natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finnish adolescents thoughts about body positivity has not been explored before this study.
Suomalaisnuorten käsityksiä kehopositiivisuus-käsitteestä ei ole tutkittu ennen tätä tutkimusta.
The research subjects were finnish adolescents aged 13-18.
Tutkimusaineisto kerättiin 13-18-vuotiailta nuorilta sähköisellä kyselylomakkeella.
Girls knew it more often than boys and estimated its effects for better self-love stronger than boys.
Tytöille käsite oli poikia tutumpi ja he myös arvioivat sen vaikuttaneen itseensä suhtautumiseen poikia voimakkaammin.
This study offers a base for extensive study in the future.
Kehopositiivisuuden osalta tämä tutkimus toimii avauksena uusille jatkotutkimussuunnille.
Body mass index were not significant for self esteem or body image and disagreed with earlier study.
Painoindeksi ei ollut tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä itsetuntoon tai kehonkuvaan, mikä on osin ristiriidassa aiemman tutkimuksen kanssa.
Body image was varied by gender so that girls had lower body image than boys.
Kehonkuva vaihteli sukupuolittain niin, että poikien kehonkuva oli tyttöjä myönteisempi aiempia tutkimustuloksia mukaillen.
Only few thought that body positivity glamorize overweight and obesity.
Vain pieni osa arvioi kehopositiivisuuden ylipainoa ihannoivaksi tai terveyshaittoja vähätteleväksi.
Majority of adolescents thought that body positivity tries to increase self-love among every size and age.
Enemmistö tutkittavista mielsi kehopositiivisuuden kaikenkokoisten- ja ikäisten oman kehon arvostamista edistäväksi käsitteeksi.
Earlier study has showed relation among increasing body mass index, body dissatisfaction and lower self-esteem.
Aiempi tutkimus on osoittanut painoindeksin, itsetunnon sekä kehotyytymättömyyden olevan yhteydessä muun muassa niin, että painoindeksin noustessa kehotyytymättömyys kasvaa ja itsetunto alenee.
Relations between body mass index, self-esteem, body image and body positivity among adolescents
Painoindeksin suhteesta itsetuntoon ja kehonkuvaan sekä nuorten käsityksiä kehopositiivisuudesta
In this study self-esteem or body image were not varied by age.
Tässä tutkimuksessa ikä ei ollut tilastollisesti merkitsevä itsetunnossa tai kehonkuvassa.
The aim of this study is to examine relations between body mass index, self-esteem, body image and adolescents thoughts about body positivity.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää painoindeksin yhteyttä itsetuntoon ja kehonkuvaan sekä nuorten käsityksiä kehopositiivisuudesta.
Physical activity behind many of the adolescents has been noticed while reporting results.
Yhtenä selittävänä tekijänä voi olla tutkittavilla esiintynyt liikuntatausta, joka on huomioitu tulosten raportoinnissa ja pohdinnassa.
Body positivity has its roots in the fat acceptance movement in the late 1960s.
Kehopositiivisuus on 1960-luvun läskiaktivismista muotoutunut käsite, joka tähtää kaikenkokoisten vartaloiden arvostukseen ja hyväksyntään.
Body positivity is popular on social media and in Finland discourses about it are controversial.
Suomessa ilmiö näkyy sosiaalisessa mediassa sekä julkisessa keskustelussa, jossa sen merkityksestä kiistellään itsensä hyväksymistä edesauttavana tai sitä vastoin ylipainoa ihannoivana.
This research reveals that there is a need for wider study around relations between body mass index, self-esteem, body image and body positivity among adolescents.
Tutkimuksen perusteella painoindeksin, itsetunnon, kehonkuvan ja kehopositiivisuuden monisuuntaiset yhteydet tarvitsevat lisää tutkimusta.
The research strategy was a historical case study.
Tutkimuksen strategiana oli historiallinen tapaustutkimus.
Travelling Rug – The Success of Product!
Matkahuopa – menestystuote!
Lapponica, Lake Blanket, and Moharella were the most important series of travelling rugs.
Lapponica, Lake Blanket ja Moharella olivat tärkeimmät matkahuopasarjat.
The research is a continuation of my Bachelor’s thesis, and the meaning of it was to provide a broader review of the travelling rugs of that time, and thus to find out more exact facts about the travelling rugs’ material, manufacturing process, design, designers, uses, and connection to society – both domestic and foreign – through events and exports.
Tutkimus on jatkoa kandidaatin tutkielmalleni, ja sen tarkoituksena oli tehdä laajempi katsaus saman ajankohdan matkahuopiin ja saada näin ollen tarkempaa ja täsmällisempää tietoa matkahuopien materiaalista, valmistusprosessista, suunnittelusta, suunnittelijoista, käyttötarkoituksesta sekä yhteydestä yhteiskuntaan ja ulkomaille tapahtumien ja viennin kautta.
The purpose of the study is to investigate the time of Villayhtymä’s 1959–1969 and Hyvilla’s 1970–1978 factories from the point of view of one textile, the travelling rug.
Tutkimuksen tehtävä on tarkastella Villayhtymän 1959–1969 ja Hyvillan 1970–1978 ajan tehtaiden toimintaa yksittäisen tekstiilin, matkahuovan näkökulmasta.
However, there were difficulties in applying it due to low availability.
Heikko saatavuus kuitenkin toi haasteita sen käyttöön.
The travelling rugs provide a connection to homes, decoration, design, society, and the surrounding world in the 1960s and 1970s.
Matkahuovista näkyy yhteys 1960- ja 1970-lukujen koteihin, sisustukseen, suunnitteluun, yhteiskuntaan ja ympäröivään maailmaan.
The Finnish design and quality were appreciated, and on the basis of the results, it seems that despite the difficulties of the wool industry, the travelling rug as a single textile has been a popular textile.
Suomalaista suunnittelua ja laatua arvostettiin, ja aineiston pohjalta vaikuttaa, että matkahuopa on yksittäisenä tekstiilinä ollut villateollisuuden vaikeuksista huolimatta suuresti suosiota saavuttanut tekstiili.
The designers were rewarded both domestically and abroad, and the travelling rugs made of Finnish wool were also ordered to many distant countries.
Suunnittelijoita palkittiin niin kotimaassa kuin ulkomaillakin, ja suomalaisesta lampaanvillasta tehtyjä Villayhtymän ja Hyvillan matkahuopia tilattiin moniin kaukaisiinkin maihin.
: Villayhtymä’s and Hyvilla’s travelling rugs from wool to export
: Villayhtymän ja Hyvillan matkahuovat villasta vientiin
The manufacturing process included many phases from sorting wool to finishing.
Valmistus sisälsi monia vaiheita villan lajittelusta valmiin kankaan viimeistelyyn.
In addition, the research aimed to define what kind the travelling rugs were.
Tutkimuskysymyksillä pyrittiin vastaamaan edellä mainittujen kautta myös siihen, millaisia matkahuovat olivat.
The answers to research questions were formed by using content analysis.
Vastaukset tutkimuskysymyksiin muodostuivat teemojen kanssa aineistolähtöisesti sisällönanalyysin avulla.
Nature was one of the key subjects in the design of travelling rugs, and Aune Gummerus appeared to be one of the most significant designers of travelling rugs during Villayhtymä.
Luonto oli yksi keskeinen suunnittelun aihe, ja Aune Gummerus nousi aineistosta keskeisimmäksi yksittäiseksi matkahuopien suunnittelijaksi Villayhtymän aikana.
Several different purposes of uses were suggested for travelling rugs, and they were presented at fairs and exhibitions.
Matkahuoville esitettiin monia eri käyttötarkoituksia, ja niitä esiteltiin niin messuilla kuin näyttelyissäkin.
According to the research results, Finnish wool was the most important material for travelling rugs due to its special features.
Tutkimustulosten mukaan matkahuopien tärkein materiaali oli suomalainen lampaanvilla sen erityisominaisuuksien vuoksi.
The material was selectively collected from Villayhtymä’s and Hyvilla’s head offices and Hyvinkää’s factory archives of Valvilla Wool Mill Museum’s archives of Hyvinkää City Museum.
Aineisto kerättiin Hyvinkään kaupunginmuseon Valvillan tehdasmuseon Villayhtymän ja Hyvillan Pääkonttorien ja Hyvinkään tehtaiden arkistoista valikoidusti.
After the initial analysis, the material for a more detailed analysis was selected by themes.
Kerätty aineisto käytiin läpi, ja tarkempaan analyysiin valittu aineisto rajattiin teemoittelun avulla.
However, the research about these topics has been quite varying in regard to concept use, approaches, and research methods.
Aiheeseen liittyvä tutkimus on kuitenkin ollut varsin hajanaista niin käsitteiden käytön, lähestymistapojen kuin tutkimusmenetelmienkin osalta.
It seems that the lack of social support, low school well-being, and mental health problems are all intertwined with each other.
Sosiaalisen tuen puute, matala kouluhyvinvointi ja mielenterveysongelmat näyttävätkin kaikki kietoutuvan toisiinsa.
However, the overcoming of difficulties must not be left to the students alone, but school staff must aim at preventing the accumulation of negative experiences.
Vaikeuksista selviämistä ei kuitenkaan saa jättää pelkästään oppilaiden harteille, vaan koulun aikuisten on pyrittävä ehkäisemään negatiivisten kehien syntymistä.
The data was analyzed using hermeneutic phenomenological and narrative methods.
Aineiston analysoimiseen käytettiin sekä hermeneuttis-fenomenologista että narratiivista analyysimenetelmää.
"I was a brave and different girl among unfair children" : The school experiences and school well-being of people recovering from mental illness in retrospect
"Olin rohkea ja erilainen tyttö epäreilujen lasten seassa" : Mielenterveyskuntoutujien peruskoulukokemukset ja kouluhyvinvointi retrospektiivisesti tarkasteltuna
Negative experiences and the factors lowering school well-being were especially related to bullying and adults’ indifferent or evasive attitude.
Kielteiset kokemukset ja kouluhyvinvointia heikentäneet tekijät liittyivät etenkin koulukiusaamiseen ja aikuisten välinpitämättömään tai välttelevään asenteeseen.
Despite the negative experiences, many of the respondents told heroic stories in which difficulties were eventually overcome.
Kielteisistä kokemuksista huolimatta monen mielenterveyskuntoutujan kertomus oli tyypiltään sankaritarina, jossa vaikeudet käännettiin lopulta voitoksi.
These findings suggest that instruments measuring school well-being should also take into account the eudaimonic aspect of well-being, which includes for example self-realization and meaning.
Tämän perusteella kouluhyvinvoinnin mittaamisessa tulisi huomioida myös hyvinvoinnin eudaimoninen puoli, johon sisältyy esimerkiksi itsensä toteuttaminen ja elämän merkityksellisyys.
The school well-being of most of the respondents had been low at least at some point during comprehensive school, and it was common that the school well-being had decreased over the years.
Suurin osa tutkimukseen osallistuneista mielenterveyskuntoutujista oli voinut ainakin jossain vaiheessa peruskoulua huonosti, ja kouluhyvinvoinnin lasku peruskoulun edetessä oli yleistä.
Based on the respondents’ narratives, the components of school well-being are safety, togetherness, being seen and heard, a sense of meaning, and experiences of success.
Kouluhyvinvoinnin osatekijöiksi hahmottuivat mielenterveyskuntoutujien kertomusten pohjalta turvallisuus, yhteenkuuluvuus, nähdyksi ja kuulluksi tuleminen, merkityksellisyys ja onnistumisen kokemukset.
The respondents evaluated retrospectively their school well-being during comprehensive school, and narrated their school experiences and things that affected their school well-being.
He arvioivat retrospektiivisesti kouluhyvinvointiaan peruskoulun aikana sekä kertoivat koulukokemuksistaan ja kouluhyvinvointiinsa vaikuttaneista asioista.
Previous research has provided conceptual models of school well-being, instruments for measuring it, and knowledge about factors associated with it. Interconnections between school experiences and mental health have also been studied.
Aikaisemmissa tutkimuksissa on laadittu kouluhyvinvoinnin mittareita ja käsitteellisiä malleja sekä selvitetty kouluhyvinvointiin yhteydessä olevia tekijöitä.
Furthermore, only a few studies have investigated students’ perceptions and experiences about school well-being.
Oppilaiden näkemyksiä ja kokemuksia kouluhyvinvoinnista ei myöskään ole selvitetty kuin muutamissa tutkimuksissa.
36 adolescents and adults recovering from mental illness took part in the research by answering anonymously an online questionnaire.
Vastaaminen tapahtui anonyymisti sähköisellä kyselylomakkeella.
In this study, the essence of school well-being is interpreted based on the narratives of people recovering from mental illness.
Tässä tutkimuksessa hahmotetaan kouluhyvinvoinnin olemusta mielenterveyskuntoutujien kertomusten pohjalta sekä tarkastellaan niistä hahmottuvia tyyppikertomuksia.
Different narrative types are also examined.
Myös erilaisten koulukokemusten ja mielenterveyden välisiä yhteyksiä on tutkittu.
The aim of this study was to explore the well-being and school experiences of people recovering from mental illness.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella, miten mielenterveyskuntoutujat ovat voineet peruskoulussa ja minkälaisista kokemuksista he kertovat kouluhyvinvoinnin viitekehyksessä.
The cases examined were three young people of high school age.
Tutkittavina tapauksina oli kolme yläkouluikäistä nuorta.
Previous studies have shown that by recognizing strengths, one can increase self-esteem and positive image of a young person.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että vahvuuksia tunnistamalla voidaan lisätä nuoren itsearvostusta ja myönteistä kuvaa itsestä.
The basis of the study is the ideology of positive psychology and character strength -based teaching.
Tutkimuksen pohjalla on positiivisen psykologian ajatukset sekä luonteenvahvuuksiin perustuva opetus.
The data was analysed by thematic analysis and Atlas.ti program.
Aineisto analysoitiin teemoittelemalla, koodausta apuna käyttäen Atlas.ti-ohjelmalla.
In the transition period the young needs support in identifying and verbalizing their own abilities, strengths and interests in order to develop a positive self-perception and high self-esteem.
Nuori tarvitsee siirtymävaiheessa tukea omien kykyjensä, vahvuuksiensa ja mielenkiinnonkohteidensa tunnistamiseen ja sanoittamiseen, jotta voisi kehittää myönteisen minäkäsityksen ja vahvan itsetunnon.
Especially with students with special needs, it is important to encourage them to look themselves from the point of view of strength rather than focusing on weaknesses.
Etenkin erityisoppilaita on tärkeä tukea tarkastelemaan itseään puutenäkökulman sijaan vahvuusnäkökulmasta.
After basic education, a young person in transition period needs information about his or her own strengths in order to make choices about upper secondary school.
Peruskoulun jälkeen siirtymävaiheessa oleva nuori tarvitsee tietoa omista vahvuuksistaan, jotta voisi tehdä valintoja koskien jatkokoulutusta ja ammattia.
Character Strength Vocabulary and Future Planning in Three Young People's Speech
Vahvuuskieli ja tulevaisuuden pohdinnat kolmen nuoren puheessa
The data was collected by observing and filming the workshops as well as interviewing youngsters in workshops.
Tutkimusaineisto hankittiin havainnoimalla ja videoimalla työpajatyöskentelyä sekä haastattelemalla nuoria työpajoissa.
Familiarizing young people with the vocabulary of character strengths, can help them to look at themselves from a different perspective during the transition period.
Vahvuuskieleen tutustuttaminen voi auttaa nuoria tarkastelemaan itseään eri näkökulmasta siirtymävaiheessa.
These plans echoed also language of character strengths.
Näissä pohdinnoissa näkyi myös luonteenvahvuuksia.
The study aimed to examine what kind of future planning ideas were given by the young people when they identified their strengths.
Lisäksi tutkimuksessa pyrittiin tarkastelemaan, millaisia tulevaisuuden suunnitteluun liittyviä ajatuksia vahvuuksien tunnistaminen nuorissa synnytti.
Both peers and adults played an important role in familiarizing the young with the strength language.
Vertaisilla ja aikuisilla oli tärkeä rooli vahvuuskieleen tutustuttamisessa.
The purpose of this study was to look at the character strength vocabulary in three young people’s speech during the workshop period.
Tämän tutkimuksen tarkoitus oli tarkastella kolmen nuoren vahvuuskieltä työpajatyöskentelyn aikana.
The character strength vocabulary increased during the workshop period for all the young.
Vahvuuskielen käyttö lisääntyi työpajajaksolla kaikilla nuorilla sitä mukaa, kun luonteenvahvuuksia käsiteltiin työpajoissa.
The instructors verbalized the strengths of the young.
Ohjaajat sanoittivat nuorten vahvuuksia ja kaverit kertoivat nuorille heissä huomaamiaan vahvuuksia.
The young could identify their strengths and link their strengths to their dream job.
Kaikkien nuorten puheessa esiintyi tulevaisuuspohdintaa ja he liittivät omia ominaisuuksiaan haaveammatteihinsa.
By means of videotaping was measured child´s social status in the group.
Videoanalyysin avulla mitattiin lapsen sosiaalista statuksesta ryhmässä.
The aim of this study was the preschool children and their early childhood education teachers.
Tutkimuksen kohteena olivat esiopetusikäiset lapset ja heidän varhaiskasvatuksen opettajat.
Two kinds of data were collected for the study: a survey (quantitative data) of early childhood education teacher and video (qualitative data) was collected by videotaping and observing the interaction between the adults and the children as part of the normal daily activities in the group.
Tutkimusta varten kerättiin kaksi aineistoa: kyselylomake (kvantitatiivinen) varhaiskasvatuksen opettajille ja videoaineisto (kvalitatiivinen), joka kerättiin videoimalla aikuisten ja lasten välistä vuorovaikutusta tavallisen päiväkotipäivän aikana.
Videotaping was made by interaction analysis and a survey was made by theory guiding content analysis.
Videoanalyysi tehtiin vuorovaikutusanalyysin mukaan ja kyselylomake analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin mukaan.
The research questions are: 1) How early childhood education teacher reinforce child´s prosocial behavior?
Tutkimuksessa kysytään 1) Miten varhaiskasvatuksen opettaja vahvistaa lapsen prososiaalista käyttäytymistä?
3) How early childhood education teacher prevent bullying?
3) Miten varhaiskasvatuksen opettaja ehkäisee mahdollista kiusaamista?
Reinforcement child´s prosocial behavior and prevention of bullying in Montessori and Reggio Emilia kindergarten : Early childhood education teacher´s point of view
Lapsen prososiaalisuuden vahvistaminen ja kiusaamisen ehkäisy Montessori ja Reggio Emilia päiväkodeissa : Varhaiskasvatuksen opettajan näkemyksiä
The results of this research indicate that bullying appear in three kindergarten participated in the study.
Tutkimustulosten mukaan kiusaamista esiintyi kolmessa tutkimukseen osallistuneesta päiväkodista.
Two of the kindergarten was municipal, two of them were Montessori-, and two of them were Reggio Emilia kindergarten.
Tutkimukseen osallistuivat kuusi päiväkotia, joista kaksi oli Montessori-, kaksi oli Reggio Emilia- ja kaksi oli kunnallista päiväkotia.
4) Which kind of pedagogical avenues are related to prevention of bullying?
4) Millaiset pedagogiset keinot ovat yhteydessä kiusaamisen ehkäisemiseen?
The purpose of this research was to investigate child´s prosocial behavior´s reinforcement and prevention of bullying in Montessori and Reggio Emilia kindergarten.
Tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia lapsen prososiaalisuuden vahvistamista ja kiusaamisen ehkäisemistä Montessori ja Reggio Emilia – päiväkodeissa.
Teachers encourage children to emotion skills, show kindness and sympathy.
Opettajat rohkaisivat lapsia tunnetaitoihin, näyttivät sympatiaa ja ystävällisyyttä, auttoivat sekä näkivät lapset kokijoina ja tekijöinä.
The most common way how early childhood education teacher reinforce child´s prosocial behavior was to be sensitive toward child´s initiatives.
Varhaiskasvatuksen opettaja vahvistaa lapsen prososiaalista käyttäytymistä yleisesti olemalla sensitiivinen aikuinen suhteessa lapsen aloitteisiin.
2) Which kind of pedagogical avenues are related to prosocial behavior?
2) Millaiset pedagogiset keinot ovat yhteydessä prososiaalisuuden vahvistamiseen?
A total of six kindergarten professionals and six kindergartens participated in the study.
Tutkimukseen osallistuivat yhteensä kuusi esiopetusikäisten ryhmässä työskentelevää opettajaa ja 30 lasta.
By means of survey was measured the phenomenon of bullying and the roles of bullying in the preschool environment, what kind of pedagogical practices used in preschools were related to bullying behavior and the prevention of bullying.
Kyselylomakkeen avulla mitattiin kiusaamisen vastaista työtä, kiusaamisen määrää ja tapoja, kiusaamiseen liittyviä rooleja ja kiusaamiseen puuttumista varhaiskasvatuksessa.
The most common pedagogical avenues to prevent bullying was to apologize if child was bully other child. Teachers use pedagogical avenues to prevent bullying with children to practice others feelings.
Yleisimmät pedagogiset keinot kiusaamisen ehkäisyssä olivat kiusaajan anteeksi pyytäminen kiusatulta ja toisten tunteiden harjoitteleminen.
Early childhood education teacher prevent bullying by keeping a positive atmosphere and they leave time to education conservations.
Varhaiskasvatuksen opettajat ennalta ehkäisevät mahdollista kiusaamista mm. pitämällä positiivista ilmapiiriä, kasvatuksiin liittyville keskusteluille on jätetty riittävästi aikaa ja lapset tuntevat olonsa turvalliseksi päiväkodissa sekä lasten yksilöllisistä tarpeista huolehditaan.
The most common pedagogical avenues to relate a prosocial behavior was to teach child to understand other´s point of view.
Pedagogisina keinoina prososiaalisuuden vahvistamissa on varhaiskasvatus opettajan taito rohkaista lapsia ymmärtämään omia ja muiden tunteita sekä näkökantoja.
"But if you can’t survive with yourself it is hard to survive with the others" : How therapeutic ethos shows in public presentations of projects that are targeted to youth
"Mutta jos ei osaa selviytyä itsensä kanssa, on vaikea selviytyä muidenkaan kanssa" : Terapeuttisen eetoksen näyttäytyminen nuorille suunnattujen projektien julkisissa esityksissä
The data has been analyzed with a discursive approach which uses the nomadic research method.
Aineistoa analysoin diskursiivisella lähestymistavalla, jossa on sovellettu kuljeskelevaa tutkimuksentekotapaa.
At the same time therapeutic ethos, as a part of discursive practices, expands the general awareness of vulnerability and importance of therapeutic knowledge.
Samalla diskursiivisten käytäntöjen kautta terapeuttinen eetos myös laajentaa yleistä kuvaa terapeuttisen tietämyksen tärkeydestä sekä mielikuvaa yleisestä haavoittuvuudesta.
The possible subjectivities created were self-knowing ideal-subjectivity and its counterpart lost-subjectivities.
Mahdollisiksi nuorille avautuneiksi subjektiviteeteiksi nostin itsensä tuntevat ideaalisubjektiviteetit sekä vastinparina itseltään hukassa olevat subjektiviteetit.
This leads to a situation, where the problems that young adults face are translated as young adults’ inner psychological deficits where the societal view point becomes marginalized.
Täten erilaiset nuorten kohtaamat ongelmat kääntyvät myös nuorten sisäisiksi psykologisiksi vajeiksi, jossa yhteiskunnallisten ongelmien tarkastelu jää marginaaliin.
The analysis was based on the idea that discourses are seen as societal and cultural practices that create ways of being and speaking in the right way.
Analyysini olen perustanut ajatukselle diskursseista yhteiskunnallisina ja kulttuurisina käytäntöinä, jotka tuottavat samalla oikein olemisen ja puhumisen tapoja sekä subjektiviteetteja, joita vastaan voidaan myös asettautua.
According to this study, therapeutic ethos in projects discursive practices appears as culturally influential discourses and understanding of feelings and inner state of mind where it also turns societal interests and project-based actions to the language and view which emphasizes representations of inner state of mind.
Tutkimustulosteni mukaan terapeuttinen eetos projektien diskursiivisissa käytännöissä näyttäytyy kulttuurisesti puhuttelevana, joka tunteita ja mielensisäistä maailmaa painottavan ymmärryksen ja puheen kautta kääntää yhteiskunnallista mielenkiintoa ja projekteissa tuotettua toimintaa yksilön mielensisäisiä ominaisuuksia painottaville kuvauksille.