natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These kinds of alternative infrastructure solutions shift the power of decision away from formal systems, hence this tendency is not necessarily favoured in the municipal infrastructure policy.
Tällaiset vaihtoehtoiset infrastruktuuriratkaisut vievät päätösvaltaa virallisten järjestelmien ulkopuolelle, joten kehityssuunnan hyväksyminen ei ole itsestäänselvyys kunnallisessa infrastruktuuripolitiikassa.
In the light of paradigm exploration, municipal infrastructure policy should be enabling and integrative.
Paradigmatarkastelu vahvistaa käsitystä siitä, että kunnallisen infrastruktuuripolitiikan tulisi olla luonteeltaan mahdollistavaa ja integroivaa.
If water services are perceived by a production-oriented paradigm, these less obvious system dimensions are ignored or formulated in an inappropriate manner.
Jos vesihuollon hallintaa ajatellaan tuotantoorientoitunutta paradigmaa mukaillen, nämä vähemmän ilmeiset systeemidimensiot sivuutetaan tai muotoillaan niiden luonteeseen nähden epätarkoituksenmukaisesti.
Based on this conceptual framework, the four selected research articles are explored, following the principles of qualitative research.
Tämän käsitteellisen kehyksen avulla tarkastellaan neljää tutkimusaineistoksi valittua tieteellistä artikkelia.
The way water services are thought and seen ultimately defines what kind of solutions are produced and services delivered.
Se, miten vesihuoltoa ajatellaan ja millaisena vesihuolto nähdään, määrittää tuotettavien ratkaisujen ja vaikutusten kirjoa.
For this purpose, the conceptual framework of two alternative paradigms of water services is constructed.
Tätä tarkoitusta varten tutkimuksessa luodaan kahden vaihtoehtoisen paradigman muodostama käsitteellinen kehys.
Paradigm 1 represents a production-oriented world view that rests on reductionist thinking, production-based value creation logic, and closed-context expertise.
Paradigma 1 edustaa tuotantoorientoitunutta maailmankuvaa, joka tukeutuu reduktionistiseen ajatteluun, tuotantokeskeiseen arvonluontilogiikkaan ja suljettuun asiantuntijuuteen.
Generally speaking, water services are perceived to be static in nature that have operated successfully in the relatively unchanging conditions of history.
Vesihuoltoa voidaan pitää luonteeltaan varsin staattisena alana, joka on historiansa aikana toiminut menestyksekkäästi suhteellisen vakaissa olosuhteissa.
It is argued that following social norms over sectoral boundaries has an effect on trust and acceptance towards the water services.<br/><br/>Regarding all four articles, this study revealed that, along with material and quantitative dimensions, there resides invisible system dimensions affecting the service that is ultimately provided.
Havaitaan, että sosiaalisten normien noudattamisella on alakohtaiset sektorirajat ylittäviä vaikutuksia suhteessa palveluun kohdistuvaan luottamukseen ja hyväksyntään.<br/><br/>Paradigmatarkastelu paljasti jokaisen artikkelin tematiikkaan liittyen, että materiaalisten ja mitattavien ulottuvuuksien ohella vesihuollossa vaikuttaa myös näkymättömämpiä systeemidimensioita, joilla on olennaista merkitystä siihen palveluun, jota vesihuollon kautta kaiken kaikkiaan tuotetaan.
In that case, the ways water services are thought and understood have to change towards a world view outlined by the serviceoriented paradigm.
Vesihuoltoon liittyvää ajattelua ja tietämistä on tarpeen muuttaa kohti palveluorientoituneen paradigman hahmottelemaa maailmankuvaa.
Thinking patterns related to water services shape its future.<br/><br/>These thinking patterns – the paradigms of water services – are in the spotlight in this doctoral dissertation.
Vesihuoltoon liitettävät ajatusrakenteet luovat sen tulevaisuutta.<br/><br/>Tässä tutkimuksessa pureudutaan juuri näihin ajatusrakenteisiin – vesihuollon hallinnan paradigmaan.
Paradigm 2 embodies a service-oriented world view that is based on holistic systems thinking, service-based value creation logic, and open-context expertise.
Paradigma 2 puolestaan ilmentää palveluorientoitunutta maailmankuvaa, joka nojautuu systeemiseen ajatteluun, palvelukeskeiseen arvonluontilogiikkaan ja avoimeen asiantuntijuuteen.
The second article highlights the identity of water services by asking what kind of meanings water utilities place on water services.
Toinen artikkeli nostaa esille vesihuollon identiteetin kysyessään, millaisia merkityksiä vesihuoltolaitokset alan keskeisimpinä [II] toimijoina itse vesihuollosta rakentavat.
The theme of the third article relates to the idea of inverse infrastructure, which refers to user[IV] driven developed infrastructures that have the characteristics of self-organization and volunteerism.
Kolmannen artikkelin teema liittyy käänteisen infrastruktuurin ideaan, joka nojaa paikallisyhteisöjen omaehtoisuuteen, itseorganisoituvuuteen ja vapaaehtoisponnisteluihin infrastruktuuripalvelujen tuottamisessa.
From the research that has been carried out, it can be concluded that if the purpose of water services is to create well-being for the wider society, then there seems to be a need for a paradigm shift that puts more consideration on the changing and ever more complex operating environment.
Paradigmatarkasteluun perustuen voidaan sanoa, että jos vesihuollon tarkoitus liittyy siihen, kuinka se oman toimenkuvansa kautta saa aikaan hyvinvointia ympärilleen ja onnistuu osallistumaan arvon yhteisluonnin prosesseihin, on dynaamisessa ja kompleksisessa toimintaympäristössä tarve paradigman muutokselle.
The purpose is to find and clarify the paradigm related clues of the articles, and hence approach the question: how are water services thought?<br/><br/>The theme of the first article relates to the relationships between water utilities and external service providers.
Tätä kautta lähestytään kysymystä: miten vesihuoltoa ajatellaan?<br/><br/>Ensimmäisen tutkimusartikkelin tematiikka liittyy vesihuoltolaitosten ja palveluntarjoajien välisiin suhteisiin ulkoistamishankkeissa.
A service-oriented paradigm is, in turn, more responsive to different system dimensions; it also emphasizes that the less obvious phenomena can have an influence on the service as a whole.
Palveluorientoitunut paradigma on puolestaan herkkä myös tällaisille vähemmän ilmeisille systeemiulottuvuuksille, joissa palvelun inhimilliset ja kokemukselliset piirteet saavat jalansijaa.
It shows that the relationships are based on mistrust that must be managed by continuously tightening contracts.
Havaitaan, että suhde nojautuu epäluottamukseen, jota pyritään hallitsemaan sopimuskovuuden keinoin.Vallitsevan paradigman johdosta luottamuksen ja syvemmän kumppanuuden rakentamiselle ei tällöin jää jalansijaa.
Reflecting the findings in relation to the paradigms, it is seen that the aim of water services is perceived to be the realization of top-down imposed goals.
Paradigmatarkastelussa huomataan, että vesihuollon toimenkuvaksi nähdään ylhäältäpäin asetettujen tavoitteiden toteuttaminen, mikä selittää sitä, miksi toimintaa ei kytketä sen laajempiin merkitysyhteyksiin.
However, the increasing complexity and faster rate of change in the operating environment are forcing water services to be more innovative and able to explore their own role as a part of variety of systems as well as to formulate problems accordingly.
Toisin sanoen vesihuollon hallinnassa tulee yhä ajankohtaisemmaksi ja oleellisemmaksi hahmotella palvelun systeemistä merkitystä ja muotoilla ongelmia tähän nähden tarkoituksenmukaisilla tavoilla.
It helps to rediscover the linkage between the water services and societal development.
Sen myötä voidaan uudella tavalla löytää vesihuollon kytkeytyneisyys yhteiskunnalliseen kehitykseen.<br/><br/>
Bed material behaviour has a big impact on both of these.
Hiekkapetin käyttäytymisellä on merkittävä vaikutus näihin molempiin.
Conventional power plants are nowadays required to be more flexible than before due to increased share of renewable energy and changing demands in the electricity market.
Perinteisiltä voimalaitoksilta vaaditaan jatkuvasti enemmän joustavuutta uusiutuvan energian lisääntymisen ja sähkömarkkinoiden muuttuvien vaatimusten vuoksi.
One tool, which can help to achieve this goal, is boiler’s dynamic mathematical model.
Yksi työkalu, jota tämän tavoitteen saavuttamiseksi voidaan hyödyntää, on kattilan dynaaminen matemaattinen malli.
Simulation results proved that the model represents the actual process with a decent accuracy.
Simulointitulosten perusteella mallin voitiin todeta kuvaavan todellista prosessia hyvällä tarkkuudella.
In this thesis, the existing dynamic circulating fluidised bed boiler model was modified so, that it would be able to simulate start-up situations.
Tässä työssä muokattiin olemassa olevaa kiertoleijupetikattilan dynaamista mallia, jotta sen avulla pystyttäisiin simuloimaan käynnistystilanteita.
This means that the number of boiler start-ups and shutdowns is increasing all the time.
Tämä tarkoittaa, että laitoksille tulee eteen yhä useammin käynnistys- ja alasajotilanteita.
Work’s scope limits in boiler’s flue gas side and the circulation consisting of the furnace, cyclones and loop-seals.
Työn laajuus rajattiin kattilan savukaasupuoleen sekä tulipesän, syklonien ja hiekkalukkojen muodostamaan kiertoon.
Start-up situations will increase boiler’s load and stress via high temperature gradients and costs will go up as start-up burners’ fuel consumption increases.
Käynnistystilanteet lisäävät kattiloiden kuormitusta muun muassa suurten lämpötilagradienttien myötä ja kustannuksia esimerkiksi käynnistyspolttoaineen kulutuksen vuoksi.
With the help of a dynamic model, it is possible to simulate boiler’s behaviour in different situations in cost-efficient and safe way.
Dynaamisen mallin avulla voidaan kustannustehokkaasti ja turvallisesti tutkia kattilan käyttäytymistä erilaisissa tilanteissa.
To make sure that the model was valid, measured values from three different boiler start-ups were compared to the simulation results.
Mallin kelpoisuus todennettiin vertaamalla simuloituja arvoja kolmesta eri käynnistystilanteesta kerättyyn mitattuun dataan.
Programs used to perform the modelling and simulations were MathWorks’ MATLAB and Simulink.
Mallinnus ja simuloinnit tehtiin MathWorksin MATLAB ja Simulink -ohjelmistoilla.
Mass and energy balances as well as physical laws form the basis of the model.
Malli perustuu massa- ja energiatasapainoon sekä tunnettujen fysikaalisten ilmiöiden yhtälöihin.
Considering costs and emissions, short start-up time with minimised thermal stresses would have very high benefits.
Kustannusten ja päästöjen kannalta olisi erittäin hyödyllistä, mikäli kattilan käynnistäminen voitaisiin tehdä mahdollisimman nopeasti ja rakenteita liikaa rasittamatta.
Model also contains many empirical equations and coefficients because of start-up situation’s nonlinearities and inspected boiler’s characteristic behaviour.
Käynnistystilanteen epälineaarisuuksien ja tutkittavan kattilan ominaispiirteiden vuoksi mallissa käytetään myös useita empiirisiä yhtälöitä ja kertoimia.
Model considers boiler’s controls and water/steam side as input signals picked from measured data.
Kattilan ohjaukset ja vesihöyrypuoli huomioitiin mallissa mitatusta datasta poimittuina sisääntulosignaaleina, jolloin tärkeimmät tutkimuksen kohteet olivat kattilassa tapahtuvan palamisen ja lämmönsiirron prosessit.
The research is qualitative and I have used content analysis as the method of analysis.
Tutkimus on luonteeltaan kvalitatiivinen ja analyysitapana on käytetty sisällönanalyysia.
However, there are no unambiguous answers to the kind of moral reasoning that social workers use to restrict contact.
Yksiselitteistä vastausta ei kuitenkaan ole siihen, minkälaista moraalista järkeilyä sosiaalityöntekijät käyttävät rajoittaessaan yhteydenpitoa.
The purpose of this study is also to investigate how the contact is restricted, to whom restrictions are imposed and in which situations restrictive measures are considered necessary.
Tutkielman tavoitteena on kuvata millä tavoin yhteydenpitoa rajoitetaan, keneen rajoituksia kohdistetaan sekä millaisissa tilanteissa rajoitustoimenpiteitä katsotaan tarpeellisiksi.
All in all, the decision making to restrict contact can be characterized as a particularly challenging process that consists of professional and ethical reflection and ultimately results from moral reasoning.
Yhteydenpidon rajoittamista koskevaa päätöksentekoa voidaan luonnehtia erityisen haastavaksi ammatilliseettiseksi harkintaprosessiksi, joka syntyy lopulta moraalisen järkeilyn tuloksena.
On the other hand, it is always based on an individual consideration.
Toisaalta yhteydenpidon rajoittaminen perustuu aina tapauskohtaiseen harkintaan.
The material of my thesis consists of social workers’ administrative decisions in a research city made to restrict contact in year 2018 and there is a total of 32 decisions.
Tutkielmani aineisto koostuu erään tutkimuskaupungin sosiaalitoimessa tehdyistä hallintopäätöksistä yhteydenpidon rajoittamisesta vuodelta 2018.
Moral reasoning on the other hand dealt with the questions about child involvement and the interpretation of the child’s best interests, the competing principles between child protection and the recognition of parental rights, solution-oriented reflection and anticipation of the future.
Moraalinen järkeily liittyi puolestaan lapsen osallisuuden ja lapsen edun välisiin tulkintoihin, lapsen suojelun ja vanhempien oikeuksien tunnistamisen välille, ratkaisukeskeiseen pohdintaan ja tulevaisuuden ennakointiin.
The decision-making process is complex and it is defined by the law, children’s experiences, parental rights and the opinions of professionals.
Päätöksentekoon liittyvä harkintaprosessi on kompleksinen, ja sitä ohjaavat muun muassa lastensuojelulain periaatteet, lasten kokemukset, vanhempien oikeudet sekä asiantuntijoiden kannanotot.
The content has mainly been analysed relying on the collected data, but the analysis consists partly of theoryguiding elements, as the interpretation has been done through the concept of moral reasoning.
Analyysi sisältää osittain teoriaohjaavia elementtejä, sillä tulkintaa on tehty moraalisen järkeilyn kautta.
The topics relevant to my thesis consists of the background of the child and how the communication affects the child, to whom the restriction is imposed, the views and opinions of professionals and finally the social worker’s administrative decision as a result of moral reasoning.
Tutkielmani kannalta olennaiset teemat koostuvat lapsen taustasta, yhteydenpidon merkityksestä lapselle, rajoitustoimenpiteen kohteena olevasta henkilöstä, asiantuntijoiden näkemyksistä ja kannanotoista sekä sosiaalityöntekijän päätöksestä moraalisen järkeilyn tuloksena.
The theoretical framework I’ve used is the concept of moral reasoning.
Tutkielmani teoreettisena viitekehyksenä olen käyttänyt moraalista järkeilyä.
In conclusion, the decision to restrict contact is a result of careful consideration.
Johtopäätöksenä voidaan todeta yhteydenpidon rajoittamista koskevan päätöksen syntyvän perusteellisen harkinnan tuloksena.
This master’s thesis examines moral reasoning and restrictions on contact in child protection in out-of-home placements.
Moraalinen järkeily ja yhteydenpidon rajoittaminen sijaishuollossa
Restrictive measures were related, for instance, to how often the parents or other relatives were allowed to meet the child or in which way they were allowed to communicate with each other.
Yhteydenpidon rajoitukset liittyivät esimerkiksi yhteydenpidon toteuttamistapaan, tapaamistiheyteen tai tapaamisten määrään.
At baseline there were 97 healthy, untreated men, of whom 34 were normotensive, 29 were borderline hypertensive and 34 were mildly hypertensive.
Tällöin mukaan tuli 97 tervettä miestä, joilla ei ollut lääkityksiä käytössä.
After 10 years of follow-up, 87 of them (90%) returned for casual and non-invasive 24-hour BP measurements.
10 vuoden seurannan jälkeen (vv. 1998-1999) seurantatutkimukseen osallistui 87 miestä alkuperäisestä ryhmästä.
At baseline, BP was measured by casual measurements and intra-arterial 24-hour ambulatory recording.
Verenpainetaso mitattiin sekä alkuvaiheessa että 10 vuoden kohdalla vastaanottomittauksilla sekä 24-tunnin vuorokausirekisteröinnin avulla.
The present investigations were designed to examine the role of casual blood pressure (BP) measurements, ambulatory 24-hour BP levels and variability in the prediction of future BP level, need for antihypertensive medication and left ventricular mass (LVM).
Tulokset osoittavat, että 24-tunnin vuorokausirekisteröinnillä mitattu verenpainetaso ennustaa vastaanottomittausta paremmin sekä tulevaa verenpainetasoa, tulevan verenpainelääkityksen tarvetta että sydämen vasemman kammion hypertrofiaa.
Ambulatory blood pressure and blood pressure responses to tests in predicting future blood pressure level and left ventricular mass after 10 years of follow-up
Väitöskirjatyössä tutkittiin ennustaako verenpaineen 24-tunnin vuorokausirekisteröinti tavanomaista vastaanotolla tapahtuvaa verenpainemittausta paremmin tulevaa verenpainetasoa, verenpainelääkityksen tarvetta sekä sydämen vasemman kammion hypertrofian kehittymistä 10 vuoden seurannan jälkeen.
During the intra-arterial BP recording, standardized postural and exercise tests were performed.
Sydämen rakenne tutkittiin ultraäänikuvauksella.
Echocardiography was performed at follow-up in 86 (89%) of the men.
Tutkimus aloitettiin vv. 1987-1991.
The BP responses to the postural and exercise tests improved the predictive value of casual BP measurements on future BP level, need for antihypertensive medication and LVM.
Myös fyysisten ja asentotestien aikana mitattu verenpainetaso parantaa tulevan verenpainetason, verenpainelääkityksen tarpeen ja sydämen vasemman kammion hypertrofian ennustettavuutta.
By using intra-arterial ambulatory BP variability, determined as RV80 variables in addition to mean BP values, the prediction of future need for antihypertensive medication could be improved.
Tavanomaisen vastaanotolla tapahtuvan verenpaineen mittauksen lisäksi diagnostiikassa ja hoitovasteen arvioinnissa käytetään enenevässä määrin verenpaineen vuorokausirekisteröintiä 24 tunnin ajalta potilaan normaalissa elinympäristössä.
The best ambulatory BP model included three BP variability parameters (RV80) and one BP mean parameter.
Sydämen vasemman kammion hypertrofian (massan kasvun) kehittyminen on yksi tärkeimmistä kohde-elinvaurioista.
During the follow-up, the BP classification deteriorated in 35 individuals (40%) and improved in six (7%) (McNemar test p When predicting the need for antihypertensive medication, the predictive value of ambulatory BP was better (Cox-Snell R²=0.399) than that of casual measurements (Cox-Snell R²=0.164).
Lisäksi selvitettiin onko fyysisten kuormitustestien (polkupyörärasituskoe, nyrkistyskoe) ja asentotestien (makuu- ja seisoma-asento) aiheuttamilla verenpainetason muutoksilla ennustearvoa tulevan verenpainetason, verenpainelääkityksen tarpeen ja sydämen vasemman kammion hypertrofian kehittymisen suhteen.
The aim of this study was to search for genetic risk factors and susceptibility genes for human prostate cancer in Finland using epidemiological and molecular genetic methods.
Tässä väitöskirjatutkimuksessa selvitettiin geneettisiä riskitekijöitä ja eturauhassyövälle altistavia geenivirheitä suomalaisessa väestössä käyttäen epidemiologisia ja molekyyligeneettisiä menetelmiä.
The analysis of the standardized incidence ratios (SIR) of prostate cancer and other cancers in 11,427 first-degree relatives of 1,546 prostate cancer patients indicated that male relatives of prostate cancer patients had a significantly increased, approximately 2-fold, relative risk of prostate cancer.
Laajassa 1546 eturauhassyöpäpotilaan ja heidän 11427 lähisukulaisensa rekisteripohjaisessa epidemiologisessa tutkimuksessa, todettiin eturauhassyöpäpotilaiden miespuolisilla sukulaisilla muuhun väestöön verrattuna koholla oleva, noin kaksinkertainen, eturauhassyöpäriski.
As a part of an international genetic linkage collaboration, we obtained evidence for the location of a prostate cancer susceptibility gene on the X chromosome at Xq27-q28 (HPCX).
Nuorella iällä ( Kytkentätutkimuksessa, jossa oli mukana yhteesä 360 eturauhassyöpäperhettä Suomesta, Ruotsista ja Yhdysvalloista, paikannettiin DNA-näytteiden perusteella eturauhassyövälle altistava periytyvä geenivirhe X-kromosomiin alueelle Xq27-q28.
The HPCX locus on Xq27-q28 seems to explain a particularly large fraction of the Finnish hereditary prostate cancer cases, especially among families with no male-to-male transmission and late age of diagnosis.
Paikannettu geeni (HPCX) näyttää selittävän erityisen suuren osan (n. 40%) tutkittujen suomalaisten eturauhassyöpäsukujen eturauhassyöpätapauksista.
Family history is one of the strongest risk factors for prostate cancer.
Periytyvän syövän tutkimus on tällä hetkellä yksi keskeisimpiä syöpätutkimuksen alueita.
This locus may be particularly important in prostate cancer causation in Finland.
Tutkimus osoittaa selkeästi suomalaisessa väestössä periytyvään eturauhassyöpään liittyvän syöpävaaran.
Finally, serum PSA screening may have the utility in the management and follow-up of unaffected male individuals especially in prostate cancer families with an average early age of cancer diagnosis.
Lisäksi tutkimuksen tulosten perusteella seerumin prostataspesifisen antigeenin (PSA) testaus ja seuranta voisivat olla aiheellisia eturauhassyöpäperheiden yli 45 vuotiailla miehillä, erityisesti, jos lähisukulaisen eturauhassyöpä on todettu alle 60 vuotiaana tai perheessä on kolme tai useampia eturauhassyöpätapauksia.
The analysis method I used was theory-guided content analysis.
Aineiston analyysimenetelmänä käytin teoriaohjaavaa sisällönanalyysiä.
This is why there is no common solution to the problem, which is challenging for the education and labour market policies.
Tämän vuoksi ongelmaan ei myöskään ole olemassa yhtä toimivaa ratkaisumallia, mikä on haastavaa koulutus- ja työvoimapolitiikalle.
I collected the data for this thesis by interviewing seven professionals who worked at different youth service organizations in Tampere.
Keräsin tutkielmani aineiston teemahaastatteluilla, joissa haastattelin seitsemää erilaisissa nuorten palveluissa työskentelevää ammattilaista Tampereella.
Because of this, dropping out of education is usually seen as a negative or even a dramatic event, which can make it difficult for an individual to become attached to the mainstream society.
Tästä johtuen koulutuspolun keskeytyminen nähdään usein kielteisenä ja jopa dramaattisena tapahtumana, joka vaikeuttaa yksilön kiinnittymistä yhteiskunnan valtavirtaan myöhemmässä elämässä.
On the other hand, school drop-outs are a heterogenous group whose background, living conditions and future prospects can vary significantly.
Koulutuksen keskeyttäneet nuoret ovat toisaalta myös heterogeeninen joukko, joiden tausta, elinolosuhteet ja tulevaisuudennäkymät vaihtelevat.
However, at the same time the focus is in practicing skills that are needed in school and working life environment, which serves as a way to enhance the life management of young people.
Samanaikaisesti palveluissa keskitytään kuitenkin myös konkreettisempiin koulumaailmassa sekä työelämässä vaadittaviin taitoihin, millä pyritään tukemaan nuorten elämänhallintaa.
The presumption of a linear pathway that leads from at least upper secondary education to working life influences significantly the work that is done in the youth services and at the same time reduces the possibilities for young people to become attached to the society.
Varsinkin odotus lineaarisesta, vähintään toisen asteen koulutuksen kautta työelämään vievästä polusta ohjaa merkittävällä tavalla myös nuorten palveluissa tehtävää työtä ja kaventaa nuorten yhteiskuntaan kiinnittymisen mahdollisuuksia.
The aim of this thesis is to examine how the social inclusion of young people who have not continued to upper secondary education after basic education or have dropped out of upper secondary education is promoted in different services which provide support and guidance to young people.
Tutkielmani käsittelee sitä, kuinka peruskoulun jälkeen ilman jatko-opiskelupaikkaa jääneiden ja toisen asteen opinnot keskeyttäneiden nuorten osallisuutta edistetään heille tarkoitetuissa tuki- ja ohjauspalveluissa.