natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dance has the potential to alleviate both physical and cognitive sequelae.
Tanssilla on potentiaalia toimia samanaikaisesti sekä fyysisten että kognitiivisten oireiden kuntoutuksena.
Results: Those close to the injured who reported more executive problems were the ones that experienced most benefits of the dance-based intervention.
Tulokset: Kuntoutujien, jotka arvioivat itsellään olevan enemmän toiminnanohjauksen haasteita, läheiset kokivat tanssikuntoutuksesta eniten hyötyä.
Objective: Survivors of traumatic brain injury often experience a significant burden of disabling sequelae which require rehabilitation.
Tutkimuksen tarkoitus: Aivovamma vaikuttaa usein merkittävästi vammautuneen toimintakykyyn aiheuttaen monenlaisia jälkioireita, joihin tarvitaan kuntoutusta.
The focus of this pro gradu thesis is on the potential of using dance-based intervention in severe traumatic brain injury.
Tässä pro gradu -tutkielmassa keskitytään tanssin soveltamisen mahdollisuuksiin vaikean aivovamman saaneiden kuntoutuksessa.
The objective is to examine how the benefits of the intervention experienced by the injured and those close to them are related to their self-reported executive functions, quality of life, and the amount of change in the scores during the intervention.
Keskeinen näkökulma on kuntoutujien ja heidän läheistensä tanssikuntoutuksesta kokema hyöty, jota tarkastellaan suhteessa kuntoutujien toiminnanohjauksen ja elämänlaadun itsearvioon sekä siinä tapahtuneeseen muutokseen intervention aikana.
However, impaired self-awareness was not related to the subjectively experienced benefits of the intervention.
Puutteellinen oiretiedostus ei ollut kuitenkaan yhteydessä kuntoutuksesta koettuun hyötyyn.
On the other hand, the self-reported quality of life was not related to the subjectively experienced benefits of the intervention and there was no statistically significant change in the scores during the intervention.
Sen sijaan elämänlaatu ei ollut yhteydessä kuntoutuksesta koettuun hyötyyn eikä elämänlaadussa ollut tapahtunut intervention aikana muutosta.
The second objective is to examine the self-awareness of the injured and its relationship to the subjectively experienced benefits of the intervention.
Toisena näkökulmana on kuntoutujien oiretiedostus ja sen yhteys kuntoutuksesta koettuun hyötyyn.
A dance-based intervention could be beneficial for those with various sequelae as dance has the potential of improving both motor and cognitive functions.
Monioireisesta jälkitilasta kärsivät kuntoutujat voisivat hyötyä tanssista interventiona, sillä tanssi on sekä motorisesti että kognitiivisesti kehittävää toimintaa.
Impaired self-awareness did not affect the subjectively experienced benefits of the intervention so it could be applied also in the rehabilitation of brain-injured with impaired self-awareness.
Oiretiedostuksen taso ei vaikuttanut kuntoutuksen koettuun hyödyllisyyteen, eli tanssikuntoutusta voisi myös soveltaa aivovamman saaneilla, joilla on puutteellinen oiretiedostus.
Self-awareness was measured by comparing the self-rated competency of the injured to the ratings of those close to them.
Oiretiedostusta mitattiin vertaamalla kuntoutujan arviota toimintakyvystään läheisen arvioon.
Executive functions, quality of life and the subjectively experienced benefits of the intervention were measured by self-report.
Kuntoutuksesta koettua hyötyä, toiminnanohjausta ja elämänlaatua arvioitiin kyselylomakkeilla.
According to some of the analysis, the injured rated their competency higher than those close to them which is a sign of impaired self-awareness.
Kuntoutujan arvio toimintakyvystään oli joissakin analyyseissä läheisen arviota parempi, mikä viittaa oiretiedostuksen puutteisiin.
The study was conducted as a qualitative study.
Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisena tutkimuksena.
The study is also an overview of the time of educational equality in Finland at the turn of the 2010-2020s.
Tutkimus on myös yleiskatsaus siihen, millaista koulutuksellisen tasavertaisuuuden aikaa 2010-2020 -lukujen vaihteen Suomessa eletään.
The research approach was based on social constructionism, where the construction of social reality takes place through the use of language.
Tutkimusote pohjautui sosiaaliseen konstruktionismiin, jossa sosiaalisen todellisuuden rakentuminen tapahtuu kielenkäytön kautta.
On the basis of the results, the stories distributed within the families were renewing the social positions of the individuals and maintaining social inequalities.
Tulosten perusteella perheissä jaetut kertomukset olivat uusintamassa yksilöiden sosiaalisia asemia ja ylläpitivät yhteiskunnallista eriarvoisuutta.
"Regardless of the Color of the Spoon" : Cross-generational Educational Inequality in Online Narratives
"Lusikan väristä riippumatta" : koulutuksellinen eriarvoisuus verkkokeskustelujen kertomuksissa
Earlier social science-focused educational research has shown that both education and socio-economic status tend to move down from one generation to the next.
Aiempi yhteiskuntatieteellisesti painottunut kasvatustieteellinen tutkimus on osoittanut, että niin koulutuksella kuin sosioekonomisella asemalla on taipumus periytyä sukupolvelta toiselle.
The study seeks to address, through narratives, educational inequalities that are culturally and socially constructed.
Tutkimuksessa pyritään tarkastelemaan narratiivien avulla kulttuurisesti ja sosiaalisesti rakentunutta koulutuksellista eriarvoisuutta.
The main findings were about cross-generational cultural, social and economic capital.
Keskeiset havainnot kertoivat ylisukupolvisista kulttuurisista, sosiaalisista ja taloudellisista pääomista.
As a subject of educational sociology, educational cross-generation can be viewed as a cultural phenomenon of public debate.
Kasvatussosiologisena tutkimuskohteena koulutukselliseen ylisukupolvisuuteen voi suhtautua kulttuurisena julkisen keskustelun ilmiönä.
The research material used was education and career narratives on open online discussion forums that recalled discussions and interaction in childhood families.
Tutkimuksen aineistona käytettiin internetin avoimien verkkokeskustelualueiden koulutusta ja uraa käsitteleviä kertomuksia, joissa muisteltiin lapsuudenperheissä käytyjä keskusteluja ja vuorovaikutusta.
The thesis was based on a topical public debate on the development of educational inequalities.
Tutkielman taustalla oli ajankohtainen koulutukselliseen eriarvoistumiskehitykseen liittyvä julkinen keskustelu.
Findings revealed inherited, story-based beliefs, partly gender-based distribution of tasks and exercising of power.
Havainnot kertoivat sukupolvien yli periytyvistä, kertomuksiin perustuvista uskomuksista sekä osin sukupuolen mukaan jakautuneista tehtävistä ja vallankäytöstä.
The method of multidisciplinary research, based on the educational framework, was the narrative and the netnographic approach.
Monitieteellisen, kasvatustieteelliseen viitekehykseen pohjautuvan tutkimuksen menetelmänä käytettiin narratiivista ja nettietnografista lähestymistapaa.
This study explores the narrative world of cross-generations through education and related beliefs through online discussion materials.
Tässä tutkielmassa tarkastellaan ylisukupolvisia koulutukseen ja siihen liittyviin uskomuksiin keskittyvää kertomusmaailmaa verkkokeskusteluaineistojen kautta.
1) What were the objectives of the European Union for the dialogue?
1) Mitkä olivat EU:n tavoitteet dialogille?
Between 1995 and 2004, the growth of the Chinese economy was phenomenal, especially compared to other major global economies at the time.
Vuosien 1995-2004 aikana Kiinan talouskasvu oli ilmiömäistä, varsinkin jos sitä verrattaan muihin tuon ajan merkittäviin globaaleihin talouksiin.
The thesis has three research questions.
Tutkielma esittää kolme tutkimuskysymystä.
Individual EU Member States did not want to endanger their economic ties with China due to human rights concerns.
Yksittäiset EU jäsenvaltiot eivät halunneet vaarantaa kauppasuhteitaan Kiinaan ihmisoikeuksien takia.
This is done by using data from the World Bank Group, the International Monetary Fund and Eurostat.
Tässä käytetään Eurostat:n, Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston aineistoja.
Economic reasons were the major cause behind the failure.
Taloudelliset syyt olivat yksi päätekijöistä dialogin epäonnistumisen taustalla.
3) What were the economic reasons behind the failure of the human rights dialogue?
3) Mitkä taloudelliset syyt toimivat ihmisoikeusdialogin epäonnistumisen taustalla?
The first research question is addressed by using documents of the European Commission and the Council of the European Union.
Ensimmäistä tutkimuskysymystä lähestytään kahden EU instituution, Euroopan komission sekä Euroopan unionin neuvoston, asiakirjojen kautta.
The thesis begins with a short introduction to the history and importance of human rights in the context of the Western World and especially the EU.
Pro gradu -tutkielma esittelee aluksi ihmisoikeuksien historiaa ja merkitystä länsimaisessa yhteiskunnassa sekä erityisemmin Euroopan unionissa.
Third, the viewpoint of the EU is assessed by using a partially declassified Council assessment report on the dialogue from 2004.
Kolmanneksi tutkielma selvittää myös EU:n oman näkökulman käyttämällä vuonna 2004 Euroopan unionin neuvoston osittain julkaisemaa selontekoa dialogin vaikutuksista.
To showcase the growing trade between EU Member States and China, two specific products, "saddles for cycles" and "microwave ovens" are analysed.
Kiinasta EU:n alueelle tapahtunutta tavaratuonnin kasvua analysoidaan käyttämällä kahta tuotetta, pyöräsatuloita ja mikroaaltouuneja, esimerkkitapauksina.
2) Using the objectives identified in question 1, was the dialogue effective, i.e. were there concrete developments on the ground concerning the human rights situation in China?
2) Käyttäen kysymyksessä 1 selvitettyjä tavoitteita, oliko dialogilla vaikutusta Kiinan ihmisoikeustilanteeseen eli tapahtuiko Kiinassa vuosina 1995-2004 konkreettista kehitystä ihmisoikeuksien suhteen?
The Chinese viewpoint, however, presents China as a champion of human rights.
Toisaalta Kiinan valtiollinen näkökulma esitti Kiinan suurena ihmisoikeuksien puolestapuhujana.
The research is conducted using ordinary qualitative techniques of historical inquiry, mainly source criticism and critical examination of the source material.
Tämä tutkielma käyttää historiantutkimuksen perinteistä tutkimusmetodia eli lähdekriittisyyttä.
The thesis concludes, on the basis of the reports of Western NGOs and the EU, that by 2004 the dialogue had not achieved desired progress on the "special areas" set by the EU, i.e. the dialogue was a failure.
EU:n oman raportin sekä ihmisoikeusjärjestöjen raporttien perusteella tutkielma tulee siihen lopputulokseen, että vuoteen 2004 mennessä EU ei ollut päässyt Kiinassa ihmisoikeustavoitteisiinsa eli dialogi oli epäonnistunut.
Moreover, imports from Japan, the main regional rival for China, are used as a point of comparison.
Vertailukohtana käytetään Kiinan suurinta alueellista kilpailijaa eli Japania.
This thesis presents and analyses the effectiveness of the EU-China human rights dialogue between 1995 and 2004.
Tämä pro gradu -tutkielma esittelee ja tutkii Euroopan unionin (EU) ja Kiinan välistä ihmisoikeusdialogia sekä sen vaikuttavuutta vuosina 1995-2004.
Second, for the point of view of the Chinese state, Chinese governmental White Papers on human rights are used.
Toiseksi selvitetään Kiinan virallinen kanta käyttämällä Kiinan valkoisia kirjoja (White Paper).
First, annual human rights reports written by two Western NGOs, Amnesty International and Human Rights Watch.
Ensinnäkin tutkielma käyttää Amnesty International:n ja Human Rights Watch:n vuosittaisia ihmisoikeusraportteja länsimaisten ihmisoikeusjärjestöjen näkökulman selvittämiseksi.
The final research question focuses on the growth of the Chinese economy and the trade between China and EU Member States in the years 1995 to 2004.
Kolmas tutkimuskysymys tutkii Kiinan talouden merkityksen sekä Kiinan ja EU:n välisen kaupan kasvua.
Source pluralism is also used by using documents and source material from many different sources.
Samalla tutkimus käyttää lähdepluralismia eli pyrkii yhdistämään tietoja useasta erilaisesta lähteestä.
Consequently, eight "special areas" or benchmarks that the EU identified for its own assessment of the dialogue are presented.
Nämä erityiset osa-alueet toimivat myös mittapuina, joita EU käytti omissa arvioissaan dialogin vaikuttavuudesta.
At the same time China became one of the main trade partners for EU Member States.
Samalla Kiinasta tuli EU:lle erittäin merkittävä kauppakumppani, erityisesti tavaroiden ja hyödykkeiden tuonnin osalta.
The situation on the ground is analysed by using material from three different sources.
Mahdollista kehitystä tarkastellaan kolmesta eri näkökulmasta.
The teacher expertise is a process that progressively develops both at individual and community levels.
Opettajien asiantuntijuus on prosessi, joka kehittyy asteittain sekä yksilöllisenä ominaisuutena että osana yhteisöä.
Teacher activity plays a major role both in expanding professional development and in creating a personal network.
Opettajan aktiivisuudella on suuri rooli sekä ammatillisen kehittymisen laajentamisessa että oman henkilökohtaisen verkoston luomisessa.
The learning community creates the conditions for professional development and knowledge sharing.
Oppiva yhteisö myös luo edellytyksiä ammatilliseen kehittymiseen ja osaamisen jakamiseen.
School culture in change : Teachers’ experience regarding the challenges of their expertise and the school’s development needs
Koulun toimintakulttuuri muutoksessa : opettajien kokemuksia osaamisen haasteista ja koulun kehitystarpeista
The school’s development needs were related to every challenge, such as limiting the burden of developmental projects and operational goals, and utilizing digitalization in teaching.
Koulun kehitystarpeet liittyivät sekä arjen haasteisiin, kuten kehityshankkeiden rajoittamiseen ja toiminnan tavoitteisiin sekä digitaalisuuden hyödyntämiseen opetuksessa.
The result of this research indicated that at best, the school functions as a learning community that is open, reflective and willing to learn, utilizing diverse working methods and delivering transversal competence.
Tutkimustulokset osoittivat, että parhaimmillaan koulun toimintakulttuuri toimii oppivan yhteisön tavoin, joka on avoin, reflektoiva ja oppimishaluinen sekä hyödyntää monipuolisia työtapoja ja toteuttaa laaja-alaista oppimista.
Based on the results of this research, the school’s culture can be further developed, supporting the involvement and well-being of both teachers and students.
Tutkimustulosten pohjalta voidaan koulun toimintakulttuuria kehittää edelleen sekä opettajien että oppilaiden osallisuutta ja hyvinvointia tukien.
Phenomenon-based learning assists in integrating teachers’ knowhow across subject and class levels and engages students in the planning and implementation of teaching.
Ilmiöpohjainen työskentely yhdistää opettajien ammattitaitoa yli aine- ja luokkatasojen sekä osallistaa oppilaita opetuksen suunnitteluun ja toteutukseen.
The culture is based on inclusion, supported by versatile working methods, like group pedagogy and co-teaching.
Koulun toimintaa ohjaa inkluusio, jota monipuoliset työtavat, kuten ryhmäpedagogiikka ja yhteisopettajuus tukevat.
I grouped and thematised the interview data, coded and categorized meanings related to the themes identified, and finally, analysed the interdependencies between the categories and meanings.
Tutkimusmetodina toimi monivaiheinen laadullinen sisällönanalyysi, joka toteutettiin haastattelupuheen merkityksiä koodaamalla ja kategorisoimalla sekä näiden kategorioiden vuorovaikutuksia ja riippuvuuksia analysoimalla.
Target: This study examines school culture, teachers’ professional development and school’s development needs through teachers’ experience.
Tässä tutkielmassa tarkastellaan opettajien kokemuksia koulun toiminta-kulttuurista, opettajien ammatillisesta kehittymisestä ja koulun kehittämistarpeista.
Method: The research data was gathered from a school located in the Helsinki Metropolitan area and it consisted of semi-structured interview material from 12 teachers’ of the target school.
Tutkimuksen osanottajat koostuivat pääkaupunkiseudulla toimivan koulun 12 opettajasta.
Findings and conclusions: The findings of this study indicated that teachers’ experience the school culture as collaborative in terms of working closely together, helping each other and sharing knowledge.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että opettajat kokevat työkulttuurinsa olevan yhteisöllinen.
The final material consists of 17 articles, 7 of them from Sweden and 5 from Finland and 5 from England.
Lopulliseksi aineistoksi muodostui yhteensä 17 artikkelia, joista 7 oli Ruotsista, 5 Suomesta ja 5 Englannista.
The study covered three countries that were Finland, Sweden and England.
Tutkimus käsitti kolme maata, Suomen, Ruotsin ja Englannin.
The theoretical background of this research was based on the most relevant concepts for this research.
Tutkimukseni teoreettinen tausta rakentui tutkimuksen kannalta keskeisten käsitteiden pohjalle.
These concepts were neoliberalism, New Public Management, school choice, educational markets and segregation.
Käsitteitä olivat uusliberalismi sekä siihen kiinteästi liittyvä New Public Management, koulumarkkinat, kouluvalinta sekä eriytyminen eli segregaatio.
In Finland and Sweden school choice explained school segregation more often than it did in England.
Suomessa ja Ruotsissa tulokset osoittavat selvemmin koulujen segregaation johtuneen kouluvalinnoista kuin Englannissa.
Impacts of School Choice on School Segregation
Kouluvalinnan yhteys koulujen eriytymiseen
After the search I analysed all the articles from the point of my research question.
Aineiston hakemisen jälkeen kävin jokaisen artikkelin läpi tutkimuskysymyksen näkökulmasta.
I conducted this research as a systematic literature review which means that the data consisted of other researches.
Toteutin tutkimuksen systemaattisen kirjallisuuskatsauksen menetelmällä, joka tarkoittaa jo olemassa olevien tutkimusten tutkimista.
From those results I formed a synthesis about each country.
Näiden tietojen pohjalta kokosin maakohtaiset yhteenvedot tutkimusten tuloksista.
The collection of the material was conducted systematically from three different databases.
Tein järjestelmällisen aineistohaun ennalta määriteltyjen hakusanojen avulla kolmesta valitusta tietokannasta.
According to the results there were segregation between schools and in many cases, it was the result of school choice.
Tutkimustulosten mukaan koulujen välillä oli havaittavissa segregaatiota, jonka voitiin katsoa johtuneen kouluvalinnan mahdollisuudesta.
The aim of this research was to address the possible connections between school choice and school segregation.
Tässä tutkimuksessa tarkoiteuksenani oli selvittää, onko kouluvalinnalla yhteys koulujen mahdolliseen eriytymiseen eli segregoitumiseen.
In some cases, school segregation was explained to be the cause of residential segregation and the cause of residential segregation and school choice combined.
Segregaation esitettiin myös johtuvan esimerkiksi asuinalueiden segregaatiosta tai asuinaluesegregaation ja kouluvalintojen yhteisvaikutuksesta.
The data (N = 1202) was collected from high school students from 34 different high schools in Helsinki during the spring 2018.
Tutkimuksen aineisto (N = 1202) kerättiin keväällä 2018 kyselytutkimuksena osana Bridging the Gaps -tutkimushanketta Helsingissä yhteensä 34 eri lukioista.
Achievement goal orientations as a social feature : Achievement goal orientations, social engagement and school belongingness among high school students
Tavoiteorientaatiot sosiaalisena ominaisuutena : tavoiteorientaatiot, sosiaalinen sitoutuminen ja kouluun kuuluminen lukiolaisilla
The result was in line with previous studies examining the connection between motivation and social context.
Tulokset ovat pääosin linjassa aiemman motivaatiota ja sosiaalisuutta käsittelevän tutkimuksen kanssa.
Five different achievement goal orientation groups were identified and the groups were labelled as mastery-, performance-, performance-avoidance-oriented, multiple-goals-oriented and avoidance-oriented.
Aineistosta tunnistettiin viisi erilaista tavoiteorientaatioryhmää, jotka nimettiin oppimis-, menestys-, suoritus-välttämis-, välttämisorientoituneiksi sekä sitoutumattomiksi.
Social engagement describes the willingness to cooperate and share ideas with peers and school belongingness can be described as a social and emotional connection with school.
Sosiaalista sitoutumista tarkastellaan yksilön halukkuutena tehdä yhteistyötä vertaisten kanssa ja kouluun kuulumista kuvataan yksilön sosiaalisena ja emotionaalisena yhteytenä kouluun.
It is important to examine the connection between motivation and social context in order to fully understand the field of achievement goal orientations and to support students’ motivation and development.
Motivaation ja sosiaalisen kontekstin välistä yhteyttä on tärkeä tutkia, jotta tavoiteorientaatiota voidaan ymmärtää entistä laajemmassa merkityksessä sekä samalla tukea nuoria ymmärtämällä syitä heidän käytöksen ja motivaation taustalla.
The aim of this study was to examine what sort of achievement goal orientation profiles it is possible to identify among high school students, how differently motivated students differ in social engagement and how school belongingness predicts students’ goal orientation profiles.
Tutkielmani tavoite oli tarkastella, millaisia tavoiteorientaatioprofiileja voidaan tunnistaa lukiolaisilla, miten eri tavoin motivoituneet lukiolaiset eroavat sosiaalisen sitoutumisen suhteen sekä miten yhteenkuulumisen tunne koulussa ennustaa tavoiteorientaatioryhmään kuulumista.
School belongingness predicted belonging into different achievement goal orientation groups and especially external belongingness seems to be significant factor for students achievement goal orientations.
Koettu yhteenkuulumisen tunne koulussa ennusti voimakkaasti ryhmään kuulumista, ja erityisesti ulkoinen kuuluminen vaikuttaa olevan merkittävä tekijä tavoitteiden ja motivaation kannalta.
Participants filled in questionnaires that measured mo-tivation, social engagement and school belongingness.
Vastaajat täyttivät kyselylomakkeen, jonka avulla mitattiin kouluun liittyvää motivaatiota, sosiaalista sitoutumista sekä sosiaalista yhteenkuulumista koulussa.
Participants were divided into groups by using Two Step Cluster analysis and group differences in social engagement were examined by analysis of variance.
Vastaajat jaettiin ryhmiin tavoiteorientaatioiden perusteella Two Step Cluster -analyysin avulla, yksisuuntaisella varianssianalyysillä tarkasteltiin, eroavatko ryhmät toisistaan sosiaalisen sitoutumisen suhteen ja multinominaalisella logistisella regressioanalyysillä tutkittiin, miten koettu yhteenkuulumisen tunne koulussa ennustaa eri tavoiteorientaatioryhmiin kuulumista.
In this study, person-oriented approach was utilized and in this approach, it is crucial to identify different subgroups and examine group differences.
Tutkimuksessa hyödynnettiin henkilösuuntautunutta lähestymistapaa, jossa keskeistä on erilaisten osaryhmien tunnistaminen sekä niiden välisten erojen tarkastelu.
Mastery- and performance-oriented students expressed higher social engagement and social engagement avoidance at school than the other groups.
Oppimis- ja menestysorientoituneet olivat sosiaalisesti sitoutunein ryhmä, ja vastaavasti heillä havaittiin muita ryhmiä vähemmän sosiaalisen sitoutumisen välttelyä, tosin aiemmasta tutkimuksesta poiketen oppimisorientoituneilla havaittiin menestysorientoituneita enemmän sosiaalisen sitoutumisen välttelyä.
It seems that striving for learning and mastery is especially beneficial in terms of social engagement and belongingness in school.
Pyrkimys oppimiseen vaikuttaa olevan yhteydessä hyviin sosiaalisiin suhteisiin koulussa sekä korkeaan yhteenkuuluvuuden tunteeseen, kun taas pyrkimys selvitä koulutyöstä mahdollisimman pienellä vaivalla vaikuttaa olevan negatiivisesti yhteydessä myös oppilaan sosiaaliseen käyttäytymiseen sekä yhteenkuulumiseen koulussa.