natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In conclusion, this population-based study suggests that in the oldest old, a low body weight is a greater concern in terms of mortality than general obesity.
Tämä tutkimus osoittaa, että vanhoista vanhimmilla alhainen kehonpaino on suurempi huolenaihe kuolleisuuden kannalta kuin yleinen lihavuus.
The results also indicate that WC and BMI are more informative when considered together rather than separately.
Painoindeksi ja vyötärönympärys näyttävät myös olevan informatiivisempia yhdessä kuin erikseen.
However, the associations between obesity and physical functioning, as well as obesity and mortality, have been scarcely studied in the oldest old, i.e., people aged 85 years and older, who are the fastest-growing population group in developed countries.
Lihavuuden yhteyksiä toimintakykyyn ja kuolleisuuteen on tutkittu vain vähän vanhoista vanhimmilla eli yli 85-vuotiailla ja sitä vanhemmilla, jotka ovat länsimaissa nopeimmin kasvava väestöryhmä.
From the viewpoint of obesity, neither high WC nor high BMI were associated with an increased mortality risk in women or men.
Lihavuuden näkökulmasta suuri vyötärönympärys tai korkea painoindeksi eivät olleet yhteydessä kohonneeseen kuolleisuusriskiin naisilla tai miehillä.
Obesity in the Oldest Old : Associations of body mass index and waist circumference with physical functioning and mortality
Lihavuus vanhoista vanhimmilla : Kehon painoindeksin ja vyötärönympäryksen yhteys toimintakykyyn ja kuolleisuuteen
Moreover, men with low WC or low BMI had an increased mortality risk regardless of inflammatory status.
Sen sijaan miehillä, joilla oli alhainen vyötärönympärys tai matala painoindeksi, oli kohonnut kuolleisuusriski tulehdustasosta riippumatta.
However, abdominal obesity has adverse consequences in terms of both mortality and physical functioning, especially in women.
Keskivartalolihavuus oli kuitenkin yhteydessä niin kuolleisuuteen kuin heikompaan toimintakykyyn etenkin naisilla.
The aim of this study was to examine the associations of both low and high body weight with physical functioning and mortality in the oldest old, with body mass index (BMI) indicating general obesity and waist circumference (WC) indicating abdominal obesity.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää alhaisen ja korkean kehonpainon yhteyttä toimintakykyyn ja kuolleisuuteen vanhoista vanhimmilla käyttäen mittareina yleistä lihavuutta kuvaavaa painoindeksiä ja keskivartalolihavuutta kuvaavaa vyötärönympärystä.
Obesity and underweight increase the likelihood of poor physical functioning in both middle and old age, but the association between obesity and mortality has been found to be weaker or non-existent in older adults.
Lihavuus ja alipaino ovat yhteydessä heikkoon toimintakykyyn niin keski-ikäisillä kuin ikääntyneillä, mutta ikääntyneillä lihavuuden yhteys kuolleisuuteen on lievempi.
Women with low WC had higher physical performance and less ADL disability in the cross-sectional setting when compared to those with high WC.
Naisilla, joilla oli alhainen vyötärönympärys, oli poikkileikkausasetelmassa parempi fyysinen suorituskyky ja vähemmän ongelmia päivittäistoiminnoissa verrattuna niihin, joilla oli korkea vyötärönympärys.
The relationships between body weight, inflammatory status and mortality have also been scantly studied, and related studies on the oldest old are lacking.
Lihavuuden, kuolleisuuden ja tulehdustason välisiä yhteyksiä on tutkittu vain vähän ja vanhoista vanhimmilla yhteyksiä ei ole aiemmin selvitetty.
However, in the longitudinal setting, low WC in women predicted the development of ADL disability.
Kuitenkin kun toimintakykyä seurattiin pitkittäisasetelmassa, alhainen vyötärönympärys naisilla ennusti rajoitteiden ilmaantumista päivittäistoiminnoissa.
Furthermore, the aim was to investigate the combined associations of BMI and WC, and inflammatory status on mortality in the oldest old.
Lisäksi tavoitteena on selvittää painoindeksin, vyötärönympäryksen ja tulehdustason yhteisiä yhteyksiä kuolleisuuteen vanhoista vanhimmilla.
It should be recognized better in the health care and health services that low weight is an important indicator of declining health in old age.
Vanhojen ihmisten alhaiseen kehonpainoon liittyvät riskit tulisi nykyistä paremmin tunnistaa terveydenhuollossa ja sosiaalipalveluissa.
Women with low WC also had low mortality risk when the low WC was combined with overweight or low inflammation (low disease burden).
Alhainen vyötärönympärys naisilla yhdistettynä joko ylipainoon tai vähäiseen tulehdustasoon oli myös yhteydessä matalampaan kuolleisuusriskiin.
Men with low WC and high BMI had less ADL disability compared to those with low WC and low BMI in the cross-sectional setting, but neither low nor high WC or BMI predicted incident mobility or ADL disability.
Pitkittäisasetelmassa miesten vyötärönympäryksellä tai painoindeksillä ei kuitenkaan ollut merkitystä liikkumisrajoitteiden tai päivittäistoiminto-ongelmien ilmaantumisen kannalta.
The first study examined attitudes toward work-related robotization among EU citizens (N = 54,552) using Eurobarometer population samples and World Bank DataBank statistics.
Ensimmäisessä tutkimusartikkelissa tarkasteltiin Euroopan unionin kansalaisten asenteita robotteja kohtaan (N = 54 552) hyödyntäen Eurobarometriaineistoja sekä maailmanpankin tilastoja.
Although robot acceptance can be promoted in workplaces by educating and incorporating the staff into the technological change early on, individual differences in robot acceptance should be considered when reorganizing roles in the changing organization.
Vaikka robottien hyväksyntää työpaikalla voidaan edesauttaa koulutuksella ja osallistamalla henkilöstöä, olisi tunnistettava myös yksilölliset erot motivaatiossa käyttää robotteja sekä soveltaa tätä tietoa työn uudelleenjärjestelyissä ja työntekijöiden uusissa muutoksenjälkeisissä rooleissa.
Consisting of four separate studies, the aim of this dissertation is to identify and compare social, psychological, sociodemographic, and contextual determinants associated with robot acceptance at work.
Neljästä tutkimusartikkelista koostuva väitöstutkimus analysoi ja vertailee robottien hyväksynnän sosiaalisia, psykologisia, sosiodemografisia ja kontekstuaalisia tekijöitä.
The research questions are based on theoretical frameworks of robotization readiness and technology acceptance.
Tutkimuskysymysten teoreettisina viitekehyksinä toimivat robotisaatiovalmius työssä ja teknologian hyväksymismallit.
In the second study, general attitudes toward robots and workrelated robotization readiness were analyzed using a Finnish population sample (n = 969) and a Finnish care worker sample (N = 3,800), the latter of which was collected for this dissertation.
Toisessa artikkelissa vertailtiin yleisiä robottiasenteita ja robotisaatiovalmiutta kahdessa aineistossa, joista ensimmäinen oli Eurobarometristä poimittu suomalaisen väestön osaotos (n = 969) ja toinen tätä väitöstutkimusta varten kerätty suomalaisten hoitoalan ammattilaisten kyselyaineisto (N = 3 800).
This calls for cooperation negotiations already at the contemplative, deliberating stage of the robotization.
Robotisaatio olisi siten tuotava yhteistoimintakeskusteluihin jo harkinta- ja suunnitteluvaiheissa.
Most consistently, robot acceptance was found in respondents who had managerial status and prior experience with robots.
Johdonmukaisimmin robottiasenteisiin olivat yhteydessä esimiesasema ja aikaisemmat kokemukset roboteista.
The voluntariness of robot use is especially relevant in cases where value-based principles underlie the acceptance.
Robotin käyttämisen vapaaehtoisuus on entistä tärkeämpää tilanteissa, joissa robotin hyväksynnän takana on myös henkilökohtaisia tai jaettuja arvoja.
In addition, each of the four studies led to the conclusion that robot acceptance at work is associated with value-based considerations.
Yhteisesti väitöskirjan osatutkimusten tulokset viittaavat siihen, että robottihyväksyntä riippuu vahvasti myös arvopohjaisista arvioinneista.
Codesigning robot implementations with employees should include not only assessments of the technology’s usability but also personal and shared values.
Yhteiskehittämisen tulisi sisältää teknologian käytettävyysarvioiden lisäksi myös tilaisuuden ilmaista, ovatko teknologiat työntekijöiden mielestä työn arvoihin sopivia.
Among Finnish healthcare professionals, robot acceptance was also associated with self-efficacy, perceived social norms, interest in technology, perceived effects on employment, and preference of a robot as an assistive tool referring to joint optimization between human and robotic skills.
Lisäksi hoitoalan ammattilaisten robottihyväksyntään olivat yhteydessä erityisesti minäpystyvyys, sosiaaliset normit, teknologiakiinnostus ja näkemykset teknologisesta työttömyydestä.
The third study examined more closely the robotization readiness among healthcare professionals (N = 3,800), and the fourth study analyzed repeat intention to use robots among the minority of the healthcare professionals who reported firsthand experience with care robots (n = 544).
Kolmas artikkeli syventyi edelleen hoitoalan ammattilaisten robotisaatiovalmiuteen ja neljännessä artikkelissa tarkasteltiin hoitoalan ammattilaisten hoivarobotin uudelleenkäyttöaikomusta.
Analyzing robot acceptance among workers by using large datasets, this dissertation produces also exceptional information about experiences and outlooks concerning service robots.
Tutkimus antaa lisäksi ainutlaatuisen yleiskuvan robotiikan hyödyntämisestä ajassa, jolloin palvelualojen robotisaatiota ollaan vasta kehittelemässä.
To conclude, the study of landmines in the light of Norwegian and Finnish rhetoric suggests, that the development of communication technology and the publicity made possible by it, have led to a re-allocation of political authority, in which states have lost their ability to be the leading interpretators of topical issues.
Kolmanneksi tutkimuksen tulokset antavat viitteitä myös siitä, että viestintäteknologian kehitys ja sen mahdollistama julkisuus ovat johtaneet poliittisen auktoriteetin uudelleenjakautumiseen, jossa valtiot ovat menettäneet asemaansa ajankohtaisten asioiden tulkitsijoina.
The thesis discusses the relationship between governmental foreign policy and international publicity made possible by modern communication technology.
Tutkimuksessa tarkastellaan viestintäteknologian ja sen mahdollistaman kansainvälisen julkisuuden suhdetta valtioiden ulkopolitiikkaan.
This takes place by studying the political rhetoric of two Nordic countries, Norway and Finland, taking place between the years 1995 and 2001 and relating to the question on banning the anti-personnel landmines in the light of the international publicity related to the landmine question.
Tämä tapahtuu tutkimalla Suomen ja Norjan henkilömiinojen kieltämiseen liittynyttä poliittista retoriikkaa vuosilta 1995 - 2001 miinoja käsittelevän julkisuuden valossa.
The considerable impact of international publicity on Norway s and Finland s landmine policies also serves as an example how the international mediaprocesses can affect state s security and defence policies, which, up till these days, have been sovereign power core areas only mildly responsive to public pressures.
Toiseksi tutkimuksen valossa kansainvälinen julkisuus voi vaikuttaa valtioiden turvallisuus- ja puolustuspoliittisiin asioihin tunkeutuen valtiovallan ydinalueelle, joka on tähän asti reagoinut vain niukasti julkisiin paineisiin.
The main finding of the study is that notwithstanding the their pratically opposite positions on the landmine question, both the Norwegian and Finnish government s landmine rhetoric seem to be in many ways and widely responsive in relation to communications technology and the publicity made possible by it.
Tutkimuksen keskeinen tulos on, että kansainvälinen miinajulkisuus on monin tavoin vaikuttanut niin Norjan kuin Suomenkin miinoja käsitteleviin kannanottoihin ja miinapolitiikkaan.
In the history of the two sudied countries, the landmine case has been the first time, when public pressures, originating from non-governmental and individual levels, have affected their security policies.
Henkilömiinatapaus on ollut Norjan ja Suomen historiassa ensimmäinen kerta, kun järjestö- ja kansalaistasolta lähtenyt spontaani kansainvälinen julkinen paine on vaikuttanut niiden tekemisiin turvallisuuspolitiikkaan liittyvässä kysymyksessä.
Consequently, as the individuals comprising the general public seem to transfer from plain receiving objects to genuine actors of world politics, the thus far rather neglected role of the individual should be given more attention in the study of International Relations.
Vastaavasti tähän saakka kansainvälisen politiikan tutkimuksessa vähällä huomiolla ollut yksilö nousee mukaan kansainvälisten rakenteiden - valtiollisten toimijoiden asetelmaan ja muuttuu vastaanottavasta objektista aikamme maailmanpolitiikan toimijaksi.
In the thesis, the rhetorical statements produced by Norway and Finland are studied in the light of the pictorial material produced by, firstly, four landmine-interested non-governmental actors on their internet homepages (The International Campaign to Ban Landmines, The International Committee of the Red Cross, The One World Organization and The Mines Action Canada), and, secondly by four internationally known magasines: Time Magazine, Newsweek International, Der Spiegel and Le Point.
Suomen ja Norjan viralliset kannat henkilömiinoista luopumiseen ovat olleet lukuisista maita yhdistävistä tekijöistä huolimatta lähes vastakkaiset: Norja oli aktiivinen toimija miinojen vastaisessa liikkeessä ja se luopui vuonna 1995 yksipuolisesti ensimmäisten eurooppalaisten maiden joukossa henkilömiinoistaan, kun taas Suomi on ollut haluttomampi luopumaan omista miinoistaan ollen tutkittuna ajanjaksona ainoa Euroopan unionin jäsenmaa, joka ei liittynyt henkilömiinat yksipuolisesti kieltävään Ottawan konventioon.
The significance of these observations is increased by the fact that during the time period studied, Norway and Finland represented practically opposite points of view regarding the question of how the landmine question should be solved.
Ensinnäkin molempien maiden yhteydessä ilmenee samankaltainen julkisuuden vaikutus, vaikka ne edustivat tutkittavana ajanjaksona miinakysymyksen ratkaisemisesta käytännössä vastakkaisia näkökantoja.
On the basis of this, it is sought to estimate, what is the relationship between the pressures of international media processes and autonomy in the two countrie s land mine policies: have their landmine policies been in the first place an autonomous tool of foreign policy, or, would it be more appropriate to say that they have been responsive to international media processes?
Vaikka yksittäisillä poliitikoilla oli mahdollisuus harkita omien kannanottojensa sisältöä ja myös vaikenemismahdollisuuksia, eivät miinakysymystä käsitelleet suomalaiset poliitikot itse määränneet sitä, millä ehdoilla miinailmiöstä keskusteltiin, vaan keskustelun lähtökohdat tuotettiin kansainvälisessä julkisuudessa ja poliitikkojen argumentointi kysymyksessä oli ensisijaisesti luonteeltaan ulkoisiin paineisiin reagoivaa.
From this presence of landmine publicity in the respective governments language goes an inseparable connection to landmine publicity s power in the contents of the countries actual policies.
Kuitenkaan se, että norjalaispäättäjien ajatukset miinakysymyksestä sattuivat olemaan samansuuntaisia kuin aiheeseen liittyneet julkisuuden paineet ei vähennä sen merkitystä, että maan miinapolitiikka oli altista kansainväliselle julkisuudelle.
With the help of these operations, both the pictorial material of the anti-landmine internet sites and the journals mentioned as well as political rhetoric contain a common iconic level through which it becomes possible to scrutinise the appearance of pictoral material!
Tämä kuvien ja kannanottojen yhteinen kokemuksellisuus mahdollistaa sen, että julkisuudessa olevaa kuva-aineistoa ja valtioiden retoriikkaa voidaan tutkia yhteismitallisesti.
The theoretical framework with this textual material has been Juri Lotman s sign theory.
Peircen ja Juri Lotmanin merkkiteorioihin, joiden avulla kuvamateriaalista ja valtioiden retoriikasta löytyy yhteinen kokemuksellinen taso.
In this case, these landmine pictures are understood as providing an iconic experience of landmine-related warfare and its consequences.
Väitöskirjassa näiden maiden miinakannanottoja on tutkittu kansainvälisten aikakauslehtien lehtikuvien ja miinojen vastaisten kansalaisjärjestöjen tuottaman kuvamateriaalin taustaa vasten.
However, the national characteristics of the two states studied are visible in the sense that in the Norwegian landmine policy there was an element of autonomy while it was at the same time responsive to public pressures.
Miinakysymyksessä julkisuuden paineet ja maan poliittisen johdon omat tavoitteet näyttävät olleen yhteen sovitettavissa: julkisuudella oli vaikutusta norjalaispoliitikkojen puheisiin ja politiikkaan, samanaikaisesti kun maan johdon omat pyrkimykset olivat julkisten paineiden kanssa yhdensuuntaiset.
This Norwegian and Finnish landmine argumentation is also studied from the point of view of its iconic dimension.
Tutkimustulos miinajulkisuuden vaikutuksesta Norjan ja Suomen kannanottoihin ja politiikkaan on jatkotutkimuksen kannalta mielenkiintoinen kolmesta syystä.
It thus can be stated on the basis of this material, that the thesis proves the considerable influence of international publicity on the respective countries landmine argumentation and thus on their landmine policies.
Tämä havainto antaa viitteitä siitä, että julkisuuden vaikutus ulottuu erityyppisiin ulkopoliittisen retoriikan aineistoihin niiden mahdollisista näkökantaeroista huolimatta.
The textual material studied in the thesis, is the relevant Norwegian and Finnish landmine-related argumentation from the years 1995-2001, comprising of 25 speeches or statements (of which 13 are Norwegian, and 12 Finnish).
Norjan ja Suomen henkilömiinaretoriikka kansainvälisten mediaprosessien ilmentäjänä 1995-2001
Still, the observation that a strong element of responsiveness exist in Norwegian policy is of such importance, that one can judge the Norwegian landmine policy to primarly responsive and only secondarily autonomous.
Norjan kohdalla miinaretoriikka asettuu osaksi maan itsenäisyytensä alkuajoista saakka harjoittaman eettisen ulkopolitiikan perinnettä.
Besides the simulation experiments, robust versions of the ESACF method have been applied to single generated and real time series, some of which have been used in the literature as illustrative examples.
Menetelmän robustoinnin vaikutuksia on tutkimuksessa analysoitu paitsi simulointikokeiden avulla, myös soveltamalla eri versioita todellisiin aikasarjoihin, kuten reaalisen valuuttakurssin sarjoihin.
If outliers are known or expected to occur in a time series, the first stage of modelling the data should be done using robust identification methods.
Jos aikasarjan (esim. taloudellinen aikasarja) tiedetään tai odotetaan sisältävän poikkeavia, vieraita havaintoja, outliereita (lakkojen, luonnonilmiöiden jne. vaikutuksia tai vain virheellisiä havaintoja), tarvitaan aikasarjan rakenteen mallintamisessa ns. robustin tilastotieteen menetelmiä.
Simulation results for the sample distributions of the single coefficients of the extended sample autocorrelation function (ESACF) table, based on classic and robust methods, both in outlier-contaminated and outlier-free time series.
Tutkimuksessa robustoidaan aikasarja-analyysin kirjallisuudesta tunnettu, ns. laajennetun autokorrelaation (extended autocorrelation function, EACF) täsmentämismenetelmä.
Statistical data sets often contain observations that differ markedly from the bulk of the data.
Tämä on käytännön kannalta tärkeää, koska usein ei etukäteen voida tietää aikasarjan sisältävän poikkeavia havaintoja.
The literature on robust identification of time series models is not yet very extensive, but it is growing steadily.
Tämän menetelmän erityisominaisuus on, että se ei edellytä taloudellisissa aikasarjoissa usein tasaisesti kasvavan trendiosan poistamista aikasar-jasta ennen tilastollisia analyysejä.
These outlying observations, outliers , have given rise to notable risks for statistical analysis and inference.
Tehokkaat tietokoneet, jotka ovat mahdollistaneet tässä tehdyt analyysit, antavat oivan ympäristön myös jatkokehittelyyn.
The development of a robust version of the extended autocorrelation function (EACF) procedure of Tsay and Tiao (1984) for tentative identification of univariate ARIMA models and comparison of non-robust and robust identification results.
Tutkimus kuuluu tilastotieteen aikasarja-analyysin alueelle ja koskee siinä tunnettujen ARIMA (autoregressive integrated moving average) -mallien konstruointia.
Simulation experiments of robust ESACF for outlier-free series show that, since the robust MM-regression estimator is efficient also for outlier-free series, robust ESACF identification can always be used with confidence.
Saadut tulokset osoittavat, että robustointi tukee mallin täsmentämistä outlierien tapauksessa.
The usefulness of the method in testing for unit roots is obvious, but requires further research.
Menetelmän sisäisiä testaus- ja laskentamenettelyjä voidaan kehitellä edelleen.
On robust ESACF identification of mixed ARIMA models
Tutkija voi tällöin tuloksia vertaamalla saada ratkaisevaa tukea ARIMA-mallien yleensä vaikeaan rakenteen täsmentämiseen.
Individuality, consumer citizenship, entrepreneurship, integration, internationality, the future and encountering the future, emphasis on equity, information technology and technology, effectiveness of media, youth culture, concern for the environment and nature, healthy life, safety awareness as well as the assessment, development and effectiveness of education emerge as central political themes.
Keskeisiksi politisoituneiksi teemoiksi nousevat yksilökeskeisyys, kuluttajakansalaisuus, yrittäjyys, eheyttäminen ja integraatio, kansainvälisyys, tulevaisuus ja tulevaisuuden kohtaaminen, tasa-arvopainotus, tietotekniikka ja teknologia, median vaikuttavuus, nuorisokulttuuri, huoli ympäristöstä ja luonnosta, terveellinen elämäntapa, turvallisuustietoisuus sekä koulutuksen arviointi, kehittäminen ja tuloksellisuus.
The student grows up to be a law-abiding citizen, who has a strong belief in equality and democracy, and who participates in the changing of society in a constructive manner.
Oppilaasta kasvaa tasa-arvoon ja demokratiaan uskova lainkuuliainen kansalainen, joka osallistuu yhteiskunnan muuttamiseen rakentavasti.
The research results prove that, according to core curriculum, the student should have wide and comprehensive skills in order to be an active and politically oriented influential person in their community and whole society.
Tutkimustulokset osoittavat, että opetussuunnitelmien perusteiden mukaan oppilaalla tulisi olla laajat ja monipuoliset taidolliset valmiudet olla yhteisönsä ja koko yhteiskunnan aktiivinen ja poliittinen vaikuttaja.
The key trend is to integrate students with so-called special needs into normal classes.
Näin erityistä tukea tarvitsevat oppilaat integroidaan ns. tavallisiin luokkiin.
Pressure for change is focused on year 7-9 students.
Kehittämisen muutospaine kohdistuu vuosiluokkiin 7 9.
The means of evaluation remain unclear and the negative factors of evaluation are not explained.
Kaikki perusteet suhtautuvat varauksettoman positiivisesti arviointiin ja arviointiin liittyvät ongelmat jäävät käsittelemättä.
In this study the curriculums are seen as a continuum that creates unity but, on the other hand, there are changes and differences in focal points.
Tutkimuksessa opetussuunnitelmat nähdään yhtenäisyyttä luovana jatkumona, mutta niissä ilmenee sekä muutoksia että painotuseroja.
Educational evaluation gives guidelines to the development of the school system and curriculum.
Koulutuksen arviointi ohjaa koulun ja opetussuunnitelmien kehittämistä.
Sometimes school subjects are integrated, sometimes disintegrated.
Oppiaineiden kohdalla integraatioajatus poukkoilee, sillä välillä oppiaineita yhdistetään ja välillä taas erotetaan.