natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition to the available area, at least farming methods (e.g. open field, aquaponics and greenhouses), crop yield potential, food choices and food wastage influence the food self-sufficiency potential.
Käytettävissä olevan pinta-alan lisäksi omavaraisuusprosenttiin vaikuttavat ainakin viljelymenetelmä (esim. avoviljely, vesiviljely tai kasvihuone), viljelykasvin satoisuus, ruokavalinnat ja ruokahukka.
Allocating half of the area to the potato and half to the green pea decreases the self-sufficiency percentages, but results in a more even ratio between energy and protein.
Jos puolet pinta-alasta käytetään perunan ja puolet herneen viljelyyn, omavaraisuusprosentit laskevat, mutta tuotetun energian ja proteiinin suhde on tasaisempi.
Calculations based on the total potential green rooftop area and open rooftop farming in Pasila show that 4,51 % of the resident population’s energy needs could be supplied with the potato, or 3,87 % of their protein needs with the green pea.
Kun laskelmissa käytetään avoviljelyä sekä koko potentiaalisten viherkattojen alaa, Pasila voisi tuottaa perunalla energiaa 4,51 %:lle väestöstä tai herneellä proteiinia 3,87 %:lle väestöstä.
Adding kale increases the number of essential vitamins and minerals which can be supplied: 500 g of each of the three plants covers the daily recommended intake for 12 of the 19 vitamins and minerals listed in the Finnish Nutrition Recommendations 2014, compared to zero for the potato only and seven for the combination of the potato and the green pea.
Yhdessä, 500 g kutakin em. kasvia täyttää saantisuosituksen kahdestatoista Suomalaisten ravitsemussuositusten listaamasta yhdeksästätoista vitamiinista ja kivennäisaineesta.
With the right policies, UA could advance the Ministry of Agriculture and Forestry’s Climate Program by increasing carbon sequestration, reducing food waste and promoting a more plants-based diet.
Oikeilla toimintatavoilla ja sääntelyllä kaupunkiviljely voisi edistää Maatalouden ilmasto-ohjelman tavoitteista ainakin hiilen sitomista maaperään, ruokahävikin vähentämistä ja ruokavalion muuttamista kasvispainotteisempaan suuntaan.
Whether UA can contribute to local food security, or food system resilience, may therefore depend on how its objectives are defined: maximum energy and nutrient content, alternative food sources, new opportunities for farmers, wealth retention, or some other indirect mechanism.
Olisikin tärkeää miettiä, onko kaupunkiviljelyn tavoite maksimoida tuotetun energian ja ravintoaineiden määrä, tarjota vaihtoehtoisia ruoan lähteitä, luoda uusia mahdollisuuksia viljelijöille jatkaa ammatissaan, edistää alueen taloudellista hyvinvointia, vai tukea ruokajärjestelmää jollakin muulla epäsuoralla tavalla.
It may also serve the objectives of the Common Agricultural Policy (CAP), including a healthier environment, preserving and creating jobs, protecting local financial interests and contributing to a sound development of our areas
Kaupunkiviljely voisi myös osaltaan tukea EU:n yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita, kuten ympäristönsuojelua, työpaikkojen luomista ja säilyttämistä, sekä kasvattaa yhteisöjen elinvoimaisuutta monimuotoistamalla elinkeinoelämää.
Though the total self-sufficiency based on open rooftop farming is low, Pasila could be a net producer of potatoes or peas, or grow 46 % of its fresh vegetables measured in weight (kale).
Pasila voisi tuottaa yli oman tarpeensa perunoita tai herneitä, tai lehtikaalissa mitattuna 46 % kuluttamistaan tuoreista vihanneksista.
Urban agriculture in central Helsinki : How much food could the rooftops of Pasila supply?
Kysymykseen siitä, voisiko kaupunkiviljelyllä edistää Helsingin ruokaturvaa tai lisätä ruokajärjestelmän joustavuutta, on kuitenkin vaikea vastata ilman, että kaupunkiviljelyn tavoitteita on määritelty.
The dogs were diagnosed between 2007 and 2016 and they were born between 1998 and 2015.
Koirat oli magneettikuvattu vuosina 2007–2016 ja ne olivat syntyneet vuosina 1998–2015.
Disorder can be treated with medication and surgery but there is no curing treatment available.
Sairautta voidaan hoitaa lääke- ja leikkaushoidolla, mutta parantavaa hoitoa ei ole.
Also, influence of systematic effects such as sex and birth year were estimated.
Lisäksi arvioidaan systemaattisen tekijöiden esimerkiksi sukupuolen ja syntymävuoden vaikutusta syringomyelian ilmenemiseen.
Age of onset was the only significant systematic factor that affected syringomyelia.
Ikä oli ainoa systemaattinen tekijä, joka vaikutti syringomyelian ilmenemiseen.
The pruned pedigree included MRI scanned dogs and their connective ancestor (2972 dogs, 4 generations).
Sukupuuaineistoon jäi kuvatut koirat ja niitä yhdistävät esivanhemmat (2972 koiraa, 4 sukupolvea).
Variance components were estimated using an animal model REML.
Varianssikomponentit estimoitiin eläinmallilla (REML-menetelmä).
RelaX2 was used for pruning of non-informative ancestors from the pedigree and to calculate inbreeding coefficients.
RelaX2-ohjelmalla karsittiin epäinformatiiviset esivanhemmat ja laskettiin sukusiitosasteet.
To improve the situation, more attention should be paid to the health of the dogs when breeding decisions are made.
Terveys tulisi ottaa enemmän huomioon jalostusvalinnoissa.
The phenotypic data consisting of 690 MRI (Magnetic Resonance Imaging) scanned Cavaliers and the pedigree data consisting information of 28580 Cavaliers were received from the Finnish Kennel Club.
Aineistot saatiin Suomen Kennelliitolta; tutkimusaineisto sisälsi 690 magneettikuvattua cavalier kingcharlesinspanielia ja sukupuuaineisto 28580 cavalier kingcharlesinspanielia.
Cavalier King Charles Spaniel is a popular companion dog which has several hereditary diseases, such as syringomyelia.
Cavalier kingcharlesinspanieli on suosittu seurakoirarotu, jolla esiintyy useita perinnöllisiä sairauksia, kuten syringomyeliaa.
Syringomyelia in Cavaliers is usually caused by a chiari-type malformation that occurs almost in all Cavaliers.
Cavalier kingcharlesinspanielilla syringomyelian aiheuttaa yleensä chiari-tyyppinen epämuodostuma, joka on lähes kaikilla cavaliereilla.
Syringomyelia causes neuropathic pain and the typical symptoms are scratching and contact hypersensitivity.
Syringomyelia aiheuttaa hermoperäistä kipua ja tyypilliset oireet ovat raapiminen ja kosketusyliherkkyys.
However, improving the health of Cavaliers is complicated because of the high prevalence of syringomyelia and chiari-type malformation and other hereditary disorders and also because of the low genetic diversity of the breed.
Jalostusta vaikeuttavat syringomyelian ja chiari-tyyppisen epämuodostuman yleisyys sekä rodun muut perinnölliset sairaudet ja perinnöllisen monimuotoisuuden vähäisyys.
The aim of this study was to estimate the heritability of the syringomyelia in Finnish Cavalier population.
Tutkielman tavoitteena on selvittää syringomyelian periytymisaste suomalaisessa cavalier kingcharlesinspanielipopulaatiossa.
Systematic effects of the model were selected based on backward selection.
Varianssikomponenttien arvioimiseen käytetyn mallin kiinteät tekijät valittiin backward-menetelmällä.
Syringomyelia is a neurological disorder in which a fluid-filled cavities are formed within the spinal cord.
Syringomyelia on neurologinen sairaus, jossa selkäydinkanavaan kehittyy nestetäytteisiä onteloita.
Prevalence of syringomyelia can be decreased by selective breeding.
Syringomyelian periytymisasteen arvioksi saatiin 0,21, joten syringomyelian yleisyyttä voidaan vähentää jalostusvalinnan avulla.
Crossing with another breed should be also considered to improve the health of Cavaliers.
Myös roturisteytyksen käyttöä pitää harkita vakavasti.
However, no genetic progress in syringomyelia was obtained over the years.
Jalostusarvo-estimaattien vuosikeskiarvot ovat pysyneet lähes samalla tasolla vuosi toisensa jälkeen, joten perinnöllistä edistymistä ei ole tapahtunut.
My research methods are qualitative.
Tutkimusmetodini ovat kvalitatiivisia.
Many of them are both reasons for and outcomes of each other.
Monet niistä ovat toistensa syitä ja seurauksia.
It is also essential to notice how much different threats are connected to each other.
Oleellista on huomata myös, kuinka paljon eri uhat ovat yhteydessä toisiinsa.
Some people even consider it as a single greatest threat for Finland.
Osa pitää sitä jopa suurimpana yksittäisenä uhkana Suomelle.
Nonetheless immigration is still sometimes being seen as problematic for the receiving societies.
Tästä huolimatta maahanmuutto koetaan toisinaan problemaattiseksi vastaanottavan yhteiskunnan kannalta.
It consists of 70 piece of news where immigration is depicted somehow as a threat or challenge.
Se koostuu 70 uutisesta, joissa maahanmuutosta puhutaan jollain tapaa uhkana tai haasteena.
There come up the growing threat of terrorism, criminality in its different forms, unemployment, financial costs and the alienation of the immigrants.
Esiin nousevat terrorismin kasvava uhka, rikollisuuden kasvu, työttömyys, taloudelliset kustannukset sekä maahanmuuttajien syrjäytyminen.
With this I have guaranteed that every single piece of news will somehow affect to the results.
Näin on varmistettu se, että jokainen uutinen vaikuttaa jollain lailla lopputuloksiin.
Immigration is a topical and greatly controversial phenomenon.
Maahanmuutto on ajankohtainen ja suuresti mielipiteitä jakava ilmiö.
Migration in general is a natural behavior for humankind, something that we have done throughout the history.
Muuttaminen on ihmiskunnalle luontaista toimintaa, mitä olemme tehneet kautta historian.
Certain (even political) actors have targeted it and try to use immigration as an explanatory actor for many societal problems.
Tietyt (jopa poliittiset) tahot ovat ottaneet sen maalitaulukseen ja pyrkivät selittämään maahanmuutolla useita yhteiskunnallisia ongelmia.
I have searched the news by using words as "immigrants", "asylum seekers" and "foreigners".
Uutiset on etsitty hakusanoilla "maahanmuutto", "turvapaikanhakijat" ja "ulkomaalaiset".
The results of this research support the fact, that also in Finland in the 2010's, immigration has genuinely become a security issue.
Tutkimuksen lopputulokset puoltavat sitä, että myös Suomessa maahanmuutosta on 2010-luvulla aidosti tehty turvallisuuskysymys.
I have went through every news before accepting them as a part of the data.
Jokainen uutinen on selattu päällisin puolin läpi ennen niiden hyväksymistä osaksi aineistoa.
This research concerns how immigrants are presented as a threat in the Finnish newspapers.
Tämä tutkimus käsittelee sitä, kuinka maahanmuuttajat esitetään uhkana Suomen sanomalehdistössä.
Arguments performed are mainly from specialists hence it is really common to use speaker categories to justify the arguments.
Äänessä ovat pitkälti asiantuntijat, joten puhujakategorioilla haetaan argumenteille oikeutusta.
This process is about creation of discourses, in which desired image is created by using of power.
Kyse on pohjimmiltaan diskurssien tuottamisesta, jossa halutunlaisen mielikuvan luominen tapahtuu vallankäytön avulla.
News are from four largest newspapers in Finland which are Helsingin Sanomat, Aamulehti, Turun Sanomat and Kaleva.
Uutiset ovat peräisin neljästä kokonaislevikiltään Suomen suurimmasta sanomalehdestä eli Helsingin Sanomista, Aamulehdestä, Turun Sanomista ja Kalevasta.
By rhetorical analysis I will show which intentional strategies and rhetorics are used aiming for convincing the audience about the threat of immigrants for Finland.
Retorisen analyysin avulla pyrin puolestaan osoittamaan, millä tietoisilla strategioilla ja retoriikalla yleisöä yritetään vakuuttaa maahanmuuttajien Suomelle muodostamasta uhasta.
The actual theory in this research is securitization theory, which is specifically focused on how some phenomenon is created as security issue by intentional choices.
Tutkimuksen varsinainen teoria on turvallistamisteoria, mikä tutkii nimenomaan sitä, kuinka jostakin ilmiöstä luodaan tietoisilla valinnoilla turvallisuusuhka.
This research is based on critical theory which works here as a meta theory.
Tämä tutkimus pohjaa ajatusmaailmaltaan metateoriana toimivaan kriittiseen teoriaan.
By using discourse analysis, I want to analyze the threats that show up in the Finnish context and also how their existence is explained.
Diskurssianalyysin avulla haluan löytää Suomen kontekstissa esiin nousevat uhat sekä sen, millä niiden olemassaoloa perustellaan.
This is a discursive turn where originally oppressed people are now being presented as a threat.
Tässä kohtaa tapahtuu diskursiivinen käänne, jossa alun perin itse hädänalaiset ihmiset esitetäänkin uhkana.
There is a clear universal consensus about the fact that migration is every man's right and distressed people should get help.
Nykyisin vallitsee universaali konsensus siitä, että muuttaminen on jokaiselle ihmiselle kuuluva perusoikeus, ja että varsinkin hädänalaisia tulee auttaa.
In the news about immigrants writers use a lot of quantification.
Maahanmuuttajista uutisoitaessa retoriikassa käytetään hyödyksi paljon kvantifiointia.
I suppose here that immigrants are oppressed in this threat-discourse which is produced and maintained by Finnish media - here the newspapers.
Lähden siitä olettamuksesta, että maahanmuuttajat ovat tässä uhkadiskurssissa alisteisessa asemassa, jota tuottavat ja ylläpitävät suomalaiset tiedotusvälineet - tässä tapauksessa sanomalehdistö.
As a material I have here newspaper data.
Aineistona toimii tässä tutkimuksessa sanomalehtiaineisto.
According to my results, it seems that in Finland immigrants as a threat -discourse follows the one of the West in general.
Tulosten osalta vaikuttaa siltä, että Suomessa maahanmuuttajien uhkadiskurssi seuraa pitkälti muiden länsimaiden vastaavaa.
I want to discover which agents produce and maintain the threat discourse of immigrants in my data.
Tuon esiin mitkä tahot sanomalehtiaineistossani maahanmuuttajien uhkadiskurssia tuottavat ja ylläpitävät.
Therefore immigration fits also in Finland very well to the idea of securitization theory.
Näin ollen maahanmuutto asettuu myös Suomen tapauksessa mitä parhaimmin turvallistamisteorian puitteisiin.
This research includes also literature review about threat of immigration in the West, which I will compare to the Finnish context to see what similarities and differences there are in this discourse.
Vertaan siinä esiin nousseita seikkoja myös hieman Suomen tapaukseen ja pohdin mitä yhtäläisyyksiä tai eroja diskurssissa esiintyy Suomen kontekstissa.
To underline the seriousness of many threats, using of different future scenarios is also common.
Uutisoinnissa argumentin tueksi käytetään paljon yksityiskohtia tai kertomuksia ja uhkien vakavuutta korostetaan esittämällä erilaisia mahdollisia tulevaisuuden skenaarioita.
The conclusion is that data can under certain circumstances amount to an essential facility, without which other companies cannot survive on the markets.
Dataa voidaan pitää joissakin tilanteissa avainasemana, jota ilman muut yritykset eivät voi toimia markkinoilla.
The answer to the above question depends largely on the nature and uses of the particular data set.
Vastaus tähän kysymykseen riippuu datan luonteesta ja sen käyttötarkoituksesta.
This is however a case specific issue and cannot be assumed automatically.
Tämä on kuitenkin tapauskohtaista.
Under the GDPR, once personal data has been collected, it can only be used for the purpose it was collected for unless consent is provided by the data subject.
GDPR:n mukaan henkilötietoja saadaan käyttää ainoastaan siihen tarkoitukseen, johon ne alun perin kerättiin, ellei henkilöltä saada suostumusta käsittelyyn muihin tarkoituksiin.
This thesis covers the interplay and possible conflicts between EU competition law and data privacy regulation in relation to big data containing users’ personal data that companies possess.
Tämän tutkielman aiheena ovat kilpailuoikeuden ja tietosuojalainsäädännön väliset rajapinnat ja mahdolliset ristiriidat liittyen massadataan (big data), joka sisältää käyttäjien henkilötietoja, ja jotka ovat yritysten hallussa.
Another factor having relevance is the market structure and possible entry barriers present.
Lisäksi markkinoiden rakenne ja markkinoille tulon esteet vaikuttavat lopputulokseen.
The research questions concern whether dominant companies can be forced to grant access to their data sets to their competitors.
Tutkimuskysymykset keskittyvät pohtimaan sitä, voidaanko määräävässä markkina-asemassa olevia yrityksiä velvoittaa sallimaan kilpailijoiden pääsy näiden dataan.
On the other hand when granting access to a competitor, the provisions of the GDPR should be complied with.
Jaettaessa dataa, tulee GDPR:n asettamia vaatimuksia noudattaa.
The thesis will then provide an overview of the EU General Data Protection Regulation (‘’GDPR’’), which provides for rules concerning the processing of personal data of individuals.
Tutkielmassa käydään tämän jälkeen läpi EU:n yleisen Tietosuoja-asetuksen (’’GDPR’’) mukainen sääntely.
Imposing access too readily risks reducing the incentives for the companies to invest in big data.
Mikäli velvoite jakaa dataa kilpailijoille asetetaan liian kevyin perustein, vähentyvät yritysten kiihokkeet investoida massadataan.
According to EU competition law, there has to be an abuse of a dominant position for the prohibitions of EU competition law to apply.
EU:n kilpailuoikeus kieltää yrityksiä käyttämästä väärin määräävää markkina-asemaansa.
Furthermore the GDPR places emphasis on information duties to the individuals whose data is being processed.
Lisäksi GDPR asettaa henkilötietoja hallinnoivalle ja käsittelevälle taholle informointivelvoitteita (näiden tahojen tulee muun muassa kertoa kenelle tietoja luovutetaan).
This thesis will first seek to define whether big data can amount to an essential facility and as a result become a tool for abuse.
Tässä tutkielmassa pyritään ensin määrittämään voiko datasta muodostua ns. avainasema (essential facility), jota ilman kilpailijat eivät voi toimia markkinoilla.
The thesis will then analyze whether as a result of granting such access, companies could violate the applicable privacy regulations by sharing their users’ personal data without adequate consent from them.
Lisäksi tutkielmassa pohditaan sitä, voiko tällainen datan jakaminen rikkoa tietosuojalainsäädännön säännöksiä.
The situation is not satisfactory and there is considerable legal uncertainty for companies facing requests to share their data sets containing personal data.
Tilanne ei ole tyydyttävällä tasolla oikeusvarmuuden suhteen ja olisi tarpeen säätää sektorikohtaista sääntelyä, jotta yritykset voivat toimia siten, että kilpailuoikeuden ja GDPR:n vaatimuksia noudatetaan.
The perspective of the controllers and the processors is given the main emphasis, as they are the ones who must apply the principle in practice.
Käsittelyssä korostetaan kuitenkin rekisterinpitäjien ja käsittelijöiden näkökulmaa, sillä he ovat ne tahot, joiden on sovellettava osoitusvelvollisuuden periaatetta käytännössä.
The research systematizes the principle by utilizing Dr. Colin Bennett’s conceptualization in which the principle is divided into three central elements, which are the knowledge of who is accountable for the compliance with the accountability principle, what is that person is accountable for and to whom must the demonstration of accountability be made.
Tutkielma rakentaa osoitusvelvollisuuden periaatteen juridisen kehyksen tohtori Colin Bennettin tulkintaan, jonka mukaan osoitusvelvollisuuden periaatteen kolme keskeistä elementtiä ovat tieto siitä kenen on sovellettava periaatetta, mitä toimia osoitusvelvollisuuden toteuttaminen vaatii ja kenelle osoitusvelvollisuuden noudattaminen on osoitettava.
As a result of the weak level of data protection, the current EU personal data protection legislation has not been able to provide adequate legal certainty for the protection of personal data.
Koska henkilötietoja ei ole käsitelty riittävällä varmuudella lainmukaisesti, EU:n nykyinen tietosuojalainsäädäntö ei ole kyennyt takaamaan riittävää oikeusvarmuutta henkilötietojen suojalle.
The insufficient level of data protection is largely a result of the ineffective remedies of the EU member states and the unawareness and indifference of the controllers, the processors and the data subjects.
Henkilötietojen suojan heikko taso on suurelta osin seurausta EU:n jäsenvaltioiden tehottomista oikeussuojakeinoista, vanhentuneesta tietosuojalainsäädännöstä ja rekisterinpitäjien, käsittelijöiden ja rekisteröityjen yleisestä tietämättömyydestä ja välinpitämättömyydestä henkilötietojen suojaa kohtaan.
The GDPR’s accountability principle sets active obligations for to the controllers and the processors, through which they have to demonstrate that their processing activities are lawful.
Osoitusvelvollisuuden periaate asettaa rekisterinpitäjille ja käsittelijöille aktiivisia velvollisuuksia, joilla heidän kyettävä osoittamaan heidän käsittelytoimiensa lainmukaisuus.
The judicial meaning of the GDPR’s accountability principle is utilized in assessing the legal certainty of the GDPR’s accountability principle.
Osoitusvelvollisuuden periaatteen juridista merkitystä hyödynnetään osoitusvelvollisuuden periaatteen oikeusvarmuuden arvioinnissa.
The GDPR’s accountability principle is one of the main reforms the GDPR introduces to the EU’s personal data protection legislation, as the principle aims to enhance the legal certainty of the lawful processing of the personal data of the data subjects.
Osoitusvelvollisuuden periaate on yksi EU:n yleisen tietosuoja-asetuksen keskeisemmistä uudistuksista, sillä periaatteella pyritään vahvistamaan juurikin rekisteröityjen henkilötietojen lainmukaista käsittelyä.
The research suggests that the GDPR’s accountability principle enhances the legal certainty of the lawful processing of the data subjects’ personal data by forcing the controllers and the processors to comply with the GDPR or face hefty administrative fines, creating active obligations for the controllers and processors to demonstrate that they process personal data lawfully and increasing the overall knowledge of the personal data protection.
Tutkielman perusteella EU:n yleisen tietosuoja-asetuksen osoitusvelvollisuuden periaatteen tulisi parantaa rekisteröityjen oikeusvarmuutta periaatteen pakottaessa rekisterinpitäjät ja käsittelijät noudattamaan EU:n yleistä tietosuoja-asetusta tuntuvien hallinnollisten sakkojen uhalla, luomalla rekisterinpitäjille ja käsittelijöille aktiivisia velvollisuuksia lainsäädännön noudattamisen osoittamiseksi ja lisäämällä yleistä tietoutta henkilötietojen suojasta.
The research also suggests that the GDPR’s accountability principle also creates negative effects for the legal certainty of the controllers and the processors by not clarifying the three central elements distinguished by Bennett.
Tutkielman perusteella väljäksi laadittu osoitusvelvollisuuden periaate luo kuitenkin myös haitallisia vaikutuksia rekisterinpitäjien ja käsittelijöiden oikeusvarmuudelle jättämällä kaikki kolme Bennettin tunnistamaa elementtiä enemmän tai vähemmän epäselviksi.
Thus, the data protection authorities ought to clarify the meaning of the GDPR’s accountability principle to enable its effective application.
Tietosuojaviranomaisten tulisikin tästä johtuen täsmentää EU:n yleisen tietosuoja-asetuksen osoitusvelvollisuuden periaatetta, jotta sitä voitaisiin soveltaa käytännössä tehokkaasti.
Since Article 5(2) of the GDPR, which is the Article that regulates the GDPR’s accountability principle, is so vague that it is impossible to come up with a sufficient judicial meaning for the GDPR’s accountability principle just by interpreting it and the GDPR, this research systematizes the GDPR’s accountability principle to create a judicial meaning for the principle in which it can be assessed.
Koska osoitusvelvollisuuden periaatetta määrittävä EU:n yleisen tietosuoja-asetuksen 5(2) artikla on niin väljä, ettei pelkästään sitä ja EU:n yleisen tietosuoja-asetusta tulkitsemalla voida rakentaa riittävää juridista merkitystä osoitusvelvollisuuden periaatteelle, tutkielma pyrkii systematisoimalla luomaan periaatteelle juridisen kehyksen, jossa sitä voidaan tulkita.