnostuneita työpaikalla oppimisesta ja menestymisestä.
Achievement goal orientation profiles and their associations with work engagement and burnout among 30-year old employees
Tavoiteorientaatioryhmät ja niiden yhteys työintoon ja työuupumukseen 30-vuotiailla työntekijöillä
Uninterested employees were the least mastery- and success-oriented in working life, but they also did not avoid working as such.
Piittaamattomat olivat vähiten oppimis- ja menestysorientoituneita työelämässä, mutta he eivät myöskään vältelleet työntekoa.
In work engagement assessments, mastery and success-oriented groups differed from uninterested and avoidance-oriented groups, and the results show that mastery- and success-oriented groups are more energetic, dedicated and immersed in work than employees who are uninterested and avoidance-oriented.
Työn imun arvioinneissa oppimis- ja menestysorientaatioryhmät erosivat piittaamattomien ja välttämisorientoituneiden ryhmistä ja tulokset osoittivat, että oppimis- ja menestysorientoituneet ovat tarmokkaampia, omistautuneempia ja uppoutuvat työntekoon enemmän kuin piittaamattomat ja välttämisorientoituneet.
All achievement groups were of the same size, so there did not appear any exceptionally large or normative motivational groups of 30-year old employees in the study.
Kaikki tavoiteorientaatioryhmät olivat hyvin samankokoisia, joten poikkeavan suurta tai normatiivista työntekijäryhmää ei tutkimuksessa ilmennyt.
The avoidance-oriented group just wanted to cope with work tasks, and they were not particularly motivated to work.
Välttämisorientoituneiden ryhmä halusi selvitä työnteosta mahdollisimman vähällä eivätkä he olleet erityisen motivoituneita työntekoa kohtaan.
The participants of this study were (N=372) 30-year old employees.
Tässä tutkimuksessa käytettiin 30-vuotiaiden työntekijöiden kyselyaineistoa (N=372), joka on kerätty syksyn 2016 ja kevään 2017 aikana.
Four different achievement goal orientation profiles were found: uninterested, success-oriented, mastery-oriented, and avoidance-oriented.
Tutkimuksessa löytyi neljä tavoiteorientaatioryhmää: piittaamattomat, oppimisorientoituneet, välttämisorientoituneet ja menestysorientoituneet.
In this study, the mastery-oriented employees experienced the less burnout than the other groups, and the avoidance-oriented group experienced burnout the most.
Tässä tutkimuksessa oppimisorientoituneiden ryhmä koki vähiten työuupumusta kuin muut ryhmät.