natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When designing valve-closure schedules, it is worth noting that valve motion generally has the greatest effect on the flow in the last 10-30 % of its closure.
Venttiilin ohjausta suunnitellessa on tärkeää ottaa huomioon, että venttiilin liikkeen suurin vaikutus virtaukseen saavutetaan viimeisen 10-30 prosentin sisällä ennen kiinni-asentoa.
The most common causes for water hammer in district heating networks include rapid valve closure, rapid pump shutdown, pump start-up, vapour cavity formation and the filling of empty pipelines.
Yleisimmät syyt paineiskujen syntymiselle ovat venttiilien toiminta, pumpun äkillinen pysähtyminen, pumpun käynnistyminen, kaukolämpöveden höyrystyminen ja tyhjän putkilinjan täyttö.
Rapid changes in fluid flow can induce water hammer in pipe or tunnel flows.
Nopeat nestevirtauksen muutokset putkistoissa tai tunneleissa voivat johtaa paineiskuhin.
The causes of a water hammer incident may include interruptions in heat or electricity generation in plants, pipe breakdowns and interruptions in the distribution of district heating.
Paineiskun seurauksena saattaa olla lämmön- tai sähköntuotannon keskeytyksiä, putkirikkoja sekä kaukolämmön jakelukeskeytyksiä.
The measurement data from the physical valve-closure experiment was compared with the data from the computer simulation.
Sulkukokeissa mitattuja arvoja verrattiin tietokonemallinnusten tuloksiin.
Additionally, it was discovered that the use of remotely operated bypass valves, which is an industry standard, in fact adds to the total valve-closure time.
Lisäksi huomattiin, että kaukokäytettävät ohitusventtiilit tosiasiallisesti pidentävät venttiilien kokonaissulkuaikaa.
The main objective of this thesis is to identify the minimum valve-closure times for remotely operated valves in order to minimize the risk of water hammer.
Työn tavoitteena on selvittää vähimmäissulkuajat kaukokäytettäville venttiileille paineiskun riskin minimoimiseksi.
The physical valve-closure experiment was used to establish that the simulation methods are valid.
Sulkukokeilla osoitettiin, että työssä käytetyt mallinnusmenetelmät ovat toimivia.
The results are meant to be applied in setting emergency valve-closure times for remotely operated valves.
Tietoa on tarkoitus soveltaa kaukokäyttöventtiilien hätäkiinni -ajoaikojen asettamiseen.
The results of the computer simulation were used to create a set of recommendations for the minimum valve-closure times as a function of valve diameter and pipe length.
Tietokonemallinnusten tuloksista voitiin kehittää suositukset venttiilien vähimmäissulkuajoille pulssiajolla venttiilin DN-koon ja putkipituuden funktiona.
Water hammer or pressure shocks are momentary and significant pressure rises that exceed the pipe's design pressure.
Paineiskulla tarkoitetaan putkiston rakennepaineen huomattavasti ylittävää hetkellistä tai tilapäistä paineennousua.
Recommendations on valve-closure times exist, but these are commonly based on practices used by the industry.
Venttiilien sulkuajoista on olemassa joitakin aikaisempia suosituksia, jotka perustuvat kaukolämpöyritysten käytäntöihin.
Effect of valve-closure times on water hammer in district heating networks
Venttiilien sulkuajan vaikutus paineiskun syntyyn kaukolämpöverkossa
In addition, the goal of this thesis is to investigate possible methods for the mitigation of the effects of water hammer in district heating networks.
Lisäksi työssä on tarkoitus tutkia mahdollisia menetelmiä paineiskuilta suojautumiseen ja niiden soveltuvuutta kaukolämpöverkkoon.
The study was executed with the aid of a computer simulation of water hammer following valve closure and a physical valve-closure experiment carried out in the district heating network.
Tutkimus toteutettiin tietokonemallinnusten ja kaukolarnp6verkossa suoritetun sulkukokeen mittausten avulla.
The data from the computer simulations was used to create a set of recommendations for safe valve-closure times.
Työn tuloksista laadittiin suositukset venttiilien turvallisille sulkuajoille pulssiajolla.
The effect of valve-closure times on water hammer in district heating networks was examined in this thesis.
Tässä työssä tutkittiin venttiilien sulkuajan vaikutusta paineiskun syntyyn kaukolämpöverkossa.
The research was carried out as a qualitative case study within steel industry network, where interviews of a single main case company (n=20) were supported by interviewing stakeholders (n=6) and complementary companies (n=8).
Tutkimus toteutettiin kvalitativisena tapaustutkimuksena, jossa päätutkimusyrityksen haastattelujen (n=20) tueksi haastateltiin yritysverkostoon kuuluvia sidosryhmiä (n=6) sekä saman alan verkoston ulkopuolisia toimijoita (n=8).
This study set out to investigate the effect of intelligent materials to the steel industry’s business models.
Tässä työssä tutkittiin älykkäiden materiaalien vaikutuksia terästeollisuuden liiketoimintamalleihin.
Proposition 2 could be divided in to two parts; (2.1) Devising a novel business model can be regarded as bridging of a structural hole; (2.2) When a tertius acts as a bridge in corporate setting, tertius is actually capitalizing on a novel business model.
Propositio 2 voitiin jakaa vielä kahteen alakohtaan; (2.1) Uusien liiketoimintamallien luomista voidaan pitää rakenteellisten aukkojen silloittamisena; (2.2) Kun kolmas osapuoli (tertius) silloittaa rakenteellisen aukon, tertius luo samalla uuden liiketoimintamallin.
Intelligent materials and structural holes as enablers for new business models in steel industry networks
Älykkäät materiaalit ja rakenteelliset aukot mahdollistajina uusille liiketoimintamalleille terästeollisuuden yrityssuhdeverkostoissa
Abductive research approach was employed to analyze the material.
Tulokset analysoitiin abduktiivisesti.
(3) ‘Maps of structure lead to treasures’: If a company can accurately map the relevant actions and connections of their network, including the information these functions can generate and in turn would require from others, the company can use that illustration to identify the existing possibilities for new business opportunities.
(3) ’Rakenteen hahmottaminen löytää liiketoimintamahdollisuudet’: Jos yritys kartoittaa tarkasti sen oleelliset toiminnot sekä liiketoimintaverkostonsa yhteydet, mukaan lukien niissä syntyvän sekä tarvittavan informaation, yritys voi hyödyntää tätä kartoitusta liiketoimintamahdollisuuksien tunnistamiseen omassa yritysverkostossaan.
Additionally, the study formed a construct on what should classify as intelligent material and based on the findings of the study, three propositions are formulated: (1) ‘Structural holes promote businesses’: Business models and structural holes have strong interconnection in corporate setting, when the network represents connections inside and between companies and structural holes represent the missing connections between two companies, departments or operations.
Tämän lisäksi työssä muodostetaan määritelmä älykkäille materiaaleille (intelligent materials) ja työn löydökset mahdollistivat kolmen proposition luomisen: (1) ’Rakenteelliset aukot edistävät liiketoimintaa’: Rakenteelliset aukot ja liiketoimintamallit ovat vahvasti kytkeytyneitä yritysmaailmassa, kun verkosto kuvastaa yritysten, osastojen tai toimintojen välisiä kytköksiä.
(2) ‘Bridges over structural holes yield profits’: When a structural hole is identified in a corporate setting, it implicates that a third party may benefit financially from acting as a bridge in this hole.
(2) ’Rakenteellisten aukkojen silloitus luo voittoa’: Rakenteellinen aukon löytäminen yritysverkostossa tarkoittaa, että löytäjä voi hyötyä taloudellisesti, kun hän silloittaa tämän aukon.
This will lead to making concept of structural holes to have relevance to the potential business models, especially when industries are making changes related to outset of internet of things.
Tämä tulee muutos tulee korostamaan alan yritysverkostojen merkitystä ja tästä syystä niiden rakenteelliset aukot tulevat olemaan merkittävässä roolissa uusien liiketoimintamahdollisuuksien syntymiseen, erityisesti kun esineiden internet (internet of things) tulee yleistymään myös terästeollisuusyrityksissä.
This thesis makes a suggestion that business models and structural holes have a connection in the observed setting.
Työ osoittaa yhteyden rakenteellisten aukkojen (structural holes) ja liiketoimintamallien (business models) välillä.
However, the very early findings indicated how the increased intelligence of materials or products would have fundamental effects, as the companies are facing a transition from manufacturing based domain to information intensive domain.
Jo hyvin varhaisessa vaiheessa havaittiin, että älykkyyden lisääntyminen materiaaleissa tulisi muuttamaan terästeollisuuden liiketoimintamalleja perustavanlaatuisesti.
In other words, with intelligent materials, the companies would not be competing through product offerings, but through ability to leverage generated data.
Tulevaisuudessa perinteisen tuotteisiin painottuvan lähestymistavan sijaan tärkeä osa terästeollisuusyritysten liiketoimintaa tulee muodostumaan informaation luomisesta ja jakamisesta.
Various strategic and logical constraints are admitted, as well as project interactions.
Tehtävässä voidaan huomioida monipuolisia strategisia ja loogisia rajoitusehtoja, sekä projektien välisiä vuorovaikutuksia.
Specifically, it incorporates sensitivity analysis into the selection process, accounts for project interactions and is suitable for group decision settings as well.
Se sisällyttää herkkyysanalyysitarkastelun valintaprosessiin, huomioi projektien väliset riippuvuudet ja soveltuu myös ryhmäpäätöstilanteisiin.
Recursive use of this algorithm for determining all non-dominated portfolios is also outlined.
Algoritmin käyttömahdollisuuksia hahmotellaan myös kaikkien ei-dominoitujen portfolioiden laskentaan.
The thesis extends the use of preference programming to project portfolio selection.
Tämä työ hyödyntää "Preference programming" -metodologiaa projektiportfolion valinnassa.
The overall value of each project is modelled through an additive weighting model, and the value of a portfolio is the normalized sum of its constituent projects' values.
Projektien kokonaisarvo mallinnetaan kriteerikohtaisten arvojen painotettuna keskiarvona, ja portfolion arvo saadaan summana siihen kuuluvien projektien arvoista.
The approach is applied to real data on road pavement projects, so that potentially optimal portfolios and the performance measures are computed for a problem with 223 proposals evaluated with regard to three criteria.
Lähestymistapaa sovelletaan todelliseen tiestön päällystysohjelman projektiaineistoon, joka sisältää 223 projektiehdokasta arvioituna kolmen kriteerin suhteen.
A new algorithm for determining the potentially optimal portfolios and their respective optimal weight regions is presented.
Työssä esitellään uusi algoritmi potentiaalisesti optimaalisten portfolioiden laskentaan, sekä näiden optimaalisten painoalueiden määrittämiseen.
The novel project-specific measures help in the screening of large sets of proposals and convey which projects should incontestably be included in or excluded from the portfolio in view of the incomplete weight information.
Uudet projektikohtaiset mitat tukevat etenkin suurten ehdokasjoukkojen seulontaa ja ilmaisevat mitkä projektit tulisi kiistatta valita portfolioon ja toisaalta mitkä voidaan kiistatta jättää pois vallitsevan epätäydellisen painoinformaation valossa.
The novel portfolio computation methods and the performance measures form a basis for a systematic and transparent decision support framework, which has many of desired features highlighted in the literature.
Uudet laskentamenetelmät ja hyvyysmitat antavat systemaattisen ja läpinäkyvän viitekehyksen päätöksenteon tukemiseen.
By the methods of preference programming, incomplete information about the criterion weights of the additive value model can be elicited, thus building up the decision maker's commitment to the decision recommendations.
"Preference programming" -menetelmien avulla preferenssimallissa voidaan käyttää epätäydellistä informaatiota koskien kriteeripainoja, tarkan painokerroinvektorin sijaan.
Results of the case example illustrate that substantial support for project screening can be provided with incomplete weight information as well.
Sovellusesimerkki havainnollistaa, että etenkin projektien karsintaan voidaan tuottaa merkittävää tukea jo epätäydellisen painoinformaation perusteella.
This thesis is concerned with the problem of choosing a subset of projects, a project portfolio, from a large set of multi-criteria proposals subject to scarce resources.
Diplomityössä tarkastellaan projektiportfolion valintaongelmaa, jossa on valittava osajoukko laajasta monikriteerisestä ehdokasjoukosta annettujen resurssirajoitusten puitteissa.
Performance measures are developed to describe the attractiveness and sensitivity of the different potentially optimal portfolios and individual project proposals.
Työssä kehitetään monipuolisia hyvyysmittoja, joilla voidaan kuvata sekä portfolioiden että yksittäisten projektien ominaisuuksia.
A more thorough formalization of the decision support process, together with efficient (approximate) computational methods, is central in the future development of the methodology.
Jatkossa keskeisiä kehityskohteita ovat etenkin päätöstuki- ja valintaprosessin kokonaisvaltainen formulointi sekä entistä tehokkaampien (approksimatiivisten) laskentamenetelmien tutkimus.
Automatic sleep scoring from frontal electroencephalogram
Automaattinen uniluokitus otsan aivosähkökäyrästä
Carbon dioxide is changing the climate and emissions must be lowered in order to slow down the greenhouse effect.
Hiilidioksidi muuttaa ilmastoa ja kasvihuoneilmiön hillitsemiseksi hiilidioksidipäästöjä on vähennettävä.
In the engineering analysis, the technical applicability, investment cost and operating costs were estimated.
Analyysissa tarkasteltiin prosessin teknistä soveltuvuutta ja käyttö- ja hankintakustannuksia.
One viable option to accomplish this is to capture and store the CO2.
Eräs vaihtoehto päästöjen vähentämiseen on hiilidioksidin talteenotto ja varastointi (CCS).
To summarise, it can be stated that in order to carbon capture be feasible from the economic point of view, the carbon dioxide emission allowance price has to go up, or the overall performance of capture technology must be further developed.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että hiilidioksidin talteenotto muuttuu taloudellisesti kannattavaksi vasta, jos hiilidioksidin päästökauppahinta nousee, tai jos hiilidioksidin talteenottomenetelmien tehokkuus paranee merkittävästi.
The estimated production cost for captured CO2 was in all cases clearly higher than the present emission allowance cost of CO2.
Kaikissa prosesseissa talteenottokustannus oli kuitenkin selvästi korkeampi kuin hiilidioksidin päästökauppahinta.
Comparison of carbon capture methods in hydrogen production by steam methane reforming
Hiilidioksidin talteenottomenetelmien vertailu höyryreformoinnilla tapahtuvassa vedyntuotannossa
Gas streams in hydrogen production are an attractive source for CO2 capture due to their high CO2 concentration and the lack of impurities, such as sulphurous compounds.
Metaanin höyryreformoinnilla (SMR) tapahtuvan vedyntuotannon kaasuvirrat ovat hiilidioksidin talteenoton kannalta kiinnostavia korkean CO2-pitoisuutensa ja vähäisten epäpuhtauksiensa, kuten rikkiyhdisteiden, johdosta.
The two analysed processes were compared with two other process alternatives described in literature; a process combining cryogenic separation and methanol absorption, capturing CO2 from the hydrogen purification off gas, and an amine wash process capturing CO2 from power plant flue gas.
Kahta analysoitua prosessia vertailtiin kahteen kirjallisuuslähteeseen, joista toisessa hiilidioksidia otettiin talteen voimalaitoksen savukaasuista amiiniprosessilla ja toisessa SMR-vetylaitoksen vedynpuhdistuksen jäännöskaasusta kylmäprosessin ja metanolipesun yhdistelmällä.
After the evaluation of the technology alternatives, the suitability of a cryogenic capture process to both streams was selected for an engineering analysis.
Seulonnan perusteella tarkempaan analysointiin molempia virtoja varten valittiin kylmätoiminen erotusprosessi.
The purpose of this thesis was to compare different carbon capture technologies in steam methane reforming (SMR) hydrogen production.
Tämän diplomityön tarkoituksena oli verrata hiilidioksidin talteenottomenetelmiä metaanin höyryreformoinnilla tapahtuvan vedyntuotannon kaasuvirroista.
Technology alternatives were screened based on previous research, to find the best suitable options for carbon capture from two steam methane reforming hydrogen plant streams; the off gas from hydrogen purification, and the flue gas from the SMR unit’s furnace.
Sopivimpia teknologiavaihtoehtoja hiilidioksidin talteenottoon seulottiin edeltäneiden selvitysten perusteella kahta SMR-vetylaitoksen kaasuvirtaa varten: vedyn puhdistuksen jäännöskaasu ja uunin savukaasu.
The capture processes consisted of feed compression, followed by carbon dioxide condensation by expansion and final purification by distillation.
Erotusprosessi koostui kaasuvirran puristuksesta, paineenalennuksen avulla lämpötilan pudottamisesta ja tuotteen loppupuhdistuksesta tislaamalla.
Between the two analysed gas flows, the hydrogen purification off gas was economically clearly more competitive than the flue gas for carbon capture.
SMR-vetylaitoksen kaasuvirroista vedynpuhdistuksen jäännöskaasu osoittautui lupaavammaksi CO2-talteenoton kannalta.
Regarding the SMR hydrogen purification off gas, the combined cryogenic and methanol absorption process was found to be economically more advantageous compared to the analysed cryogenic process.
Vedynpuhdistuksen jäännöskaasuista erotus oli kannattavampaa kylmäprosessin ja metanolipesun yhdistelmällä.
For CO2 capture from the flue gas, the cryogenic process was found to be less feasible than amine absorption.
Analysoitu kylmäprosessi oli savukaasun käsittelyssä kannattavuudeltaan huonompi kuin voimalaitoksen savukaasuista amiinilla tapahtuva erotus.
Time shared control channel selection and change according to signal strength comparison in private mobile radio network
Kentänvoimakkuuteen perustuva aikajakoisen kutsukanavan valinta ja vaihto erillisessä radiopuhelinjärjestelmässä
Project progress monitoring and reporting
Projektin edistymäseuranta ja -raportointi
Additionally it was observed that more quantitative progress determining methods provide more accurate progress results.
Lisäksi havaittiin, että kvantitatiivisemmat edistymäseurantamenetelmät takaavat tarkemmat edistymätulokset.
The empirical part is mainly carried out by interviews.
Tutkimuksen kokeellinen osuus suoritetaan pääsääntöisesti haastattelujen avulla.
Additionally progress report is an effective tool for communicating with different project stakeholders.
Lisäksi edistymäraportti on tehokas apuväline kommunikoitaessa projektin osallisten kanssa.
The main findings revealed that all the progress monitoring methods are not appropriate to all projects but rather they should be selected according to project size and complexity.
Tutkimuksen päätulokset paljastivat että kaikki edistymäseurantamenetelmät eivät ole sopivia kaikkiin projekteihin, vaan menetelmät tulisi valita projektin koon ja kompleksisuuden mukaan.
The proposals enable putting progress monitoring into use at desired level in every project.
Kehitysehdotukset mahdollistavat edistymäseurannan käyttöönoton halutulla tasolla kaikissa yrityksen projekteissa.
The empirical part of the study consists of the actual case, where six case projects are investigated in order to identify Case Company’s progress monitoring practice.
Tutkimuksen kokeellinen osuus koostuu varsinaisesta "case osuudesta", missä kuusi case projektia tutkitaan yrityksen edistymäseurantakäytäntöjen selvittämiseksi.
Comprehensive progress monitoring practice is difficult to observe since practices are usually industry and task specific.
Kokonaisvaltaisen edistymäseurantakäytännön määrittäminen on hyvin vaikeaa, sillä edistymäseurantakäytännöt vaihtelevat toimiala- ja tehtäväkohtaisesti.
The proposals of this study aim to standardize Case Company’s progress monitoring practice by establishing project progress monitoring process and the schedule at the same level with project WBS and utilizing company’s ERP system in progress data collecting and storing.
Tutkimuksen kehitysehdotukset pyrkivät yhtenäistämään case yrityksen edistymäseurantakäytäntöä yhtenäisillä toimintatavoilla: sekä edistymäseurannan että projektin aikataulu tulisi olla samalla tasolla projektin WBS:n kanssa ja lisäksi yrityksen ERP-järjestelmää tulisi hyödyntää edistymädatan keräyksessä ja tallentamisessa.
However literature expresses different methods that are suitable for different tasks and situations and putting into use in different projects in different industries.
Kirjallisuudessa esitetään erilaisia, eri tehtäviin ja tilanteisiin sopivia edistymäseurantamenetelmiä, joita on sovellettu eri toimialojen projekteissa.
Additionally needs, challenges and possibilities of progress monitoring process in Case Company’s different functions are investigated by interviewing heads of engineering and business functions.
Lisäksi kokeellisessa osuudessa selvitetään myös case yrityksen eri funktioiden edistymäseurannan tarpeet, haasteet ja mahdollisuudet haastattelemalla suunnittelu- ja businessfunktioiden johtajia.
However due to findings of this study, proposals support to select progress monitoring methods according to project size and complexity in order to provide different levels of detail in progress reports for projects with different size, scope and requirements.
Tutkimuksen päätulosten perusteella kuitenkin ehdotetaan että edistymäseuranta menetelmät tulisi valita projektin koon ja kompleksisuuden mukaan, jotta eri koon, laajuuden ja vaatimusten omaaville projekteille voidaan tarjota eri laajuista seurantaa.
Additionally the study explores the Case Company’s current practice in progress reporting and observes how this aligns with findings from literature.
Lisäksi tutkimuksessa selvitetään case yrityksen tämän hetkiset edistymäseurantakäytännöt ja tarkastellaan kuinka hyvin ne vastaavat kirjallisuuden menetelmiä.
Progress monitoring and reporting is a useful tool to project management and control for tracking project performance, producing forecasts and supporting to plan corrective actions during project execution.
Edistymäseuranta on käytännöllinen projektijohdon ja -hallinnon työkalu, jonka avulla voidaan selvittää projektin tila, tehdä ennusteita tulevasta sekä suunnitella oikeita, korjaavia toimenpiteitä projektin edetessä.
The research is conducted by reviewing the academic literature on project controlling and progress monitoring.
Tutkimus alkaa projektiohjausta ja edistymäseurantaa käsittelevän, akateemisen kirjallisuuden läpikäynnillä.
Finally based on findings, practice that integrates company’s progress reporting is aimed to be proposed.
Lopuksi, tulosten perusteella, on tarkoitus löytää yrityksen edistymäseurannalle yhtenäinen käytäntö.
From case projects different persons from different positions are selected to be interviewed so that the whole progress monitoring process is included and investigated in the study.
Tutkittavista projekteista valitaan haastateltaviksi eri asemissa työskenteleviä henkilöitä, jotta koko edistymäseuranta prosessin käytännöt saadaan selvitettyä.
In addition to the methods also features of progress monitoring and reporting in different sized projects as well as the example of progress monitoring in practice are presented.
Edistymäseurantamenetelmien lisäksi myös edistymäseurannan ominaisuuksia erisuuruisissa projekteissa, sekä esimerkki käytännön edistymäseurannasta käydään läpi.
The purpose of this study first is to review literature on project controlling and more closely on progress monitoring in order to identify and describe methods for determining and reporting project progress.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on ensin käydä läpi projektihallintoa ja edistymäseurantaa käsittelevää kirjallisuutta, olemassa olevien edistymän määrittämis- ja raportointimenetelmien tunnistamiseksi.