natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, over the four years of the study, there was actually a decreasing trend in consumption of NTFPs, indicated by declining average counts of NTFPs and declining proportions of respondents who consume the focal products.
Tutkimuksemme aikana (neljä vuotta) havaitsimme kuitenkin laskevan trendin tuotteiden kysynnässä.
Also, when explicitly creationist ideas are rejected, adults still often present misunderstandings of nature or the mechanism of natural selection as an agent that purposefully responds to individuals’ or populations’ needs.
Myös silloin, kun aikuiset hylkäävät kreationistiset käsitykset, he hyvin usein väärinymmärtävät luonnon tai luonnonvalinnan mekanismin toimijaksi, joka tarkoituksenmukaisesti vastaa yksilöiden tai populaatioiden tarpeisiin.
In addition to this, three factors in reflective reasoning independently further strengthened the intuition of nature as purposefully created: a) an explicit belief in a constantly active creator God, b) an explicit belief in nature or the Earth as a being (Gaia), and c) a scientifically inaccurate view of natural selection as a need-based agentive force.
Automaattisen taipumuksen lisäksi väitöskirjassa tunnistetaan erilaisia tekijöitä, jotka entisestään vahvistavat intuitiota jonkun luomasta luonnosta: a) usko jatkuvasti aktiiviseen luoja-jumalaan, b) usko luontoon tai maapalloon olentona, ja c) tieteellisesti epätarkka käsitys luonnonvalinnasta eliöiden tarpeisiin vastaavana toimijana.
This hypothesis concerning the automatic roots of creation endorsement was tested in the methodological framework of experimental psychology.
Hypoteesi testattiin kokeellisen psykologian metodologisessa viitekehyksessä.
Instead, somewhat independently from parental explanations, children rarely suggest physical-causal explanations but assume more often that nature is both purposefully functioning and created by some being.
Riippumatta vanhempien tarjoamista selityksistä, lapset hyvin harvoin ehdottavat fysikaalis-kausaalisia selityksiä, vaan olettavat luonnon sekä tarkoituksenmukaisesti toimivaksi että luoduksi.
Their significantly more accurate performance with the control items showed that this result was not due to just general confusion under cognitive load.
Osallistujien merkitsevästi tarkempi suoriutuminen kontrollikuviin vastatessa osoitti, että tuloksissa ei ollut kyse pelkästään aikarajoituksen aiheuttamasta yleislaatuisesta sekaannuksesta.
These results do not only offer further empirical support for the previous suggestions concerning the link between automatic and religious reasoning but also suggest that reasoning in the religious context is just one example of the agent-based ideas people form effortlessly.
Nämä tulokset eivät pelkästään tarjoa empiiristä tukea huomioille uskonnollisen ajattelun yhteydestä automaattiseen arkiajatteluun, vaan tämän lisäksi ne osoittavat, että uskonnollinen konteksti on vain yksi esimerkki toimija-käsityksistä, joita ihmiset helposti muodostavat.
Previous research shows that creation beliefs do not only occur in the context of creation myths.
Aiempi tutkimus osoittaa, että luomisuskomukset eivät esiinny pelkästään erilaisissa luomismyyteissä.
For example these results also elucidate why scientific information about the origin of natural phenomena is often misunderstood in particular ways: to the mind that automatically assesses nature as purposefully functioning and purposefully created the idea of physical-causal processes is difficult to understand and learn.
Tulokset esimerkiksi valottavat, miksi luontoa tai luonnonilmiöiden alkuperää selittävä tieteellinen tieto usein ymmärretään tietyillä tavoilla väärin: automaattisesti ympäristönsä tarkoituksenmukaisesti toimivaksi ja luoduksi ymmärtävälle mielelle fysikaalis-kausaalisten selitysten ymmärtäminen ja oppiminen on vaikeaa.
In the context of adults’ understanding of nature as created, previous research has thus far focused only on reflective reasoning.
Luomiskäsitysten kohdalla aiempi tutkimus on keskittynyt tähän asti tarkastelemaan aikuisten reflektiivistä ajattelua.
For example, adults have a common tendency to mix creation beliefs together with evolutionary ideas.
Aikuiset esimerkiksi sekoittavat usein luomisuskomuksia evoluutioteoreettisiin käsityksiin.
One group of participants answered in a restricted time frame and was therefore forced to rely on their automatic reasoning whereas the other group of participants was given an opportunity to reflect on their own reasoning.
Osa osallistujista joutui vastaamaan kysymykseen hyvin rajoitetussa ajassa ja näin nojautui automaattiseen ajatteluunsa.
In empirical studies conducted in the theoretical framework of dual-process theory it has been noted that, despite their level of education or scientific expertise, adults continue to have a lifelong tendency to understand natural phenomena as purposefully functioning when they are forced to rely on their automatic level of cognitive processing.
Tiedon kaksoisprosessointiteorian kontekstissa suoritetuissa empiirisissä testauksissa on puolestaan huomattu, että nojautuessaan automaattiseen tiedonprosessointiin aikuisilla koulutustasosta riippumatta on läpi elämän jatkuva spontaani taipumus ymmärtää luonnonilmiöt tarkoituksenmukaisesti toimiviksi.
In the computer-based experiment participants assessed pictures of nature and answered whether they thought that some being had purposefully made the things in the pictures.
Kokeessa aikuiset tarkastelivat tietokoneen ruudulle ilmaantuvia kuvia elävästä ja elottomasta luonnosta ja vastasivat, oliko jokin olento tarkoituksenmukaisesti tehnyt kuvissa näkyvät asiat.
Do all adults – religious and nonreligious – have an automatic tendency to understand the origin of natural phenomena as purposefully created by some being?
Onko sekä uskonnollisilla että ei-uskonnollisilla aikuisilla läpi elämän jatkuva automaattinen taipumus olettaa ympäristö jonkun luomaksi?
Additionally, when assessing what further strengthens people’s tendency to assess nature as purposefully created, the current results show that this tendency does not become further emphasized only in consequence to explicitly believing in a creator God external to nature.
Tulosten perusteella vaikuttaa myös siltä, että tämä taipumus ei edelleen vahvistu ainoastaan uskomalla reflektiivisesti luonnon ulkopuoliseen luoja-jumalaan.
Both Study 1 and Study 2 showed that even nonreligious participants had an increased tendency to understand natural phenomena as purposefully created when they were forced to rely on automatic reasoning.
Kahden ensimmäisen otoksen tulokset osoittivat, että osallistujilla, ei-uskonnolliset osallistujat mukaan lukien, oli automaattiseen ajatteluun nojautuessaan suurempi taipumus vastata, että kuvissa esitetyt luontokappaleet ovat jonkun tarkoituksenmukaisesti luomia.
Also, the results from Study 3 specified that the participants in Study 1 and Study 2 did not just indiscriminately respond "yes" to everything, or did not similarly assess natural phenomena as human-made.
Kolmannessa otoksessa kontrolloitiin, että osallistujat eivät sattumanvaraisesti vastanneet kyllä minkä tahansa kysymyksen kohdalla tai suosineet samalla tavalla ajatusta ihmisen tekemästä luonnosta.
Alternatively, it is also strengthened as a consequence of different kinds of agentive conceptions of nature and natural selection.
Vaihtoehtoisesti myös erilaiset luontoon ja luonnonvalintaan liitetyt toimija-käsitykset vahvistavat taipumusta käsittää luonto jonkun luomaksi.
Does this imply that, as was the case with purposeful reasoning, intuitions of purposeful creation also remain active on the automatic level of cognitive processing?
Tarjoavatko nämä seikat vihjeen siitä, että käsitys jonkun tarkoituksenmukaisesti luomasta luonnosta säilyy aktiivisena aikuisten mielessä automaattisen tiedonkäsittelyn tasolla kuten ajatus luonnon tarkoituksenmukaisuudesta?
However, these studies imply that the conceptions of purposeful creation remain as a persistent feature of reasoning about the origin of natural phenomena.
Näissäkin tutkimuksissa on kuitenkin huomattu, että ajatus jonkun luomasta luonnosta säilyy itsepintaisesti aikuisten ajattelussa.
Earlier research has suggested that understanding nature as purposefully created can be explained as an outcome of religious fundamentalism.
Tuloksista voidaan päätellä, että toisin kuin monet aiemmat tutkijat ovat ehdottaneet, taipumus ymmärtää luonto tarkoituksenmukaisesti luotuna ei yksiselitteisesti palaudu esimerkiksi kristilliseen fundamentalismiin vaan juurtuu automaattisiin ajattelutaipumuksiin.
This reaction is called protein splicing.
Tätä reaktiota kutsutaan proteiinien silmukoinniksi.
Inteins are proteins that have an unusual function.
Inteiinit ovat proteiineja, joilla on epätavallinen tarkoitus.
The data suggest there exist an open and closed form of inteins where the closed conformation has been described in this work.
Rakenteen perusteella voitiin ehdottaa, että inteiineillä on avoin ja suljettu konformaatio, joista suljettu konformaatio on kuvattu tässä työssä.
The structure-functional relationship of inteins is not well understood but this thesis has gain further understanding of the structure aspect of inteins.
Inteiinien rakenteen ja toiminnan välistä syy-yhteyttä ei vielä ymmärretä, mutta tämä väitöstyö on lisännyt tietämystä inteiinien rakenteesta.
The closed conformation is one of several possible conformations the intein experience while performing the reaction.
Suljettu konformaatio on yksi mahdollisista konformaatioista, jotka inteiini käy läpi silmukointireaktion aikana.
The role of inteins is unclear because they do not provide any benefit or disadvantage to the host organism but inteins has been found to have numerous biotechnological applications.
Inteiinien biologista merkitystä ei tunneta, sillä niistä ei ole havaittu olevan mitään hyötyä eikä haittaa isäntäorganismeilleen.
The work provides further knowledge and guide how inteins can be optimized for possible biotechnological applications.
Työ on lisännyt tietoa inteiineistä ja auttaa tulevaisuudessa optimoimaan inteiinejä bioteknologisiin sovelluksiin.
High-resolution crystal structure provided novel insight in possible mechanism of inteins.
Röntgenkristallografian avulla selvitetty korkean resoluution kristallirakenne puolestaan toi uutta tietoa inteiinien reaktiomekanismista.
In this thesis NMR spectroscopy and X-ray crystallography have been used to determine the 3D-structures inteins.
Tässä työssä hyödynnettiin NMR-spektroskopiaa inteiinin rakenteen joustavien kohtien paikantamiseksi.
Intein are intervening protein sequences that catalysis there own excitation from a protein precursor sequence.
Inteiinit katalysoivat oman leikkautumisensa proteiiniprekursorista liittäen samanaikaisesti viereiset proteiiniketjut yhteen.
Proteins are dynamic molecules and NMR spectroscopy was used to indentify flexible sites of studied inteins.
Proteiinit ovat dynaamisia molekyyleja, joiden joustavuus on usein tärkeää niiden aktiivisuudelle.
The study provided basics insight how to engineer intein for biotechnological application like site-specific modifications.
Tuloksia voidaan hyödyntää, kun uusia inteiinejä kehitetään bioteknologisiin sovelluksiin, kuten spesifiseen leimaukseen.
The combination of the two different techniques has provided important insight about intein mechanism and how inteins could be engineered for application purposes.
Inteiinien kolmiulotteisten rakenteiden tutkimuksesta apua uusien bioteknologisten sovellusten kehittämiseen Proteiinien silmukointi domeenien, inteiinien, rakenteiden tutkimus tuo uusia näkökantoja niiden dynaamisuuden hyödyntämiseksi niiden muokkauksessa bioteknologisiin sovelluksiin sopiviksi sekä paljastaa uuden konformaation inteiinien reaktiomekanismissa.
Using the results obtained, we make a lower bound estimate that direct free air cooling could reduce global greenhouse gas (GHG) emissions by 9.4 MtCO2e already by the year 2005 footprint of the DCs.
Esimerkiksi pelkästään vapaajäähdytystä käyttämällä säästettäisiin 9,4 Mt hiilidioksidia vastaava määrä päästöjä perustuen jo vuoden 2005 sähkönkulutuslaskelmiin.
The main contributions are a feasibility study of direct free air cooling, two techniques that explore air stream containment, a wired sensor network for temperature measurements, and a prototype greenhouse that harvests and reuses the exhaust heat of the servers for growing edible plants, including chili peppers.
Tekniikat esitellään väitöskirjan viidessä osajulkaisussa alkaen korvausilman edullisesta tuottamisesta nk. vapaajäähdytyksen avulla ja päättyen kuuman poistoilman hyötykäyttöön kokeellisessa kasvihuoneessa.
This thesis describes both the aggregate numbers of DCs and key flagship installations in detail.
Tämä väitöskirja esittelee nykyaikaisten palvelinsalien ominaisuuksia sekä yksittäistapausten että globaalien lukumäärien kautta.
Much larger savings are already possible, since the DC footprint has increased considerably since 2005.
Sähkönkulutus on ollut jatkuvassa kasvussa vuoteen 2013 asti, joten myös saavutettavat säästöt ovat nykyään huomattavasti suuremmat.
Air stream containment could reduce the GHG emissions by a further 0.7 MtCO2e, and finally heat harvesting can turn the waste heat into additional profits.
Palvelimien käyttämä sähkö muuttuu laskennan sivutuotteena lämmöksi, joka taas voi vaarantaa palvelujen jatkuvuuden mikäli riittävää jäähdytystä ei järjestetä.
We then introduce the concept of Data Center Energy Retrofits, a set of low cost, easy to install techniques that may be used by the majority of DCs for reducing their energy consumption.
Nämä seikat huomioiden väitöskirja esittelee joukon jälkiasennettavia tekniikoita jotka keskittyvät palvelinsalien jäähdytykseen.
A large part of that energy is used for cooling down the exhaust heat of the servers contained in the DCs.
Varsinaisen laskennan lisäksi kulutettu ylimääräinen sähkö vaikuttaa palvelinsalien energiatehokkuuteen.
Within the field of computer science, data centers (DCs) are a major consumer of energy.
Myös muut palvelimien ylläpitoon liittyvät järjestelmät lisäävät sähkönkulutusta.
We also project the energy savings attainable by implementing the proposed techniques, and show that global savings are possible even when very conservative installation numbers and payback times are modelled.
Energiatehokkuuden parantamiseen on kuitenkin viime aikoina kiinnitetty huomiota sekä ympäristön kannalta että myös sähkön hinnasta aiheutuvien säästöjen vuoksi.
A total of 348 answers from Finns over the age of 18 years were this way obtained.
Tällä tavalla saavutettiin vastaajajoukko, joka koostui 348 täysi-ikäisestä suomalaisesta henkilöstä.
The subject was first approached by figuring out how to determine self-service and service quality.
Aihetta lähestyttiin pohtimalla, miten määritellään itsepalvelu sekä palvelun laatu.
The findings of this research were that customers have positive attitudes towards self-services and the increase of them in services.
Tutkimustulokseksi saatiin, että asiakkaat suhtautuvat positiivisesti itsepalveluihin sekä niiden lisääntymiseen.
When introducing self-services it is essential to remember the most important factor, which is customer experience.
Itsepalveluita kehittäessä tulee muistaa palvelun tärkein osa, asiakaskokemus.
Of customers individual attributes, the resistance towards self-services, beliefs of their own capability to use self-services and the need for interaction in service encounters affects customers intention to use self-service technologies the most.
Asiakkaiden ominaisuuksista erityisesti heidän vastustuksensa itsepalveluita kohtaan, heidän vuorovaikutuksen tarve sekä uskomus omasta kyvykkyydestä käyttää itsepalveluita määrittävät aikomusta käyttää uusia itsepalveluita.
The empirical study was made as a web-based survey distributed with the help of the Facebook network.
Empiirinen aineisto kerättiin sähköisesti pääosallisesti verkostoitumispalvelu Facebookin avulla.
A positive attitude doesn’t necessarily mean that customers feel that service quality has increased.
Positiivinen asenne ei kuitenkaan tarkoita, että he kokisivat palvelun laadun parantuvan itsepalveluiden myötä.
This is why companies should develop self-service technologies so that they are suitable and attainable for all demographic groups.
Tästä johtuen yrityksien tulee keskittyä kehittämään itsepalveluita niin, että ne soveltuvat erillisille väestöryhmille ja asiakkaille, sekä korostaa niiden tuomia hyötyjä.
Most of the customers feel that self-services can be added as a part of the service.
Suurin osa vastaajista oli kuitenkin sitä mieltä, että itsepalvelut voidaan lisätä osaksi palvelua, mutta niillä ei voi korvata perinteistä asiakaspalvelua.
These results are highly unexpected.
Nämä tulokset ovat erittäin yllättäviä.
The results of the comparison can be summarized as follows.
Vertailun tulokset voidaan tiivistää seuraavasti.
It is possible that they are specific to the parameter values used in the simulations, but this issue is left for further research.
On mahdollista, että ne ovat seurausta simuloinneissa käytetyistä parametrinarvoista, mutta tämä kysymys jätetään myöhemmin tutkittavaksi.
The main obstacle to determining CaR is that the probability distribution of future levels of interest rates is unknown.
Suurin este CaR:n estimoimiselle on se, ettei tulevien korkotasojen todennäköisyysjakaumaa tunneta.
For this purpose, various models of the term structure of interest rates have been developed.
Tähän tarkoitukseen on kehitetty erilaisia korkomalleja.
The accuracy of the model is studied by simulating interest rate pseudo-data using a simulation program which corresponds exactly to the model’s assumptions, and then recalibrating the model to the pseudo-data.
Mallin tarkkuutta tutkitaan tuottamalla pseudokorkodataa simulaatio-ohjelmalla, joka vastaa täsmälleen mallin oletuksia, ja kalibroimalla malli uudelleen tähän pseudodataan.
The accuracy of the CaR estimates given by the two models is compared both in an environment where the DGP is of the Longstaff–Schwartz type, and in another environment where the DGP is of the Nelson–Siegel type.
Näiden kahden mallin antamien CaR-estimaattien tarkkuutta verrataan keskenään sekä ympäristössä, jossa DGP on Longstaff–Schwartz-tyyppinen, että ympäristössä, jossa DGP on Nelson–Siegel-tyyppinen.
The study addresses an estimation problem faced by a large borrower, such as a government, related to an interest rate risk measure known as Cost-at-Risk, or CaR.
Tutkimus koskee suuren lainanottajan, kuten valtion, kohtaamaa estimointiongelmaa, joka littyy nimellä Cost-at-Risk (CaR) tunnettuun korkoriski-indikaattoriin.
Particular attention is paid to the methods by which the model is calibrated to data.
Mallin kalibrointimenetelmään kiinnitetään erityistä huomiota.
The term denotes a threshold level of debt costs such that the actual debt costs incurred in a given time (say, one year) will be less than this threshold level with a given probability (say, 95 %).
CaR on vastaus kysymykseen, mikä on sellainen korkokustannusten taso, että on tietty todennäköisyys (esim. 95 %), että tietyssä ajassa (esim. vuosi) kertyvät korkokustannukset jäävät ko. tason alle.
This study takes one particular term structure model, the Longstaff–Schwartz model, under examination in order to determine its inherent suitability for the estimation of CaR.
Tässä tutkimuksessa tarkastelun kohteeksi otetaan yksi korkomalli, Longstaff–Schwartz-malli, ja tutkitaan sen periaatteellista sopivuutta CaR:n estimoimiseen.
The new calibration method for the Longstaff–Schwartz model is highly accurate when the DGP is of the LS type, but is useless in the NS-type environment.
Longstaff–Schwartz-mallille kehitetty uusi kalibrointimenetelmä toimii hyvin, kun DGP on LS-tyyppinen, mutta NS-ympäristössä se on aivan hyödytön.
Given that the properties of the data-generating process (DGP) are known exactly, this approach allows us to compare the CaR estimates implied by the recalibrated model against the CaR implied by the actual properties of the DGP.
Koska dataa generoivan prosessin (DGP) ominaisuudet tunnetaan, tulee mahdolliseksi verrata uudelleenkalibroidun mallin antamia CaR-estimaatteja 'todelliseen' CaR:iin, joka voidaan johtaa DGP:n ominaisuuksista.
In order to appraise the accuracy of the Longstaff–Schwartz model, we compare its performance to that of a simpler benchmark model based on the Nelson–Siegel decomposition of the yield curve.
Jotta Longstaff–Schwartz-mallin tarkkuutta voitaisiin suhteuttaa johonkin, vertaamme sitä yksinkertaisempaan vertailumalliin, joka perustuu Nelson–Siegel-korkokäyrähajotelmaan.
When the LS model is calibrated using the technique proposed by Longstaff and Schwartz themselves, it turns out that the model gets no advantage from being correctly specified.
Kun LS-malli kalibroidaan Longstaffin ja Schwartzin omalla tekniikalla, käy ilmi, ettei malli ole yhtään sen tarkempi ollessaan oikein spesifioitu kuin ollessaan väärin spesifioitu.
In an effort to improve the accuracy of the Longstaff–Schwartz model, a new calibration method is developed.
Estimointitarkkuuden parantamiseksi tutkielmassa kehitetään Longstaff–Schwartz-mallille uusi kalibrointimenetelmä.
When correctly specified, it fails to calibrate to data in about 25% of all cases, but when it is misspecified, the failure rate drops to 2.4%, and its accuracy improves and surpasses that of the NS model.
DGP:n ollessa mallispesifikaation mukainen, kalibrointi epäonnistuu noin joka neljännellä yrittämällä; mutta kun DGP on NS-tyyppinen, LS-mallin epäonnistumisprosentti putoaa 2,4:ään ja sen tarkkuus paranee, voittaen NS-mallin.
The model is an affine two-factor equilibrium model with analytic solutions for bond and option prices.
Kyseessä on affiini kahden muuttujan tasapainomalli, josta velkakirjojen ja velkakirjaoptioiden hinnat voidaan ratkaista suljetussa muodossa.
The disaster potential lowers the average return on equity instead of increasing it.
Katastrofipotentiaali alentaa keskimääräistä osaketuottoa sen sijaan, että se nostaisi sitä.
This thesis studies the plausibility of this explanation in a common theoretical framework.
Tämä työ tutkii selityksen uskottavuutta yleisesti käytetyssä teoreettisessa viitekehyksessä.
The advantage of the threshold autoregressive consumption process is to show this result with clarity.
Autoregressiivisen kynnysmallin ansiona on kyky osoittaa tämä tulos selkeästi.
The thesis argues that this oft-used model is unable to account for the high premium, and a simulation experiment is conducted to find evidence for the argument.
Tutkielmassa argumentoidaan, että malli ei kykene selittämään havaittua korkeaa preemiota, ja esitetään simulointikoe väitteen tueksi.
Another form of utility or another model is needed if the equity premium is to be explained in financial markets that are free of frictions.
Toinen hyötyfunktio tai toinen malli on tarpeen mikäli osakeriskipreemio pyritään selittämään täydellisesti toimivilla rahoitusmarkkinoilla.
Breaking the link between aversion to risk and intertemporal substitution is indeed one possible direction to take.
Riskin kaihtamisen ja intertemporaalisen substituution kaihtamisen välillä vallitsevan yhteyden rikkominen on yksi mahdollinen etenemissuunta.
The dominant explanation is that the excess return is compensation for rare but severe consumption disasters which result in heavy losses on equities.
Vallitsevan selityksen mukaan havaittu tuottoero on korvausta harvinaisista ja vakavista kulutuskatastrofeista, jotka esiintyessään aiheuttavat merkittäviä tappioita osakkeille.
The simulated data is analyzed and compared to the real world financial market data.
Simuloidun aineiston analyysia verrataan myös todellisiin havaittuihin tuottoaineistoihin.
The equity premium remains a puzzle in this framework.
Osakeriskipreemio jää selittämättä tässä viitekehyksessä.
The results confirm that the potential for consumption disasters produces a lower equity premium than the case without disasters in the Lucas-tree model with power utility.
Tulokset vahvistavat, että kulutuskatastrofien mahdollisuus johtaa alhaisempaan osakeriskipreemioon käytetyssä Lucas-puumallissa.