natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to support both organisations and managers in the continuous improvement of OHS, information regarding effective OHS management is needed.
Jotta organisaatioita ja esimiehiä voidaan tukea TTT:n jatkuvassa kehittämisessä, tarvitaan tietoa tehokkaasta TTT-johtamisesta.
In sub-study 3, a literature review and related categorisation were supplemented with thematic interviews (n=17) in a governmental expert organisation.
Osatutkimuksessa 3 kirjallisuuden perusteella laadittua luokittelua täydennettiin teemahaastatteluilla (n=17) valtion asiantuntijaorganisaatiossa.
In sub-study 2, thematic interviews (n=49) were carried out with middle and frontline managers from five industrial companies (a chemical processing company, an energy production company and three industrial service companies).
Osatutkimuksen 2 aineistona olivat keskijohdon ja lähiesimiesten teemahaastattelut (n=49) viidessä teollisessa organisaatiossa (kemianteollisuus, energiantuotanto sekä kolme teollisten palvelujen tarjoajaa).
Developing consistent OHS attitudes and commitment among all the managers requires strong support on the part of top management.
Esimiesten yhtenäisten TTTasenteiden ja sitoutumisen kehittäminen edellyttää ylimmän johdon vahvaa tukea.
Nevertheless, the management of OHS may be very dependent on individual managers within organisations, whereas it should actually be based on regulatory requirements and organisation-specific OHS policies and procedures.
Kuitenkin joissain organisaatioissa TTTjohtaminen on hyvin henkilösidonnaista, kun sen pitäisi perustus lainsäädännön vaatimuksiin ja organisaation TTT-politiikkaan ja menettelytapoihin.
The management of occupational health and safety (OHS) in the workplace imposes a regulatory, moral and economic obligation on organisations, while the successful management of OHS contributes to both employees’ well-being and organisational performance.
Työterveyden ja -turvallisuuden (TTT) johtamiselle on organisaatioissa lainsäädännön asettamia, moraalisia ja taloudellisia velvoitteita, ja onnistunut TTT-johtaminen tukee työntekijöiden hyvinvointia ja organisaatioiden suorituskykyä.
In sub-study 1, thematic interviews (n=17) and qualitative inquiries (n=55) were carried out with top, middle and frontline managers from three public service organisations (a governmental expert organisation, a municipal social and healthcare service unit and a public vocational education organisation).
Osatutkimuksen 1 aineistona olivat eri organisaatiotasojen esimiesten teemahaastattelut (n=17) ja laadulliset kyselyt (n=55) kolmessa julkisessa organisaatiossa (valtion asiantuntijaorganisaatio, kunnallinen sosiaali- ja terveyspalvelujen yksikkö sekä ammatillinen oppilaitos).
Hence, aspects of OHS are increasingly embodied in the overall management system of organisations and included in the managerial activities.
TTT-näkökohdat sisältyvät yhä enenevissä määrin organisaatioiden johtamisjärjestelmiin ja esimiesten tehtäviin.
In order to cope with difficult OHS situations, the managers focused on individual relations and emotional support from their immediate superior, their colleagues, and OHS and human resources (HR) professionals.<br/><br/>The conceptual framework of organisational measures intended to support managers in OHS management includes top management support regarding OHS management, uniform and simple OHS procedures, and the systematic development of OHS management.
Selviytyäkseen vaikeissa tilanteissa esimiehet keskittyivät henkilösuhteisiin ja hakivat emotionaalista tukea omalta esimieheltään, työtovereiltaan sekä TTT- ja henkilöstöasiantuntijoilta.<br/><br/>Viitekehys organisatorisista keinoista esimiesten tukemiseksi TTT-johtamisessa sisältää ylimmän johdon tuen TTT-johtamiseen, yhtenäiset ja yksinkertaiset TTT-toimintatavat sekä suunnitelmallisen TTT-johtamisen kehittämisen.
An emphasis on leadership development is important for managers to be able to motivate their employees’ OHS participation and compliance and, hence, improve OHS performance.
Johtajuuden korostaminen on tärkeää, jotta esimiehet osaavat motivoida työntekijöitä noudattamaan turvallisuusohjeita ja osallistumaan turvallisuuden kehittämiseen ja siten parantamaan TTT-tasoa.
The results of the sub-studies were used in the construction of a conceptual framework of organisational measures intended to support managers with regards to OHS management.
Näiden osatutkimusten tulosten perustella rakennettiin viitekehys niistä organisatorisista keinoista, joilla esimiehiä voidaan tukea TTT-johtamisessa.
Developing the support, resources and understanding of managers in relation to OHS may considerably improve both employees’ well-being and the performance of organisations.<br/><br/>This dissertation contributes to the research by providing new knowledge regarding OHS management from the managers’ point of view, in the organisational context and in relation to organisational performance.
Kehittämällä esimiesten tukea, resursseja ja ymmärrystä liittyen TTT-johtamiseen voidaan organisaatioissa parantaa merkittävästi työntekijöiden hyvinvointia ja suorituskykyä.<br/><br/>Tämä tutkimus tuottaa uutta tietoa TTT-johtamisesta esimiesten näkökulmasta organisaatiokontekstissa ja suhteessa organisaation suorituskykyyn.
The managers considered their employees’ mental overload, instances of negligence and the consideration of individual needs to be difficult OHS issues to manage.
Esimiehet pitivät vaikeina johtamistilanteina erityisesti työntekijöiden henkistä ylikuormittumista, laiminlyöntejä ja yksilöllisten tarpeiden huomioimista.
Managers at different organisational levels play a significant role in improving OHS, with their commitment to OHS being generally considered one of the most important factors that influence successful OHS management and culture.
Eri organisaatiotasojen esimiehillä on merkittävä rooli TTT:n edistämisessä, ja heidän sitoutumisensa työterveyden ja turvallisuuden kehittämiseen on yksi tärkeimmistä tekijöistä TTT-johtamisen onnistumisessa.
Moreover, it suggests practical organisational measures to support managers and promote their consistent commitment to OHS.
Lisäksi tutkimus esittää käytäntöön perustuvia organisatorisia keinoja esimiesten tukemiseen ja heidän sitoutumisensa edistämiseen.
The study approaches OHS management from the managers’ viewpoint, which has only rarely been studied.<br/><br/>According to the participating managers, the most challenging OHS management situations found in public organisations are related to the psychosocial risks contained within the work environment.
Tässä tutkimuksessa TTTjohtamista tarkastellaan esimiesten omien kokemusten ja tuen tarpeen näkökulmista, joita on aiemmin tutkittu varsin vähän.<br/><br/>Esimiesten kokemat vaikeat tilanteet TTT-johtamisessa liittyivät julkisella sektorilla tyypillisesti työympäristön psykososiaalisiin riskeihin.
Accordingly, information is required concerning the challenges that managers face, as well as how they can best be supported in relation to OHS management.<br/><br/>This study discusses the management of OHS as an aspect of managerial work and from managers’ point of view.
Lisäksi tietoa tarvitaan niistä vaikeuksista, joita esimiehet kokevat ja niistä keinoista, joilla esimiehiä voidaan tukea TTT-johtamisessa.<br/><br/>Tämä tutkimus tarkastelee TTT-johtamista osana esimiestyötä esimiesten näkökulmasta.
The dissertation also provides a practical contribution by discussing OHS management as an integral part of general management and by pointing out the managers’ central role in improving OHS.
Tutkimus tarkastelee TTT-johtamista olennaisena osana muuta johtamista ja korostaa esimiesten keskeistä roolia TTT-tason parantamisessa.
The qualitative study aims to develop new knowledge regarding the challenges and necessary support associated with managing OHS, as well as to suggest organisational measures that can be applied to support managers’ OHSrelated work.
Tämän laadullisen tutkimuksen tavoitteena on tuottaa uutta tietoa niistä vaikeuksista ja tuen tarpeista, joita esimiehet kokevat TTT-johtamisessa.
There were 336 respondents from all over Finland.
Vastaajia oli 336 eri puolilta Suomea.
The data was collected with web-based questionnaires from 2014–2016.
Empiirinen aineisto on kerätty verkkopohjaisilla kyselyillä vuosina 2014– 2016.
The suggested model widens the traditional way of thinking about consumer choices (for example, with cost-benefit analysis) by adding and empirically examining the pre-mentioned elements of consumer resources and other subconsciously influencing elements, such as brand relationship, subjective costs, decision task, decision goals, and decision strategies.
Väitöskirjassa ehdotettu malli laajentaa perinteistä ajattelutapaa kuluttajavalinnoista (esimerkiksi kustannus-hyötyanalyysin avulla) lisäämällä ja tarkastelemalla empirian avulla edellä mainittujen kuluttajien niukkojen resurssien lisäksi myös ja muita alitajuisesti vaikuttavia elementtejä, kuten brändisuhteita, subjektiivisia kustannuksia, päätöksentekotehtävää, päätöksentekotavoitteita ja päätöksentekostrategioita.
The suggested model develops an understanding of media choice.
Ehdotettu malli laajentaa ymmärrystä median valintaprosessista.
The starting point has been media economics, which is a collection of themes involving the media industry, economics, and financial issues of media companies.
Lähtökohtana tutkimuksessa oli mediatalouden tutkimusala, mikä on kokoelma mediaan ja media-alan yrityksiin liittyviä teemoja.
Since the costs of media usage are mainly non-monetary, paying attention to these costs has the potential of improving demand and getting more satisfied customers.
Koska suurin osa median käyttämisen kustannuksista on muita kuin rahallisia kustannuksia, voidaan kysyntää ja asiakastyytyväisyyttä parantaa helposti näitä kustannuksia pienentämällä.
Several theoretical frames are examined; for example, economics, communication, consumption studies, decision theory, and also some concepts of philosophy, psychology, sociology, and marketing are discussed.
Tutkimuksessa käytetään aiheeseen liittyviä teoreettisia viitekehyksiä ja käsitteistöä taloustieteen, viestinnän, kulutustutkimuksen, päätöksentekoteorian, filosofian, psykologian, sosiologian ja markkinoinnin aloilta.
Furthermore, it is proposed how consumers’ expectations can function as a missing link between consumer and opportunity set.
Lisäksi tutkimuksessa tarkastellaan, miten kuluttajien odotukset ja preferenssit voisivat toimia yhdistävinä linkkeinä kuluttajan ja valintamahdollisuuksien joukon välillä.
The research is developmental, including theoretical considerations and testing of a small sample of empirical data as an example.
Tutkimuksessa kehitellään ehdotettavaa mallia sekä teorian että pienen esimerkinomaisen empiirisen aineiston pohjalta.
Since media economics does not cover all the essential topics relevant to the choicemaking process, attention in this study was turned to other related theories.
Koska mediatalouden tutkimusala ei kuitenkaan kata kaikkia kuluttajien valintaprosessin kannalta olennaisia elementtejä, on tässä tutkimuksessa hyödynnetty myös monia muita tieteenaloja.
Understanding the consideration set composition process and the decision-making process will help the companies sharpen their marketing messages and target them better.
Kuluttajien harkintajoukon muodostamisprosessin ymmärtäminen auttaa yrityksiä terävöittämään markkinointiviestintäänsä ja kohdentamaan sen paremmin.
Using media requires the usage of scarce personal resources such as time and energy; their availability and the required amount of them set the limits and costs of the choices.
Median käyttäminen vaatii niukkojen henkilökohtaisten resurssien, kuten ajan ja energian käyttöä.
The suggested comprehensive media choice process discusses the steps of the choice and their interrelations.
Väitöskirjassa ehdotettu laaja-alainen kuluttajan medianvalintaprosessin malli käsitteellistää valinnan vaiheita ja niiden välisiä suhteita.
Nevertheless, there is no conceptualization of how the scarcity of consumer resources affects media choices.
Tämä tutkimus mallintaa perusteellisesti, miten kuluttajan eirahallisten resurssien niukkuus vaikuttaa hänen mediavalintoihinsa.
The main interest is in how the choice is made rather than what is chosen.
Tässä tutkimuksessa pääpaino on valintaprosessin selvittämisessä, eikä niinkään sen selvittämisessä mitä ihmiset valitsevat missäkin tilanteessa.
Many implications and other uses for the model (for example, examining voters’ decision-making) are proposed, but the main message is the importance of paying attention to the decision goals and decision strategies since they ultimately dictate what will be chosen.
Tutkimuksen tärkein havainto on kuitenkin se, miten tärkeää on kiinnittää huomiota päätöksentekotavoitteisiin ja -strategioihin, koska lopulta ne määräävät sen mikä vaihtoehto valitaan.
The empirical results confirm the relevance of these variables.
Empiiriset tulokset tukevat teoreettista päättelyä.
Understanding the deeper psychological decision-making process and the wide range of media choice-related concepts will help media companies develop their products, position them better, and build more attractive brands.
Kuluttajien mediavalintaprosessin ja siihen liittyvien psykologisten ja osin alitajuisten elementtien ymmärtämisestä on hyötyä media-alan yrityksille tuotekehityksessä ja markkinoinnissa.
Moreover, the aim is to provide tools for consumers and companies in order to make the consumer choice process more understandable and manageable.
Tämän väitöskirjan tavoitteena on käsitteellistää ja mallintaa laaja-alaisesti kuluttajien päätöksentekoprosessia sekä auttaa kuluttajia ja yrityksiä ymmärtämään paremmin kuluttajien päätöksentekoprosessin vaiheita ja eri elementtien roolia päätöksenteossa.
This dissertation examines information phenomena that take place in, and related to, physically performed pretence play.
Väitöskirjan aiheena ovat informaation käyttö ja informaatioympäristön vaikutukset fyysisesti toteutetuissa, aikuisten harjoittamissa roolipeleissä ja -leikeissä, larpeista sadomasokismiin.
To study and explain these issues I construct and introduce the sub-field of liminality informatics, the analysis of ritualistic, liminal activities as information systems.
Väitöskirja yhdistää materiaalia ja metodeja informaatiotutkimuksesta, pelitutkimuksesta, hermeneutiikasta ja kognitiivisesta uskontotieteestä.
The primary research question of the dissertation is What are the essential information systems traits of live-action role-playing situations, and how do those traits affect information behavior during play?
Vertailemalla ja fuusioimalla näiden näennäisesti erillisten tieteenalojen tutkimustuloksia, työ osoittaa sekä sosiaalisten oletusten tuomia rajoitteita yksilöiden informaatiokäyttäytymiseen että eläytyvän pelikokemuksen riippuvuuden oikeanlaisesta informaatiosta.
Through a look at how larping takes place also in activities such as historical re-enactment, sadomasochist roleplaying and post-modern magic, I show that the same processes exist in them, but with a different type of framing.
Analysoimalla sitä, miten osallistujien väliset sosiaaliset sopimukset ohjaavat heitä käyttämään eri informaatiolähteitä kuin yleensä, työ näyttää peleissä tapahtuvien kognitiivisten ja käytöksellisten muutosten informaatioperäiset juuret.
Being primarily a metatheoretical work, the dissertation draws on the empirics of earlier researchers and practitioners, further supported with the author s own experiments and field observations.
Erityinen paino on Patrick Wilsonin tutkimuksilla olosuhteiden tuottamasta riippuvuudesta toisen käden tietolähteistä, Paul Ricoeurin ajatuksilla vieraiden tekstien tulkinnasta ja ottamisesta osaksi yksilön omia tietorakenteita, organisaatio-oppimisen järjestelmäanalyysilla ja Marc Galanterin kehittämällä "rajavalvonnan" käsitteen sosiaalisella laajennuksella.
The client accountability of these organisations has become more emphasised, as child welfare decisions may influence the entire life and future of children and families seeking final help and support in a difficult situation in life.
Organisaatioiden tilivelvollisuus asiakkailleen on korostunut, sillä lastensuojelussa tehtävät ratkaisut voivat vaikuttaa vaikeassa elämäntilanteessa apua ja tukea etsivän lapsen ja perheen koko elämään ja tulevaisuuteen.
Section 12 of the new Child Welfare Act entering into force on 1 January 2008 obliges local authorities to draw up a plan for the promotion of the welfare of children and young people, and for the organisation and development of child welfare.
Kuntien on 1.1.2008 voimaantulevan uuden lastensuojelulain mukaan laadittava kunnanvaltuuston hyväksyttäväksi kunnan tai kuntien yhteinen suunnitelma lasten ja nuorten hyvinvoinnin edistämiseksi ja lastensuojelun järjestämiseksi ja kehittämiseksi.
Social instinct is the community competence of the organisation members to pilot personal and common activities with the aid of interpretation discussions conducted on the basis of experience information existing here and now and in the organisational memory.
Sosiaalinen vaisto on organisaation jäsenten yhteisöllistä kyvykkyyttä luotsata omaa ja yhteistä toimintaa, elettävässä ajassa ja organisaation muistissa olevan kokemustiedon pohjalta käytävien tulkintakeskustelujen avulla.
The two critical success factors related to effectiveness are 4) that clients experience an improvement in their quality of life, and 5) that the conditions in which children and young people grow up become less risky.
Ja kaksi vaikuttavuuden kriittistä menestystekijäryhmää ovat: 4) nimenomaan asiakas kokee elämänlaatunsa kohentuneen ja 5) lapsen ja nuoren kasvun riskiolosuhteet vähenevät, ja näin lastensuojelun pitkän aikavälin toiminta on kustannusvaikuttavaa.
This growth, the resulting cost increase and problems with maintaining personnel have provoked discussion about the development of effectiveness assessment within child welfare.
Lastensuojelun asiakasmäärien jo vuosia jatkunut kasvu ja tätä myötä myös kustannusten kasvu sekä ongelmat henkilöstön pysyvyydessä, ovat olleet aktivoimassa keskustelua lastensuojelun tuloksellisuuden arvioinnin kehittämisestä.
Three groups contain prerequisites for success in child welfare ­ for its effectiveness.
Menestystekijäryhmistä kolme on perusedellytyksiä ylipäätään sille, että lastensuojelussa voitaisiin onnistua ­ olla tuloksellisia.
The plan is a new instrument for the guidance, management and development of child welfare work in local authorities.
Suunnitelma on kunnan työväline laaja-alaisen lasten suojelun ohjaamisessa, johtamisessa ja kehittämisessä.
The three critical success factors related to prerequisites are 1) a stable client-oriented organisation, 2) competence corresponding to current demands within child welfare, and 3) processes empowering clients.
Nämä ovat: 1) vankka asiakaslähtöinen organisaatio, 2) osaaminen vastaa lastensuojelun ajankohtaisia vaatimuksia, ja 3) toimintaprosessit edistävät asiakkaan voimavaraistumista.
The study identified five groups of critical success factors influencing child welfare effectiveness.
Tutkimuksessa nousi esille viisi lastensuojelun tuloksellisuuden kannalta kriittistä menestystekijäryhmää, joissa kussakin on 3-4 keskeistä tekijää, joihin arvioinnin tulisi organisaatiossa kohdistua.
The aim of the study was to find out what effectiveness is in child welfare work, and how it is assessed.
Tutkimuksessa määritetään, mitkä ovat tuloksellisuuden keskeisimmät tekijät lastensuojelussa ja organisaation arviointiprosessissa.
Information is needed for the assessment of child welfare effectiveness.
Tuloksellisuuden arvioinnin tutkimusta on lastensuojelusta vähän.
These factors related to good child welfare results are relevant not only to the work of the participating organisations, but also to child welfare work in general.
Nämä tekijät ovat merkityksellisiä yhtä hyvin kunta- kuin järjestöorganisaatioissakin tehtävässä lastensuojelutyössä.
During the research process it became obvious that the task at hand required a detailed general description of child welfare as well as of what is known of child welfare and its effectiveness, and of the assessment development trends within child welfare.
Väitöskirjatutkimuksen aiheena on lastensuojelun tuloksellisuuden arviointi organisaatiossa, jonka tulisi olla erityisesti selvillä työnsä vaikutuksista lasten ja perheiden elämään, mutta tietoa tarvitaan myös lastensuojelun kustannuksista, palveluprosessien toimivuudesta, henkilöstövoimavaran kehityksestä sekä yhteiskunnallisesta vaikuttavuudesta.
On the basis of child welfare effectiveness and of the critical factors related to its assessment as defined in this study, examples of follow-up information that should be gathered when drawing up the municipal child welfare plan above, and when assessing effectiveness have been given in Appendix 6.
Tutkimuksen liitteeksi on koottu luettelo niistä seurantatiedoista, joita on hyödyllistä koota kunnan suunnitelman laatimisessa ja tuloksellisuuden arvioinnissa.
Effectiveness assessment based on social instinct is probably important in other sectors too, and not only within child welfare.
Organisaatioiden tuloksellisuuden arviointia luonnehditaan tutkimuksessa sosiaalisen vaiston mukaiseksi toimintatavaksi, joka ollee merkityksellinen myös muilla hyvinvointipalvelualoilla, joissa kokemustiedon vuorovaikutteinen ja osallistava arviointi on merkityksellistä.
This material was based on documents from a city, a local authority, a joint municipal authority, and from three organisations providing child welfare services, on thematic interviews with the management of the organisations, and on multidisciplinary focus group interviews.
Tutkimusaineisto koostui kolmen kunta- ja kolmen lastensuojelun palveluja tuottavan järjestöorganisaation asiakirja- ja haastatteluaineistoista.
As there is only limited research on effectiveness assessment within child welfare, the study sheds light on the effectiveness of child welfare and on its assessment.
Tutkimus sisältääkin laajan kuvauksen lastensuojelusta ja sen arvioinnin kehityksestä sekä saatavilla olevan tiedon perusteella lastensuojelun tuloksellisuudesta.
The goal of this study was to gain information on the effectiveness assessment of public activities by looking at one municipal sector of specialised services, i.e. child welfare.
Lastensuojelun tuloksellisuuden arvioinnin kehittäminen on hyvin ajankohtaista kunnissa ja kunta- ja palvelurakenneuudistuksen mukaisilla kuntien yhteistoiminta-alueilla.
Human growth is understood here widely.
Kasvatus ymmärretään tässä laajasti.
On educational problems of competition : Virtues to twentieth first century
Kilpailun kasvatuksellisista ongelmista : Hyveitä 2000-luvulle
This is fundamentally a matter of values.
Kyse on arvovalinnoista.
Economic prosperity is thought to follow from free competition in a liberal democratic and capitalistic society.
Taloudellisen vaurauden uskotaan seuraavan mahdollisimman vapaasta kilpailusta liberaalissa demokratiassa ja kapitalismissa.
Competition is largely taken for granted in our global system.
Kilpailu on itsestään selväksi ymmärretty osa aikamme globaalia järjestelmää.
A behavior of helping is not rational from the perspective of (individual) competition as this weakens the competitive position of a competitor.
Auttaminen ei ole (yksilö)kilpailun näkökulmasta järkevää, sillä se heikentää kilpailuasemaa suhteessa muihin kilpailijoihin.
Scarcity, infinite wants and needs, resources, freedom and reason are concepts used to define competition as a universal understanding of human nature and the optimal form of social order.
Niukkuus, kyltymättömät halut ja tar-peet, resurssit, vapaus ja järki ovat käsitteitä, joiden kautta kilpailu määritellään osaksi universaalia ihmisluontoa ja parasta kuviteltavissa olevaa yhteiskuntajärjestystä.
Instead of learning the virtues of helpfulness and generosity, we learn to hold on to our own as Charles Taylor describes in the term of atomistic individualism.
Auttavaisuuden ja anteliaisuuden oppimisen sijaan ihminen oppii pitämään kiinni omastaan (saituruus) ja sulkeutumaan Charles Taylorin atomistisen individualismin kuvauksen tavoin "omaan yksinäiseen sydämeensä".