natgillin/translations-raw huggingface dataset:
No significant association was detected between the studied management-related factors and large colon sand accumulation.
Kirjallisuudesta ei löydy aikaisempia tutkimuksia, joissa lääkehoitojen tehoa olisi verrattu potilashevosilla.
Methods: As part of the DIABIMMUNE study, over 4500 children from Finland, Estonia, and Russian Karelia were prospectively followed either from birth to 3 years of age or from 3 to 5 years of age.
Menetelmät: Osana DIABIMMUNE-tutkimusta yli 4500 lasta Suomesta, Virosta ja Venäjän Karjalasta seurattiin joko syntymästä kolmeen ikävuoteen tai kolmesta viiteen ikävuoteen asti.
Compared to Russian Karelian and Estonian children, Finnish children experienced more infections and used more medications.
Verrattuna Viron ja Venäjän Karjalan lapsiin suomalaisilla lapsilla oli eniten infektioita ja niihin liittyvää lääkkeiden käyttöä.
The co-occurrence of allergic and autoimmune diseases may suggest that, to a certain extent, these diseases share some common pathomechanisms.
Allergisten ja autoimmuunisairauksien esiintyvyyksien toisiinsa liittyminen saattaa viitata näiden sairauksien osittain jaettuihin ja samantapaisiin patofysiologisiin mekanismeihin.
Finnish children also had the highest frequency of T1D, CD, and allergic sensitization.
Suomalaisilla oli myös korkeimmat diabeteksen, keliakian ja allergisen herkistymisen esiintyvyydet.
The hygiene hypothesis aims to explain the rising trend in immune-mediated diseases by suggesting that children’s developing immune systems are vulnerable to malfunction in environments that provide inadequate microbial exposure early in life.
Hygieniahypoteesi pyrkii selittämään immuunivälitteisten sairauksien yleistymistä sillä, että kypsymisvaiheessa olevan immuunijärjestelmän tulee altistua mikrobeille riittävissä määrin, jotta se kykenee erottamaan kehon omat rakenteet haitallisista taudinaiheuttajista.
Early-life infections, medications, and atopic sensitization in the development of immune-mediated diseases in Finland, Estonia, and Russian Karelia
Lapsuudenajan infektiot ja niiden yhteys allergisiin- ja immuunisairauksiin Suomessa, Virossa ja Venäjän Karjalassa
The predictive value of the sensitization for clinical allergies was age-dependent, and in all, sensitization predicted allergy-related symptoms quite poorly.
Kliinisten allergiaoireiden ennustaminen allergeeneille herkistymisen avulla oli kuitenkin ikäriippuvaista eikä ennustaminen ollut kovin luotettavaa.
Children attended regular clinical visits that comprised physical examinations and the collection of biological samples for the assessment of immune-mediated outcomes.
Lapset tutkittiin säännöllisesti vastaanotolla, heiltä otettiin useita veri- ja muita biologisia näytteitä sekä heiltä kerättiin tietoja sairastumisista, lääkkeiden käytöstä ja allergiaoireista.
Keywords: aeroallergen, allergy, antibiotic, antipyretic analgesic, atopy, autoimmunity, celiac disease, childhood infection, dietary allergen, Estonia, Finland, human leukocyte antigen, hygiene hypothesis, IgE sensitization, islet autoimmunity, Russian Karelia, skin prick test, type 1 diabetes.
Tavoite: Väitöskirjan tavoite on tutkia, miten lapsuudenajan infektiot, niiden lääkitykset sekä allerginen herkistyminen ennustavat tyypin 1 diabeteksen, keliakian ja allergiaoireiden kehittymistä.
In all, progression to T1D was associated with a higher number of infections, and progression to CD with a higher number of febrile infections.
Kaiken kaikkiaan diabetekseen sairastuneilla lapsilla oli varhaislapsuudessa enemmän infektioita ja keliakiaan sairastuneilla enemmän kuumeisia infektioita verrattuna terveisiin lapsiin.
The informants (n=90) form five groups: beginner, intermediate, and advanced speakers of L2 French, and speakers of L1 French and L1 Finnish.
Tutkittavia (n=90) on viidestä ryhmästä: alkeis-, keski- ja edistyneen tason ranskanoppijoita sekä suomen ja ranskan puhujia.
The data include requests elicited via an oral Discourse Completion Test (DCT) and retrospective interviews.
Tutkimusaineistona on testimenetelmällä kerättyjä suullisia pyyntöjä kahdeksasta erilaisesta kuvitteellisesta pyyntötilanteesta sekä retrospektiivisiä haastatteluja, joissa tutkittavat pohtivat kielellisiä valintojaan.
At lower levels of acquisition, Finnish speakers of L2 French use more direct request strategies and fewer internal modifiers, as is common with L2 speakers of other languages as well.
Pyrkimys kohteliaisuuteen näkyi myös siinä, että ranskanoppijat käyttivät vähemmän sinuttelua ja enemmän puhuttelusanoja kuin äidinkieliset ranskanpuhujat.
The main goal is to describe the development of request formulation from the beginner to advanced level of L2 French focusing especially on a) the developmental patterns, b) any influence of L1 Finnish on L2 French, and c) comparisons with the outcomes of previous studies.
Tutkimus selvittää, millaisia vaiheita pyyntöjen kehittymisessä on, miten oppijoiden äidinkieli näkyy heidän tekemissään pyynnöissä, sekä miten suomenkieliset ranskanoppijat eroavat aiemmin tutkituista, muista kielitaustoista tulevista eri kielten oppijoista.
The results show different developmental patterns in request formulation.
Tulosten perusteella moni vieraan kielen pyyntöjen kehittymisessä yleinen piirre näkyy myös suomenkielisillä ranskanoppijoilla.
In contrast to previous studies which showed an overuse of politeness markers, Finnish speakers of L2 French appear to struggle in acquiring s’il te/vous plaît despite its relative syntactical simplicity and pragmatic efficiency.
Esimerkiksi s’il te/vous plaît -kohteliaisuusfraasin vastineen puuttuminen suomen kielestä näkyy oppijoiden pyynnöissä fraasin vähäisenä käyttönä etenkin alkeistasolla.
While some aspects follow a linear or a non-linear development towards L1 French, others show a linear pattern away from L1-like use.
Tulosten mukaan pyyntöjen kehittyminen on sidoksissa tutkittuihin piirteisiin: jotkin niistä kehittyvät lineaarisesti kohti äidinkielenomaisia pyyntöjä, kun taas toisten oppiminen etenee mutkittelevammin tai jopa kauemmaksi kohdekielen normeista kielitaidon parantuessa.
This study examines requests in the L2 French of L1 speakers of Finnish and compares them to requests in L1 French and L1 Finnish.
Tutkimus tarjoaa kuitenkin tärkeää tietoa suomenkielisten ranskanoppijoiden pragmaattisen kompetenssin kehittymisestä sekä siitä, millaisia pyytämisen tapoja pidetään sopivina suomeksi ja ranskaksi.
The study also shows that these L2 speakers prefer to be "on the safe side" as regards clarity and politeness: advanced L2 speakers seem to overuse external modifiers, and Finnish speakers of L2 French generally exhibit more frequent use of greetings, nominal forms of address and the more formal V-form vous compared to L1 speakers of French.
Tämä onkin huomattavin piirre, jossa suomenkieliset ranskanoppijat eroavat muista kielitaustoista tulevista eri kielten oppijoista, sillä aiemmissa tutkimuksissa näiden on todettu käyttävän enemmän kohteliaisuusfraaseja kuin äidinkielisten puhujien.
The study corroborates several previous findings in interlanguage pragmatics.
Moni piirre oppijoiden pyynnöissä vaikuttaa olevan altis suomen vaikutukselle.
These aspects were analyzed using descriptive statistics and qualitative approaches.
Näitä tietoja voidaan hyödyntää erityisesti kieltenopetuksessa, mutta myös kulttuurienvälisen vuorovaikutuksen edistämisessä.
The retrospective interviews, providing metapragmatic information on the request formulations, were analyzed using content analysis.
Pyyntöjen tilanteeseen sopiva muotoilu on osa pragmaattista kompetenssia eli kielen käyttötaitoa.
Thus, the development of request formulation in L2 French appears as rather complex.
Aiemmin pyyntöjen kehittymistä vieraassa kielessä on tarkasteltu enimmäkseen englannin ja espanjan kielissä.
By analyzing these models, 15 themes describing the problem, goals for the salmon management considering climate change, and strategies to help achieve those goals were found.
Analyysi tuotti 15 ongelmaa kuvaavaa teemaa, erilaisia tavoitteita lohikantojen hallintaan, ja monia strategioita näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
Specifically, chapter III reports the outcomes of a problem framing study to understand how climate change may affect salmon and their fishery in the Baltic Sea region and direct fishery management accordingly.
Luvussa III käytimme REA-menetelmää transdisiplinaarisessa tapaustutkimuksessa tarkastelemaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia Itämeren lohikantoihin sekä niiden kalastukseen ja kalastuksen hallintaan.
Additionally, chapter III identified potentially conflicting values and ideas that salmon management may need to address moving forward.
Lisäksi tunnistettiin arvoja ja käsityksiä, jotka voivat olla ristiriidassa keskenään ja jotka tulisi ottaa huomioon lohikantojen hallinnassa.
Today, the wicked socio-ecological problems facing the world, like climate change and food security, are far too large-scale and complex for any single institution or academic discipline to address alone.
Monet maailmanlaajuiset ongelmat, kuten ilmastonmuutos tai ruokavarmuuden turvaaminen tulevaisuudessa, ovat hyvin laaja-alaisia ja monimutkaisia.
Problem framing is only the first step toward addressing the climate change issue for salmon management.
Tämä tutkimus on ensimmäinen systemaattinen tarkastelu ilmastonmuutoksen vaikutuksista Itämeren lohikantoihin ja niiden hallintaan.
Chapter II describes the Rich Elicitation Approach (REA), which combines both approaches in a single framework to maintain the benefits of each while compensating for their shortcomings.
Loimme menetelmän, jota kutsumme nimellä Rich Elicitation Approach (REA), täydentämään näitä puutteita.
Continuing efforts will require the cooperation of diverse problem-solving teams in a contentious management context, which could be facilitated by transparently acknowledging and describing perspective differences, as was done in chapter I.
Yhteistyö eri aloja edustavien asiantuntijoiden ja tutkijoiden välillä on tehokkaampaa, jos näkökulmien erot tiedostetaan, tunnistetaan ja kuvataan luvussa I kuvatun menetelmän avulla.
Within this team, diverse perspectives about ideas as fundamental as the definition of risk and potential conflict areas were found, like the idea of quantitative risk analysis.
Havaitsimme, että eri tutkijoiden näkökulmat jopa riskin kaltaiseen peruskäsitteeseen voivat vaihdella hyvin paljon ja että käsite voidaan ymmärtää monin eri tavoin.
Chapter I uses a paired structural topic modeling and interview analysis approach to identify and describe different perspectives about "risk," a key concept for the operational interdisciplinary team studied.
Luvussa I kehitimme menetelmän, jonka avulla voidaan nostaa esiin ja tarkastella tutkimusryhmän sisällä vallitsevia erilaisia näkökulmia tutkimukseen liittyvään keskeiseen aiheeseen tai käsitteeseen, ja käsityksiä tällaisesta aiheesta tai käsitteestä.
Therefore, progress requires socially sensitive solutions that take all relevant parties' knowledge and values into account.
Hallinnan tavoitteiden saavuttaminen myös edellyttää, että sidosryhmät hyväksyvät päätökset ja sitoutuvat niihin.
However, the academic literature rarely discusses the elicitation process, and those approaches it does describe, direct and indirect elicitation, are likely to either oversimplify the participants' ideas or introduce facilitator bias, respectively.
Menetelmät eivät kuitenkaan aina onnistu esittämään ajatusmalleja kokonaisuuksina tai riittävän tarkasti, mikä voi vääristää tuloksia.
Transparently revealing and describing the differences in perspectives within diverse teams in this way at the beginning of their collaborative work could help facilitate cognitive integration and direct conflict resolution efforts, thereby enabling inter and transdisciplinary teams to begin their work more smoothly and effectively.
Näkökulmien avaaminen ja jakaminen ja niiden välisten erojen kuvaaminen puolestaan vahvistaa tutkijoiden välistä kommunikaatiota tieteidenvälisessä ja monialaisessa ryhmässä, ja johtaa jaettuun ymmärrykseen siitä, miten tietty käsite hahmotetaan.
The second area for development this thesis aims to address is the lack of peer-reviewed methods in inter and transdisciplinary research.
Transdisiplinaarinen tutkimus sitä vastoin perustuu eri alojen tutkijoiden ja tieteenalojen ulkopuolisten asiantuntijoiden tai sidosryhmien väliseen yhteistyöhön.
Hence, participatory problem-solving approaches, like inter and transdisciplinary science, which invite diverse perspectives into the problem-solving process, are attractive options for combatting wicked problems.
Monialaiseen ja –tieteiseen yhteistyöhön perustuva tiedon tuottaminen ja ongelmanratkaisu voi olla tehokasta, mutta myös vaikeaa.
Specifically, chapter II describes the development of a new method for mental model elicitation, which is a popular tool within transdisciplinary research.
Tämän väitöskirjan tavoitteena on 1) kehittää uusia menetelmiä yhteistoiminnallisen ongelmanratkaisun helpottamiseksi, ja 2) soveltaa näitä menetelmiä Itämeren lohikantojen hallintaan liittyvässä tapaustutkimuksessa.
Mental model elicitation is intended to document a participant's causal understanding of a problem system.
Ajatusmalleja käytetään transdisiplinaarisessa tutkimuksessa kuvaamaan, miten ihmiset ymmärtävät ympärillään olevaa maailmaa ja sen toimintaa.
However, despite the benefits they provide, these approaches must be developed further to ensure they reach their full potential.
Jotta tällainen tutkimus voi tuottaa todellisia vaikuttavia tuloksia, tutkimusmenetelmiä pitää kehittää.
Chapter III makes use of the REA developed in chapter II, as stakeholders' mental models form the basis of this study.
Luvussa II kehitimme menetelmän asiantuntijoiden ja sidosryhmiin kuuluvien ihmisten ajatusmallien hahmottamiseen, dokumentointiin ja analysointiin.
Cognitive integration "bridges the gaps" in understanding between members of diverse problem-solving teams, which eases communication and promotes collaborative work.
Tieteidenvälisellä tutkimuksella tarkoitetaan yhteistyötä eri tieteenaloja edustavien tutkijoiden välillä.
By integrating diverse knowledge bases and modes of thinking, these approaches can produce more creative, credible, democratically accountable, and socially acceptable solutions.
Menetelmän avulla asiantuntijoiden tai sidosryhmiin kuuluvien ihmisten tieto voidaan hahmottaa, dokumentoida ja analysoida tarkemmin ihmisen ajatusmallia noudattaen.
Further, these often-contentious issues affect various stakeholders.
Tällaisia ongelmia luonnehtii tulkinnanvaraisuus, jopa kiistanalaisuus, ja niiden tutkimukseen liittyy epävarmuuksia.
The Good Television : Factual Programmes, Quality and Subjective Experience
Hyvä televisio : Asiaohjelmat, laatu ja yksilöllinen kokemus
An anticipated factual program can provide quality time and can be the highlight of the week.
Odotettu ja tärkeä asiaohjelma voi olla laatuaikaa ja viikon kohokohta.
The changes in legislation, the changes in research practices and approaches and the changes in strategic goals have resulted in significant changes in the amount and content of factual programming on YLE platforms.
Muutokset lainsäädännössä, tutkimuskäytännöissä ja -lähestymistavoissa sekä kehityskulut strategisissa linjauksissa ovat johtaneet merkittäviin muutoksiin asiaohjelmien tarjonnanmäärissä ja sisällöissä.
The volume and diversity of domestic factual production and programming have fallen significantly, and some genres have disappeared altogether.
Kotimaisen tuotannon ja tarjonnan volyymi ja valikoiman monimuotoisuus ovat kaventuneet, ja joitakin ohjelmatyyppejä on kokonaan kadonnut tutkimuskauden aikana.
In Finland, Yleisradio (YLE) has been almost solely responsible for the factual supply and repertoire on television.
Suomessa Yleisradio on ollut lähes yksin vastuussa niiden tarjonnasta ja valikoimasta TV-kanavilla ja verkossa.
When dealing with knowledge obtained through experience, the goal is not to generalise but to understand.
Kokemuksen tutkimuksessa ei tavoitella yleistettävyyttä, vaan ymmärrystä.
To ensure that the communication and cultural rights of all viewers are met with worthwhile choices and generic diversity, this study proposes a systematic and perpetual public consultation which offers audiences and stakeholders a layout for a television strategy and detailed program plans, including well founded factual program policies.
Sen varmistamiseksi, että kaikkienyleisöjen ja väestöryhmien viestinnällisiin ja kulttuurisiin oikeuksiin vastattaisiinmonipuolisella ja laadukkaalla tarjonnalla, tämä tutkimus ehdottaa systemaattista jasäännöllistä avointa julkista konsultaatiota, jossa asianosaiset, yleisöt ja tutkijat voivat ottaa kantaa Ylen televisio- ja verkkostrategiaan ja ohjelmistosuunnitelmiin, mukaan lukien hyvin perusteltuun asiaohjelmapolitiikkaan.
The craving for content – for something to think about – often equals a craving for meaning and sense of coherence.
Sisällön kaipuu ja tarve ajatella tarkoittaa joissakin tilanteissa myösmerkityksen ja eheyden kaipuuta.
Factual viewing can be solitary, and audiences may value certain contents or genres more than those they pass more time with, since the reward for the time spent with the valued programmes can be worth more than the greater amounts of time spent with less appreciated but more popular programmes.
Tietoisesti valittujen asiaohjelmien katselu on usein aktiivista ja keskittynyttä.Katsojat voivat arvostaa joidenkin ohjelmien ja ohjelmatyyppien kanssa viettämäänsä aikaaenemmän kuin suositumpien ohjelmien kanssa pidempään viettämäänsä aikaa.
It examines how factual programmes are experienced and connected with on an individual level and how both pleasure and public knowledge via public connection can be obtained.
Tutkimuksessa selvitetään tavanomaiselta, tapahtumattomalta jahiljaiselta vaikuttavaa katselua, joka lähemmin tarkasteltuna näyttäytyy monimuotoisena ja rikkaana osana yleisöjen arkea; millä tavoin asiaohjelmat kohdataan, miten niiden kautta saadaan yhteys maailmaan ja yhteiskuntaan sekä millaista iloa ja hyvinvointia yhteys voi yksilölle tuottaa.
The findings from temporally and demographically varied datasets suggest that audiences’ core needs, expectations and engagement motives do not seem to have altered over the period examined.
Ajallisesti javäestörakenteeltaan monimuotoisista aineistoista voi päätellä, että yleisöjen perustarpeet, odotukset ja kanssakäymisen motiivit eivät näytä juuri muuttuneen tarkastelujakson aikana.Asiaohjelmien saatavuudella ja tarjonnalla voi olla yhteiskunnalle ja yksilölle vaikutuksia, joita muunlainen ohjelmisto ei samalla tavalla voi tuottaa.
In search for a gratifying cultural or factual programme experience, viewers have turned to public service media where available.
Julkisen palvelun mediatalot ovat olleet luotettu kohde, kun katsoja tai verkkopalvelunkäyttäjä hakee kulttuuri- ja asiaohjelmakokemuksia.
The focus of the study is in the quality of and viewers’ engagement with small audience factual television programmes and programming in Finland.
Kolme neljäsosaa television katselusta Suomessa kohdistuu pienten yleisöjen ohjelmiin.Verkkokatselussakin vain pieni osa ohjelmistoja nousee käyttäjätilastojen kärkeen, javaltaosa jää näkymättömiin.
The vast empirical data stretches over two decades and is comprised of a large national media diary collection from 2001, a set of focus group discussions from 2006¬–2007 and social media comment samples from 2015, 2018 and 2019.
Tutkimusaineistot ulottuvat kahdelle vuosikymmenelle ja tutkimus osoittaa, että vaikkamediamaisemaa hallitsee muutos, niin asiaohjelmien katselun luonnetta määritteleepysyvyys.
The study operates with the concepts of public connection, pleasure, quality, cultural property and cultivation.
Sen tuottama sivistymisen ja laadun kokemus voi tuoda aitoa iloa ja mielihyvää.
The participants are aware and possessive of their media usage and its place in their lives.
Monet tämän tutkimuksen osallistujat ovat taitavia katsojia, he tunnistavat lajityypit ja kerronnan keinot sekä tekijöiden asenteen ja osaamisen.
In this study, media ethnography and phenomenological-hermeneutic theory form a mindset for exploring and understanding the types of experiences the observed members of audiences have with factual television.
Tämä tutkimus selvittää millaisia odotuksia katsojilla asiaohjelmiston suhteen on ja miten he arvottavat katsomiskokemuksiaan.
Even if the media environments are dominated by change, factual reception is characterised by constancy.
Moninaisuus on yksi laadun keskeisiä mittareita, ja julkisen palvelun arvo yhteiskunnallemääräytyy pitkälti siitä, miten se toteuttaa tehtäväänsä.
This doctoral project investigated the associative behavior of GGM at a semi-dilute concentration of 1% in an aqueous medium and its effect in an oil-in-water emulsion system, with GGM recovered from spruce sawdust/wood chips using pressurized hot water extraction, BLN process (modified pressurized hot water extraction process), and effluent of the thermo-mechanical pulping process.
Tässä väitöskirjatyössä tutkittiin GGM:a, joka oli eristetty kolmella eri tavalla: sahanpurun tai puulastujen paineistetulla kuumavesiuutolla, BLN-prosessiksi kutsutulla muokatulla kuumavesiuutolla ja termomekaanisen massanvalmistuksen prosessivedestä keräämällä.
Galactoglucomannans (GGMs) are principal hemicelluloses in softwood tissues.
Kuusen galaktoglukomannaanit (GGM) ovat puun hemiselluloosia, joilla on lupaavia ominaisuuksia emulsioiden stabilointiaineina eli hydrokolloideina.
Understanding the impact of the GGM recovery approach on its associative behavior, currently limited, is essential to comprehend the stabilization mechanism of GGM in dispersed systems as well in the expansion of its functional applications.
Luontaisten – mahdollisesti natiivin GGM:n järjestäytymistä mukailevien – rakenneominaisuuksien paljastaminen rakentaa uutta tietoa, jota tarvitaan lignoselluloosan kehittämiseen toiminnallisiin sovelluksiin.
The sample exhibited an upper limit of GGM to oil ratio for efficient emulsification and stabilization ability, implying the presence of a limited amount of active emulsifying component.
Tutkimuksen tuloksena havaittiin, että GGM:n eristysmenetelmä vaikutti huomattavasti sen liukoisuuteen ja tämän seurauksena toiminnallisuuteen emulsioissa.
The supramolecular fraction was observed to be either colloidal aggregates, agglomerates, solid particles, or a combination in varying proportions.
Nämä kolloidaaliset rakenteet muodostuivat oletettavasti GGM:n sisäisistä vuorovaikutuksista tai yhteenliittymistä muiden puun komponenttien kanssa, kuten ligniinin, ligniiniperäisten fenolisten yhdisteiden tai uuteaineiden kanssa.
It was observed that the recovery approach and sample purity affected the molar mass of the polysaccharide fraction as well as the share and structural properties of the supramolecular fraction.
Polysakkaridien kyky muuttaa elintarvikkeiden mikrorakennetta riippuu niiden liukoisuudesta, mikä taas vaihtelee polysakkaridien uutto-olosuhteiden vaikutuksesta.
Spruce GGM obtained from different recovery approaches are currently studied for applications as emulsifiers and stabilizers of dispersed systems.
Tutkimuksen tuottama perustieto GGM:sta mahdollistaa niiden erilaiset sovellukset esimerkiksi biopohjaisissa kalvoissa, täyteaineina ja biopolttoaineissa sellaisenaan tai muokattuina.
All studied GGM samples existed in the form of polysaccharide molecules and supramolecular fraction.
Osittaisen liukoisuuden aiheuttamat kolloidaaliset rakenteet vaikuttivat GGM:n toimintaan hydrokolloideina.
These findings regarding the solubility of GGM would also be relevant in existing operations of paper and pulping industries, as well as for aspiring biorefineries in identifying optimal GGM recovery approach.
Tutkimuksen osoittama eristysmenetelmän vaikutus hydrokolloidiominaisuuksiin auttaa kehittämään raaka-aineiden tuotantoa biojalostamoissa teknologiset ja taloudelliset lähtökohdat huomioiden.