natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The exercise got elaborated during this study, and the new exercise caused experiences connected to emotions, progress and corporeality in informants.
Tehtävä saatiin kehitettyä tutkimuksen aikana, ja kehitetty tekstiilien tunnistus –tehtävä herätti vastaajissa tunteisiin liittyvää, edistyksen kokemiseen liittyvää sekä kehollista elämyksellisyyttä.
Aholas introduced sections of experiences only experience connected to personal involvement did not show in this study.
Aholan esittämistä elämyksellisyyden osa-alueista henkilökohtaiseen osallisuuteen liittyvä elämyksellisyys jäi kehitetyssä tehtävässä huomiotta.
Although there is still chance to expand the exercise to inform with more knowledge.
Tehtävä saatiin kehitettyä monipuolisemmaksi ja eri aisteja hyväksikäyttäväksi, mutta sisältää mahdollisuuden laajemman tiedon välittämiselle pienillä muutoksilla.
The planning of the new exercise is done co-operation with the museum staff, where the developing has done during this study individually.
Tehtävää on suunniteltu yhdessä museohenkilökunnan kanssa, ja suunnitelmien sekä ideoiden perusteella olen kehittänyt uuden tekstiilien tunnistus –tehtävän, jota tässä tutkimuksessa tarkastelen sen herättämien elämysten kautta.
Ordinal regressions were used in analyzing the data.
Tilastollisena menetelmänä käytettiin ordinaaliregressioanalyysejä.
The results of this study could be used in planning interventions for insomnia sufferers.
Näitä tuloksia voitaisiin mahdollisesti hyödyntää unettomuuden hoitoon tarkoitettujen interventioiden suunnittelussa.
When it comes to the trait openness to experience, the results of this study were inconsistent with previous studies, and therefore more information on the subject would be needed.
Erityisesti avoimuuden kokemuksille yhteydestä uneen tarvittaisiin vielä lisää tutkimustietoa, sillä tämän tutkimuksen tulokset olivat siltä osin ristiriidassa aikaisemman tiedon kanssa.
The Big Five personality traits were assessed with the NEO-FFI measure and insomnia symptoms with Jenkins's sleep problems scale.
Big Five -persoonallisuuspiirteitä mitattiin NEO-FFI-mittarilla ja unettomuuden oireita Jenkinsin unihäiriöoiremittarilla.
All of the Big Five personality traits were associated with at least some of the insomnia symptoms.
Kaikki persoonallisuuspiirteet olivat yhteydessä ainakin joihinkin unettomuuden oireisiin.
Associations between the Big Five and insomnia
Big Five -persoonallisuuspiirteiden yhteydet unettomuuteen
High neuroticism had the strongest associations with most of the insomnia symptoms.
Korkea neuroottisuus oli kaikista persoonallisuuspiirteistä voimakkaimmin yhteydessä suurimpaan osaan unettomuuden oireista.
In general, high neuroticism and high openness to experience were associated with more insomnia symptoms, whereas low extroversion, low conscientiousness and low agreeableness were associated with better sleep.
Yleisesti ottaen korkea neuroottisuus ja korkea avoimuus kokemuksille olivat yhteydessä unettomuuden oireisiin, kun taas korkea ulospäinsuuntautuneisuus, korkea tunnollisuus ja korkea sovinnollisuus olivat yhteydessä parempaan uneen.
The purpose of the study was to examine the associations between the Big Five personality traits (neuroticism, extroversion, conscientiousness, openness to experience and agreeableness) and insomnia symptoms.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, ovatko Big Five -persoonallisuuspiirteet (neuroottisuus, ulospäinsuuntautuneisuus, tunnollisuus, avoimuus kokemuksille ja sovinnollisuus) yhteydessä unettomuuden oireisiin, joita olivat nukahtamisvaikeudet, heräilyt, vaikeudet pysyä unessa ja väsyneenä heräämiset normaalipituisten unien jälkeen.
It was therefore hypothesized that high neuroticism, low extraversion, low conscientiousness and low agreeableness are associated with insomnia symptoms.
Hypoteeseina olivat, että korkea neuroottisuus, matala ulospäinsuuntautuneisuus, matala tunnollisuus ja matala sovinnollisuus ovat yhteydessä suurempaan määrään unettomuuden oireita.
According to theories on insomnia and to empirical research, high neuroticism, low extroversion, low conscientiousness and low agreeableness may be associated with insomnia.
Unettomuutta koskevien teorioiden mukaan korkea neuroottisuus, matala ulospäinsuuntautuneisuus, matala tunnollisuus ja matala sovinnollisuus voivat olla yhteydessä unettomuuteen.
In empirical research, high neuroticism has consistently been associated with insomnia but also low extraversion, low conscientiousness and low agreeableness have been associated with it.
Aikaisemmissa tutkimuksissa neuroottisuus on vahvimmin liitetty unettomuuteen, mutta myös matala ulospäinsuuntautuneisuus, matala tunnollisuus ja matala sovinnollisuus ovat olleet yhteydessä unettomuuteen.
They felt that they had not obtained sufficient social support, especially from the teachers and the school staff.
He kokivat, etteivät he olleet saanet tarpeeksi sosiaalista tukea etenkään opettajilta ja muulta koulun henkilökunnalta.
They hoped that they could let go of the past and recover from the consequences of the bullying.
He toivoivat, että he voisivat päästää irti menneisyydestä ja parantua kiusaamisen seurauksista.
The study was based on the idea that with narratives or stories people make their lives and experiences comprehensible and give them meaning.
Tutkimus perustui käsitykseen siitä, että narratiiveilla tai tarinoilla ihmiset tekevät elämäänsä ja kokemuksiaan ymmärrettäviksi sekä antavat niille merkityksiä.
On the basis of this study, it is important to note that the attempts to intervene with bullying are often ineffective and they do not completely stop bullying.
Tutkimuksen perusteella on tärkeää huomioida, että kiusaamiseen puuttuminen on usein tehotonta eikä lopeta kiusaamista kokonaan.
The bullying experiences were also associated with the experience of a lack of change; bullying had not stopped, no one had intervened and the means to stop bullying had failed.
Kiusaamiseen liittyi myös kokemus muutoksen puutteesta; kiusaaminen ei ollut loppunut, kukaan ei ollut puuttunut siihen eivätkä keinot sen lopettamiseksi olleet toimineet.
According to the stories, bullying had changed their lives mostly for the worse and had had negative consequences for a long time after the bullying had stopped.
Kertomusten mukaan kiusaaminen oli muuttanut kiusattujen elämää enimmäkseen huonompaan suuntaan ja sillä oli negatiivisia seurauksia vielä pitkään kiusaamisen päättymisen jälkeen.
It is also necessary to ensure that the victims of bullying receive the social support they need both in and outside of the school, as well as during and after the time they have been bullied.
On myös huolehdittava siitä, että kiusatut saavat sosiaalista tukea koulussa ja koulun ulkopuolella sekä kiusaamisen aikana että sen jälkeen.
The victims of bullying wrote that they hoped that their situation would change.
Entiset kiusatut kirjoittivat toivovansa muutosta tilanteeseensa.
School bullying and change in the blog writings of former victims of school bullying
Koulukiusaaminen ja muutos entisten koulukiusattujen blogikirjoituksissa
The aim was to focus on what issues the former victims of bullying bring forward, how they interpret and explain their experiences and how they have coped with bullying.
Tarkoitus oli keskittyä siihen, mitä asioita entiset koulukiusatut itse tuovat esille, kuinka he tulkitsevat ja selittävät kokemuksiaan ja kuinka he ovat selvinneet siitä.
The results of the study were consistent with previous research on school bullying and bullying experiences.
Tulokset vastasivat aikaisempia tutkimuksia koulukiusaamisesta ja kiusattujen kokemuksista.
I studied the stories from a narrative perspective.
Tutkin blogien kertomuksia narratiivien näkökulmasta.
The purpose of this study was to examine what and in which ways the former victims of bullying write in their blogs about bullying and about bullying in respect of change.
Tutkimuksen tarkoitus oli selvittää, mitä ja miten entiset koulukiusatut kirjoittavat blogeissaan koulukiusaamisesta sekä muutoksesta koulukiusaamisen suhteen.
By studying the experiences of the victims of bullying, it is possible to obtain new information on bullying and on how to help the victims of bullying.
Kiusattujen kokemuksia tutkimalla saadaan tietoa kiusaamisesta ilmiönä sekä siitä, kuinka kiusattuja ja entisiä kiusattuja voidaan parhaiten auttaa.
The material of this study consisted of four blogs written by victims of school bullying.
Tutkimuksen aineistona oli neljä entisen koulukiusatun kirjoittamaa blogia, joissa he kertoivat kokemuksistaan.
The victims of bullying wrote how they had been bullied and reflected on the causes of bullying.
Entiset koulukiusatut kirjoittivat siitä, miten heitä oli kiusattu.
The participants (n = 735) were sixth graders from Helsinki.
Osallistujat (n= 735) olivat helsinkiläisiä kuudesluokkalaisia.
The data was collected by questionnaire in the 2013.
Aineisto kerättiin kyselylomakkeella 2013.
The study was part of the Mind the Gap -project.
Tutkimus oli osa Mind the Gap – hanketta.
Digital school or the digital gap?
Digikoulussa vai -kuilussa?
Communicative technology use (online discussion about schoolwork) was the least common.
Kommunikoiva teknologian käyttö (koulutöistä keskustelu verkossa) oli kaikkein vähäisintä.
Information-orientated use was reported most common.
Tiedonhaku oli yleisintä.
Previous studies have confirmed that educational practices have not changed with the digitalization of society.
Useat tutkimukset ovat vahvistaneet, että koulun käytännöt eivät ole muuttuneet yhteiskunnan digitalisoitumisen ja nuorten teknologiakäytäntöjen mukana.
: Sixth graders’ technology use in learning, technological attitudes and school well-being
: Kuudesluokkalaisten teknologian opiskelukäyttö, teknologia-asenteet ja kouluhyvinvointikokemukset
Students were grouped into profiles that represented their technological attitudes and use of ICT using SPSS two-step cluster analysis.
Oppilaat ryhmiteltiin TVT:n opiskelukäytön profiileihin käyttäen SPSS:n kaksivaiheista klusterianalyysia.
The results indicated that the technology is not used on a regular basis to support learning, even though the students felt quite high ICT enthusiasm (the use of technology was seen as a positive contribution to the schoolwork engagement).
Tulosten perusteella teknologiaa ei käytetä säännöllisesti oppimisen tukena, vaikka oppilaat kokivat TVT-innostusta, eli teknologian käytön koettiin vaikuttavan positiivisesti kouluintoon.
It was also examined how the use of technology, attitudes and well-being are interrelated and which factors of these phenomena can explain academic achievement, schoolwork engagement, school value, happiness and school burnout.
Lisäksi tutkittiin, miten teknologian opiskelukäyttö, teknologia-asenteet ja kouluhyvinvointi ovat yhteydessä ja selittävät koulumenestystä, kouluarvostusta, onnellisuutta, kouluintoa ja koulu-uupumusta.
The aim of this study was to investigate how and how much ICT is used for learning and what kind of technological attitudes and school well-being experiences students have.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, kuinka paljon ja miten Suomessa käytetään tietoteknologiaa opiskeluun koulutyössä kuudennella luokalla, millaisia teknologisia asenteita oppilailla on ja miten he kokevat kouluhyvinvoinnin.
Four different groups (actives, slackers, passives, enthusiastics) showed clear differences in the use of technology, attitudes, school well-being and the associations between these phenomena.
TVT:n opiskelukäytön profiilit: Aktiiviset, välttelijät, passiiviset ja innostuneet näytti ryhmien välillä selkeitä eroja teknologian opiskelukäytössä, asenteissa sekä kouluhyvinvoinnin ja teknologian opiskelukäytön yhteyksissä.
Information-orientated use, and fear of failure using technology were repeatedly negative predictors for school well-being and positive predictors for school burnout.
Tiedonhaku ja teknologiapelko toistuivat kouluhyvinvoinnin negatiivisina - ja koulu-uupumuksen positiivisina selittäjinä.
writing) was the next most common, producing technology use (eg.
Mekaaninen teknologian käyttö eli laitteilla kirjoittaminen oli seuraavaksi yleisintä, tuottavan opiskelukäytön (projektit, multimedia) ollessa kolmantena.
ICT enthusiasm was associated with lower experience of school value, schoolwork engagement as well as negative experiences of teacher's activities.
TVT-innostus oli yhteydessä vähäisempään kouluarvostukseen ja kouluintoon sekä negatiivisempaan kokemukseen opettajan toiminnasta, teknologiaan liittyvän ongelmanratkaisun ennustaessa kouluintoa positiivisesti.
One-way ANOVA and cross-tabulations were used to examine group and gender differences.
Eroja ryhmien välillä selvitettiin yksisuuntaisen varianssianalyysin ja ristiintaulukoinnin avulla.
To conclude, teacher's role and how the technology is used in schools appears essential.
Tutkimuksen perusteella oleellista on opettajan rooli ja se, miten teknologiaa kouluissa käytetään, huomioiden myös oppilaiden erilaiset teknologiset asenteet ja taidot.
The use of ICT in teaching is mainly low and there is an ongoing public debate regarding the Finnish students well-being.
Tietoteknologian opetuskäyttö on vähäistä, myös oppilaiden kouluhyvinvointi puhututtaa.
The majority of the sixth graders felt relatively high schoolwork engagement, happiness and school value.
Suurin osa oppilaista koki kouluintoa, kouluarvostusta, onnellisuutta ja suhtautui positiivisesti opettajan toimintaa ja yleisiä kouluoloja kohtaan.
Therefore, I argue, that there is a need in basic education to build new support systems for national, municipal, school and grade levels to minimize the gap between the technology-mediated practices of adolescents and school.
Perusopetuksessa tarvitaan niin kansallisia-, kunta-, koulu- kuin luokkatason tukitoimia, jotta koulun ja vapaa-ajan väliset käytännöt saadaan tukemaan toisiaan sekä tulevaisuuden taitoja ja yhteiskunnan kilpailukykyä.
Finally it was investigated what kind of profiles of ICT use and attitudes could be found among the participants.
Lopuksi selvitettiin, minkälaisia teknologian opiskelukäytön ja asenteiden profiileja voidaan vastaajista muodostaa ja onko tiettyyn profiiliin kuulumisella yhteyttä kouluhyvinvoinnin ilmiöihin.
Students need guidance to understand the possibilities of digital technologies as collaborative and creative learning tools.
Mekaanisen ja esittävän teknologian käytön sijaan tulisi tukea oppilaille luontaista teknologian käyttöä ja lisätä ymmärrystä siitä, miten teknologiaa käytetään oppimisen apuna yhteisöllisesti ja luovasti.
This study tried to find out is there a hypothesized gap between the technology-mediated practices of adolescents and school.
Tämä tutkimus selvitti osaltaan, onko koulun ja vapaa-ajan käytäntöjen välillä nähtävissä digikuilua, joka voi vaikuttaa jopa Suomen kilpailukyvyn heikkenemiseen.
The results did not support the hypothesis.
Tulokset eivät tukeneet hypoteeseja.
Twenty-five adults reported SMC (10.2 %).
Muistivaikeuksia koki 25 henkilöä (10,2 %).
The control group consisted of 220 persons from the same sample without memory complaints.
Verrokkiryhmään kuului samasta aineistosta 220 henkilöä, jotka eivät kokeneet muistivaikeuksia.
Subjective memory complaints (SMC) are common among the elderly.
Subjektiiviset muistivaikeudet ovat ikääntyneillä yleisiä.
The data consisted of a subsample of healthy 50-80 year old adults in the Finnish WAIS-IV standardization sample.
Tutkimuksen aineisto koostui terveistä 50–80-vuotiaista aikuisista suomalaisessa WAIS-IV standardointiaineistossa.
The challenge for future research is further detailing the SMC neuropsychological profile regarding other than memory related cognitive performance, as well as recognising the need for longitudinal research of the middle-aged and older Finnish population.
Haasteena tuleville tutkimuksille on subjektiivisen muistivaikeuden neuropsykologisen profiilin laajempi kartoittaminen myös muuhun kuin muistiin pohjaavan kognition alueella sekä pitkittäisseurantojen tarve suomalaisessa keski-iän ylittäneessä väestössä.
The results indicate, that SMC reported in this study corresponds to the current definition of SMC: people experienced a decline in memory, but the study did not reveal objective cognitive impairment.
Tulosten valossa voidaan todeta tutkittujen henkilöiden muistivaikeuksien vastaavan nykyistä subjektiivista muistivaikeusmääritelmää: henkilöt kokivat muistinsa heikentyneeksi, mutta tutkimuksessa ei todettu objektiivista kognitiivista heikentymää.
People experiencing SMC have been shown to be at a greater risk of suffering cognitive decline and potentially developing dementia.
Muistivaikeuksia kokevien on havaittu olevan suuremmassa riskissä kognitiiviseen heikentymään, joka saattaa ennakoida tulevaa muistisairautta.
This is the first study in Finland that examines SMC by using the WAIS-test. Not even in the English literature has the SMC previously been reportedly studied in such a comprehensive manner regarding other than directly memory related cognitive performance.
Tämä on ensimmäinen tutkimus, jossa subjektiivista muistivaikeutta tutkitaan WAIS-testiä käyttäen Suomessa, eikä kansainvälisestikään ole tietääksemme aikaisemmin tutkittu muuta kuin muistiin pohjaavaa suoriutumista näin kattavasti.
We used regression analysis to study the association between SMC and WAIS-IV indexes and profile analysis to study the association between SMC and individual subtests.
Subjektiivisten muistivaikeuksien yhteyttä WAIS-IV indekseihin tutkittiin regressioanalyysin ja yhteyttä yksittäisiin osatesteihin profiilianalyysin avulla.
Association between subjective memory complaints and current cognitive performance in adults aged 50 to 80 years : A study of the Finnish WAIS-IV standardization sample
Subjektiivisen muistivaikeuden yhteys kognitiiviseen suoriutumiseen 50–80-vuotiailla WAIS-IV standardointiaineistossa
No differences in performance were found between the SMC-group and the control group in any of the verbal comprehension subtests or any other WAIS-IV subtests.
Kielellisen ymmärtämisen WAIS-IV osatesteissä ei havaittu eroja muistiryhmän ja verrokkiryhmän välillä, eikä eroja syntynyt muissakaan osatesteissä.
Studies have shown that SMC is associated with poorer performance in e.g. perceptual reasoning -tasks and tasks of delayed memory.
Tutkimukset ovat osoittaneet muistivaikeuksia kokevien suoriutuvan hieman heikommin esimerkiksi visuaalista päättelyä ja viiveen jälkeen muistista hakua vaativissa tehtävissä.
People reporting SMC performed significantly better at Matrix Reasoning, a subtest belonging to the Perceptual Reasoning Index (PRI).
Muistivaikeuksia kokevat suoriutuivat verrokkeja paremmin visuaalista päättelyä edellyttävässä Matriisipäättelyssä (MA), mikä heijastui myös visuaalisen päättelyn indeksiin.
This Masters' thesis aims to study the prevalence of SMC in a sample of healthy Finnish adults aged 50 to 80 years, and the association between SMC and other than directly memory related cognitive performance on the WAIS-IV -test. Based on earlier research, we hypothesized that individuals who reported SMC would perform worse on WAIS-IV perceptual reasoning subtests and verbal comprehension subtest related to memory retrieval.
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena on tutkia terveiden suomalaisten 50–80-vuotiaiden aikuisten subjektiivisten muistivaikeuksien yleisyyttä ja niiden yhteyttä muuhun kuin muistiin suoraan pohjaavaan kognitiiviseen suoriutumiseen käyttäen kattavaa WAIS-IV -testiä.
Experts say that schools do not really have the concrete tools to teach these skills.
Asiantuntijoiden mukaan kouluilta puuttuu kuitenkin konkreettiset keinot näiden taitojen edistämiseksi.
Many international organizations have defined the so called 21st century learning skills that students should have in order to be successful in today's society.
Monet kansainväliset organisaatiot ovat määritelleet sisältöjä niin kutsutuille 2000-luvun taidoille, joita oppilaiden tulisi hallita menestyäkseen tietoyhteiskunnassa.
This study involves all the 6th graders that participated to the Digital storytelling project from Finland, a total of five classes.
Tutkimuksessa ovat mukana kaikki projektiin osallistuneet kuudennet luokat Suomesta, yhteensä viisi luokkaa.
Digital literary is one of those skills.
Digitaalinen lukutaito on yksi osa näitä tulevaisuuden taitoja.
The research material was analyzed with content analysis.
Aineisto analysoitiin teoriaohjaavalla sisällönanalyysilla.
Research shows that digital storytelling is one way to develop many of the important 21st century skills.
Aikaisemmat tutkimukset viittaavat siihen, että digitaalisen tarinankerronnan kautta voidaan kehittää monia tärkeitä 2000-luvun taitoja.
By sharing their video stories with others the students learned how to share information, how to evaluate their own work and the work of others, how to consider the audience, and how to interact and influence through video stories.
Jakaessaan omia videotarinoitaan muiden kanssa oppilaat oppivat, kuinka he voivat jakaa tietoa toisille, arvioida omaa ja toisten työtä, huomioida katsojia sekä olla vuorovaikutuksessa toisten kanssa oman videotarinansa kautta.
Learning digital literacy through digital storytelling : Master's thesis on Finnable 2020 Digital Storytelling Project by the University of Helsinki
Digitaalista lukutaitoa videotarinoiden avulla : Pro gradu -tutkielma Helsingin yliopiston Finnable 2020 -tutkimushankkeen Digitaalisen tarinankerronnan projektista
The research material consists of student and teacher interviews and video stories made by the students.
Tutkimuksen aineisto koostuu oppilas- ja opettajahaastatteluista, sekä oppilaiden rakentamista videotarinoista.
They also learned about filming, and how to deliver their own message through the video stories.
Lisäksi he oppivat kuvaamiseen liittyviä asioita, sekä erilaisia keinoja tuoda omaa viestiään esille videotarinoiden kautta.
The framework for the analysis was based on research on digital literacy, digital storytelling and film narrative.
Analyysirungon tukena käytettiin digitaaliseen lukutaitoon, digitaaliseen tarinankerrontaan sekä elokuvakerrontaan liittyvää tutkimustietoa.
The purpose of this study is to analyze how students could develop their digital literacy by creating digital stories.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tutkia millä tavoin oppilaiden digitaalista lukutaitoa voidaan kehittää videotarinoiden avulla.
The results of this study show that the students learned many digital literacy skills involving media content production by creating video stories.
Tulosten mukaan oppilaat oppivat monia digitaaliseen lukutaitoon liittyviä oman sisällön tuottamisen taitoja videotarinaprojektin aikana.
More precisely, what kind of media content production, editing, and sharing skills will they learn by making their own video stories.
Tarkemman tutkimuksen kohteena on millaisia oman sisällön tuottamisen, muokkaamisen ja jakamisen taitoja oppilaat oppivat omia videotarinoita rakentamalla.
By editing their stories the students practiced how to edit and remix pictures and videos with different video editing tools.
Videotarinoita muokatessaan oppilaat harjoittelivat kuvien ja videoiden editointia sekä koostamista videomuokkaustyökalujen avulla.
The project was a part of Finnable 2020 research funded by Tekes.
Tutkimus perustuu Helsingin yliopiston Digitaalisen tarinankerronnan projektiin, joka oli osa Tekesin rahoittamaa Finnable 2020 -tutkimushanketta.
By making their stories the students learned to plan their own content, to search for relevant information and material to their stories, and to use mobile devices for filming.
Videotarinoita rakentaessaan oppilaat oppivat oman sisällön suunnittelua, tiedon ja materiaalin hankintaa, sekä mobiililaitteiden käyttämistä.
Start to school
Startti kouluun
The amount of children born in the last quarter of the year was 66.67 % of all children.
Vuoden viimeisellä neljänneksellä olevien lasten määrä oli 66.67 % kaikista lapsista.
The information gathered was analyzed with content analysis.
Saatua tietoa analysoitiin sisällönanalyysillä.
It is generally known that early intervention is an efficient mean to prevent problems from accumulating.
On yleisesti tiedossa, että varhainen puuttuminen on tehokas keino estää ongelmien kasautuminen.