natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The technical metrics for the simulation experiments were selected to measure different aspects of the access network resource usage and end users connectivity, e.g., a number of different types of handovers and network utilization rates.
Teknisissä arvioinneissa mitattiin liityntäverkon käyttöastetta, käyttäjien online-aikoja ja tukiasemanvaihtojen (handover) lukumäärää.
These strategies use a distributed access selection algorithm, which is designed to exploit the network cooperation to support both horizontal and vertical handovers.
Nämä menetelmät perustuvat uuteen väitöstutkimuksessa kehitettyyn hajautettuun algoritmiin, joka mahdollistaa verkkojen välisen yhteistyön hyödyntämisen liityntäverkon valinnassa.
The simulation results and analysis indicate that the cooperation between networks increases the network utilization, coverage and service availability when the access selection is designed to take advantage of it. For the service availability in a single operator environment, the average online time is about 10% higher when the new access selection strategies are used compared to the legacy one.
Tehdyt simuloinnit osoittivat, että yhden verkko-operaattorin testitapauksessa loppukäyttäjien keskimääräinen online-aika kasvoi 10%:lla verrattuna referenssitapaukseen, jossa nykyisenlainen liityntäverkon valintatapa oli käytössä.
Two new performance metrics called the USI (User Satisfaction Index) and the OSI (Operator Satisfaction Indicator) are proposed and used to evaluate the potential performance gains of these access-selection strategies.
Ei-tekniseen arviointiin käytettiin kahta uutta väitostutkimuksessa kehitettyä tehokkuusmittaria, joiden perusteella arvioitiin, miten liityntäverkon ja tukiaseman valintamenetelmä vaikuttaa loppukäyttäjän ja operaattorin tyytyväisyyteen.
For the end-users, this means that they perceive better connectivity when these strategies are in use compared to the legacy one, while for the operators, this means that their network resources are utilized better.
Näillä saavutetuilla teknisillä hyödyillä on positiivinen vaikutus loppukäyttäjien ja verkko-operaattoreiden tyytyväisyyteen, sillä matkapuhelin verkon palvelutaso paranee ja vastaavasti asiakkaat ovat tyytyväisempiä.
The USI and OSI metrics are used to assess the non-technical performance of these access-selection strategies.
Väitöskirjassa esitetään myös simulointimalli, jolla näiden kahden kehitetyn valintamenetelmän suorituskykyä arvioitiin käyttäen sekä teknisiä että ei teknisiä arviointiperusteita.
The algorithm development was motivated by the fact that the network cooperation hides the network boundaries and through information dissemination it enables more intelligent decision making practices to ensure better utilization of the access resources resulting in enhanced capabilities serving end-users.
Tällaisessa epäyhtenäisessä ympäristossä oikeanlaisen liityntäverkon valinnan tärkeys korostuu, koska esimerkiksi riittämätön tiedonsiirtonopeus huonontaa loppukäyttäjien käyttökokemuksia.
This dissertation introduces two new access selection strategies called the network-centric and the terminal-centric strategies.
Väitöskirja käsittelee uusia menetelmiä käytettävän liityntäverkon ja tukiaseman valintaan.
The results are in accordance with the widely recognized fact that the causes of disability are multifactorial and are not associated with medical conditions only.
Tulokset sopivat aikaisempaan tietoon, että työkyvyn alenemisen syyt koostuvat monesta tekijästä eivätkä johdu pelkästään terveydellisistä syistä.
Indoor dampness and mold are associated with adverse respiratory health effects, of which asthma is the most frequently diagnosed disease.
Työpaikan kosteus- ja homevaurioiden on osoitettu olevan yhteydessä haitallisiin hengitystievaikutuksiin, joista yleisin sairaus on astma.
More apt measures, for example, early support and workplace management practices concerning work ability, are required.
Työkyvyn tukemiseksi tarvitaan varhaisia ja aikaisempaa tehokkaampia toimia työpaikalla ja työterveyshuollossa.
An individual exposure assessment can be based on descriptions of the extent and location of the moisture and mold damage in the building structures and on microbial measurements.
Tutkimuksessa todettiin, että altistumisen arvioinnin perusteena voidaan käyttää tietoja työpaikan kosteus- ja homevaurioiden laajuudesta ja sijainnista sekä mikrobimäärityksiä.
In addition, the long-term effects on the quality of life and work ability of these workers were evaluated.
Kyselyllä selvitettiin myös työpaikan kosteusvaurioihin liittyvän astman pitkäaikaisvaikutuksia elämänlaatuun ja työkykyyn.
A perceived poor social climate at work and poor experiences with the supervisor s cooperation at an early stage of symptoms were determinants for impaired self-assessed work ability and early withdrawal from work.
Huonoksi koettu esimiehen toiminta ja huonoksi koettu työilmapiiri aikaisemmassa kosteusvauriotyöpaikassa olivat yhteydessä alentuneisiin työkyvyn indikaattoreihin.
Follow-up at occupational health services is recommended for patients with respiratory symptoms related to workplace dampness.
Työterveyshuollon seuranta on tarpeen työntekijöille, joilla on kosteusvaurioympäristöön liittyviä hengitystieoireita.
In addition, multiple, persistent, indoor-air symptoms at the time of the follow-up increased the risk of poor self-assessed work ability.
Myös mitä enemmän pitkittyneitä sisäilmaoireita seurannassa ilmoitettiin, sitä huonommaksi työkyky koettiin.
Respiratory and non-specific symptoms related to building dampness are usually transient, but persistent symptoms appear to be common for some persons, even despite building repairs or a change to an alternative work environment.
Osalla potilaista oireet pitkittyvät rakennuksen korjaustoimenpiteistä tai työpisteen vaihdosta huolimatta.
According to this study, serial PEF monitoring is an applicable method in the clinical evaluation of occupational asthma induced by indoor dampness.
PEF-työpaikkaseuranta todettiin käyttökelpoiseksi työkaluksi ammattiastman diagnostiikassa, kun sitä verrattiin spesifisiin hengitysteiden altistuskokeisiin homeuutteilla.
The results suggest that, for workers with work-related asthma-like symptoms occurring in relation to indoor dampness and molds at work, continuing to work in such environments creates a risk for developing asthma.
Tutkimustulokset viittaavat siihen, että kosteusvaurioiden korjaamisella tai oireilevan työntekijän siirtämisellä pois kosteusvaurioituneista tiloista voidaan vaikuttaa astmariskiin.
All of the examined 2200 workers had respiratory symptoms related to workplace dampness.
Tutkimusaineistona oli 2 200 Työterveyslaitoksella ammattitautiepäilyn takia vuosina 1995-2004 tutkittua potilasta, joilla oli ollut työpaikan kosteusvaurioon liittyviä hengitystieoireita.
The patients were followed-up with a questionnaire survey 3-12 years after the baseline examinations.
Potilaille tehtiin 3-12 vuoden kuluttua Työterveyslaitoksen tutkimusten jälkeen seurantakysely, jossa tutkittiin kosteusvaurioympäristössä ilmenevien astmankaltaisten oireiden merkitystä astman riskitekijänä.
Preventive measures to avoid further exposure seem to be relevant in order to prevent the development of asthma.
Entisissä, korjaamattomissa kosteusvauriotiloissa työskentelyyn liittyi merkittävä astman kehittymisen riski.
Patients diagnosed with occupational asthma had worse outcomes than did patients with non-occupational asthma or only respiratory symptoms without asthma at the baseline.
Jos nykyisessäkin työpaikassa oli kosteusvaurio, astmariski oli yli nelinkertainen verrattuna niihin vastaajiin, jotka ilmoittivat, ettei työpaikassa ole kosteusvaurioita.
Specific IgE-mediated sensitization to molds occurs, but in a small proportion of cases only.
IgE-välitteistä homeherkistymistä havaittiin esiintyvän vain osalla ammattiastmapotilaista.
The study assessed methods for diagnosing occupational asthma induced by indoor dampness and mold. A retrospective analysis of a group of patients examined at the Finnish Institute of Occupational Health in 1995-2004 was conducted.
Väitöskirjan tavoitteena oli arvioida ja kehittää kosteusvaurioympäristöstä aiheutuvan ammattiastman diagnostiikkaa.
This is a quantitative research.
Tutkimukseni on kvantitatiivinen survey tutkimus.
Most conflicts happened during basic care situations, eating time and instructed activity inside.
Eniten ristiriitatilanteita syntyi perushoidon, ruokailun ja ohjatun sisätoiminnan aikana.
Especially 5-6 years old boys found these situations complicated and got caught up in troubles.
Erityisesti nämä aikuisjohtoiset tilanteet ajoivat 5-6-vuotiaita poikia sääntörikkomuksiin.
"Then I just continue playing" : Conflicts between adults and children and reasons for the situations in day care centers
"Sit mä vaan jatkan leikkiä" : Tutkimus aikuisten ja lasten välisistä konfliktitilanteista päiväkodeissa ja syistä niiden takana
Children have been observed and interviewed, and educators have evaluated children and the learning environment.
Aineisto sisältää lapsihavainnointeja, lasten haastatteluja ja kasvattajien arviot lapsista ja oppimisympäristöstä.
After having some results, I decided to take social development, educational interaction and educational culture as my theoretical frame.
Aineiston esiin nostamien kysymysten pohjalta tutkimukseni teoreettiseksi viitekehykseksi muovautui sosiaalisuus, kasvatusvuorovaikutus ja kasvatuskulttuuri.
This research shows that children ́s need to move and participate are not taken into account enough in day care centers.
Tutkimukseni näyttää vahvistavan kuvaa, että päivähoitoa ei ole vieläkään suunniteltu tarpeeksi lasten liikkumisen tarpeen kannalta, eikä lasten ajatuksia päiväkodin toiminnasta huomioida tarpeeksi toiminnan suunnittelussa ja toteutuksessa.
I took the exploratory approach to my data.
Lähdin etenemään tutkimuksessani aineistolähtöisesti.
All these aspects can be found from Urie Bronfenbrenner`s ecological theory which I used as keystone of my research.
Nämä kaikki liittyvät yhdessä lapsen oppimiseen ja nivoutuvat Urie Bronfenbrennerin ekologisen oppimisteorian kautta kokonaisuudeksi.
I also wanted to find out if there are some same factors between those children who often get in to conflicts with educators.
Halusin myös tutkia, onko niiden lasten kesken, jotka joutuvat usein ristiriitatilanteisiin, havaittavissa yhteisiä toimintamalleja tai tekijöitä, jotka selittäisivät heidän toimintaansa.
Inspired by these notions I started to research what kind of situations and environments may increase or decrease conflicts between educators and children.
Omien kokemusteni innoittamana lähdin tutkimaan, millaiset ympäristöt ja toimintatavat saattavat lisätä ristiriitatilanteita.
The results showed that there were more conflicts in day care centers if they were strictly controlled by the educators.
Aineiston perusteella voitiin todeta, että ristiriitatilanteita esiintyi paljon sellaisissa päiväkotiryhmissä, jotka olivat hyvin aikuisjohtoisia.
The data is originally from Jyrki Reunamo ́s research project and has been collected from 45 daycare centers.
Projektiin on osallistunut 65 päiväkotiryhmää 45 päiväkodista Keski-Uudeltamaalta.
I got interested in conflict situations between educators and children when I noticed in my own work, how certain manners always seemed to lead in to conflicts.
Kiinnostuin konfliktitilanteiden tutkimisesta huomattuani omassa työssäni, kuinka tietyt tavat aina ajoivat ristiriitatilanteisiin ja kuinka päiväkodin toimintatapoja muuttamalla voidaan luoda paljon mieluisampi ympäristö toimia ja työskennellä niin lapsille kuin aikuisillekin.
Children didn’t have a possibility to affect these situations and at the same time their need to move was limited.
Näihin tilanteisiin liittyy usein myös voimakas lapsen kehollisuuden rajoittaminen ja ennalta määritelty kaava, johon lapsi ei voi vaikuttaa.
Combining different approaches allows a deeper insight into the language use of Ingrian-Finns today.
Kielenkäytön tarkastelu eri näkökulmista syventää ymmärrystä suomen kielen asemasta alueella.
Closer examination also shows different interactional functions of the Russian in Finnish speaking conversation: code switching is used, for example, to show distance and changed position.
Tutkimus näyttää, kuinka yhteisymmärrystä rakennetaan muun muassa vanhusten monenkeskisessä ja monikielisessä keskustelussa: tilanteessa tulkataan ja ohjataan toisia, kun tavoitteena on ottaa eri tavoin suomea ja venäjää osaavat osallistujat huomioon.
Language shift from Finnish to Russian, due to strict minority politics, has caused many Ingrian-Finns to lose their first language although the data show cases where the heritage language is learned again.
Neuvostoliiton ankaran vähemmistöpolitiikan seurauksena suomen kielen käyttö on radikaalisti vähentynyt Pietarin alueella asuvien inkerinsuomalaisten keskuudessa ja vanhat inkerinsuomen murteet ovat kuolemassa.
The rapidly altered linguistic situation in the area forms the background for the study.
Nopeasti muuttuneet yhteiskunnalliset olot näkyvät kielenkäytössä ja kielellisissä käsityksissä.
Questions of multi-lingualism are approached analysing code switching; results show that Russian elements are used as part of the conversation, often in an unmarked way because of the heavy influence of Russian during the decades.
Venäjää käytetään usein suomenkielisen keskustelun osana, koska puhujat ovat olleet venäjänkielisissä ympäristöissä vuosikymmenien ajan.
It is also studied how identity is constructed in interaction by means of a recurring narrative.
Aiemmista tutkimuksista poiketen aineisto on koottu osallistuvan havainnoinnin keinoin, ja keskeinen osa siitä on keskustelunomaista vuorovaikutusta eräästä vanhainkodista.
The study also discusses the resources and interaction of the Ingrian-Finns in everyday situations with Finland-Finns.
Tutkimus auttaa ymmärtämään myös Suomessa asuvien inkerinsuomalaisten taustaa ja kielellisiä käsityksiä, mikä voi olla tärkeää tietoa esimerkiksi kielenopetuksessa.
The Ingrian Church is taken as an example of a change in the Finnish-language domain reflecting the discrepancy between past and contemporary realities.
Yhtenä esimerkkinä yhteisössä tapahtuneesta muutoksesta on Inkerin kirkon tilanne: ennen täysin suomenkielinen kirkko on venäjänkielistynyt.
Mutual understanding is constructed together in conversation reflecting the interactional goals of the situation.
Huomion kohteena ovat erityisesti tilanteet, joissa ilmenee vuorovaikutusongelmia.
From the 19th century, however, a major shift from Finnish to Russian has taken place as the Finnish speaking communities have dramatically diminished.
Yhteydet venäjänkielisiin ovat kuitenkin tuoneet venäjänkielisiä ilmauksia alueella puhuttuihin suomen murteisiin.
The St Petersburg area has had a Finnish-speaking population for many centuries as well as varying and longstanding contacts to Finland, except in the Soviet period.
Tutkimuksen taustana on, että alueella on ollut suomenkielistä väestöä vuosisatojen ajan.
Solving interactional problems which arise, e.g. because of using a Russian word, is discussed as well.
Toisinaan venäjän käyttö herättää keskustelua ja nostaa esiin esimerkiksi pyrkimyksen puhtaaseen suomen kielen käyttöön ilman venäjän vaikutteita.
Concepts such as pure Finnish language and pure Finnish as well as Ingrian Finnish have specific meanings for individuals, and they are also context bound.
Puhdas suomi liittyy tutkittavilla myös käsitykseen suomalaisuudesta.
The Ingrian-Finns have different resources available to them including variants of an old Ingrian dialect, Finnish and Russian.
Tutkimus osoittaa inkerinsuomalaisten käyttävän suomenkielisessä keskustelussa hyvin monenlaisia aineksia: perinteisiä murrepiirteitä, erilaisia nykypuhesuomen piirteitä ja kirjakielen mukaisia muotoja.
The study combines methods of language sociology, study of linguistic per-ceptions and interactional sociolinguistics.
Tutkimus liitty myös vähemmistö- ja monikielisyyskysymyksiin.
In addition to actual language use, the participants personal history has been investigated.
Tutkimukseen on osallistunut vanhusten lisäksi nuorempia inkeriläistaustaisia.
The linguistic resources of a speaker often change during one s life time.
Käytännössä kuvatut puhetilanteet ovat usein monikielisiä, ja esimerkiksi osallistujien erilainen kielitaito tuo niihin oman sävynsä.
Among Ingrian-Finns this change has often been a dramatic one.
Suomenkielisissä yhteisöissä syntyneet ovat jo iäkkäitä, ja he ovat kokeneet elämänsä aikana kieliympäristön jyrkän muutoksen.
What do these characteristics tell us about the relationship between religion and popular culture in our contemporary culture?
Mitä nämä piirteet kertovat uskonnon ja populaarikulttuurin suhteesta nykykulttuurissamme?
This study examines the fandom of vampire-themed television shows Buffy the Vampire Slayer (1997–2003), True Blood (2008–2014) and Vampire Diaries (2009–2017).
Tutkimuksen kohteena on televisiosarjojen Buffy vampyyrintappaja (1997–2003), True Blood (2008–2014) ja Vampyyripäiväkirjat (2009–2017) fanius, jota tarkastellaan fanien internetissä tuottamien tekstien kautta.
This thesis answers the following research questions: What kinds of characteristics of myth and ritual can be found in the fandom of vampire-themed television shows?
Väitöskirjassa tarkastellaan seuraavia kysymyksiä: Millaisia myyttisiä ja rituaalisia piirteitä voimme havaita vampyyritelevisiosarjojen faniudessa?
To understand the connections between myths and fandom, I used William G. Doty’s concept of polyfunctional myth (2000) as a theoretical basis for my analysis.
Väitöskirjassa tarkastelen faniuden myyttisiä piirteitä William G. Dotyn polyfunktionaalisen myyttimallin (2000) kautta samalla muodostaen uuden faniuden myyttimallin.
I analyse fan practices through the concept of fan rituals, which I have adapted from Johanna Sumiala’s understanding of media rituals (2010).
Faniuteen kuuluvien käytänteiden tarkasteluun käytän Johanna Sumialan median rituaalien -käsitettä (2010) samalla muodostaen uuden fanirituaalien mallin.
My analysis shows how these television shows function as myths to fans in two ways: 1) The characters and storylines are read as metaphors for reality and people’s everyday lives 2) Fans see some of the characters as heroic models that they can, and want to, emulate in real life.
Tutkimukseni osoittaa, kuinka vampyyrisarjat toimivat faneille myytteinä kahdella tavalla; sarjojen hahmoja ja tapahtumia tulkitaan metaforina todellisuudelle, ja sarjoista löydetyt sankarimallit nähdään esimerkkeinä hyvästä ihmisyydestä ja tasa-arvosta.
Analysing fan discussions through the concepts of myth and ritual has provided a way of identifying significant connections between contemporary religiosity and fandom.
Väitöskirja tuo uutta näkökulmaa faniuden tarkasteluun tarjoten mahdollisuuden nähdä myytin ja rituaalin käsitteiden kautta tarkemmin nykyuskonnollisuuden ja faniuden yhteyksiä.
This study shows how both fandom and religion can have similar roles in our current cultural reality that emphasises personal choices and meanings.
Tutkimus tavoittaa näiden ilmiöiden välillä merkittäviä yhtymäkohtia tuoden esille niiden samankaltaista roolia henkilökohtaisia elämänvalintoja ja merkityksiä korostavassa yhteiskunnallisessa todellisuudessamme.
The myths and rituals that are connected with fandom show how people can use popular culture to reflect on cultural values and norms, find heroic models to follow, break free from everyday troubles, create and maintain communities, and find support and solace in life crises.
Tämä tutkimus tarjoaa faniuteen uskontotieteellisen näkökulman, jonka avulla voimme nähdä faniuden osana laajempaa kulttuurista kenttää, jossa ihmiset pohtivat arvojaan, rakentavat kuvaa todellisuudestaan, etsivät esikuvia ja sankarimalleja, kokevat yhteisöllisyyttä ja osallisuutta, löytävät keinoja selviytyä elämän kriiseistä ja voivat jakaa näitä vahvoja kokemuksia muiden kanssa.
Part of fan rituals are also so-called "the show changed my life" stories that fans share online.
Lisäksi katseluun liittyvät fanirituaalit tarjoavat faneille voimaannuttavia hengähdyshetkiä arkeen ja fanien "sarja muutti elämäni" -kertomukset tuovat esille tapoja merkityksellistää elämää sarjojen kautta.
Fan practices function as communal fan rituals that connect people with imagined communities via the media, but also with communities formed by close friends and family.
Fanirituaalit ovat toimintaa, jonka avulla fanit voivat luoda ja ylläpitää osallisuutta internetin ja lähipiirin faniyhteisöihin.
This study examines how fandom connects with the current religious landscape where people can build meaning and communities through stories and practices that they choose for themselves.
Tutkimus tarkastelee faniuden ja nykyuskonnollisuuden suhdetta, keskittyen yksilöiden mahdollisuuteen valita itselleen tärkeitä tekstejä ja käyttää niitä oman elämän ymmärtämisessä, merkityksellistämisessä ja yhteisöllisyyden kokemisessa.
I concentrated on the discussions in which fans talked about the meaning of these shows in their everyday life or used the shows to discuss societal values and norms.
Uskontotieteessä myytti viittaa kertomuksiin, jotka yhteisö kokee itselleen tärkeiksi, ja joiden avulla ilmaistaan ja välitetään yhteisön arvoja ja normeja.
The communal aspects of rituals are central in fan rituals, but fans also use viewing practices to break free from their everyday life and find new strength.
Rituaali on nähty toistuvana ja tietyllä kaavalla etenevänä, yhteisöllisenä toimintana, joka on irrotettu normaalista arjesta.
However, the role of the autosomes has remained more debated.
Autosomien vaikutus sen sijaan tunnetaan huonommin.
A replication of the analyses using three phenotypes was also made on data from the FinnGen project, with a dataset from approximately 175 000 individuals.
Tehdyistä analyyseistä toteutettiin myös replikointi, jossa käytettiin FinnGen-tutkimushankkeen dataa noin 175 000 ihmisestä.
The heritability and genetic correlation estimates were calculated using linkage disequilibrium score regression (LDSC).
Heritabiliteetti- ja geneettisen korrelaation estimaatit muodostettiin hyödyntämällä kytkentäepätasapainopistemääräregressio (LDSC) -menetelmää.
The primary aim of this thesis is to assess the magnitude and relevance of human sex-specific genetic architecture in the autosomes.
Tutkielman päätavoitteena on selvittää, kuinka suurta ja merkittävää sukupuolispesifi geneettinen arkkitehtuuri on autosomeissa.
The 48 phenotypes used in this study range from biomarkers such as serum testosterone and albumin levels to general traits such as height and blood pressure.
Tutkielmassa käytetyt 48 fenotyyppiä koostuvat biomarkkereista kuten seerumista mitatusta testosteronista (TEST) ja albuumiinista sekä yleisistä fenotyypeistä kuten pituudesta ja verenpaineesta.
Additionally, the heritability and genetic correlation estimates are compared between two populations, in order to assess the magnitude of sex differences compared to differences between populations.
Lisäksi heritabiliteettieroja ja sukupuolten välistä geneettistä korrelaatiota vertaillaan kahden populaation välillä, jotta voidaan verrata sukupuolierojen laajuutta populaatioiden välisiin eroihin.
LDSC fits a linear regression model between test statistic values of GWAS variants and linkage disequilibrium (LD) scores calculated from a reference population.
Menetelmä perustuu lineaarisen regressiomallin sovittamiseen GWAS varianteille laskettujen testisuureiden ja referenssipopulaatiosta laskettujen kytkentäepätasapaino (LD) -pistemäärien välille.
Sex-specific autosomal genetic architecture of human complex traits
Sukupuolispesifi geneettinen arkkitehtuuri kvantitatiivisissa ihmisfenotyypeissä
Sex differences can be found in most human phenotypes, and they play an important role in human health and disease.
Sukupuolierot fenotyypeissä ovat ihmisillä tavallisia, ja niillä on merkittävä rooli hyvinvointiin ja terveyteen liittyvissä kysymyksissä.