natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The analysis also shows that the debt crisis is a very political topic and holds conflict of interests on the left-wing and right-wing level, contrary to the common claim that the EU is lacking such a political tension.
Analyysi osoittaa myös, että velkakriisi on hyvin poliittinen aihe ja sisältää eturistiriitoja oikeisto-vasemmisto-akselilla vastoin yleistä väitettä, että EU:sta puuttuu tämä poliittinen jännite.
There are only a few references to particular European values even though Europe is the main frame.
Viittauksia erityisiin eurooppalaisiin arvoihin on vähän, huolimatta siitä, että Eurooppa kehystää tapahtumia.
The second phase of empirical research consists of qualitative content analysis.
Empiirisen vaiheen toinen osa käsittää laadullisen sisällönanalyysin.
One of the problems is claimed to be the absence of a common public sphere where Europeans can debate societal issues.
Yhtenä ongelmista pidetään sellaisen yhteisen julkisuuden puuttumista, jossa eurooppalaiset voisivat keskustella yhteiskunnallisista asioista.
Fifty online publications are researched and grouped in eight categories.
Viisikymmentä verkkolehteä tutkitaan ja ryhmitellään kahdeksaan kategoriaan.
Also, international news media such as Reuters is often used as a source what indicates to common Western features rather than European features.
Lähteitä ovat usein kansainväliset mediat kuten Reuters, mikä viittaa ennemmin yhteisiin länsimaisiin piirteisiin kuin eurooppalaisiin.
The internet provides solutions to many technical obstacles often presented as barriers to transnational debate.
Internet ratkaisee monet tekniset seikat, joita on pidetty esteenä ylikansallisen keskustelun syntymiselle.
However, recent developments in communication technology call for rethinking on the European public sphere.
Viestintäteknologian kehittyminen antaa kuitenkin aihetta pohtia eurooppalaista julkisuutta uudestaan.
The European Union is often argued to be an elite project with which common citizens are not associated.
Euroopan unionia pidetään eliittiprojektina, jossa tavalliset kansalaiset eivät ole osallisina.
Yet, as citizens play as small role in the debt crisis news coverage, the ideal European public sphere is far from being realised.
Siitä huolimatta kansalaisten rooli velkakriisiuutisoinnissa on pieni, joten ideaali eurooppalainen julkisuus on vielä kaukana.
The object of this research are European online media that write about the EU or Europe.
Tutkimuksen kohteena on eurooppalainen verkkomedia, joka kirjoittaa EU:sta tai Euroopasta.
However, the online media’s potential for the European public sphere has not been much researched.
Niiden potentiaalia eurooppalaiselle julkisuudelle ei kuitenkaan ole erityisemmin tutkittu.
Another observation is a sign of an emerging European civic society discovered in the European volunteer and opinion media both of which operate mostly on a volunteer basis.
Toinen havainto on merkki orastavasta eurooppalaisesta kansalaisyhteiskunnasta, joka näkyi suurelta osin vapaaehtoisvoimin toimivassa eurooppalaisessa vapaaehtois- ja mielipidemediassa.
This research reveals the abundance of it and demonstrates that there is plenty to explore in the Europe Wide Web.
Tämä tutkimus osoittaa, että verkkolehtiä on runsaasti ja että Euroopan laajuisessa verkkomaailmassa on vielä paljon tutkittavaa.
The European online media is believed to gain more importance and reputation as the online media will develop furher.
Eurooppalainen verkkomedia muuttunee tärkeämmäksi ja tunnetummaksi sitä myötä, kun internet-journalismi kehittyy.
One of the most important observations of both categorisation and analysis of the European online media is its diversity in topics, actors or political opinions.
Yksi tärkeimmistä havainnoista on eurooppalaisen verkkomedian moninaisuus aiheissa, tekijöissä ja poliittisissa mielipiteissä.
In addition, ideas of Chantal Mouffe on agonistic public sphere are elaborated.
Lisäksi Chantal Mouffen agonistisen julkisuuden teoriaan viitataan.
Text samples are analysed with the aid of four indicators actors, topics, sources and virtual contact.
Ne olivat tekijät, aiheet, lähteet ja virtuaalinen kontakti.
To answer the question, a test model of the European public sphere is constructed based on the descriptive models developed by Erik Eriksen and Marianne van de Steeg.
Ensin muotoillaan eurooppalaisen julkisuuden testimalli, joka pohjautuu Erik Eriksenin ja Marianne van de Steegin deskriptiivisiin malleihin.Tämän tutkimuksen normatiivinen tausta nojaa Jürgen Habermasin deliberatiivisen julkisuuden teoriaan.
The developed model is tested in the empirical part. As thorough research has not been conducted previously on the European online media, first a general categorization is made.
Koska eurooppalaista verkkomediaa ei ole tutkittu syvällisesti, empiirisen osan ensimmäinen vaihe on yleinen kategorisointi.
The development has beared fruit: There are an increasing number of online publications dealing with the EU or Europe in general.
Kehitys on kantanut hedelmää: on olemassa yhä enemmän EU- tai Eurooppa-aiheisia verkkolehtiä.
This research attempts to fill the gap.
Pro gradu -tutkielma yrittää paikata tämän aukon.
Twelve publications from four categories are analysed.
Tekstit analysoidaan neljän indikaattorin avulla.
This applies especially to the online dailies covering the EU issues.
Lähteiden käyttö pätee ennen kaikkea EU:sta kirjoittaviin verkkosanomalehtiin.
The main interest is in discovering their possibilities to promote debate on European issues, and the research question is: What kind of a European public sphere do online publications construct?
Tutkimuskysymys kuuluu, minkälaista eurooppalaista julkisuutta verkkolehdet rakentavat.
The material comprises news articles on the European sovereign debt crisis.
Aineisto koostuu Euroopan velkakriisiä käsittelevistä teksteistä, joita analysoidaan kahdessatoista lehdessä neljästä eri kategoriasta.
Residence permits, for example, are not needed anymore.
Esimerkiksi oleskelulupaa ei enää tarvita.
The topic is approached with three main research questions.
Aihetta lähestytään kolmen tutkimusongelman kautta.
According to the interviews, Estonians seem to be a particular immigrant group in Finland that is regarded mainly positively.
Haastattelujen perusteella virolaiset näyttävät olevan erityinen maahanmuuttajaryhmä Suomessa, johon suhtaudutaan pääsääntöisesti positiivisesti.
The informants have moved to Finland between 1990 and 2007 and their backgrounds and reasons to move vary.
Haastateltavat ovat muuttaneet Suomeen aikavälillä 1990–2007 ja heidän taustansa ja syynsä muuttaa vaihtelevat.
Even though all the informants are women and Estonian, there are, however, differences in their experiences depending on, for instance, the time of the move, social position, occupation, family situation and personality.
Vaikka kaikki haastateltavat ovat virolaisia ja naisia, heidän kokemuksissaan on kuitenkin eroja riippuen muun muassa muuton ajankohdasta, sosiaalisesta asemasta, ammatista, perhetilanteesta ja persoonallisuudesta.
Immigration from Estonia to Finland is often temporary and movers do not necessarily have exact plans how long they are going to stay.
Nykyinen muuttoliike Virosta Suomeen on luonteeltaan tilapäistä, ja muuttajilla ei usein ole tarkkoja suunnitelmia siitä, miten kauan he aikovat viipyä Suomessa.
However, even though they, in general, speak fluent Finnish and there are similarities in the histories of the two countries, the acceptance of immigrants is always relative and depends on the other factors as well.
Toisaalta, vaikka he puhuvat yleisesti ottaen hyvin Suomea ja maiden menneisyydessä on samankaltaisuuksia, maahanmuuttajien kohtaama hyväksyntä on kuitenkin aina suhteellista ja riippuu muista tekijöistä.
The data collected for the study consists of eight interviews of Estonian women living in Finland.
Tutkimusta varten koottu aineisto koostuu kahdeksan Suomessa asuvan virolaisen naisen haastattelusta.
These variations influence the way in which they explain their experiences and construct their own identity in relation to the others.
Nämä erot vaikuttavat siihen, miten henkilö selittää kokemuksiaan ja miten hän konstruoi omaa identiteettiään suhteessa muihin.
This research discusses how macro-level changes like the collapse of the Soviet Union and Estonia’s EU accession have influenced the experiences of Estonians’ living in Finland.
Tutkimuksessa tarkastellaan makrotason muutosten, kuten Neuvostoliiton romahduksen ja Viron EU-jäsenyyden vaikutuksia Suomessa asuvien virolaisten elämään ja kokemuksiin Suomessa asumisesta.
The main theoretical concepts of the study are ethnic identity, otherness, acculturation and transnationalism.
Keskeisimpiä teoreettisia käsitteitä ovat etninen identiteetti, toiseus, akkulturaatio ja transnationaalisuus, joiden avulla tutkittavia kysymyksiä käsitellään.
The used method, oral history, is interested in the interpretations of the past and the meaning that the happenings have in the present situation and not only the actual happenings.
Käytetty metodi, muistitietotutkimus, on kiinnostunut menneisyyden tulkinnoista ja tapahtumien myöhemmin saamista merkityksistä eikä pelkästään tapahtumien yksityiskohdista.
During the time frame of the research, there have been some practical changes that have influenced informants’ possibilities to move and to live in Finland.
Tutkitulla aikavälillä on tapahtunut käytännön muutoksia, jotka ovat vaikuttaneet haastateltujen mahdollisuuksiin muuttaa ja asua Suomessa.
Besides, also conceptions of one’s own ethnic group and its past have an impact on the self-understanding.
Itsemäärittelyyn vaikuttavat myös käsitykset omasta etnisestä ryhmästä ja sen menneisyydestä.
Thirdly, how immigrant’s previous life in Estonia and his or her relations with family members and friends influence his or her current situation in the new country of residence.
Kolmanneksi pohditaan sitä, miten maahanmuuttajan aikaisempi elämä Virossa ja suhteet Virossa asuviin sukulaisiin ja tuttaviin vaikuttavat arkielämään Suomessa.
This has become possible as crossing borders has eased since Estonia’s EU membership.
Tämän on mahdollistanut rajojen ylittämisen helpottuminen.
According to this research, various factors influence the ways how informants experience their everyday life situations in Finland, how differently they explain their experiences and construct their own identities through them.
Tutkimuksessa tuli vahvasti esiin erilaisten tekijöiden vaikutus informanttien kokemuksiin Suomessa asumisesta, erot informanttien suhtautumisessa näihin kokemuksiin ja oman identiteetin rakentaminen kokemuksien ja kohtaamisten kautta.
The interviews were semi-structured and emphasized informants’ own interpretations and conceptions of the past.
Tutkimuksessa käytettiin puolistrukturoituja haastatteluja, jotka jättävät tilaa haastateltavien omille tulkinnoille ja käsityksille menneisyydestä.
Secondly, what is the influence of the social position and various encounterings on one’s experiences and how one interprets them.
Toiseksi tutkielmassa on kiinnostuttu erilaisten sosiaalisten positioiden ja tilanteiden vaikutuksesta kokemuksiin ja henkilön tapaan selittää kokemaansa.
It is a way to produce interpretations that supplement, comply and criticize public understandings of the past.
Tapahtumien muistelu on tapa jakaa kokemuksia ja verrata niitä muiden kokemuksiin, eli tuottaa tulkintoja menneisyydestä, jotka täydentävät, myötäilevät tai kritisoivat julkista historiankäsitystä.
Oral history and interviews bring forth new standpoints while they concentrate on informants’ own interpretations of the past.
Muistitietotutkimus ja haastattelut sen välineenä tuovat esiin uusia näkökulmia selventäessään haastateltavien omia tulkintoja menneisyydestään.
At the same time, also attitudes among Finns towards Estonians have developed into a more tolerant direction.
Myös syyt muuttaa ovat vaihtuneet paluumuutosta työperäiseen maahanmuuttoon ja samalla suomalaisten asenteet virolaisia maahanmuuttajia kohtaan ovat muuttuneet entistä suvaitsevaisemmiksi.
Firstly, have temporal and structural changes influenced Estonians’ lives in Finland.
Ensinnäkin kysytään, miten suuret rakenteelliset muutokset ovat vaikuttaneet Suomessa asuvien virolaisten kokemuksiin.
In all three essays, theoretical small open economy models are used for quantitative analysis of the small open economy of Finland.
Kaikissa kolmessa tutkimusluvussa teoreettisia pientä avotaloutta kuvaavia malleja käytetään Suomen talouskehityksen kvantitatiiviseen analyysiin.
In this model framework, we study the role of financial market deregulation in the boom, the negative impact of the collapse of Soviet-Finnish trade in 1991, and the effect of the collapse of the fixed exchange rate regime in 1992.
Tässä mallikehikossa arvioidaan rahoitusmarkkinoiden vapauttamisen merkitystä 1980-luvun talouden ylikuumenemisessa, vuoden 1991 Suomen Neuvostoliiton-kaupan romahduksen epäsuotuisia vaikutuksia sekä vuoden 1992 kiinteästä valuuttakurssijärjestelmästä luopumisen vaikutuksia.
The third essay studies the boom-bust period in Finland in the late 1980s and early 1990s, focusing on the role of financial factors and investment behaviour.
Kolmannessa tutkimusluvussa tutkitaan Suomen talouden ylikuumenemista 1980-luvun lopulla sekä 1990-luvun alun lamaa keskittymällä erityisesti rahoitustekijöiden ja investointien merkitykseen.
This thesis consists of an introductory chapter and three essays, all of which aim to study the functioning of a small open economy.
Väitöskirja koostuu johdannosta ja kolmesta tutkimusluvusta, joiden tutkimuskohteena on pienen avoimen talouden toiminta.
This essay demonstrates that the shocks Finland encountered combined with financial frictions are able to produce a boom and a severe depression, matching key salient features of the actual boom-bust cycle experienced in Finland in the late 1980s and early 1990s.
Tässä tutkimusluvussa osoitetaan, että Suomeen kohdistuneet sokit yhdistettynä rahoitustekijöihin pystyvät aikaansaamaan talouden ylikuumenemisen ja syvän laman ja toistamaan Suomen 1980-luvun lopun ja 1990-luvun alun toteutuneen talouskehityksen keskeiset piirteet.
In the estimation period 1980 1998, the share of local currency pricing was 40 percent in the export sector and 60 percent in the import sector, implying a limited pass-through from exchange rate to destination-country prices in both sectors.
Estimointiajanjaksona 1980 1998 ostajan valuutassa hinnoittelevien yritysten estimoitu osuus oli 40 % vientisektorilla ja 60 % tuontisektorilla.
We construct a small open economy DSGE model with the BGG financial accelerator and an unconventional shock structure that captures the key events of the episode.
Työssä rakennetaan pienen avotalouden makromalli, jossa on rahoitusakseleraattori sekä sokkirakenne, joka formalisoi aikakauden keskeiset tapahtumat.
The financial accelerator acts as an amplifying mechanism for many disturbances hitting the Finnish economy.
Rahoitusakseleraattori voimistaa monien Suomen talouteen kohdistuvien sokkien vaikutuksia.
The first essay develops a model for aggregate trade price inflation that takes into account two price setting conventions: local currency pricing (LCP) and producer currency pricing (PCP).
Ensimmäisessä tutkimusluvussa kehitetään kansainvälisesti kaupattavien hyödykkeiden inflaatiokehitystä kuvaava malli, jossa ulkomaankaupan hinnat voivat olla jäykkiä joko ostajan valuutassa (hinnoittelu paikallisen valuutan määräisenä) tai myyjän valuutassa (hinnoittelu tuottajan valuutan määräisenä).
We argue that the financial accelerator mechanism is a key amplifying mechanism that helps the model to match, in particular, the large and persistent swings of investment first above and later below its trend.
Keskeinen tutkimustulos on, että rahoitusakseleraattorilla on tärkeä sokkien seurauksia voimistava vaikutus, mikä auttaa mallia toistamaan erityisesti investointien suuret ja pitkäaikaiset vaihtelut trendinsä ylä- ja alapuolelle.
The thesis starts with an investigation of export and import price determination and moves to a small open economy DSGE model framework in order to study the role of financial factors in economic fluctuations.
Väitöskirjassa tutkitaan ensin vienti- ja tuontihintojen määräytymistä, minkä jälkeen tarkastellaan rahoitustekijöiden merkitystä reaalitalouden vaihteluissa.
In our empirical work, we confront our model with Finnish data and estimate the relative shares of LCP and PCP firms in the economy.
Empiirisessä työssä estimoidaan Suomen tilastotietoja käyttäen ostajan ja myyjän valuutassa hinnoittelevien yritysten suhteellinen osuus taloudessa.
The second essay builds a small open economy DSGE model with the BGG financial accelerator and financial market shocks.
Toisessa tutkimusluvussa rakennetaan pienen avotalouden makromalli, jossa rahoitusmarkkinoiden toiminta vaikuttaa reaalitalouteen erityisesti investointien kautta.
Our main result is that financial market disturbances have contributed significantly to Finnish cyclical fluctuations between 1995 and 2008.
Lisäksi tutkimuksessa osoitetaan, että yllättävät muutokset lainanottajien rahoituskustannuksissa (ns. rahoitusmarkkinasokit) selittävät suuren osan investointien ja sitä kautta kokonaistuotannon suhdannevaihteluista Suomessa vuosina 1995-2008.
In our empirical work covering the period 1995 2008, we provide evidence of an operative financial accelerator in Finland.
Ajanjaksoa 1995-2008 koskevien tulosten mukaan Suomen taloudessa toimii ns. rahoitusakseleraattori, jonka takia investointeja varten tarvittavan ulkoisen rahoituksen hinta riippuu lainanottajien taseiden vahvuudesta.
The thesis is part of the Finnish Diabetic Nephropathy (FinnDiane) study.
Väitöskirja on osa FinnDiane tutkimusta (the Finnish Diabetic Nephropathy study).
A number of factors may affect how patients take care of themselves.
Erilaiset tekijät vaikuttavat kuitenkin siihen kuinka hyvin potilaat huolehtivat itsestään.
Four factors were formed from the diabetes questionnaire (conceptions of HbA1c, complications, diabetes control, and hypoglycaemia).
Diabeteskyselystä muodostui neljä faktoria (HbA1c:hen liittyvät mielikuvat, komplikaatiot, diabeteksen hoito ja hypoglykemia).
Despite this, the observed frequencies of meeting the actual guidelines among these patients were, for many nutrients, only modest (e.g., 55% for carbohydrates and 35% for saturated fatty acids).
Tästä huolimatta havaitut noudattamistiheydet jäivät myös näillä tutkittavilla useiden ravintoaineiden suhteen kuitenkin vain kohtuullisiksi (esim. 55% ja 35% saavutti hiilihydraattien ja tyydyttyneiden rasvahappojen saantisuositukset).
Sense of coherence (SOC), which refers to the extent to which individuals are able to use various resources to sustain and improve health, offers another kind of an approach to the issue of diabetes management.
Koherenssin tunne, jolla tarkoitetaan yksilön kykyä käyttää hyväkseen erilaisia voimavaroja terveyden ylläpitämiseksi, tarjoaa lisäksi toisenlaisen lähestymistavan diabeteksen itsehoidon tarkasteluun.
Knowledge of the current treatment guidelines is not sufficient alone, but must be translated into compliance.
Tieto vallitsevista suosituksista ei riitä, vaan oleellista on myös hoitomyöntyvyys, komplianssi.
In men, the SOC scores were positively associated with higher level of physical activity.
Miehillä koherenssin tunne -pisteet olivat positiivisesti yhteydessä korkeampaan fyysiseen aktiivisuuteen.
Of the micronutrients, the recommendations for vitamin D, folate and iron were most frequently unmet.
Mikroravintoaineista D-vitamiinin, folaatin ja raudan saannit jäivät usein suosituksia alhaisemmiksi.
Also various psychological determinants, such as depression, may affect how patients take care of themselves.
Myös erilaiset psyykkiset tekijät kuten masennus voi vaikuttaa haitallisesti itsehoitoon.
The purchasers of antidepressant agents died mostly of chronic diabetic complications, while the predominant underlying cause of death among non-purchasers were cardiovascular diseases.
Masennuslääkkeiden ostajilla krooniset diabetekseen liittyvät komplikaatiot olivat yleisin kuolinsyy, kun taas niillä jotka eivät ostaneet masennuslääkkeitä yleisin kuolinsyy oli sydän- ja verisuonisairaudet.
Weak SOC was associated with higher HbA1c levels among women.
Heikko koherenssin tunne oli naisilla yhteydessä korkeampaan HbA1c -tasoon.
Of the individual components of the metabolic syndrome, the BDI score was associated with the waist and triglyceride components in women.
Yksittäisistä metabolisen oireyhtymän komponenteista masennuspisteet olivat naisilla yhteydessä vyötärönympärys- ja triglyseridikomponentin esiintymiseen.
Moreover the associations between depression and the metabolic syndrome and mortality were evaluated.
Lisäksi selvitimme masennuksen yhteyttä metabolisen oireyhtymän esiintymiseen ja kuolleisuuteen.
Moreover, in men, weak SOC was associated with the complications factor.
Lisäksi miehillä heikko koherenssin tunne oli yhteydessä komplikaatio -faktorin kanssa.
Self-reported compliance with dietary recommendations was reflected in more frequently meeting the recommendations for carbohydrates, total fat, saturated fatty acids, and alcohol intakes.
Itseraportoitu komplianssi oli positiivisesti yhteydessä hiilihydraattien, kokonaisrasvan, tyydyttyneiden rasvahappojen, sekä alkoholin saantisuositusten noudattamistiheyteen.
The aim of this thesis was to investigate the adherence with dietary recommendations in patients with type 1 diabetes, and to study the association between self-reported and measured compliance with recommendations.
Väitöskirjassa tutkittiin kuinka hyvin tyypin 1 diabetesta sairastavat noudattavat ravitsemussuosituksia, sekä selvitettiin itseraportoidun komplianssin yhteyttä suositusten noudattamiseen.
We also investigated the relevance of the SOC in diabetes self care, patients per-ceptions of their disease, and microvascular complications.
Tutkimme myös koherenssin tunteen yhteyttä itsehoitoon, potilaiden mielikuviin sairaudestaan, sekä liitännäissairauksiin.
Compliance with dietary guidelines was highest for the intake of protein, alcohol, and sucrose.
Suurin osa tutkittavista saavutti proteiinin, alkoholin ja sakkaroosin saantisuositukset.
A substantial proportion of the participants consumed less carbohydrates, and fibre than recommended.
Merkittävä osa tutkittavista sai ravinnosta suosituksia vähemmän hiilihydraatteja ja kuituja.
Higher factor scores describing less favourable self-reports were observed for conceptions of HbA1c and hypoglycaemia among those with weak SOC.
Heikko koherenssin tunne oli yhteydessä epäsuotuisempiin mielikuviin HbA1c:stä sekä hypoglykemiasta.
Sodium chloride and saturated fatty acid intakes frequently exceeded the recommendations.
Sen sijaan ruokasuolan ja tyydyttyneiden rasvahappojen saanti ylitti useilla suositukset.
Self-management, that aims at normalizing these disturbances, constitutes the backbone of diabetes treatment.
Diabetekseen liittyy erilaisia aineenvaihdunnallisia häiriöitä joita pyritään normalisoimaan itsehoidon avulla.
In men, weak SOC was associated with the presence of diabetic nephropathy.
Miehillä heikko koherenssin tunne oli yhteydessä diabeettiseen munuaistautiin.
In women, higher SOC score (indicating stronger SOC) was associated with more prudent food choices.
Naisilla korkeammat koherenssin tunne -pisteet olivat yhteydessä ravitsemussuositusten noudattamiseen.
Purchases of antidepressant agents reduced the 10-year cumulative survival, mostly so among women with such purchases at around the baseline visit.
Naisilla masennuslääkkeiden osto ensimmäisen tutkimuskäynnin aikoihin lisäsi kuolleisuutta 10 vuoden seurannan aikana.
Diabetes is characterized by a number of metabolic disturbances.
Naisilla masennus oli yhteydessä metabolisen oireyhtymän esiintymiseen.
They should be further evaluated in independent study samples, and studied functionally to understand how they may regulate behavior.
Niitä tulisi jatkossa tutkia riippumattomissa näytteissä sekä toiminnallisin kokein, jotta voimme ymmärtää miten ne säätelevät käyttäytymistä.