natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Financial sector is especially sensitive because it keeps client s financial instruments and this fact sets great demands for financial institutions like, for example, banks and insurance companies and their IT solutions.
Rahoitusala on erityisen herkkä, koska se hallinnoi asiakkaan varoja, ja tämä asettaa suuria vaatimuksia rahoituslaitoksille, kuten esimerkiksi pankkien ja vakuutusyhtiöiden IT-ratkaisuille.
The research focuses on information technology risks, which are hidden into three main categories - first information technology governance, second information security governance and third business continuity.
Tutkimus keskittyy tietotekniikan riskeihin, jotka on jäsennetty kolmeen pääryhmään - tietotekniikan hallintoon, tietoturvan hallintoon ja liiketoiminnan jatkuvuuteen.
The key idea considered throughout the study is to combine the sufficient best practices and international standards and build an appropriate method for IT supervision.
Koko tutkimuksen keskeinen idea on yhdistää parhaat käytännöt ja kansainväliset standardit sekä rakentaa järkevä menetelmä IT:n valvontaa varten.
And it in turn sets the demands to the financial supervision authority in being responsible for supervising financial sector risks.
Ja se taas asettaa vaatimuksia Finanssivalvonnalle, kun sen pitää valvoa rahoitusalan riskejä.
The study starts with careful literature review and further combines some sub-studies.
Tutkimus alkoi huolellisella kirjallisuuskatsauksella, ja sen jälkeen yhdistettiin tuloksia joistakin osatutkimuksista.
To develop the requirements for financial sector in connection with information technology, the supervision authorities in European level and supervised entities in local level were first studied to determine the reasonable set of requirements for IT and also to ensure that the requirements are not too strict.
Jotta voitiin määrittää rahoitussektorin IT:n valvonnan tarve, konsultoitiin saman tehtävän yksiköitä Euroopassa sekä tutkittiin valvottavia paikallistasolla, ja siten saatiin määritettyä järkevät mutta ei liian tiukat IT:n valvonnan vaatimukset.
Next, a method is proposed on how to measure the level of compliance with these requirements considering the size of different organizations in financial sector.
Seuraavaksi laadittiin menetelmä, kuinka eritasoisia vaatimuksia voitaisiin soveltaa erikokoisiin organisaatioihin rahoitussektorilla.
It provides concrete criteria for assessment through deep analysis and also the question of equal treatment is addressed.
Se tarjoaa konkreettiset arviointiperusteet yksiköiden syväanalyysiin ja kohtelee erikokoisia yksiköitä tasa-arvoisesti.
The handbook summarizes the results from previous sub-studies and gives the idea of how to exercise compliance assessment with the requirements.
Käsikirja on yhteenveto aiemmista osatutkimuksista ja antaa käsityksen siitä, miten käyttää vaatimustenmukaisuuden arviointia finanssisektorin yksiköissä.
As a tool for IT supervision, supervision authority develops the advisory guidelines for the categories mentioned above and assesses the compliance with the real activities by financial institutions.
IT-valvonnan välineeksi Finanssivalvonta kehittää monipuoliset ohjeet kutakin kolmea pääryhmää varten ja jatkuvasti arvioi ohjeiden noudattamista rahoituslaitosten todellisessa toiminnassa.
Once the method is implemented, further examination begins to determine those entities with good compliance with IT requirements experiencing lower level losses in the case of IT incidents.
Kun menetelmä otetaan käyttöön, saamme aineistoa, jonka perusteella voimme tutkia, ovatko asiansa hyvin hoitaneet yksiköt kokeneet vähemmän menetyksiä IT-hyökkäyksissä ja tahattomissa väärinkäytöissä.
The method is evaluated by universal criteria and once the method is realized in an information technology solution, it will be considered to meet the evaluation criteria - operationality, efficiency, generality and ease of use.
Väitöskirjassa laadittua metodia on arvioitu universaaleilla kriteereillä (toimivuus, tehokkuus, yleisyys ja helppokäyttöisyys) ja osoitettu niiden täyttäminen.
In this report we shall propose a new compliance assessment and monitoring method for these purposes.
Tässä väitöskirjassa laaditaan uusi menetelmä em. vaatimusten arviointia ja jatkuvaa seurantaa varten.
The criteria handbook created during the study described in separate appendix is the most important outcome of the whole research.
Tutkimuksen aikana luotiin arviointikriteerit sisältävä käsikirja ja se on kuvattu väitöskirjan liitteessä.
From practical point of view, we highlight to the need for continuous information gathering for making assessments and based on these assessments, help to make better supervision decisions.
Tavoitteena jatkuvalla tietojen keruulla IT-turvajärjestelyistä on auttaa parantamaan valvontaa koskevaa päätöksentekoa.
A Method for Continuous Information Technology Supervision: The Case of the Estonian Financial Sector
Metodia on tarkoitus ainakin kerran vuodessa soveltaa Viron finanssisektorin IT-turvavaatimusten arviointiin.
As a result of this phase, the compliance scoring issues were analyzed and practical use case was conducted to score the compliance with requirements.
Vastaukset analysoitiin ja arvioitiin, missä määrin tietoturvavaatimuksiin oli mahdollista vastata.
As further research and development, the method is proposed to put into an info-technological solution.
Tekninen kehitys ja yhteiskunnan muutos vaativat, että myös metodin arviointiperusteita kehitetään jatkuvasti.
In the late tragedies, this persuasion is not the rhetoric of public speeches that characterises the history plays and Roman plays.
Myöhäisissä tragedioissa suostuttelu ei ole sitä julkisten puheiden retoriikkaa, joka luonnehtii historia- ja roomalaisia näytelmiä.
It is too often equated with power and becomes the power to command and to employ the resources mentioned above.
Se samaistetaan liian usein valtaan ja ymmärretään vallaksi käskeä sekä käyttää yllämainittuja resursseja.
Authority, on the other hand, is a concept with what I argue to be a history of confusion in Shakespeare criticism.
Auktoriteetti taas on käsite, jonka väitän esiintyneen puutteellisesti ja sekavasti Shakespeare-kritiikissä.
Power is the more familiar of the two concepts that I address in my dissertation.
Valta on näistä kahdesta käyttämästäni käsitteestä se, jonka määrittelen perinteisemmin.
The history plays of the 1590s examined the demands made on the king in a society to which both nobles and the public contributed, while the early tragedies turned their attention to the development of the individual character.
Vuosikymmentä aikaisemmin, 1590-luvulla, historianäytelmät käsittelivät kuninkaan aseman vaatimuksia yhteiskunnassa, jossa sekä ylimykset että kansa olivat toimijoita, kun taas 1500- ja 1600-lukujen taitteessa kirjoitetut varhaiset tragediat kääntyivät kohti yksilöä ja hänen kehitystään.
In my doctoral dissertation, I seek to show that Shakespeare explores the potential for vitally persuasive authority without abandoning his awareness of the undeniable role played by material power in determining rulership.
Väitöskirjani osoittaa, että Shakespeare painottaa emotionaalisesti vakuuttavan auktoriteetin tärkeyttä unohtamatta kuitenkaan sitä kieltämätöntä merkitystä, joka materiaalisilla resursseilla ja niiden mahdollistamalla vallalla on monarkiassa.
William Shakespeare´s late tragedies of the 1600s, King Lear, Macbeth and Antony and Cleopatra, signal his return to the political interests that had receded to the background after being a prominent feature of his early work.
Kuningas Lear, Macbeth ja Antonius ja Kleopatra yhdistävät kaksi hänen aikaisemman tuotantonsa vahvuutta.
These two interests are joined in the late tragedies, which explore political survival from the perspective of the individuals intimately involved in redefining hierarchical relationships.
Ne tutkivat poliittista selviytymiskamppailua sellaisten yksilöiden näkökulmasta, jotka ovat intiimisti mukana määrittelemässä uudelleen hierarkkisia ja emotionaalisia suhteita.
My central argument is that Shakespeare presents his vision of successful rule as the union of power and authority.
Keskeinen väitteeni on, että Shakespearen mukaan hyvä ja toimiva hallinto edellyttää vallan ja auktoriteetin yhdistämistä.
Royal Power and Authority in Shakespeare s Late Tragedies
Nämä piirteet ovat tärkeitä Shakespearen kuninkaallisesta hallinnosta antamalle kuvalle myöhäisissä tragedioissa.
I find this to obscure the concept of authority that Shakespeare draws on in his portrayal of the skills required of the monarch, and believe that authority must be defined as persuasion.
Tämä kuitenkin piilottaa näkyvistä sen auktoriteetin puolen, jota Shakespeare korostaa käsitellessään hallitsijalta vaadittuja taitoja.
Authority is vulnerable without power, but its full eradication is a difficult task for the monarch´s enemies.
Auktoriteetti on haavoittuvainen ilman valtaa, mutta materiaalisen vallan menetys ei kuitenkaan väistämättä tuhoa sitä.
It is employed in displays of the royal person that are restricted to the privileged, such as the ceremonial events of the court that place the unique presence of the monarch among favoured subjects.
Se on hallitsijan läsnäoloa etuoikeutettujen keskellä, vuorovaikutusta ja seremoniallisia tapahtumia.
With their interest in human relationships within the political structure of the court, the late tragedies´ view of both power and authority has a nature of its own that allows the two concepts to be seen as they emerge in the processes of upholding or challenging monarchy.
Tämä antaa niiden kuvaukselle vallasta ja auktoriteetista oman luonteensa ja tarjoaa mahdollisuuden tutkia näitä kahta käsitettä sekä henkilökohtaiselta että poliittiselta kannalta.
Whereas the stage of the history plays was England before the sixteenth century, the late tragedies witness a reduction in scale, with the importance of the kingdom made secondary to that of the court occupied by the monarch, the most influential subjects, and a few privileged servants.
Niiden tärkein näyttämö on hovi, johon kuuluvat hallitsija, vaikutusvaltaisimmat alamaiset ja muutamat etuoikeutetut palvelijat.
Persuasion leads the subjects to take their places in hierarchies bound to discourses of justification.
Suostuttelun ansiosta alamaiset myöntyvät hallitsijan ylemmyyteen.
This brings language into the focus of discussion.
Tämän tuo esiin tutkimuksessa käytetty diskursiivinen näkökulma.
They imply a belief that knowledge is something that is neutral, and can be objectified and is equally acquirable.
Tutkimuksessa ilmeni, että organisaatiossa on erilaisia näkemyksiä tiedosta, jolloin on ilmeistä, että tieto ei ole neutraalia ja kaikille sama.
I focus on research that brings forth the importance of experience, which has also been labelled as tacit or embodied knowledge.
Tutkimus nostaa esiin kokemuksen tärkeyden ja jatkuvien kehollisten kokemusten hankkimisen keskeisyyden osaamisen synnyttäjänä ja kehittäjänä.
Business studies of knowledge are divided in their view about how organisational knowledge is produced, whether by individuals or collectives, or whether it is a resource that can be distributed, stored and accumulated or whether it is an ongoing process.
Perinteiset liiketaloustieteelliset osaamistutkimukset ovat jättäneet vähälle huomiolle, millaisia merkityksiä organisaation jäsenet itse antavat osaamiselle kuvatessaan yrityksen liiketoiminnan tapahtumien kulkua esimerkiksi historiikeissa, tiedotusmateriaaleissa ja haastatteluissa.
For the purpose of this study this research is applied more as heuristic ideas than as a strong framework.
Samoin yrityksessä muille toimialoille kuin ilmailuteollisuuteen kehitetyt innovaatiot torjuttiin siksi, että niiden katsottiin pikemminkin syövän kehitystoiminnan resursseja kuin lisäävän elintärkeää liiketoiminnan perusosaamista.
This study is an empirical exploration of how organisational capabilities are constructed over a period of several decades.
Väitöskirja käsittelee näitä aiheita pureutuen Valmet Lentokoneteollisuuden osaamiskäsityksen rakentumiseen organisaation perustamisajoista vuoteen 1995.
This longitudinal research describes the process of capability production in an organisation and some closely related concepts like knowledge and experience .
Kehollisten kokemusten ohella organisaation osaamista määrittelevät keskeisesti organisaation jäsenten, erityisesti johdon, näkemykset tiedosta.
In this line of research the focus of interest is on the construction of organisational reality.
Osaamisnäkemysten selvittämiseksi on keskeistä purkaa organisaatiossa osaamista määrittävät näkemykset.
This means that capabilities, which are intertwined with the meanings of knowledge and experience, are explored by deconstructing the organisational processes.
Tällöin unohdetaan, että osaaminen kiinnittyy kokemuksiin ja tietoihin, joita vain aika elettynä elämänä ja tehtyinä töinä tuo tullessaan.
I prefer a constructionist approach in understanding organisational capabilities.
Organisaation omat osaamismääritelmät ovat tärkeitä siksi, että niihin paneutumalla on mahdollista ymmärtää, miten organisaatio rakentaa osaamistaan.
Business studies that are ontologically based on a realistic point of view raise questions when studying knowledge.
Tutkimuksessa ilmeni, että Valmet Lentokoneteollisuudessa vallalla ollut vahva näkemys osaamisestaan on asettanut myös esteitä organisaation osaamisen kehittämiselle.
In this study, I introduce the previous research about organisational knowledge, experience and capabilities.
Yksi lähtökohta on purkaa organisaation osaamisnäkemystä kiinnittämällä huomiota vallalla oleviin ajattelumalleihin ja niiden vastakohtiin.
My study combines the Linguistic Turn approach in the research on cultural change in organisations and organisational learning.
Tutkimusajanjaksolla näkemyksiä organisaation osaamisesta muokkasivat toimialalla ja laajemminkin kulttuurissa vallinneet käsitykset, joista Valmet Lentokoneteollisuudelle merkittäviä olivat kansallisuus, turvallisuus, kansainvälisyys ja laatu.
Thus, concepts like truth and knowledge , which are closely connected to organisational capabilities, should be deconstructed in order to understand them in a specific context.
Samalla tulevat näkyviksi osaamiseen kytkeytyvät itsestään selvät arvojärjestykset, joita hyvin vaikea nähdä ilman tietoista paneutumista asiaan.
The present study has two aims.
Tällä tutkimuksella on kaksi tavoitetta.
The empirical investigation employed qualitative method.
Tutkimuksen empiirinen osuus toteutettiin laadullisin menetelmin.
The study concludes that trust could be a fundamental ingredient, but undoubtedly not the only factor, which may shape the nature of quality management models.
Tutkimuksen johtopäätöksenä on, että luottamus voi olla keskeinen tekijä – joskaan ei ainoa tekijä – joka voi muokata laadunhallintamallien ominaispiirteitä.
The findings indicated a combined application of the rationalist-instrumentalist and the normative-cognitive mechanisms of trust building.
Saadut tulokset indikoivat rationalistis-instrumentalististen ja normatiivis-kognitiivisten mekanismien yhdistettyä soveltamista luottamuksen rakentamisessa.
The other is to analyse what implications this may have for the nature of the quality management models used in higher education systems.
Tutkimuksen toisena tavoitteena on analysoida, mitä vaikutuksia tällä voi olla korkeakoulujärjestelmissä käytettävien laadunhallintamallien ominaispiirteisiin.
The empirical evidence from the case studies, however, suggested that HERQA’s trust in public institutions may have been misplaced.
Tapaustutkimuksista saatu empiirinen näyttö kuitenkin viittaa siihen, että HERQA:n luottamus julkisiin korkeakouluihin on saattaa olla vähenemässä.
The results from this study bear implications for theory, method, policy and practice and further research in the areas of trust and quality assurance.
Tutkimuksen tuloksilla on useita implikaatioita koskien teoriaa, menetelmiä, toimintapolitiikkoja ja käytäntöjä sekä jatkotutkimustarpeita luottamuksen ja laadunvarmistuksen alueilla.
Additionally, the previous experiences and encounters of HERQA’s quality assurance experts with, be it, deception and violations of regulations or responsible operation and commendable commitment to quality seem to inform their expectations, vigilance and overall approach to subsequent evaluations.
Lisäksi HERQAn laadunvarmistusasiantuntijoiden aiemmat kokemukset ja kohtaamiset – liittyivätpä ne sitten väärinkäytöksiin, sääntörikkomuksiin tai vaihtoehtoisesti vastuulliseen toimintaan ja kiitettävään sitoutumiseen laatutyöhön – näyttivät ohjaavaan heidän odotuksiaan, valppauden tasoaan ja yleisestä lähestymistapaansa myöhempien arviointien osalta.
The first is to explore to what extent quality assurance agencies trust higher education institutions with respect to the quality and quality assurance in higher education.
Tutkimuksen ensimmäisenä tavoitteena on selvittää, missä määrin laadunvarmistuksesta vastaavat toimijat luottavat korkeakouluihin korkeakoulutuksen laadun ja laadunvarmistuksen osalta.
The discussion on broad conceptual and theoretical issues pertaining to trust, accountability and quality assurance set the scene for the empirical inquiry which focused on the context of Ethiopian higher education.
Keskustelu laaja-alaisista luottamukseen, vastuuvelvollisuuteen ja laadunvarmistukseen liittyvistä käsitteellisistä ja teoreettisista kysymyksistä luovat perustan empiiriselle tutkimukselle, joka toteutettiin Etiopian korkeakoulujärjestelmän kontekstissa.
Furthermore, it was found that HERQA’s acute capacity limitations, application of dichotomous quality requirements for public and private institutions, perceived conflicts of interest and lack of autonomy and widespread allegations of corruption create barriers for higher education institutions to trust the agency.
Lisäksi tutkimuksessa havaittiin, että HERQA:n oman toimintakapasiteetin rajallisuus, julkisille ja yksityisille korkeakouluille asetettujen laatuvaatimusten eritasoinen soveltaminen, havaitut eturistiriidat ja autonomian puute sekä laajalle levinneet korruptioepäilyt loivat korkeakouluille esteitä luottaa HERQA:an.
The study also revealed trends of widespread deception, dishonest reporting and violations of regulations among private institutions.
Tutkimuksessa löydettiin näyttöä myös laajamittaisista väärinkäytöksistä, epärehellisestä raportoinnista ja erilaisten säännösten rikkomisesta yksityisten korkeakoulujen piirissä.
This framework combined the conceptual dimensions of trust, perspectives on trust building, selected insights from Gamson’s theory on power and trust, and quality management models.
Tutkimuksen viitekehys on yhdistelmä luottamuksen käsitteen ulottuvuuksia, luottamuksen rakentamiseen liittyviä näkökulmia, valikoituja oivalluksia koskien Gamsonin valta- ja luottamusteoriaa sekä laadunhallintamallien muotoja.
The data collection relied on semi-structured interviews and focus group discussion, numerous documents and additional secondary data from non-academic outlets.
Tutkimuksen aineisto koostuu puolistrukturoiduista haastatteluista ja fokusryhmäkeskusteluista, dokumenttiaineistosta sekä ei-akateemisista lähteistä koostetusta toissijaisesta aineistosta.
The contrasting trust attributed to public and private institutions seems to explain HERQA’s application of dichotomous accreditation requirements and other discriminatory regulations for the two sectors.
Julkisiin ja yksityisiin korkeakouluihin kohdistunut, voimakkuudeltaan eriasteinen luottamus näyttää selittävän HERQA:n toimintaa sen soveltaessa eritasoisia akkreditointivaatimuksia ja muita syrjiväksi tulkittavia säännöstöjä edellä mainittujen kahden sektorin välillä.
Due to the lack of suitable and unified theories which could integrate the exploration of trust and quality management, the study constructed a theoretical and analytical framework through a review of relevant literature located within and outside higher education.
Luottamukseen ja laadunhallinnan näkökulmat yhdistävien yhtenäisten teorioiden puuttuessa tässä tutkimuksessa muodostettiin teoreettinen ja analyyttinen viitekehys, joka perustui korkeakoulututkimuksen ja sen ulkopuolisen kirjallisuuden läpikäyntiin.
The study found that the quality assurance agency in Ethiopia (i.e. HERQA) attributes a contrasting overall trustworthiness to public and private institutions as explored based on the dimensions of concern, capacity, openness and risk.
Tutkimuksessa havaittiin, että Etiopian kansallisella laadunvarmistustoimijalla (HERQA) on erilaisia näkemyksiä koskien julkisten ja yksityisten korkeakoulujen yleistä luotettavuutta, kun asiaa tarkasteltiin erilaisten ulottuvuuksien (huoli, kapasiteetti, avoimuus ja riskit) kautta.
Their profit-maximisation motive is increasingly viewed as a major source of concerns for quality.
Erityisesti yksityisten korkeakoulujen voitontavoittelun maksimointi nähtiin merkittävänä huolenaiheena laadun osalta.
In doing so, the study taps into relevant gaps in the literature and introduces an unexplored area of research in the quality assurance of higher education.
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tämä tutkimus paikkaa olemassa olevia aukkoja kirjallisuudessa ja tuo esille aiemmin kartoittamattoman tutkimusalueen korkeakoulutuksen laadunvarmistuksessa.
Moreover, the study revealed the dominance of the accountability- oriented quality management and the slow progress in quality enhancement.
Lisäksi tutkimuksessa selvisi vastuuvelvollisuutta painottavan laadunhallinnan roolin määräävyys ja laadun kehittämistä painottavan roolin merkityksen edistymisen hitaus.
The findings emphasise the continued significance of balancing the accountability and enhancement orientations in quality management to present-day higher education systems.
Tulokset perusteella voidaan korostaa, että nykyisissä korkeakoulujärjestelmissä on edelleen tärkeää pyrkiä tasapainottamaan laadunhallinnan vastuullisuus- ja kehittämisorientaatioita.
It highlights the overall scarcity of theoretical and empirical explorations of trust in higher education.
Samalla ne alleviivaavat luottamukseen kohdistuvien teoreettisten ja empiiristen tutkimusten vähäisyyttä korkeakoulutuksen kontekstissa.
HERQA views public higher education institutions as more trustworthy compared to their private counterparts that are perceived negatively and with suspicion.
Tutkimuksessa selvisi, että HERQA pitää julkisia korkeakouluja luotettavampina kuin yksityisiä korkeakouluja, joihin suhtaudutaan HERQA:ssa kielteisemmin ja epäluuloisemmin.
As such, private institutions are largely subjected to more accountability-oriented requirements in the form of stringent programme accreditation and surprise on-site inspections, while public institutions, until its recent discontinuation, have undergone a more enhancement-oriented evaluation of institutional quality audit.
Näin ollen yksityiset korkeakoulut ovat olleet enemmän vastuuvelvollisuutta korostavien arviointivaatimusten kohteena, kun taas julkisiin korkeakouluihin on sovellettu enemmän laadun kehittämistä painottavan lähestymistavan mukaisia korkeakoulukohtaisia arviointeja.
The study applied a multiple case study design consisting of six case higher education institutions that were carefully selected to draw a sample which more closely represents the nuances and institutional diversity present in Ethiopian higher education.
Tapauksiksi valikoituneiden korkeakoulujen valinnassa kiinnitettiin erityistä huomiota otoksen edustavuuteen, koska sen tarkoituksena oli mahdollisimman tarkasti heijastella Etiopian korkeakoulujärjestelmän instituutiotason monimuotoisuutta.
The study findings further revealed that HERQA’s weak trust in private institutions accounts for more demand for the use of control and regulation mechanisms, whereas the strong trust in public institutions explains its reliance more on the perceived shared values and norms.
Tutkimus osoitti myös, että HERQA:n heikko luottamus yksityisiin korkeakouluihin lisäsi valvonta- ja sääntelymekanismien käytön tarvetta.
The extensive data gathered from primary and secondary sources was analysed thematically which involved with-in and cross-case analysis.
Kokonaisuudessaan aineistoa analysoitiin temaattisesti.