natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The research was conducted as qualitative research of semi-structured interviews, including professional athletes as study participants from different sports fields.
Tutkimus tehtiin laadullisena tutkimuksena puolistrukturoituina haastatteluina, ja tutkimukseen osallistui eri lajien ammattiurheilijoita.
Athletes would be motivated to make more sustainable food choices if it would positively contribute to their athletic performance, and if their friends or partners would also eat similarly.
Urheilijat olisivat motivoituneita tekemään kestävämpiä ruokavalintoja, jos se edistäisi positiivisesti myös heidän urheilullista suorituskykyään, ja jos heidän ystävänsä tai kumppaninsa söisivät vastaavia ruokia.
In addition to intrinsic motivations, the extrinsic motivations also affect the athletes' food choices in certain situations.
Sisäisten motivaatioiden lisäksi myös ulkoiset motivaatiot vaikuttavat urheilijoiden ruokavalintoihin tietyissä tilanteissa.
However, the external motivations are not based on the athlete's own motivation, and those often arise due to pressure, instructions, knowledge, or support from external sources of friends, family, or coaches.
Ulkoiset motivaatiot eivät kuitenkaan perustu urheilijan omaan motivaatioon, ja ne ovat lähtöisin esimerkiksi ystävien, perheen tai valmentajien olemassaolosta, painostuksesta, ohjeistuksesta, tiedonannosta tai tuesta.
Consumers’ personal values, such as benevolence, universalism and stimulation, act as the abstract guidelines for consumers to make certain food choices.
Kuluttajien henkilökohtaiset arvot, kuten hyväntahtoisuus, universalismi ja stimulaatio, toimivat abstrakteina ohjenuorina kuluttajien ruokavalintoihin ja ruokavalioon.
Besides, the food choice motives, including price, taste, convenience, and health, are considered as more practical motives that influence consumers’ food choices.
Lisäksi ruoan valintaan liittyviä motiiveja, kuten hintaa, makua, helppoutta ja terveyttä, pidetään käytännöllisempinä motiiveina, jotka vaikuttavat kuluttajien ostopäätöksiin ja ruokavalintoihin.
The study's findings suggest that athletes are concerned about the health- and environmental factors that their diet and consumption patterns contribute to the outside world.
Tutkimustulokset viittaavat siihen, että urheilijat ovat huolissaan terveys- ja ympäristötekijöistä, joihin heidän ruokavalionsa ja kulutustottumuksensa vaikuttavat.
The main motives that reflect on their food choices are taste, price, and convenience.
Tärkeimmät ruoanvalintamotiivit, jotka heijastavat heidän ruokavalintojaan, ovat maku, hinta ja helppous.
Remarkably, the motive of convenience is particularly influential for athletes, which often leads professional athletes to favor food products that are easy and quick to prepare and fit well into their busy training schedules.
Erityisesti helppous on vaikuttava motiivi urheilijoille, mikä saa heidät usein suosimaan helposti ja nopeasti valmistettavia ruokia, jotka sopivat heidän kiireiseen harjoittelu- ja kilpailuohjelmaansa.
Professional athletes are expected to follow a strict diet with specific nutritional guidelines, and their food choices are typically formed to maximize their athletic performance.
Ammattiurheilijoiden odotetaan syövän terveellistä ruokaa tarkan ruokavalion mukaisesti, ja heidän ruokavalintansa on tyypillisesti muodostettu tukemaan maksimaalista suorituskykyä.
The aim of this research is to explore why professional athletes consume sustainable, plant-based food, by exploring the different values, food choice motives and intrinsic- and extrinsic motivations which reflect on athletes' motives to make sustainable food choices.
Tämän tutkimuksen tarkoitus on tutkia ammattiurheilijoiden motiiveja syödä kestävää ruokaa, ja tutkia heidän arvojen, sekä sisäisten- ja ulkoisten motivaatiotekijöiden vaikutusta ammattiurheilijoiden kestäviin ja kasvipohjaisiin ruokavalintoihin.
However, with the consumer group of professional athletes, the intrinsic motivations that aim to maximize athletic performance, influences athletes’ food choices depending on their personal goals and timing of the season.
Ammattiurheilijoiden luontaiset sisäiset motivaatiot, joihin kuuluu mm. pyrkimys maksimoida urheilullinen suorituskyky, vaikuttavat urheilijoiden ruokavalintoihin, riippuen urheilijan tavoitteista ja kilpailukauden ajankohdasta.
Food choices are complex decisions, which include the decisions of when, what, with whom, and how to consume, and the decisions are influenced by the life course and previous experiences of consumers, as well as personal values and motivations.
Urheilijoiden ruokavalinnat ovat monimutkaisia päätöksiä, joihin sisältyvä päätökset milloin, mitä, kenen kanssa ja miten kuluttajat syövät ruokaa.
However, the lack of knowledge on sustainability matters acts as a barrier to make food choices that support both: sustainability of the earth and athletic performance, which could be an interesting topic for future research.
Yksi tärkeimmistä tutkimustuloksista oli tiedon puute ruoan kestävyysasioista, mikä on usein este sellaisten ruokavalintojen tekemiselle, jotka tukevat niin maapallon kestävyyttä, kuin urheilullista suorituskykyä.
With the new era of sustainable eating, where plant-based food choices have become a norm for many consumers, athletes' have also gotten new complexities to consider while making their food choices.
Kuitenkin, kestävästä syömisestä ja kasvipohjaisista ruokavalinnoista on tullut kuluttajien uusi normi, ja urheilijatkin ovat alkaneet pohtimaan uusia näkökulmia tekemässään ruokavalintoja, jotka ottavat huomioon ruoan kestävyyden, sekä urheilun suorituskyvyn maksimoinnin.
It consisted of a meta-analysis of 17 empirical studies conducted over time span of 30 years.
Menetelmana kaytettiin meta-analyysia, jossa kohteena oli 17 empiirista tutkimusta viimeisen 30 vuoden ajalta.
Achievement goal orientations were defined as established tendencies and preferences for an individual to choose certain types of goals in achievement situations.
Tavoiteorientaatiot maariteltiin tassa tutkimuksessa yksilon vakiintuneiksi taipumuksiksi ja mieltymyksiksi valita tietynlaisia tavoitteita saavutustilanteissa.
The developmental framework in which these were examined was the four-phase model of interest development.
Kiinnostuksen kehittymista tarkasteltiin neliportaisen kiinnostuksen kehittymismallin avulla.
The results from the empirical studies showed that only mastery goal orientation had a positive correlation with training transfer.
Empiiristen tutkimusten tulokset osoittivat, etta vain oppimisorientaatiolla on positiivinen korrelaatio koulutuksessa opitun siirtovaikutukseen.
Interest predicted students’ grades in mathematics and biology during the autumn semester, but in spring semester the relationship shifted so that grades were the predictor of subject interest at the end of the school year.
Kiinnostus ennusti oppilaiden arvosanoja matematiikassa ja biologiassa syyslukukauden aikana, mutta kevatlukukauden aikana arvosanat ennustivat oppiainekohtaista kiinnostusta lukuvuoden lopussa.
The aim was to empirically test three possible hypotheses on the interaction between interest and learning: whether interest predicts learning outcomes, learning outcomes predict learning, or that they influence each other reciprocally.
Taman osatutkimuksen tavoitteena oli testata empiirisesti kolmea mahdollista hypoteesia, siita ennustaako kiinnostus oppimistuloksia, ennustavatko oppimistulokset kiinnostusta, vai vaikuttavatko ne toisiinsa vastavuoroisesti.
Performance-approach did not correlate and performance-avoidance orientation had a small negative correlation with training transfer.
Suoritusorientaatio ei korreloinut ollenkaan, ja suoritus-valttamisorientaatio korreloi negatiivisesti koulutuksessa opitun siirtovaikutuksen kanssa.
3) How students’ interest in biology and in mathematics are connected to learning and interest and learning predict each other over the course of a school year.
3) Miten oppilaiden kiinnostus biologiaa ja matematiikkaa kohtaan on yhteydessa oppimistuloksiin ja miten ne ennustavat toisiaan kouluvuoden aikana?
2) How students’ domain specific interest in science and mathematics is generated and develops in an inquirybased mobile learning environment?
2) Miten oppilaiden alakohtainen kiinnostus luonnontieteita ja matematiikkaa kohtaan muodostuu ja kehittyy tutkivan oppimisen kontekstissa?
Interest was conceptualized based on the theoretical division between the more emotion-based, short-lived, fluctuating and situationspecific situational interest, and the more stable, cognition- and value-based individual interest.
Kiinnostus taas maariteltiin tassa tutkimuksessa perustuen teoreettiseen jakoon tunneperaisesta, lyhytaikaisesta ja muuttuvasta tiettyyn tilanteeseen liittyvasta kiinnostuksesta seka pysyvammasta, tietoon ja arvostukseen perustuvasta henkilokohtaisesta kiinnostuksesta.
These findings indicate that trainees with a mastery goal orientation that are more concerned about improving their knowledge and skills are more open to productive use of training content to improve their practices beyond the context of the training.
Nama tulokset osoittavat, etta oppimisorientoituneet koulutukseen osallistuvat ovat kiinnostuneempia tietonsa ja taitojensa lisaantymisesta, ja ovat siten avoimempia kayttamaan myos koulutuksen sisaltoja parantaakseen omia ammatillisia taitojaan.
They were conceptualized in a trichotomous model that consisted of mastery, performance-approach, and performance-avoidance orientations.
Tavoiteorientaatiot maariteltiin kolmen orientaation mallin mukaan, joka muodostuu oppimisorientaatiosta, suoritusorientaatiosta, seka suoritus-valttamisorientaatiosta.
Mastery-orientation refers to individual´s tendency to choose the type of goals which aim to increase one’s knowledge, improve a skill, or master a task.
Oppimisorientoitunut opiskelija pyrkii valitsemaan tavoitteita, joiden avulla han pyrkii lisaamaan tietoaan, parantamaan taitojaan tai hallitsemaan jonkin asian.
The aim was to clarify how the three different achievement goal orientations related to training transfer and whether this relation was affected by the length of the training program or how long after its completion training transfer was measured.
Tavoitteena oli selkeyttaa, miten kolme erilaista tavoiteorientaatiota on yhteydessa opitun siirtovaikutukseen seka onko koulutuksen pituudella tai opitun asian mittausajankohdalla vaikutusta siirtovaikutukseen.
Three empirical studies addressed these questions: Study I looked at adult learners’ achievement goal orientations and transfer of training in organizational and higher education context.
Naihin kysymyksiin haettiin vastauksia kolmen empiirisen tutkimuksen avulla: Ensimmaisessa osatutkimuksessa tarkasteltiin aikuisopiskeli joiden tavoiteorientaatiota ja oppimisen siirtovaikutusta tyoelama- ja korkeakoulukontekstissa.
Study III explored the dynamics of interest development and learning outcomes, this time with students that received regular classroom teaching in science (N=104).
Kolmannessa osatutkimuksessa keskityttiin tutkimaan kiinnostuksen kehittymisen dynamiikkaa ja oppimistuloksia (N=104) luonnontieteiden oppimisen kontekstissa.
It separates four different developmental stages of interest, namely triggered situational, maintained situational, emerging individual, and well-established individual interest.
Tama malli erottelee kiinnostuksen kehittymisen seuraaviin kehitysvaiheisiin: herannyt tilannekohtainen kiinnostus, yllapidetty tilannekohtainen kiinnostus, orastava henkilokohtainen kiinnostus seka syventynyt henkilokohtainen kiinnostus.
The general research questions were: 1) How do achievement goal orientations relate to transfer of learning and are these relationships affected by the length of the training program or by the time lag between the end of training and measurement time?
Vaitoskirjan yleisen tason tavoitteisiin pyrittiin vastamaan seuraavien tutkimuskysymysten kautta: 1) Miten tavoiteorientaatiot ovat yhteydessa opitun asian siirtovaikukseen, ja mika vaikutus koulutusohjelman pituudella tai siirtovaikutuksen mittausviiveella on tahan yhteyteen?
The different ways in which learners’ set goals in achievement situations and how interested they are in the task or topic have been found to relate to their learning outcomes in school context, and transfer of training to workplaces in organizational training context.
Aiemmissa tutkimuksissa on huomattu, etta opiskelijoiden erilaisilla tavoilla asettaa tavoitteita oppimistilanteissa, seka silla, millaista kiinnostusta he osoittavat oppimistilannetta kohtaan, on yhteys oppimistuloksiin kouluymparistossa ja koulutuksessa opitun asian siirtovaikukseen tyoelamakontekstissa.
This seemed to indicate that parts of the students were going through a transitional phase in their study motivation and their interest may have been affected by the normative evaluation of their learning.
Nama tulokset nayttaisivat viittaavan siihen, etta osalla oppilaista arvosanat vaikuttivat heidan kokemaansa kiinnostukseen ja nain ollen normatiivisella arvioinnilla saattaa olla negatiivinen vaikutus kiinnostuksen kehittymiseen.
The focus was to investigate how their interest in science and mathematics developed during the school year and what factors were influencing their interest generation and development.
Taman osatutkimuksen tavoitteena oli tutkia, miten oppilaiden kiinnostus luonnontieteita ja matematiikkaa kohtaan kehittyy lukuvuoden aikana seka mitka seikat vaikuttavat heidan kiinnostuksensa muodostumiseen ja kehittymiseen.
Study II concentrated on 18 experimental group students who had been allocated to a paperless classroom project which aimed to utilize a mobile learning environment along with inquiry learning approach in science and mathematics education.
Tama koeryhma opiskeli paperittomassa, mobiililaitteilla tuetussa ymparistossa tavoitteenaan opiskella luonnontieteita ja matematiikkaa tutkivan oppimisen periaatteiden mukaisesti.
Performance-approach orientation, then, refers to situations in which the individual concentrates on displaying competence in relation to others, and performance-avoidance oriented individual would try to avoid displaying incompetence to others.
Suoritusorientaatio taas viittaa tilanteisiin, joissa opiskelijan tavoitteena on nayttaa kompetenssinsa toisia kohtaan.
This is in line with previous research which has found that the transitioning from primary to secondary school is especially critical time in the development of students mastery-orientation and interest towards studying.
Tama on linjassa aiemman tutkimuksen kanssa, jossa oppimisorientaation ja kiinnostuksen on havaittu laskevan juuri siirryttaessa alakoulusta ylakouluun.
Study III found that the students’ interest in mathematics and science subjects varied throughout the school year and that this variation extended to their grades in these subjects.
Kiinnostuksen kasitteeseen liittyvat tutkimukset osoittivat, etta oppilaiden kiinnostus matematiikkaa ja luonnontieteita kohtaan vaihteli lukuvuoden aikana, ja se liittyi myos heidan saamiinsa arvosanoihin.
ABSTRACT The aim of this dissertation was to examine how individual’s motivational aspects, more precisely achievement goal orientations and interest, develop over time and relate to different types of learning outcomes.
TIIVISTELMÄ Taman vaitoskirjan tavoitteena oli tarkastella, kuinka yksilon oppimismotivaatio kehittyy ajan myota ja miten se on yhteydessa erilaisiin oppimistuloksiin.
All of these relationships were unaffected by either the length of training or the time lag between transfer measures.
Koulutuksen pituudella tai siirtovaikutuksen mittausajankohdalla ei ollut vaikutusta korrelaatioihin.
The interactions and relationships of achievement motivation, interest and learning in different educational contexts
Oppimismotivaatiota tarkasteltiin tavoiteorientaatioiden ja kiinnostuksen kasitteiden kautta.
This does not reduce the value of the assessments, but increases the need for transparency when communicating the results.
Tämä ei vähennä arviointien hyödyllisyyttä, mutta korostaa läpinäkyvyyden tarvetta tuloksia raportoitaessa.
However, due to many choices that have to be made during the assessment, the results become (at least partly) socially constructed.
Niiden seurauksena tuotettu tieto on (ainakin osittain) sosiaalisesti rakentunutta.
However, both measuring and management require reductionism that makes complex issues easier to handle and to communicate.
Sekä mittaaminen että johtaminen edellyttävät kuitenkin useita yksinkertaistuksia, jotta asioista tulisi helpommin käsiteltäviä ja viestittäviä.
At the same time, information becomes more fragmented and less specific, and more difficult to communicate.
Samalla kuitenkin tuotetusta tiedosta tulee vähemmän tarkkaa ja vaikeammin viestittävää.
By extending the scope of the assessment from purely quantitative to more qualitative means, it is possible to increase understanding of the studied problem.
Laajentamalla arviointeja puhtaasti mitattavista näkökulmista myös laadullisiin näkökulmiin voidaan saavuttaa kokonaisvaltaisempi käsitys tutkittavista ongelmista.
The more comprehensive the assessment is, the more difficult it is to provide simple guidelines.
Haasteeksi kuitenkin muodostuu se, että mitä kokonaisvaltaisemmin kestävää kehitystä pyritään arvioimaan, sitä vaikeampi arvioinnin perusteella on antaa yksiselitteisiä toimintaohjeita.
It acknowledges the paradoxes that are evident in both sustainability management and sustainability assessment.
Se hyväksyy ristiriidat, joita liittyy sekä kestävän kehityksen johtamiseen että arviointiin.
Management and organization studies have been criticized for ignoring the natural environment and focusing too much on the economic, organizational and social aspects of sustainability.
Johtamisen ja organisoinnin tutkimusta on kritisoitu siitä, että se on keskittynyt lähinnä kestävän kehityksen taloudellisiin, sosiaalisiin ja organisatorisiin näkökulmiin ja jättää ympäristövaikutukset vähemmälle huomiolle.
Measuring is necessary for understanding sustainability challenges, but measuring is not enough to make sustainability manageable.
Vaikutusten arviointi on välttämätöntä, jotta kestävyyshaasteita opittaisiin ymmärtämään paremmin, mutta mittaaminen ei vielä tarkoita, että kestävä kehitys olisi johdettavissa.
Sustainability assessment has been criticized for focusing too much on comparing existing alternatives, instead of considering if the evaluated options could really contribute to sustainability.
Kestävän kehityksen arviointia on kritisoitu keskittymisestä lähinnä arvioitujen vaihtoehtojen väliseen vertailuun kestävän kehityksen suoranaisen edistämisen sijaan.
All case studies apply the principles of life cycle thinking, considering how the information created from the assessment should be communicated and used in order to minimize evaluated impacts or to prioritize future activities.
Tapaustutkimuksissa sovelletaan elinkaariajattelun periaatteita ja pohditaan, kuinka arviointien avulla tuotettua tietoa voitaisiin hyödyntää joko tunnistettujen vaikutusten vähentämisessä tai keskeisten toimenpiteiden priorisoinnissa.
In future, more discussion about social aspects related to knowledge production and interpretation in the context of analytic methods is encouraged.
Tutkimustiedon sosiaalisesta rakentumisesta tulisikin jatkossa keskustella entistä enemmän myös analyyttisten menetelmien yhteydessä.
Common aspects in the case studies include the use of analytic, quantitative research methods together with qualitative methods and data, and active stakeholder engagement.
Kaikissa tutkimuksissa on sovellettu analyyttisiä, kvantitatiivisia tutkimusmenetelmiä yhdessä kvalitatiivisten menetelmien ja tietojen ja sidosryhmiltä kerättyjen palautteiden kanssa.
Simply looking at measurable aspects may provide too narrow understanding of many sustainability impacts, and may hide important interlinkages, trade-offs and rebound effects.
Jos keskitymme pelkästään mitattavaan tietoon, tutkimustulokset voivat jäädä liian kapeiksi, jolloin tärkeitä riippuvuussuhteita, takaisinkytkentöjä ja tehtyjä kompromisseja voi jäädä huomaamatta.
The results from this study indicate that sustainability assessment methods are useful for generating information and increasing knowledge about the studied system and related sustainability impacts.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että kestävän kehityksen arviointimenetelmät ovat hyödyllisiä kestävyystiedon tuottamisessa sekä tarkasteltavien tuotesysteemien että niiden aiheuttamien ympäristövaikutusten kuvaamisessa.
Practice-oriented transdisciplinary research provides a framework that allows combining methods and approaches that originate from different disciplinary practices.
Tämän tutkimuksen perusteella käytännönläheinen poikkitieteellinen tutkimus mahdollistaa erilaisilta tieteenaloilta peräisin olevien menetelmien ja teorioiden yhdistelyn.
According to principles of transdisciplinary research, it uses methods that have been developed in the fields of engineering and industrial ecology, and builds on case studies that originate from the practice-oriented field of sustainability assessment.
Poikkitieteellisen tutkimuksen periaatteiden mukaisesti tutkimuksessa on hyödynnetty menetelmiä, jotka on kehitetty insinööritieteiden ja teollisen ekologian aloilla.
The study concludes that existing methods are useful for identifying trade-offs related to sustainability, but it is necessary to understand their limitations.
Tutkimus toteaa, että olemassa olevat kestävän kehityksen arviointimenetelmät ovat hyödyllisiä ongelmakohtien ja ristiriitaisten valintatilanteiden tunnistamisessa, mutta on myös tärkeää ymmärtää menetelmiin sisältyvät rajoitteet.
This is considered important, taking into account the central role that measurements and metrics play within the literature on sustainability management.
Aihe on tärkeä, sillä erilaisilla mittareilla ja tunnusluvuilla on keskeinen rooli kestävän kehityksen johtamisessa.
Thus, they could be used to address some of the shortcomings related to lacking environmental information in sustainability management research.
Arviointien avulla voitaisiin kerätä erityisesti organisaatioiden toimintaan liittyvää ympäristötietoa, jonka on osoitettu puuttuvan useista johtamisen alan tutkimuksista.
In future, management theories could be applied in the context of sustainability assessment to increase understanding about the change processes that are required for implementing assessed activities, and considering, how the results should be presented to managers and other stakeholders.
Tulevaisuudessa johtamisen teorioita voitaisiin hyödyntää arviointien yhteydessä erityisesti niiden muutosprosessien analysoinnissa, joita tutkittujen tuotteiden tai teknologioiden käyttöönotto edellyttäisi.
What can be measured can be managed?
<b>Jos sen voi mitata, voiko sitä voi myös johtaa?
This study contributes to existing literature on sustainability management by increasing understanding about practical challenges and constraints related to measuring sustainability and communicating the results.
Tämä tutkimus pyrkii tuomaan uutta tietoa ja lisäämään ymmärrystä niistä monista käytännön haasteista, joita kestävän kehityksen arvioimiseen ja mittaamiseen sekä mittaustulosten viestintään liittyy.
The specific focus of this study is on the use of product-based life cycle-based assessment methods and life cycle thinking.
Tutkimus keskittyy erityisesti tuotekohtaisiin ja elinkaaripohjaisiin arviointimenetelmiin sekä elinkaariajattelun soveltamiseen arvioinnissa ja johtamisessa.
The study highlights how paradoxes and trade-offs are not only related to the concept of sustainability, but also on the many different methods that are applied for measuring it.
Tutkimus osoittaa, että sen lisäksi, että kestävän kehityksen käsitteeseen liittyy erilaisia ristiriitoja ja jännitteitä, niitä liittyy myös sen mittaamiseen ja arviointiin.