natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VSNL1 characterized the tip domain of the UB epithelium regardless of the inducer.
Vsnl1 ilmentyi UB:n kärjessä riippumatta siitä millä menetelmällä UB:n muodostus oli saatu aikaan.
The function of PlexinB2 during renal development was finally addressed by analyzing the kidney phenotype in Plxnb2- null mice.
Lopuksi selvitin PleksiiniB2:n tehtäviä munuaisen erilaistumisessa tutkimalla PleksiiniB2-poistogeenisiä hiiriä.
All myocardial cells that contributed to the remodeling of the venous pole of the heart were positive for Vsnl1.
Kaikki sydänlihaksen solut, joista myöhemmin kehittyivät laskimorakenteet, ilmensivät Vsnl1:tä.
VSNL1 expression was mutually exclusive with β-catenin activity as shown in Bat-gal Wnt-reporter mice.
Vsnl1:tä ilmentävät solut olivat peilikuva b-kateniinin aktiivisuutta heijastelevan Bat-gal histokemian kanssa.
The results suggest an antagonistic effect between VSNL1 and β-catenin.
Tulokset viittaavat siihen, että Vsnl1 antagonisoi β-kateniinin signalointia.
In the UB tips, VSNL1 displayed a unique mosaic expression pattern that demonstrated the heterogeneity of cells in the tip.
Vsnl1:n ilmentyminen UB:n kärjessä oli mosaiikkinen, minkä perusteella kärjen solut ovat heterogeenisiä.
Vsnl1 was specifically confined to the cardiac anlagen.
Vsnl1 ilmentyi varhain sydä-men aiheessa.
Moreover, VSNL1 transduction compromised β-catenin stability in cultured cells.
Lisäksi osoitimme, että Vsnl1:n il-mentäminen viljellyissä soluissa laski aktivoituneen β-kateniinin tasoa.
The Pkp2-/- kidney explants did not undergo UB formation and branching in vitro, but responded to GDNF by producing supernumerary buds, suggesting that Pkp2 is not essential for UB formation from the Wolffian duct.
Pkp2- poistogeenisten munuaisten analyysi osoitti häiriön ureterin haarautumisessa, koska kudosviljel-mässä Pkp2 poistogeenisten hiirten Wolffin tiehyeet eivät muodostaneet UB:tä.
The spatial and temporal expression of VSNL1 and its mRNA was further addressed during mouse embryogenesis.
Seuraavaksi tutkin Vsnl1:n ilmentymistä hiiren sikiön kehityksen aikana.
VSNL1 was downregulated in both β-catenin stabilized and β-catenin deficient kidneys.
Vsnl1:n tasot UB:n kärjissä olivat voimakkaasti laskeneet geneettisissä malleissa, joissa β-kateniinin tasot olivat kohonneet tai sen ilmentyminen oli estetty.
The defect in branching was intrinsic to the ureteric epithelium.
UB:n haarautumishäiriö johtui häiriöstä epiteelissä mutta munuaismesenkyymi oli normaali.
The plants were subjected to three irrigation treatments (30%, 60%, 100% pot capacity) that were split into five K (0.01 mM, 1 mM, 4 mM, 16 mM, 32 mM) application rates beginning 30 days after planting (DAP) and ended at 90 DAP, when plants were harvested.
Kasveille tehtiin 30 vuorokauden kuluttua istuttamisesta 90 vuorokautta kestävät kolme kastelukäsittelyä (30; 60; 100%), jotka jaettiin viiteen kaliumkäsittelyyn (0,01; 1; 4; 16; 32 mM).
Pot experiments were conducted at early developmental stages of cassava under controlled greenhouse conditions at the University of Helsinki.
Astiakokeet toteutettiin Helsingin yliopiston kasvihuoneissa.
The regression models identified normalized difference vegetation index, green area index, and simple ratio index as the best estimators of growth and key nutritional traits in cassava.
Parhaimmiksi kasvua ja laatua kuvaaviksi kasvillisuusindekseiksi osoittautuivat NDVI (Normalized Difference Vegetation Index), GAI (Green Area Index) ja SRI (Simple Ratio Index).
Irrigation treatments and K application rates significantly affected leaf water potential, leaf osmotic potential, net photosynthesis, stomatal conductance, leaf temperature, leaf chlorophyll, water usage, plant leaf area, plant height, tuber number and whole-plant biomass.
Kastelu ja kaliumlannoitus vaikuttivat kasvin fysiologiaan, kuten vesipotentiaaliin ja fotosynteesiin, ja sadonmuodostukseen, kuten lehtialaan, mukuloiden määrään ja kasvin massaan, sekä tärkkelys-, energia-, mineraali-, karotenoidi- ja syanidipitoisuuteen.
High estimation accuracy (R2 = 0.90) for biomass, chlorophyll, and net photosynthesis were recorded.
Kuvantamisessa paras estimointitarkkuus saavutettiin biomassan, klorofyllin ja fotosynteesin osalta.
This study investigated how irrigation water, K fertigation and their interactions affect the growth responses of biofortified cassava during the early growth phase.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten kasteluveden ja kaliumlannoituksen määrä vaikuttavat kassavan lehtien ja mukuloiden kasvuun sekä niiden ravitsemukselliseen laatuun kasvun alkuvaiheessa.
Cassava (Manihot esculenta Crantz) is a staple food for millions of people in the tropics, providing high energy and nutritional value.
Runsasenergistä ja ravintoarvoltaan hyvää kassavaa (Manihot esculenta Crantz) syödään erityisesti trooppisilla alueilla.
Cyanide was diminished in the leaves and roots of the cassava with increases in both irrigation and K application rates.
Syanidipitoisuus väheni kasteluveden ja kaliumlannoituksen määrän lisäyksen myötä.
Findings from this work can be utilized as a foundation to develop agronomic management practices involving K application for cassava growing in water-limited environments.
Tuloksia voidaan hyödyntää kassavan viljelytekniikan kehittämiseen erityisesti alueilla, joilla esiintyy puutetta vedestä ja kaliumista.
Problems associated with cassava in the arid tropics are low yield, high cyanide concentration, and low mineral and vitamin A availability in leaves and roots.
Se on kuitenkin usein heikkosatoinen ja sen ravinnoksi käytettävissä lehdissä ja juurissa saattaa olla liikaa syanidia sekä liian vähän mineraaleja ja A-vitamiinia.
These factors hinder the utilization of cassava greatly and are highly influenced by the plant water status and potassium (K) availability in the growth environment.
Näihin ominaisuuksiin vaikuttavat erityisesti veden ja kaliumin saatavuus.
The study also shows that RGB and multispectral sensors can be used to provide indirect measurements of growth and key nutritional traits in cassava, thus representing a tool that breeders may use to facilitate evaluation of cultivars, especially in the developing areas.
Kuvantamisesta (RGB- ja multispektrikamerat) voidaan kehittää edullinen kasvustojen kasvun ja laadun arviointityökalu esimerkiksi kasvinjalostukseen tai viljelytoimien tarpeen arviointiin (lannoitus ja kastelu).
Also, 16 mM K significantly improved the nutritional qualities and diminished the cyanide concentration irrespective of the irrigation treatment.
Paras ravitsemuksellinen laatu saatiin käytettäessä 16 mM kaliumlannoitusta kastelun yhteydessä riippumatta käytetyn kasteluveden määrästä.
In conclusion, adjusting K fertigation rates in combination with deficit irrigation may improve the growth and dietary quality of young cassava, and reduce cyanide concentration.
Kaliumlannoituksen ja kastelun säätelyllä voidaan parantaa kassavan kasvua ja laadullisia ominaisuuksia.
Information from imaging data may also be used to facilitate corrective measures to avert stress, such as the decision to irrigate or apply fertilizers.
Lisäksi tutkittiin mahdollisuutta hyödyntää kuvantamista kastelu- ja kaliumkäsittelyn vaikutusten havainnointiin.
Young biofortified cassava plants were established using cuttings.
Kassava lisättiin pistokkaista.
However, the difference was not statistically significant.
Tuloksissa ei havaittu tilastollista merkitseviä eroja.
The study was conducted at MTT Agrifood Research Finland (Piikkiö) during 3.4.- 24.11.2009 in greenhouse.
Tutkimus tehtiin MTT Piikkiössä 3.4.–24.11.2009 kasvihuoneviljelynä.
The effect of split-root fertigation to yield and quality of greenhouse tomatoes
Jakojuuriviljelyn vaikutus kasvihuonetomaatin satoon ja sadon laatuun
During the cultivation period, the EC values of the nutrient solutions were maintained in their target values for almost all the time.
Viljelyn aikana johtokyvyt kasvualustassa pysyivät miltei koko ajan tavoitearvoissaan.
Water use efficiency was calculated by dividing the marketable yield by the volume of the water used during growth season.
Vedenkäytön tehokkuus laskettiin jakamalla kasvin tuottama kauppakelpoinen sato koko viljelyn aikana kasvin käyttämän veden määrällä.
The aim of this research was to find out how split-root fertigation affects the tield and quality of greenhouse tomato grown under modern greenhouse conditions.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää jakojuuriviljelyn ja tavanomaisen viljelyn vaikutusta tomaatin sadontuottoon nykyaikaisessa kasvihuoneessa.
Based on the literature it the concentrated compartment in the split-root fertigation system may induce drought stress signals, which eventually reduc optimal production.
Kirjallisuuden mukaan jakojuuriviljelyssä juuriston väkevältä puolelta voi tulla kasviin kuivuusstressi signaaleja, jotka haittaavat optimaalista sadon tuotantoa.
The aim was to find out if split-root fertigation produces bigger and better quality crop than traditional fertigation.
Tutkimuksessa selvitettiin, tuottaako uusi kasvualustaratkaisu, jakojuuriviljely, suuremman sadon kuin tavanomainen viljely.
One of the most factors that decreased the volume of marketable yield by was blossom-end rot.
Latvamätä oli suurin yksittäinen tekijä, joka laski kauppakelpoisen sadon määrää.
In traditional fertigation treatment the roots were also divided into two compartments but both parts were fertigated with solutions of equal EC.
Tavanomaisessa viljelyssä lannoiteliuoksen johtokyvyt olivat samat kasvualustan molemmilla puolilla, kun taas jakojuuriviljelyssä lannoiteliuoksien johtokyvyt olivat erilaiset.
The traditional fertigation approach produced more marketable yield and first class yield in number of fruits per plant than the split-root approach.
Koejakson aikana tavanomainen viljely tuotti tilastollisesti merkitsevästi enemmän kauppakelpoista satoa kappalemäärässä mitattuna.
Split-root fertigation enables use of high EC and low EC solutions to achieve the best quality tomatoes and most yield.
Liian matala johtokyky estää kasvia saamasta riittävästi ravinteita optimaaliseen sadontuottoon.
In split-root fertigation plant is able to take water from dilute solution and nutrients from concentrated solution.
Jakojuuriviljely voi mahdollistaa sekä ravinteiden että veden riittävään saannin.
In split-root fertigation approach the roots of the tomato plants were divided into two comparments where the other compartment was fertigated with low electrical conductivity (EC) solution and the other on with concentrated EC solution.
Toiselle puolelle kasvualustaa annettiin laimeaa lannoiteliuosta ja toiselle puolelle annettiin väkevää lannoiteliuosta.
Keywords: multisectorality, cooperation (general), income support, action research, social work, development projects, customers, direction (instruction and guidance), social rights, social services, professions, hospital districts, municipalities, Social Insurance Institution of Finland
Avainsanat: monialaisuus, yhteistyö, toimeentulotuki, toimintatutkimus, sosiaalityö, kehittämisprojektit, asiakkaat, ohjaus (neuvonta ja opastus), sosiaaliset oikeudet, sosiaalipalvelut, professiot, sairaanhoitopiirit, kunnat, Kela, Kansaneläkelaitos, Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri, Eksote
In this research, I examine the development of cooperation and case management between Kela and Eksote (the South Karelia Social and Health District) in the context of a social work development project from 1 January 2017 to 31 July 2019.
Tutkimuksessa tarkastellaan Kelan ja Eksoten (Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin) yhteistyön ja asiakasohjauksen kehittämistä sosiaalityön kehittämishankkeessa ajalla 1.1.2017–31.7.2019.
The theoretical framework consisted of professions, multidisciplinary collaboration, case management and social rights.
Teoreettinen viitekehys muodostui professioista, monialaisesta yhteistyöstä, asiakasohjauksesta ja sosiaalisista oikeuksista.
One of the most important goals of the cooperation is to ensure that customers who need social services are identified.
Tärkeä tavoite on varmistaa, että sosiaalipalveluita tarvitsevat asiakkaat tunnistetaan ja ohjataan sosiaalipalveluiden piiriin.
For those who need special support, a targeted service can support the holistic perception of the customers’ situation and guide them toward the required services.
Kohdennetulla palvelulla voidaan tukea erityistä tukea tarvitsevien asiakkaiden tilanteen kokonaisvaltaista hahmottamista ja ohjausta oikeisiin palveluihin.
Employees were from Kela’s customer services and benefits services, from Eksote’s adult social work and immigration services and an employee from the Centre of Expertise on Social Welfare in SouthEast Finland (Socom).
Hankkeen ajaksi Etelä-Karjalaan perustettiin työryhmä, johon osallistui 21 työntekijää Kelan asiakkuuspalveluista ja etuuspalveluista, Eksoten aikuissosiaalityöstä ja maahanmuuttopalveluista sekä Kaakkois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksesta Socomista.
The development of multidisciplinary cooperation and case management between Kela and the municipalities can increase the knowledge and appreciation of each other’s work.
Monialaista yhteistyötä ja asiakasohjausta kehittämällä lisätään toisten työn tuntemista ja arvostusta toisia työntekijöitä kohtaan.
The aim of this study was to create new information on issues affecting cooperation and to develop and study what kind of cooperation models can be used to support cooperation and case management between Kela and the municipalities, especially for the most vulnerable customers.
Lisäksi tutkittiin, millaisilla yhteistyömalleilla voidaan tukea Kelan ja kuntien välistä yhteistyötä ja asiakasohjausta etenkin heikoimmassa asemassa olevien asiakkaiden osalta.
The study material included memos and project documents, questionnaire surveys, a group interview, an individual interview, a final survey conducted for the working group and a research diary.
Aineistona olivat hankkeessa toteutetut muistiot, dokumentit, kyselylomaketutkimukset (alkukysely n = 37 ja seurantakysely n = 29), ryhmähaastattelu (osallistujia 8), yksilöhaastattelu, loppukysely työryhmälle (n = 9) ja tutkimuspäiväkirja.
The study explored what kind challenges were involved in cooperation and case management at the beginning of the project.
Alkukyselyssä ja työryhmän keskusteluissa selvitettiin, millaisia haasteita yhteistyössä ja asiakasohjauksessa oli.
Good models included getting to know the work of others, information for Kela employees, regular service at another organization’s premises, Kela information for immigrants, and case management service.
Näiden pohjalta suunnitelluista malleista toimiviksi osoittautuivat tutustuminen toisten työhön, infot aikuissosiaalityöstä ja maahanmuuttopalveluista Kelan työntekijöille, jalkautuminen, Kela-infot maahanmuuttajille ja asiakkuusvastaavapalvelu.
Keywords: non-fiction studies, travel writing studies, life writing studies, Finnish language, Finnish travel writing, narrative theory, narratology, narration, rhetoric, discourse studies, text analysis
Avainsanat: tietokirjallisuuden tutkimus, matkakirjallisuuden tutkimus, suomen kieli, suomalainen matkakirjallisuus, kertomus, kerronta, retorinen kertomuksentutkimus, narratologia, retoriikka, diskurssintutkimus, tekstintutkimus
The representations of the encountered are often based on some kind of categorizing, and the assumption is that the reader recognizes those categories at least partly.
Representaatiot perustuvat usein jonkinlaiseen tyypittelyyn, ja oletuksena on, että lukija tunnistaa ainakin osittain ne käsitykset, joihin representaatio nojaa.
In the context of 21st century travel and media cultures, the primary function of a travel narrative is not to deliver encyclopedic knowledge, but to emphasize the tellability of personal experiences and observations, and their interpretations.
2000-luvulla matkakertomusten ensisijaisena funktiona ei ole toimia ensyklopedisen tiedon välittäjinä, vaan kerronnassa korostuu itse koetun ja tulkitun merkitys.
A short travel narrative called "Mamma ok" by Antti Tuuri is published in a collection of travel narratives Matkoilla Euroopassa (‘Travels in Europe’, 2011).
Antti Tuurin "Mamma ok" on lyhyt matkakertomus kokoelmasta Matkoilla Euroopassa (2011).
The theoretical framework is based on a dialogical view of language use and theory of narrative as rhetorical action.
Teoreettisena viitekehyksenä ovat näkemykset kielenkäytön dialogisesta luonteesta ja kertomuksesta retorisena toimintana.
His Bospor Express (2013) is a book-long literary travel narrative.
Tuurin Bospor Express (2013) on puolestaan kirjanmittainen kirjallinen matkakertomus.
Afrikan poikki (‘Across Africa’, 2009) by Juha Vakkuri combines the telling of personal experiences with informative passages based on literary sources.
Juha Vakkurin matkakirjassa Afrikan poikki (2009) omiin matkan kokemuksiin yhdistyy runsaasti lähteisiin nojaavaa tiedonkerrontaa.
A fourth set of narrative resources is related to (iv) the traveler’s personal encounters during the journey.
Neljäs tärkeä osa-alue matkakerronnassa on (iv) kohdattujen ihmisten representointi.
Vanhan rouvan lokikirja (‘Old lady’s logbook’, 2004) by Kyllikki Villa is a travel journal by form, adapted to a published book.
Kyllikki Villan Vanhan rouvan lokikirja (2004) on muodoltaan matkapäiväkirja, joka on myöhemmin muokattu julkaistuksi teokseksi.
The research reveals that travel narratives can activate or acknowledge the reader in various ways.
Tutkimus osoittaa, että matkakertomuslajiin sisältyy laaja retoristen keinojen mahdollisuus, ja lukija voidaan ottaa huomioon monin tavoin.
These polyphonic resources may offer conversational positions to the reader.
Moniäänisyys voi tarjota lukijalle mahdollisuuksia keskusteleviin positioihin.
Another central set of rhetorical resources is connected to (ii) intertextuality and contextuality which can be used to emphasize the narrator’s expertise and place the work in its literary tradition.
Toinen tärkeä osa-alue on (ii) intertekstuaalisuuden keinovalikko, jonka avulla tekstiin luodaan muun muassa asiantuntijuutta.
Temporality also affects the "I" of the text so that the protagonist is on the level of the story, while the reporting and evaluating narrator is on the level of discourse.
Kertomuksen minään ajallinen kaksitasoisuus vaikuttaa siten, että matkaileva päähenkilöminä asettuu tarinan tasolle ja tapahtumia raportoiva kertojaminä kerronnan tasolle.
The analyses show, that (i) temporal choices are rhetorically important as they define the position of the reader in relation to the narration.
Analyysit osoittavat, miten (i) ajallisuuden resurssit, kuten kerronnan ja kerrotun tarinan välinen etäisyys, vaikuttavat kerronnan ja lukijan väliseen suhteeseen.
A third set of resources is (iii) the ways of representing spaces and landscapes in order to convey the traveler’s experiences to the reader.
Kolmas matkakerronnan keskeinen osa-alue on (iii) tilan ja maisemien representointi.
Some of the represented people have a more central role in the course of the narrative and they can be regarded as equivalent to characters in fiction, having synthetic, thematic and mimetic functions.
Osa kohdatuista saa kertomuksessa tehtävän, jota voidaan verrata fiktion henkilöhahmoon.
The narratives accentuate both particular and typical aspects of the journey.
Kertomukset välittävät sekä kokemuksen ainutlaatuisuutta että tiettyjen tapahtumien tyypillisyyttä.
The narrator’s authority is built on the ability to report, evaluate and contextualize.
Kertojan auktoriteetti rakentuu pitkin kertomusta sekä raportoijan, tulkitsijan että tiedonvälittäjän tehtävien kautta.
This study focuses on the rhetorical resources and devices characteristic to travel narratives based on subjective experience.
Keskeinen kysymys on se, minkälaisia retorisia piirteitä omakohtaisuus tuottaa itse koetusta matkasta muokattuun kertomukseen.
Through these four texts, we get to see the rhetorical variety and potential of the travel narrative genre.
Yhdessä nämä teokset tuovat esiin matkakertomuksen lajityypillisiä piirteitä edustavasti.
The research material of the study consists of four texts by three Finnish authors.
Tutkimuksen aineistona on Antti Tuurin, Kyllikki Villan ja Juha Vakkurin kirjoittamaa matkakirjallisuutta.
While spaces are experienced inside, landscapes are observed from the distance.
Tilat näyttäytyvät matkailulle ominaisten toimintojen kautta, ja kuvauksilla pyritään välittämään tilallisia kokemuksia lukijalle.
"We need to be honest to our own disease" – exploratory study to the state of the University of Helsinki bioentrepreneurship ecosystem
"Meidän täytyy olla rehellisiä omalle taudinkuvallemme" – Selvitys Helsingin yliopiston bioyrittäjyysekosysteemin tilasta
The thesis was conducted as a qualitative case study.
Työ on toteutettu laadullisena tapaustutkimuksena.
The data was analysed with content analysis methods.
Teemahaastattelujen aineisto on analysoitu sisällönanalyysin menetelmin.
Via changing these the critical mass to enable sustainable ecosystem can be achieved.
Nämä asiat korjaamalla ekosysteemi voi saavuttaa kriittisen massan, joka tarvitaan sen kestävään kehitykseen.
The most significant obstacles preventing the growth of the ecosystem are the university’s negative culture towards entrepreneurship, non-existent communication about the subject and the absence of relevant supportive networks for academic entrepreneurs.
Suurimmat esteet ekosysteemin kehitykselle ovat yliopiston laajempi yrittäjyyden vastainen ilmapiiri, yliopiston minimaalinen viestintä aiheeseen liittyen sekä akateemisten yrittäjien kehitystä tukevien oikeanlaisten verkostojen puuttuminen.
The theme of entrepreneurial universities is widely studied internationally, but studies concerning the University of Helsinki (UH) are scarce.
Yrittäjämäisen yliopiston teemaa on tutkittu laajasti kansainvälisesti, mutta Helsingin yliopistoa (HY) koskevia kattavia kartoituksia ei ole tehty.
Entrepreneurial university as a term encompasses an organisation, which strongly supports and encompasses entrepreneurial action in its different functions.
Yrittäjämäisellä yliopistolla tarkoitetaan yliopistoa, joka tukee ja toteutttaa vahvasti eri toiminnoissaan yrittäjämäistä toimintaa.
The aim of this thesis is to map the current UH bioentrepreneurship ecosystem and the services it provides.
Tämän tutkielman tavoitteena oli kartoittaa HY:n bioyrittäjyysekosysteemin nykytilaa ja siinä tarjottavia palveluita.
This thesis links strongly to the previous literature on entrepreneurial universities and academic entrepreneurship.
Työ linkittyy vahvasti aikaisempaan yrittäjämäisen yliopiston ja akateemisen yrittäjyyden kirjallisuuteen.
The services were mapped and assessed based on how they match the needs of academic bioentrepreneurs.
Työssä selvitettiin minkälaisia palveluita ekosysteemissä on sekä miten ne vastaavat akateemisten bioyrittäjien tarpeita.
Measures are also suggested on how to develop the ecosystem.
Tuloksien pohjalta tutkielma ehdottaa toimia ekosysteemin kehittämiseksi.
For the study UH affiliated entities offering entrepreneurship services and bioentrepreneurs originating from within the university were interviewed.
Työtä varten on haastateltu yrittäjyys- ja innovaatiopalveluita tarjoavia toimijoita sekä Helsingin yliopistolta lähtöisin olevia bioyrittäjiä.
Evolving societies force universities to transform from the producers of new information sat in their ivory towers towards the role of entrepreneurial universities.
Muuttuva yhteiskunta ajaa yliopistoja muuntautumaan tiedontuottajista kohti yrittäjämäistä yliopistoa.
Strong technology transfer and commercialization of research via licensing and spinout company formation, is usually linked to entrepreneurial universities.
Siihen liittyy vahvasti teknologiansiirto ja tutkimustiedon kaupallistaminen, jota yliopisto tekee muun muassa lisensointien ja omien spinout-yritystensä kautta.
In spinouts research results and academic tacit knowledge are transformed into enterprises to produce value.
Tutkijoiden omat spinout-yritykset ovat osa akateemisen yrittäjyyden ilmiötä, jossa akateemisen tutkimuksen tuloksien ja tietotaidon pohjalta kehitetään liiketoimintaa ja lisäarvoa yhteiskuntaan.