natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Analyzing these factors provide insight into how the forest carbon markets function, what are the market entry recommendations for a private sector investor, and what are the prospects of the forest carbon market after 2012.
Edellä mainittujen tekijöiden analysointi tarjoaa tietoa metsäpäästömarkkinoiden toiminnasta sekä kartoittaa vuoden 2012 jälkeisiä tulevaisuuden näkymiä.
To better understand the forest carbon market and its current situation, this thesis has gathered up-to-date information on the different market areas of forest carbon.
Jotta ymmärtäisimme paremmin metsähiilimarkkinoiden nykytilannetta, tutkimuksessa kerättiin ajantasaista tietoa metsäpäästömarkkinoista.
The findings reveal that forest carbon projects may offer market opportunities, such as additional revenue and serve as "green investment", but several issues have generated concerns and controversy.
Havainnot osoittavat, että metsähiiliprojektit tarjoavat mahdollisuuksia investoijalle, kuten ylimääräisiä tuloja, lisäksi niiden avulla voidaan tehdä kestäviä "vihreitä" investointeja.
Based on the study it can be concluded that the forest carbon should only be seen as extra revenue.
Tulosten perusteella voidaan kuitenkin todeta, että metsäpäästöyksiköt luovat lisätuloja.
Empirical data was gathered through semi-structured interviews with nine forest carbon professionals, who have extensive knowledge on the evolving forest carbon market.
Tutkimusaineisto kerättiin teemahaastattelujen avulla ja tutkimukseen haastateltiin yhdeksää metsäpäästöyksiköiden asiantuntijaa.
Various forestry activities are acceptable for carbon offsets, and the evolving forest carbon markets offer new opportunities for investors.
Metsäprojektit voivat tuottaa metsäpäästöyksiköitä luoden näin uusia mahdollisuuksia sijoittajille metsähiilimarkkinoilla.
The findings from the interviews were triangulated with secondary data available in the public domain.
Lisäksi haastattelujen tuloksia verrattiin jo olemassa oleviin kirjallisiin aineistoihin.
Furthermore, the study aimed to discover the opportunities and challenges of forest carbon.
Lisäksi tutkimuksessa selvitettiin millaisia mahdollisuuksia ja haasteita kehittyvät markkinat luovat sijoittajalle.
These are: What kind of energy production is supported?
Nämä ovat: Millaista energiantuotantoa halutaan tukea?
However, it is a new technology involving a great deal of uncertainties.
Kyseessä on kuitenkin uusi teknologia, johon liittyy paljon epävarmuustekijöitä.
Norway is very active and pushing CCS forward.
Norja on hyvin aktiivinen ja vie CCS voimakkaasti eteenpäin.
I describe the nature of systemic risks.
Kuvailen ensin systeemisen riskin luonnetta.
This way unforeseen setbacks and environmental or other damage could be avoided.
Siten yllättävät käänteet ja ympäristöhaitat tai muut ongelmat voivat olla vältettävissä.
The media is seen as a mirror of public perception, but also one of the players influencing it.
Media nähdään sekä yleisen mielipiteen peilinä, että yhtenä pelaajista, jotka siihen vaikuttavat.
Consequently, the Norwegian articles are generally not very critical of the technology itself, but discuss what is holding it back.
Niinpä norjalaiset artikkelit eivät ole kovin kriittisiä itse teknologiasta, vaan tekijöistä, jotka sitä hidastavat.
The implications of my findings for future policy practices are quite extensive and therefore not very useful, since most policy recommendations seem more or less relevant.
Tulosten merkitys päätöksenteolle ovat melko laajat eivätkä siksi kovin tehokkaat, sillä melkeinpä kaikki poliittisen päätöksenteon suositukset ovat olennaisia.
What is interesting though, is that based on my findings I could identify the turning points in which public perception is most relevant.
Mielenkiintoista on kuitenkin, että tulosten pohjalta on mahdollista tunnistaa käännöskohdat, joissa yleinen mielipide on kaikista olennaisin.
It is of utmost importance to understand on one hand, the risks caused by the technology and on the other, what is holding it back.
Siksi onkin erittäin tärkeää ymmärtää toisaalta teknologian aiheuttamia riskejä ja toisaalta sen kehitystä hidastavia tekijöitä.
The differences between the two countries are quite related to the situation in which each country is in terms of CCS development.
Suomen ja Norjan erot ovat pitkälti kytköksissä tilanteeseen, jossa kukin maa on CCS-teknologian kehittämisessä.
The results show that the risks caused by CCS are mainly the lock-in in fossil fuels, it's possible negative effect on developing renewable energy and environmental and health risks in general.
Tutkimustulokset kertovat, että CCS:stä johtuvat riskit ovat lukkiutuminen fossiilisiin polttoaineisiin, sen mahdollisesti negatiivinen vaikutus uusiutuvien energiamuotojen kehittämiseen sekä ympäristö- ja terveysriskit.
These issues represent turning points for the future of CCS technology and deliberative processes can be crucial when discussing them.
Kyseiset teemat edustavat käännekohtia CCS-teknologian tulevaisuudelle ja niiden kohdalla osallistavat päätöksenteon muodot voivat olla ratkaisevan tärkeitä.
Is CCS an acceptable mitigation means?
Onko CCS hyväksyttävä tapa hillitä ilmastonmuutosta?
The risks towards successful CCS seem to be mainly connected to funding, which connects to emissions' prices, the climate agreement and viability of investments.
Riskit teknologiaa kohtaan, toisin sanoen esteet sen tiellä, ovat lähinnä kytköksissä rahoitukseen, joka on kytköksissä hiilidioksidipäästöjen hintaan, ilmastosopimukseen sekä sijoitusten kannattavuuteen.
Then I describe Klinke and Renn's Prometheus theory that I will use for analyzing the level of uncertainty in the framing of the articles and for discussing the implications of my findings.
Lopulta kuvailen Klinken ja Rennin Prometheus teoriaa, jota käytän epävarmuuksien tason tunnistamiseen ja edelleen tulosten poliittisen merkityksen esilletuomiseen.
Then I move on to framing, more specifically how environmental risks are framed in the media and how it can effect public perception.
Sitten siirryn kehystämisteoriaan - siihen, miten ympäristöongelmia kehystetään mediassa ja miten se vaikuttaa yleiseen mielipiteeseen.
Carbon capture and storage may become an inevitable means in mitigating climate change.
Hiilidioksidin talteenotosta ja -varastoinnista (Carbon capture and sequestration eli CCS) saattaa tulla tulevaisuudessa välttämätön keino ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
After this I explain how narrative analysis can be used as a tool for identifying framings.
Sen jälkeen selitän miten polittiista narratiivianalyysiä voi käyttää kehysten tunnistamiseen.
Is the risk of leakage taken as severe?
Ja koetaanko vuotoriskit vakavina?
This thesis is a part of a wider research project on the risk governance of carbon dioxide capture and storage (RICCS).
Tämä pro gradu -työ on osa laajempaa tutkimusprojektia, joka käsittelee CCS-teknologian riskin hallintaa (Helsingin yliopiston ja Aalto yliopiston yhteistyöprojekti, RICCS).
The possible effects that the analyzed articles could have on public perception of risks are discussed.
Tutkin artikkelien mahdollista vaikutusta yleiseen mielipiteeseen.
The present study gives additional insights to CCS risk analysis by diving into the stories that the media tells about the risks.
Tämän työn on tarkoitus antaa lisänäkökulma projektiin sukeltamalla median antamaan kuvaan riskeistä.
Carbon Capture and Sequestration : The portrayal of risks in newspaper media in Finland and Norway
Analysoin mediakirjoituksia Suomen ja Norjan suurimmista sanomalehdistä.
Generally, the Finnish articles bring out more aspects on the issue, both positive and negative, leaving quite an ambiguous image to the reader.
Suomalaisissa artikkeleissa tuodaan keskimäärin esille enemmän näkökulmia aiheesta.
The representative data is divided roughly into two categories, supply and demand.
Aineisto edustaa pääpiirteittäin kahta lähestymistapaa, kysyntää ja tarjontaa.
The pulp and paper industry has gone through severe structural changes during the past decade.
Sellu- ja paperiteollisuus on joutunut viime aikoina kohtaamaan useita rakenteellisia muutoksia.
Sustainable financing may also answer the need for enhanced sustainability and transparency in the financial sector.
Kestävä rahoitus saattaa myös osaltaan vastata yleiseen vaatimukseen rahoitussektorin aiempaa laaja-alaisemmasta kestävyydestä ja läpinäkyvyydestä.
According to the previous research, sustainable financing may encourage the implementation of corporate commitments to enhance risk management, and improve stakeholder management.
Aiemman tutkimustiedon mukaan kestävä rahoitus saattaa kannustaa yrityksiä parantamaan riskienhallintaa ja kehittämään sidosryhmäsuhteita.
First, the basic concept of sustainable financing was explored based on the literature, and secondly empirical data was collected through selected thematic interviews.
Peruskäsitys aiheesta muodostettiin kirjallisuudesta, jonka jälkeen empiirinen data on kerätty tekemällä valikoituja teemahaastatteluita.
The interviewees were asked questions about the current and expected future situation and the situation inside organisation and the concept as perceived in general.
Haastateltavia pyydettiin vastaamaan kysymyksiin laajemmista teemoista ja arvioimaan näkemyksiä nykytilanteesta sekä tulevaisuudesta.
The methods used to conduct this study were qualitative and based on multiple data sources.
Tutkielmassa käytettiin kvalitatiivista menetelmää ja aineistona useita lähteitä.
The understanding of sustainable financing still remains relatively vague.
Käsitteenä kestävä rahoitus ei kuitenkaan ole aivan yksioikoinen.
Indisputably sustainable financing possesses a great potential and it is a good starting point for how different organisations can collaborate to achieve common goals; enhanced long-term economic viability and better practices.
Pitkän aikavälin taloudellinen kannattavuus ja kestävät toimintatavat ovat yhteisiä tavoitteita, joiden saavuttamiseksi kestävä rahoitus toimii hyvänä lähtökohtana.
Also, these functions that go beyond purely financial objectives may generate implicitly positive results in the form of competitive advantage, brand value, stakeholder support for operations, enhanced access to capital and ultimately lower cost of capital.
Kestävä rahoitus voi pääoman tuoton lisäksi synnyttää epäsuoria positiivisia vaikutuksia kuten kilpailuetua, brändiarvoa, tehokkaampaa sidosryhmädialogia ja kontrolloidumpaa riskiprofiilia.
The supply represents organisations providing sustainable financing, including private and non-private actors.
Tarjonta pitää sisällään organisaatioita, jotka tarjoavat kestävää rahoitusta, ja kysyntäpuolta edustaa sellu- ja paperiteollisuus.
The study was to reveal whether sustainable financing influences investment decisions in the case of the pulp and paper industry.
Lopuksi työssä pyritään muodostamaan käsitys siitä, minkälaisia vaikutuksia kestävällä rahoituksella on ollut sellu- ja paperiteollisuudessa.
Financing taking into account non-financial characteristics is also called sustainable financing.
Kestävä rahoitus on rahoitusta, jolle vaaditaan tuotto, mutta sen lisäksi rahoitukselle on asetettu tietyt kestävän kehityksen mukaiset kriteerit.
Motives were considered mostly originating from changes in the operational environment.
Myötävaikuttavien tekijöiden nähtiin kumpuavan pääasiallisesti yleisestä toimintaympäristön muutoksesta ja sen vuoksi aihe usein nähdään laajemmin yritysvastuun yhteydessä.
The impact of sustainable financing remains relatively low.
Kestävän rahoituksen merkitys investointipäätöksissä on edelleen suhteellisen vähäinen, mutta sen kasvavaa merkitystä ei kiistetä.
Every organisation in the pulp and paper industry has its own strategy to meet the requirements from the market and regulators, but there are options, such as different certification schemes introduced along the past decades.
Perinteiset sellu- ja paperituottajat ovat pyrkineet vastaamaan uusien markkinoiden ja toimintaympäristöjen tarjoamiin haasteisiin kehittyneellä keinovalikoimalla.
Therefore, the objective of this study is to analyse the main actors and functions inside the system, obstacles hindering the further adoption and drivers to promote the adoption, and ultimately, examine the possible impacts of sustainable financing.
Lisäksi työssä pyritään selvittämään käsitteen tulevaisuuden kannalta oleelliset esteet ja myötävaikuttavat tekijät.
However, the concept of sustainable financing and its vagueness have also been criticised.
Erityisesti suhteellisen tuoreen käsitteen epämääräisyys on saanut osakseen kritiikkiä.
Unexpectedly, only few obstacles hindering the further adoption were identified.
Tuloksissa tunnistettiin enemmän myötävaikuttavia tekijöitä kuin haasteita.
The shift from traditional production areas towards new operational environments has caused some challenges in adapting to these environments.
Kestävä rahoitus on noussut tunnettujen standardien ja sertifikaattien rinnalle vastaamaan näihin uusiin haasteisiin.
Still, many gaps exist in our knowledge.
Riittävää tietoa aiheesta ei silti vielä ole.
The associations between parenting practices and intake of energy-rich foods and screen time were stronger when children did not perceive warmth and responsiveness from both of their parents.
Yhteydet vanhemmuuskäytäntöjen ja runsasenergiaisten ruokien syömisen ja liiallisen ruutuajan välillä olivat vahvemmat, jos lapsi ei kokenut lämpöä ja vastaanottavaisuutta molemmilta vanhemmilta.
Specific aims of this study were to examine 1) the associations between parent s sense of coherence (SOC) and children s eating habits, 2) whether parental warmth and responsiveness moderate the associations between parenting practices and children s daily health behaviours 3) whether a free school lunch moderates the associations between parenting practices and children s fruit and vegetable intake and 4) whether parenting practices at baseline predict a favorable change in children s daily health behaviours during an 18-month follow-up.
Tavoitteena oli tutkia onko vanhemman koherenssin tunne yhteydessä lapsen ruokatottumuksiin, vaikuttaako lapsen kokema vanhempien lämpö ja vastaanottavaisuus vanhemmuuskäytäntöjen ja lasten elintapojen väliseen yhteyteen, muokkaako ilmainen koululounas vanhemmuuskäytäntöjen ja lasten hedelmien ja kasvisten syönnin välistä yhteyttä ja ennustaako vanhemmuuskäytännöt muutoksia lasten elintavoissa 18 kuukauden seurannassa.
The associations between a higher amount of parenting practices and children s regular meal pattern and intake of nutrient-dense foods were stronger when children simultaneously perceived parental warmth and responsiveness.
Yhteydet useamman vanhemmuuskäytännön ja lasten säännölliseen ateriarytmin ja paljon ravintoaineita sisältävien ruokien syömisen välillä olivat vahvemmat, jos lapsi koki lämpöä ja vastaanottavaisuutta vanhemmilta.
Several characteristics in the family are known as determinants for daily health behaviours.
Tutkimukset ovat osoittaneet useampien perhetekijöiden olevan yhteydessä lasten elintapoihin.
Parenting practices, family characteristics and daily health behaviours and their changes in 10-11-year old children
Hedelmien ja kasvisten syöntiä koskevien vanhemmuuskäytäntöjen yhteys kasvisten syöntiin vaihteli maittain.
Thus, larger and longer follow up trials are undoubtedly needed to confirm these results.
Näin ollen, kooltaan isompia ja kestoltaan pidempiä tutkimuksia tarvitaan vahvistaakseen nämä tulokset.
The main limitation of the study was its small sample size.
Tämän tutkimuksen päällimmäinen rajoitus oli sen pieni koko.
Correlation analyses and regression analyses were used to measure relationships between clinical and metabolic parameters.
Korrelaatio ja regressio-analyysit käytettiin analysoidakseen yhteydet kliinisten ja metaboolisten parametrien välillä.
The latter change exhibited a direct correlation with several subscales of PANSS.
Jälkimmäinen muutos suorasti korreloi muutaman PANSS:n ala-asteikon kanssa.
In the mirtazapine group, the effect size was 1.00 (95%CI 0.34-1.67) on the primary outcome parameter.
Mirtatsapiinin ryhmässä efekti-koko oli 1.00 (95%CI 0.34-1.67) primäärituloksen osalta.
SAS scores improved by 9.8% (p=0.017) and CDSS scores improved by 52% (p=0.003).
SAS pisteet paranivat 9.8%:lla (p=0.017) ja CDSS pisteet paranivat 52%:lla (p=0.003).
Within group and between group differences were compared on the Modified Intent-to-Treat basis with Last Observations Carried Forward.
Ryhmien sisäiset ja ryhmien väliset muutok-set verrattiin keskenään Modified Intent-to-Treat perusteella.
Patients underwent a physical examination (weight, vital signs) and a range of laboratory measures that included fasting glucose and total cholesterol.
Potilaille tehtiin myös fysikaaliset testit (paino, vitaalit funktiot) ja monenlaiset laboratoriotestit, mm. paastosokeriarvo ja kolesteroliarvo.
Further research should also consider combinations of mirtazapine with second generation antipsychotics, and especially comparisons with clozapine.
Tulevien tutkimusten aiheena voi olla myös mirtatsapiinin kombinointi uuden polven psykoosilääkkeiden kanssa ja varsinkin sen vertailu klotsapiiniin.
The Positive and Negative Syndrome Scale (PANSS) total score (primary outcome), as well as secondary outcomes, which included PANSS subscales, Simpson-Angus Scale for Extrapyramidal Side-effects (SAS) and Calgary Depression Scale for Schizophrenia (CDSS) were measured prospectively.
Positive and Negative Syndrome Scale:n (PANSS) kokonaispistemäärä (primääri tulos), sekä sekundaariset tulokset (PANSS:n ala-asteikot, Simpson-Angus Scale (SAS) ekstrapyramidaalisten oireiden mittarina, ja Calgary Depression Scale for Schizophrenia (CDSS) masennusoireiden mittarina) käytettiin potilaiden psyykkisen tilassa tapahtuvien muutosten arvioimiseksi.
Improvement in PANSS total scores was as large as 12.5% (p less than 0.001), whereas the improvement in PANSS positive symptoms was 17.2% (p less than 0.001) while the improvement in PANSS negative symptoms was 12.0% (p less than 0.001).
PANSS:n kokonaispistemäärän paraneminen oli 12.5% (p alle 0.001), PANSS:n positiivisen ala-asteikon pistemäärä oli 17.2% (p alle 0.001) ja PANSS:n negatiivisen ala-asteikon pistemäärä oli 12.0% (p alle 0.001).
This is the first RCT report of a statistically significant additive antipsychotic effect from an adjunctive antidepressant.
Tämä on ensimmäinen satunnaistettu kaksoissokko-tutkimus, joka raportoi tilastollisesti merkitsevän antipsykoottisen vaikutuksen, joka on saatu masennuslääkkeestä.
In the within group analyses, mirtazapine add-on treatment led to a statistically significant improvement of all measured clinical parameters during the double-blind phase.
Ryhmien sisäisessä analyysissa on tullut esiin että mirtatsapiini lisälääkityksenä aiheutti kaksoissokko faasissa tilastollisesti merkitsevän paranemisen kaikissa analysoiduissa kliinisissä parametreissa.
These findings indicate that add-on mirtazapine to current FGA treatment is significantly more efficacious in the reduction of positive, negative and depressive symptoms than a placebo add-on.
Nämä löydökset viittaavat siihen että mirtatsapiini lisättynä vanhan polven psykoosilääkkeisiin paljon tehokkaammin helpottaa positiivisia, negatiivisia ja masennusoireita verrattuna lumelääkkeeseen.
Thirtynine patients who met the DSM-IV-TR criteria for schizophrenia or schizoaffective disorder depressive type, and who were at least moderately ill (as measured by the Clinical Global Impression Scale) despite their FGA treatment, received add-on mirtazapine 30 mg/day (n=20) or placebo (n=19) in a 6-week double-blind randomized controlled trial (RCT).
Kolmekymmentä yhdeksän potilasta, joiden oirekuva täytti DSM-IV-TR:n määrittelemät skitsofrenian tai skitsoaffektiivisen häiriön (masennusoireinen muoto) kriteerit ja joiden oireet arvioitiin ainakin keskivai-keaksi (Clinical Global Impression Scale:n mukaan) saivat mirtatsapiinia lisälääkkeenä annoksella 30mg/vrk (n=20) tai lumelääkettä (n=19) kuuden viikon mittaisessa satunnaistetussa kaksoissokko-tutkimuksessa.
The between-group difference favoured mirtazapine on PANSS total scores (p=0.004), PANSS positive subscale (p=0.001) and PANSS negative subscale (p=0.001).
Ryhmien välinen vertailu suosi mirtatsapiinia PANSS:n kokonaispistemäärän kannalta (p=0.004), sekä PANSS:n positiivisen (p=0.001) ja PANSS:n negatiivinen (p=0.001) ala-asteikon kannalta.
Mirtazapine treatment led to an increase in body weight and cholesterol levels, and the latter change was associated with a clinical improvement on all PANSS subscales, where an increase in total cholesterol by 1 mmol/L predicted a reduction on the PANSS total score by 7 points [r=0.85, p=0.001].
Jälkimmäinen muutos korreloi kliinisen pa-ranemisen kanssa siten että kolesterolin nousu 1 mmol/L ennusti PANSS:n pistemäärän laskua 7 pis-teellä [r=0.85, p=0.001].
Mirtazapine induced changes in body weight and lipid metabolism were similar to those seem with the most effective antipsychotics, and this metabolic effect may even contribute to its clinical efficacy.
Mirtatsapiinin aiheuttamat metabooliset vaikutukset ja painon nousu muistuttavat tehokkaimpien psykoosilääkkeiden aiheuttamia vaikutuksia, joten mirtatsapiinin metaboolinen vaikutusprofiili voi myötävaikuttaa sen kliinistä tehokkuutta.
Thirtyseven completers of the double-blind phase were treated in an open-label design with mirtazapine 30 mg/day during an additional 6 weeks.
Kolmekymmentä seitsemän kaksoissokko-faasin käynyttä potilasta saivat mirtatsapiinia 30 mg/vrk avoimessa muodossa toisen 6-viikon mittaisen faasin ajan.
8 During the open-label phase, patients who switched to mirtazapine demonstrated an improvement in PANSS (effect size 0.94 on PANSS total scores), CDSS and SAS scores in a manner similar to their mirtazapine-treated counterparts in the double-blind phase.
Avoimessa faasissa mirtatsapiini-hoitoon siirtyneillä potilailla havaittiin paraneminen PANSS- (efekti-koko 0.94 PANSS:n kokonaispistemäärässä), CDSS- ja SAS pistemäärän osalta samalla tavalla, kuin mirtatsapiinia saavilla potilailla kaksoissokko-faasissa.
The present study aimed to explore the efficacy of adjunctive mirtazapine on the symptoms of schizophrenia in patients with an insufficient response to different FGA monotherapies at adequate stable dosages.
Tämän tutkimuksen päämääränä oli tutkia mirtatsapiinin vaikutusta skitsofrenian oireisiin skitsofreniaa sairastavilla potilailla, joiden hoitovaste erilaisiin ensimmäisen polven psykoosilääkkeisiin oli riittämätön adekvaatista ja säännöllisestä annostelusta huolimatta.
Mirtazapine, an antidepressant with a unique receptor profile, improves the clinical effect of first generation antipsychotics (FGAs), in terms of negative and extrapyramidal symptoms (EPS) in some published studies, when used in conjunction with FGAs.
Mirtatsapiini, ainutlaatuista reseptoriprofiilia omistava masennuslääke, yhdistettynä ensimmäisen polven psykoosilääkkeisiin paransi niiden kliinisiä vaikutuksia negatiivisiin ja ekstrapyramidaalisiin oireisiin muutamassa aiemmin julkaistussa tutkimuksessa.
Dosages of current antipsychotics remained unchanged.
Psykoosilääkkeiden annokset pysyivät muutoksetta tutkimuksen molemmissa faaseissa.
No significant differences were found in other parameters.
Mitään merkittäviä eroja muissa parametreissa ei löydet-ty. Mirtatsapiini aiheutti painon ja kolesteroli-arvon nousua.
Although a number of add-on treatment strategies have been studied to improve the outcome of antipsychotic-treated chronic schizophrenia, none of them have thus far proved to be conclusively effective.
Lukuisia lisälääkkeitä on tutkittu hoitotulosta parantavana strategiana psykoosilääkkeitä saavilla skitso-frenia-potilailla.
The incidence of adverse events did not differ between mirtazapine and placebo.
Haittavaikutusten esiintyvyys oli samanlainen mirtatsapiini- ja lumelääkeryhmässä.
A third of MDD patients smoked regularly throughout the follow-up.
Kolmannes masennuspotilaista tupakoi säännöllisesti koko seurannan ajan.