natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This represents a serious challenge to society to develop rehabilitation programmes and facilities for women which take notice of the special features of female drug use and make it possible for women to work on the painful experiences that have cracked their self and which create time and space for recovery and recuperation.
Tämä asettaa yhteiskunnalle haasteen kehittää naisille omia kuntoutusmuotoja ja -paikkoja, joissa huomioidaan naisten huumeiden käytön erityispiirteet ja mahdollistetaan identiteettiä säröilyttäneiden kipupisteiden työstäminen sekä annetaan tilaa eheytymiselle.
Even though the interviewees’ drug use can be classified as problem use, it has not always remained the same in their lives but varied in form and context.
Vaikka haastateltujen naisten huumeiden käyttöä voi luonnehtia ongelmakäytöksi, ovat erilaiset huumeidenkäyttötavat ja -kontekstit vaihdelleet heidän elämässään.
The reason for choosing women of different ages and from different stages of life is to show the diverse picture of the meanings drug use takes.
Haastateltavien eri-ikäisyydellä ja erilaisilla elämäntilanteilla tavoitellaan mahdollisimman monipuolista kuvaa huumeiden käytön merkityksistä.
In this phase, traumatic childhood experiences re-emerge as well as and any tragic incidents in the drug scene, such as the deaths of one’s fellow drug users.
Irtautumisen yhteydessä lapsuusajan traumaattiset kokemukset ja huumekuvioissa tapahtuneet ikävät asiat, kuten kavereiden kuolemat, nousevat pintaan.
The flip side of getting caught is detachment.
Kiinnijäämisen toisena puolena on irrallisuus.
Meanings related to the first phase are described through the concept "promises", whereas the concepts "detachment", "attachment" and "getting caught" describe the phase where drug use emerges as a problem.
Huumeiden käytön aloittamiseen liittyviä merkityksiä kuvataan käsitteellä "lupaukset", niistä merkityksistä, jotka liittyvät huumeiden käytön ongelmallistumiseen käytetään käsitteitä "irrallisuus", "kiinnittyminen" ja "kiinnijääminen".
The research data was collected with focused interviews of nine Finnish females who were between the ages of 21 and 79 years old.
Tutkimuksen aineisto koostuu yhdeksän suomalaisen naisen teemahaastattelusta, ja haastateltavien naisten ikäjakauma on 21–79 vuotta.
The data was then analysed using a qualitative content analysis.
Analysoin aineiston aineistolähtöisen sisällönanalyysin avulla.
The theoretical framework also examines the formation of body image and the role culture and society play in it.
Teoreettinen tausta avaa myös kehonkuvan muodostumisen periaatteita sekä yhteiskunnan ja kulttuurin vaikutusta niihin.
The theoretical framework for the thesis consists of the history of women’s underwear, the principles of underwear industry, and the foundation of getting dressed.
Teoreettinen pohja tutkimukselle muodostuu naisten alusvaatepukeutumisen historiasta, alusvaateteollisuuden periaatteista ja pukeutumisen lähtökohdista.
When getting dressed underwear is selected for a certain situation and women’s underwear can be divided into four different categories based on a situation: festive, work, sports and home underwear.
Pukeutuessa alusvaatteet valitaan tilanteen mukaan ja alusvaatteet voidaan jakaa juhla-, arki- urheilu- ja kotialusvaatteisiin.
Women wear underwear for themselves, but they do pay attention to other people’s opinions about their own underwear.
Alusvaatteisiin pukeudutaan vain itseä varten, mutta myös muiden ihmisten mielipiteet omista alusvaatevalinnoista vaikuttavat alusvaatepukeutumiseen.
This thesis is a qualitative research about women’s underwear.
Tutkimus on naisten alusvaatepukeutumiseen keskittyvä laadullinen haastattelututkimus.
On the other hand, underwear that feels uncomfortable on the body can have the opposite effect and it can lead to insecurity towards oneself.
Keholla epämukavilta tuntuvat alusvaatteet voivat puolestaan saada olon epävarmaksi.
Underwear has a significant impact on women’s well-being.
Alusvaatteiden vaikutus hyvään oloon on merkittävä.
The aim of the research is to study how do women feel about their underwear and how does the experience of getting dressed in underwear feel.
Tutkimuksen tavoite on selvittää, kuinka naiset kokevat alusvaatepukeutumisen.
Whereas, negative feelings towards the body make women wear older, uglier, and well-worn underwear.
Tyytymättömyys omaa kehoa kohtaan heijastuu alusvaatepukeutumisessa vanhojen ja kuluneempien alusvaatteiden suosimisena.
I approach women’s underwear from the point of view of body image.
Tarkastelen naisten alusvaatepukeutumista kehonkuvan näkökulmasta, joten tutkin lisäksi, kuinka omaan kehoon suhtautuminen alusvaatepukeutumisessa näyttäytyy.
The results of the research reveal that women’s relationship with their underwear is both personal and social. Women choose their underwear based on the underwear’s functional, esthetical, and practical qualities.
Tutkimustuloksista selviää, että naiset kokevat alusvaatepukeutumisen sekä henkilökohtaisena että sosiaalisena asiana.
Therefore, my research focuses on how does women’s relationship with their own body impact on their underwear choices.
: naisten kokemukset alusvaatepukeutumisesta ja omaan vartaloon suhtautumisen merkitys alusvaatevalinnoissa
A positive view of one’s own body leads to more thought-out and better underwear choices.
Kehoon positiivisesti suhtautuminen näkyy alusvaatepukeutumiseen panostamisena.
It can make the body feel and look supported and good making women feel confident about themselves.
Alusvaatteet saavat kehon näyttämään ryhdikkäältä, mikä näkyy itsevarmuutena.
The basis of the study was "Situations Wanted – Applying for a Job in the Underground Economy" -solo exhibition shown at PS²-project space in Belfast, Northern-Ireland, from 5th to 25th July 2010.
Tutkimuksen kohteena oli"Situations Wanted – Applying for a Job in the Underground Economy" -yksityisnäyttelyni PS²-projektitilassa Belfastissa, Pohjois-Irlannissa, 5.–25.7.2010.
In the future, the study will be expanded to look into ethnical, national and gender issues.
Jatkossa on luontevaa selvittää laajemmin etnisyyteen, kansallisuuteen ja sukupuoleen liittyviä merkityksiä.
Combining media, public, conversation and community art, the artist is able to create a new way of seeing.
Yhdistämällä media-, julkinen, keskustelu- ja yhteisötaide voi luoda uuden tavan nähdä.
Performative means are ways to gather information for the purpose of revealing cultural codes.
Keskeisiä keinoja ovat performatiivisyys, jonka avulla voi kerätä informaation ja paljastaa kulttuuriset koodit.
The public media art project materialized my personal experiences by using media.
Projektinäyttelyn avulla materialisoin henkilökohtaisen kokemukseni median keinoin.
The methodological approach was Michel Foucault’s power theory, especially his eventualization concept within the framework of critical action research and media art.
Analyysimenetelminä käytettiin Michel Foucault’n valtateoriaa, erityisesti hänen eventualization-käsitettään.
The façade of the project place was interacting with a by-passer.
Projektitilan julkisivu oli vuorovaikutuksessa ohikulkijoiden kanssa.
The study shows that a public art project is a significant emancipatory method.
Tutkimuksen perusteella näyttää siltä, että julkinen mediataideprojekti voi olla merkittävä emansipatorinen menetelmä.
The data consisted of Situations Wanted -media art project’s jobseeker’s ad, 23 job vacancy adverts, 90 received text messages and my responses to them, a jobseeker’s office with a jobseeker’s guide book for the black market and visitors of the PS²-project space and the Situations Wanted -blog.
Tutkimusaineistona olivat Situations Wanted -projektin työnhakuilmoitus, 23 avointa työpaikkailmoitusta, 90 saamaani tekstiviestiä sekä omat vastaukseni niihin, PS²-projektitilassa toimiva työnhakutoimisto työnhakuoppaineen ja kävijöineen sekä Situations Wanted -blogi.
As a result of the Situations Wanted media art project, emancipated counterforce was aroused, since power relations shifted amongst the participants creating new information for the complex power net.
Mediataideprojektissa emansipatorinen vastavoima syntyi, koska valtasuhde liikkui osapuolien kesken luoden uutta tietoa tilanteen monimutkaiseen valtaverkostoon.
By amassing the information, experience can be represented visually.
Muokkaamalla informaation materiaaliseksi pystyy näyttämään tulokset visuaalisesti.
Distributing the print art around the city enabled to bewilder passive citizens.
Levittämällä painotaidetta ympäristöön pystyi häkellyttämään passiivista kaupunkilaista.
The Situations Wanted media art project continues studying black market employment.
Situations Wanted -projekti jatkaa pimeiden markkinoiden tutkimista tulevina vuosina.
The exhibition was the artistic part of the study.
Näyttelyni toimii tämän tutkimuksen taiteellisena osiona.
The analysis of the data shows that being able to reveal hidden power structures in the society with a public media art project, the artist has to put the phenomenon on a pedestal, eventualizating it.
Tutkimuksen keskeinen tulos on, että voidakseen paljastaa julkisilla mediataideprojekteilla piileviä valtarakenteita, taiteilijan täytyy nostaa ilmiö jalustalle, tapahtumallistaa se.
The purpose was to examine how society’s hidden power structures can be revealed by public media art project.
Tutkimusongelmana oli selvittää, miten yhteiskunnan piilevät valtarakenteet paljastetaan julkisella mediataideprojektilla.
With the jobseeker’s guide book, a difficult subject was presented by using détournement as a tool to criticize the black market employment.
Työnhakuoppaan leikkiessä détournementin keinoin vakavalla aiheella pystyy kritisoimaan pimeitä työmarkkinoita.
The study proves the significance to present public media art projects in the public and media space, in order to reveal and look into a deeper level of the society’s structures.
Tutkimus todistaa julkisten mediataideprojektien esilläolon merkittävyyden kaupunki- ja mediakuvassa, jotta oppisimme näkemään syvemmälle yhteiskunnan rakenteisiin.
The study analyzes the impact of a public media art project through revealing society’s power structures.
Tämä tutkimus käsittelee julkisten mediataideprojektien vaikutusta paljastaa yhteiskunnan valtarakenteita.
Situations Wanted touched foreign jobseeker’s identity, viewed critically black market employment and encouraged citizens towards a change.
Situations Wanted käsitteli ulkomaalaisen työnhakijan identiteettiä, oli kokonaisuudessaan kritiikkinä pimeiden työmarkkinoiden käytännöille sekä inspiroi ihmisiä muutoksen mahdollisuuteen, koska projekti auttoi heitä tiedostamaan ilmiön ja sen konventiot.
The blog revealed the complete experience and made a constant presence possible in the public media space.
Koska tila ei näyttänyt enää gallerialta, sai monenlaisia vierailijoita näyttelyyn.Situations Wanted -blogi paljasti kokemuksen kokonaisuudessaan ja toimii jatkuvana julkisena paljastumisen keinona mediassa.
As material we have used the Kaleva newspapers’ articles which concern visual art and arts in general during the time period from July to December in the year 2012.
Aineistona on Kaleva-lehden kuvataidetta ja taidetta yleisesti käsittelevät artikkelit vuoden 2012 heinäkuusta joulukuuhun.
In the analysis section we compare the notices found from the data with the theory literature.
Analyysiosiossa vertaamme aineistosta tehtyjä havaintoja teoriakirjallisuuteen.
Our research question is: How is art discussed in the newspaper Kaleva, and what kinds of discourses do the articles include?
Tutkimuskysymyksenä on: Miten taiteesta puhutaan ja millaisia diskursseja julkinen puhe taiteesta sisältää?
The research brings forth as a case- example how art is talked of in the newspaper Kaleva at this time.
Tutkimus tuo tapausesimerkkinä esille, miten taiteesta tällä hetkellä puhutaan pohjois-pohjanmaalaisessa sanomalehdessä.
In the research we wanted to find out what kind of conceptions, attitudes, values and appreciations of art the media handling of art reveals in the near past.
Tutkimuksessa halusimme selvittää mitä lähimenneisyyden julkinen puhe taiteesta tuo ilmi taiteeseen liittyvistä erilaisista käsityksistä, asenteista, suhtautumisesta, arvoista ja arvostuksista.
In the theory section we delt with background theories, such as media as a constructer of reality, the changes in the discourses of society and discourses of art, the construction of artist-myth, and the theories of art criticism.
Teoriaosassa taustoitamme mediaa todellisuuden rakentajana, yhteiskunnan ja taiteesta puhumisen muutoksia, taiteilijakuvaa mediassa, sekä taidekritiikkipuheen taustoja.
In the pro gradu thesis we examine the discourses of talk of art in the newspaper Kaleva.
Tutkielmassa tarkastellaan taiteesta puhumisen diskursseja sanomalehti Kalevassa.
Alongside that we used discourse analytical approach in the analysing process.
Tutkimusmetodeina käytimme Grounded Theory -menetelmää, sekä diskurssianalyyttistä näkökulmaa.
They are the society- related discourse of art, the artist-myth discourse, the art criticism discourse, and the art- related news discourse.
Lehdessä ilmeni neljä erilaista puheentapaa, jotka ovat yhteiskunnallinen puhe taiteesta, taiteilijuuspuhe, taidekritiikkipuhe, sekä taidetta käsittelevä uutispuhe.
Our research was based on the data-based Grounded Theory method.
Tutkimuksemme on aineistolähtöinen.
Art criticism discourse is based on the poetic way of talking of art. Art-related news maintain and perpetuate the art institution’s views in their content.
Puhetavoissa korostuu taide hyvinvoinnin välineenä, myyttisen taiteilijakuvan ylläpitäminen, taidekritiikkipuheen runollisuus, sekä uutispuheen taideinstituutiota toisintava sisältö.
Art discussion was absent in the public opinion pages of the paper.
Mielipidesivuilla taide ei juurikaan herättänyt keskustelua.
These decisions are made elsewhere.
Nämä päätökset tehdään muualla.
The working environments are revised by different economic and political interests.
Työympäristöjä muokkaavat erilaiset taloudelliset ja poliittiset intressit.
That is against the principles of dialogue.
Tämä on ristiriidassa dialogisen yhdessä tietämisen periaatteiden kanssa.
The target of the best possible, evidence based and ethical care that is economic and efficient raises the question about the payer.
Parhaan mahdollisen, tieteelliseen näyttöön ja ammattietiikkaan perustuvan hoidon tehokas ja taloudellinen järjestäminen tuottaa ongelman maksajasta.
The personnel of health centres and hospitals negotiate solutions to everyday situations in various episodes.
Terveyskeskusten ja sairaaloiden henkilökunta neuvottelee ratkaisuja erilaisissa työn episodeissa.
Different orders in the two organizations lead to discontinuities in patients care.
Kahden organisaation erilaiset järjestykset aiheuttavat katkoksia potilaiden hoitoon.
On the other side are the challenges of providing good care for patients.
Toiselta suunnalta haastetta tuo hyvän hoidon järjestäminen potilaille.
Structures that enable the health care organizations’ and their personnel’s work together mean the compatibility of e.g. temporal orders, orders concerning different kinds of resources and functional orders.
Terveydenhuollon organisaatioiden ja niiden henkilöstön yhteistä työtä mahdollistavat rakenteet tarkoittavat ajallisten, erilaisia resursseja koskevien ja toiminnallisten järjestysten yhteensopivuutta.
Patients’ individual cases and unexpected reactions that are a part of human life are the essence of complexity.
Potilaiden yksilölliset tilanteet ja inhimillisen elämän odottamattomat reaktiot parhaaseenkin hoitoon ovat kompleksisuuden ydintä.
Many kinds of patients with various needs of care and support are challenging the professionals’ cooperative orientation.
Monenlaiset potilaat, heidän erilaiset hoidon ja tuen tarpeensa haastavat eri organisaatioissa työskentelevien ammattilaisten yhteistyöorientaatiota.
This study is about cooperation between personnel in public health centres and hospitals in Finland.
Tutkimus kohdistuu terveyskeskusten ja sairaaloiden henkilöstön yhteistyöhön.
An open environment means giving up territorial hierarchies and power relations.
Avoimuus tarkoittaa reviirirajoista luopumista.
The analysis, which has been divided into many parts, is based on categorizing qualitative data and realized within the complexity theoretical frame of reference.
Aineiston analyysi perustuu monivaiheiseen useiden rinnakkaisten laadullisten aineistojen luokitteluun ja tapahtuu kompleksisuusteoreettisessa viitekehyksessä.
The personnel are caring for the patients under circumstances where disagreements of resources prevail and that rest on varying interpretive information.
Työntekijät hoitavat potilaita resurssiristiriitojen keskellä ja tulkinnallisen informaation varassa.
Trust is placed in colleagues, over one’s own professional group and over the limits of organizational structures.
Luottamus kohdistetaan kollegoihin yli oman ammattiryhmän ja organisaatioiden rajojen ja epäluottamus kompleksisuuden tuottamiin epävarmuuksiin.
The question is how it is possible to know together within complex working environments while the structures and standard operating models of health care are heavily changing all the time.
Kysyn, miten henkilöstön yhteinen tietäminen mahdollistuu kompleksisissa työympäristöissä aikana, jolloin julkisen terveydenhuollon rakenteita ja toimintakäytäntöjä muutetaan voimakkaasti.
Working within complex environments requires the ability to control multiple details, the capacity to define different kinds of unities and the capacity to make fast decisions in patient situations.
Henkilöstöltä edellytetään monien yksityiskohtien hallintaa, kykyä määritellä erilaisia kokonaisuuksia ja tehdä nopeita potilasta koskevia ratkaisuja.
Multiple situations and the interpretative information that flows between them result in more complexity and situations that are hard to predict.
Tilanteiden ja niissä liikkuvan informaation tulkinnallisuus puolestaan tuottaa lisää kompleksisia seurauksia ja ennustamattomia tilanteita potilaiden hoidossa.
However, they have no power to negotiate the structures concerning the national unity of health care and the enabling structures of the totality.
Terveydenhuollon kokonaisuuden ja organisaatioiden arjen työtä mahdollistavien rakenteiden neuvottelemiseen työntekijöillä ei kuitenkaan ole mahdollisuutta.
Dialogical knowing together succeeds better in an open, confidential, courageous, and willing-to-work-together environment.
Dialogin edellytyksinä ovat avoimuus, luottamus, rohkeus ja halu tehdä työtä yhdessä.
The responsibilities of the nonworking structures have been shifted to the personnel of public health organizations.
Käytännössä henkilöstö asetetaan vastuuseen toimimattomista rakenteista.
Furthermore, there are deep interviews of three patients and the medical reports of three patients.
Kolmantena aineistona on vuosina 2005–2010 käydyt keskustelut potilaiden kanssa (N=21), syvähaastattelut (N=3) ja kolmen potilaan potilaskertomukset.
Restorative encounters are always reciprocal, and the concept opens up to three dimensions: First, restorative encounter supports the identity of each member of the community as it reinforces the uniqueness of the individual; second, restorative encounter supports human and professional growth; third, restorative encounter supports change in behavior whenever needed.
Restoratiivinen kohtaaminen on aina vastavuoroista ja käsitteenä se avautuu kolmeen ulottuvuuteen: Ensinnäkin restoratiivinen kohtaaminen tukee kunkin yhteisön jäsenen identiteettiä sellaisena kuin se on yksilön omaa ainutlaatuisuutta vahvistaen, toiseksi restoratiivinen kohtaaminen tukee inhimillistä ja ammatillista kasvua, kolmanneksi restoratiivinen kohtaaminen tukee muutosta aina silloin kun siihen on tarvetta.
The research was carried out with the Grounded Theory (GT) -process.
Tutkimus toteutettiin Grounded Theory -prosessissa.
The local or substantive theoretical model (SGT) created as a result of this GT research process, opens up the elements of the restorative learning community.
GT-tutkimusprosessin tuloksena muodostettu paikallinen eli substantiivinen teoreettinen malli (SGT) avaa restoratiivisen oppimisyhteisön elementit.
The skill of restorative encounter works in support of everyday interactions so that the different views and needs of community members are taken into account and, on the other hand, possible confrontations and polarizations can be resolved by reflecting together.
Restoratiivisen kohtaamisen taito toimii arjen vuorovaikutusta tukien niin, että yhteisön jäsenten eri näkökannat ja tarpeet tulevat huomioiduiksi ja toisaalta mahdollisia vastakkainasetteluja voidaan yhdessä reflektoiden purkaa.
The study shows that, instead of increasing even harsher punishments, ensuring a peaceful working environment we should focus to build a restorative learning community and culture of interaction and mutual respect among community members.
Tutkimus osoittaa, että työrauhan turvaamisessa rangaistusten lisäämisen ja ankaroittamisen sijaan tulisi rakentaa yhteisön jäsenten vuorovaikutusta ja keskinäistä arvostusta tukevaa restoratiivista oppimisyhteisöä ja toimintakulttuuria.
The informants saw that the adoption of new practices require planning and training, but they reported that there was not always time for that.
Käytäntöjen omaksuminen vaatii myös tietoista harjoittelua ja suunnittelua, mihin ei aina koettu olevan aikaa.
The generic, or formal, theoretical (FGT) model of restorative encounter, based on the key concept of research, in turn, sharpens the views of previous research on encounters with members of the school community and answers the main question of how a restorative approach manifests and is produced.
Tutkimuksen avainkäsitteen pohjalle muodostunut yleinen eli formaali teoreettinen malli (FGT) restoratiivisesta kohtaamisesta terävöittää puolestaan osaltaan aiempien tutkimusten näkemyksiä kouluyhteisön jäsenten kohtaamisesta ja vastaa tutkimuksen pääkysymykseen siitä, miten restoratiivinen lähestymistapa ilmenee ja miten se tuotetaan.
The results highlighted also the challenges in implementing the new restorative thinking and practices.
Aineistosta nousee esiin myös uuden ajattelu- ja työtavan käyttöönoton haasteet.
In Finnish schools, restorative practices have been implemented since 2001.
Suomessa sovitteluun ja restoratiivisiin menetelmiin liittyvää koulutusta on tarjottu peruskouluille vuodesta 2001 alkaen.
The aim of this PhD-research was to explore the restorative approach and mediation in basic school context.
Tutkimus tarkasteli restoratiivista lähestymistapaa ja sovittelua peruskoulukontekstissa.
Teacher-pupil relationship played an essential role both in learning and in strengthening of social skills.
Opettajan ja oppilaan välinen vuorovaikutus nähtiin keskeisenä elementtinä sekä oppimisen että sosiaalisen vuorovaikutuksen vahvistamisessa.
The critical attitudes of some school staff members and parents made the use of practices sometimes difficult.
Johdon ja kollegoiden sekä toisinaan huoltajienkin kriittinen suhtautuminen hankaloittivat restoratiivisten käytäntöjen hyödyntämistä.
The aim of the research was to observe how restorative approach and mediation has been implemented, what significances they have brought to a school, how restorative approach in basis is understood and what challenges has occurred during several years practice in schools.
Tutkimuksella haettiin näkemyksiä siitä, miten restoratiivinen lähestymistapa ilmenee, miten se määrittyy, mitä se tuottaa ja miten restoratiivisia menetelmiä ja sovittelua on peruskouluille implementoitu vuosien varrella koulun arjessa.
According to the research results the concepts of restorative approach had remained in the dialog of informants.
Aineistosta ilmenee, että ymmärrys restoratiivisesta lähestymistavasta oli ilmiönä näkyvissä informanttien puheessa.
These concepts are taking part to the wider discourse on the field of education and are connected for example to the idea of positive pedagogy.
Näiltä osin aineiston käsitteiden voidaan nähdä kiinnittyvän yleisemmin kasvatuskentän nykydiskurssiin positiivisen vuorovaikutuksen ja luottamuksen merkityksestä.