natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Web environment was used as field of observation instead of a physical environment.
Havainnointikenttä oli fyysisen ympäristön sijaan verkkoympäristö.
The study is a multi-method study in which the data were collected and analyzed in two phases so that the first set of data formed the basis for the second acquisition and analysis of the data.
Tutkimus on monimenetelmätutkimus, jossa aineisto kerättiin ja analysoitiin kahdessa vaiheessa siten, että ensimmäinen aineisto ohjasi seuraavan aineiston hankintaa ja analyysia.
Data analysis is based on the contrasting symbolic meanings of consumption: utilitarianism vs. hedonism and egoism vs. altruism.
Aineiston analyysi pohjautuu vastakkain asetetuttuihin kulutuksen symbolisiin merkityksiin: utilitarismi vs. hedonismi ja egoismi vs. altruismi.
Adolescents and YouTube : study on consumption of groceries as entertainment
Nuoret ja YouTube : tutkimus elintarvikkeiden kulutuksen viihteellistymisestä
Four videos analyzed were selected to the second phase of the study.
Analysoiduista videoista valittiin tutkimuksen toiseen vaiheeseen neljä esimerkkivideota.
The data consisted of 50 videos from 32 different YouTubers.
Tutkimusaineistossa oli 50 videota 32 eri tubettajalta.
The data consisted of vlog-type YouTube Finnish-spoken videos uploaded by adolescents aged 14–26 years.
Aineisto koostui 14–26-vuotiaiden nuorten vlogi-tyylisistä suomenkielisistä YouTube-videoista.
The theoretical background was built on a group of concepts based on Maula's (1995) pattern on formation of the environment of grocery consumption.
Käsitejoukko lähti muotoutumaan Maulan (1995) elintarvikkeiden kulutuksen muodostumisympäristö -kuviosta.
In this phase the data were produced as a learning assignment where the researcher was in the teacher's role.
Tutkimuksen toinen vaihe oli aineistoa tuottava oppimistehtävä, jossa tutkija oli opettajan roolissa.
Seven mind maps were produced for each video.
Jokaista videota kohden syntyi seitsemän ajatuskarttaa.
After watching each example video, the students produced a mind map about their thoughts and ideas as a group.
Kunkin esimerkkivideon nähtyään oppilaat kirjoittivat siitä ryhmässä ajatuksiaan ajatuskarttoihin.
This result implies that adolescent see YouTubers' behavior on the videos more egoistic than altruistic.
Tulos viittaa siihen, että nuoret näkevät tubettajan käyttäytymisen YouTube-videoissa herkemmin egoistiseksi kuin altruistiseksi.
However, in the first phase, one of the example videos was seen as altruistic, and in the second phase, judged by pupils, as egoistic.
Kuitenkin yksi esimerkkivideoista koettiin ensimmäisessä tutkimusvaiheessa altruistiseksi ja toisessa tutkimusvaiheessa egoistiseksi.
The results of the first phase show that grocery consumption on YouTube videos of adolescents were predominantly hedonistic and egoistic.
Ensimmäisessä tutkimusvaiheessa selvisi, että elintarvikkeiden kuluttaminen nuorten YouTube-videoissa oli enimmäkseen hedonistista ja egoistista.
In the second phase, the students mainly emphasized the same symbolic meanings in their mind maps as were recorded in the first phase of the study.
Toisessa tutkimusvaiheessa oppilaiden ajatuskartoissa korostuivat videoista pääasiassa samat kulutuksen symboliset merkitykset kuin ensimmäisessä tutkimusvaiheessa.
The purpose of this study is to understand the phenomenon of consumption of groceries as entertainment among adolescents on YouTube.
Tutkimuksen tarkoituksena on luoda ymmärrys elintarvikkeiden kulutuksen viihteellistymisestä ilmiönä YouTubessa nuorten keskuudessa.
This suggests that grocery consumption on the YouTube videos follows the real world: people seem basically to be egoistic and consumption in the society is to a large extent hedonistic.
Tämän tutkimuksen perusteella vaikuttaa siltä, että elintarvikkeiden kulutuksen esiintyminen YouTube-videoilla mukailee reaalimaailmaa: ihmisten on nähty olevan perusluonteeltaan egoistinen ja kuluttaminen yhteiskunnassamme on koko ajan hedonistisempaa.
In the second data-collection phase, the aim was to find out what kind of symbolic meanings of consumption adolescents emphasize on the YouTube videos.
Toisessa tutkimusvaiheessa selvitettiin, mitä symbolisia merkityksiä nuoret korostavat YouTube –videoista.
The first data-collection phase was led by answering the question, what kind of phenomenon is grocery consumption as reflected on the adolescents' YouTube videos.
Ensimmäisessä tutkimusvaiheessa etsittiin vastausta siihen, millaisena ilmiönä elintarvikkeiden kuluttaminen esiintyy nuorten YouTube videoissa.
The study was conducted in November 2017.
Tutkimus toteutettiin kyselylomakkeella marraskuussa 2017.
The results were analyzed by using IBM SPSS Statistic 22 –program.
Tuloksia analysoitiin määrällisesti IBM SPSS Statistic 22 –ohjelmalla.
In Finland there has not been enough academic research on the subject, even though the issue is current and significant.
Aiheesta ei ole juurikaan tehty Suomessa tieteellistä tutkimusta, vaikka aihe on ajankohtainen ja merkittävä.
: Teacher student's attitudes towards sexual minorities
: Opettajaopiskelijoiden asenteita seksuaalivähemmistöjä kohtaan
The questionnaire included 22 claims on both gay men and lesbians.
Lomake sisälsi 22 väittämää koskien sekä homomiehiä että lesboja.
There are several possibilities to continue this study.
Jatkomahdollisuuksia tutkimukselle on useita.
The connection of the background factors were analyzed by t-tests and variance analyses.
Taustamuuttujien yhteyksiä asenteisiin selvitettiin t-testin ja varianssianalyysin avulla.
Teachers' attitudes were mainly positive although there was slight variation in some of the claims.
Opettajaopiskelijoiden asenteet olivat pääosin hyvin positiivisia, vaikka muutamissa väittämissä oli havaittavissa enemmän vastausten jakautumista.
Altogether 180 teacher students from three different universities participated in the study.
Kyselyyn vastasi 180 opettajaopiskelijaa kolmesta yliopistosta ympäri Suomea.
In this study the main task was to explore finnish teacher student's attitudes towards sexual minorities.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kartoittaa suomenkielisten yliopistojen opettajaopiskelijoiden asenteita seksuaalivähemmistöjä kohtaan.
Studying how teachers' attitudes impact on children's attitudes would be too an interesting study.
Myös opettajien asenteiden vaikutusta oppilaiden asenteisiin olisi mielenkiintoista tutkia
The questionnaire used in the study based on Herek's ATLG-scale (Attitudes toward lesbian and gay men) and it was altered to fit better in the Finnish context.
Tutkimuksessa käytetty kyselylomake perustui Herekin (1988) luomaan ATLG-skaalaan (Attitudes Towards lesbian and gay men.
The background factors had some effect on the attitudes.
Muilla taustamuuttujilla ei nähty olevan vaikutusta asenteisiin.
The sum of the variables was calculated and its characteristics were examined to examine the attitudes.
Vastauksista muodostettiin summamuuttujat, joiden tunnuslukuja tutkimalla pyrittiin selvittämään asenteita.
Especially the claims about the current subjects and personal opinions caused some alteration in the answers.
Erityisesti ajankohtaiset aiheet ja henkilökohtaiset mielipiteet aiheuttivat muita enemmän hajontaa vastauksissa, kuitenkin niin, että asenteet olivat kaiken kaikkiaan positiivisia.
Teacher's own attitudes and behavior has a great impact on children's development of attitudes and behavior.
Opettajilla on suuri vaikutus oppilaiden asenteiden ja käyttäytymisen muovautumiseen.
Other factors that affected were respondents own sexual orientation and the fact if he or she knew someone who considered him- or herself as a gay or lesbian.
Taustatekijöistä sillä, oliko vastaaja uskonnollinen, mihin uskontokuntaa hän kuului, tunsiko vastaaja seksuaalivähemmistöön kuuluvan henkilön ja vastaajan oma seksuaalinen suuntautuminen vaikuttivat merkitsevästi eroihin asenteissa.
Adding more participants to the sample or broadening the study are good ways to improve the generalization of the result.
Otoksen laajentaminen olisi mielekäs tapa jatkaa tutkimusta.
These results from the study are not to be generalized to concern all the teachers in Finland, only to get some idea about the attitudes.
Myös kyselyn laajentaminen koko Suomen opettajaopiskelijoihin toisi arvokasta tietoa asenteiden jakautumisesta maantieteellisesti.
They take part on the growth of the children's identity.
Opettajat ovat olennainen osa lasten identiteetin kehityksessä, ja vaikuttavat siihen omalla käytöksellään ja asenteillaan.
Addition to that the possible effects of background factors were studied.
Näin tulosten yleistettävyys paranisi.
For example, if the student considered him- or herself as religious affected the attitudes slightly.
Samalla selvitettiin, vaikuttavatko opiskelijoiden taustamuuttujat asenteisiin, ja jos vaikuttavat, niin millä tavalla.
The data was collected using a semi-structured e-mail survey in January 2016, and the data was analysed using a qualitative content analysis method.
Aineisto kerättiin puolistrukturoidun sähköpostikyselyn avulla tammikuussa 2016 ja aineistoa analysoitiin laadullisin sisällönanalyyttisin menetelmin.
The model also describes the circumstances of an organization that supports this knowledge creation process.
Malli kuvaa myös niitä organisaation olosuhteita, jotka tukevat tätä tiedon luomisen prosessia.
The model describes the four phases of this process, which are socialization, externalization, combination and internalization.
Malli kuvaa prosessin neljä vaihetta, jotka ovat tiedon sosialisaatio, ulkoistaminen, yhdisteleminen ja sisäistäminen.
Work-based learning practices : How information is created and shared at workplace
Työssä oppimisen käytäntöjä : Miten tietoa luodaan ja jaetaan työpaikalla
The target group of the study consisted of 12 employees in supervisory and managerial positions living in Finland.
Tutkimuksen kohteena olivat 12 esimies- ja johtotehtävissä työskentelevää Suomessa asuvaa työntekijää.
The theoretical framework of reference for the study was Nonaka's and Takeuchi's Model of the Creation of New Knowledge.
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä toimi Nonakan ja Takeuchin tiedon luomisen prosessimalli.
The study is topical because information changes and ages rapidly, which is why employees are required to continuously develop their knowledge and skills in order to meet the requirements of their work environment.
Tutkimus on ajankohtainen, sillä tieto muuttuu ja vanhenee nopeasti, jonka vuoksi työntekijöiltä vaaditaan jatkuvasti omien tietojen ja taitojen kehittämistä, jotta ne vastaavat työympäristön vaatimuksia.
The data showed that workers understand the importance of work-place learning but they do not have a sufficient overall understanding of what concrete methods, practices, atmosphere and other supporting factors it requires.
Aineistosta ilmeni työssä oppimisen merkityksen ymmärtäminen, mutta ei riittävää kokonaisymmärrystä siitä, mitä konkreettisia menetelmiä, käytäntöjä, ilmapiiriä ja muita tukitekijöitä se vaatii.
The results of the study indicated that the following practices contribute to the creation and sharing of knowledge: a confidential and pleasant working atmosphere, an open-plan office as a working environment, social moments in the workplace, active monitoring and observing of the work of others, discussions between subordinates and superiors, regular meetings, pop-up working groups, various types of knowledge communities, and joint events involving the work community.
Aineistosta löytyi seuraavia työn arjen käytänteitä, jotka edesauttavat tiedon luomista ja sen jakamista: Luottamuksellinen ja hyvä työilmapiiri, avokonttori työympäristönä, sosiaaliset hetket työpaikalla, muiden työn aktiivinen seuraaminen ja havainnointi, kollega- ja esimieskeskustelut, säännölliset palaverit, pop up -työryhmät, erilaiset osaamisyhteisöt sekä työyhteisön yhteiset tilaisuudet.
The model includes the spiral of knowledge formation, where explicit and implicit knowledge interact with each other while creating new knowledge.
Malliin sisältyy tiedonmuodostuksen spiraali, jossa eksplisiittinen ja implisiittinen tieto ovat vuorovaikutuksessa keskenään luoden uutta tietoa.
Practices that helped workers internalize new knowledge were receiving feedback, development discussions, self-reflection, and freedom to attempt new ventures and make mistakes.
Uuden tiedon sisäistämistä edesauttavia käytäntöjä oli palautteen saaminen, kehityskeskustelut, itsereflektio sekä vapaus yritykseen ja erehdykseen työtä tekemällä.
Implicit knowledge was made visible and distributed using intranet and several social media tools as well as various other distribution methods.
Tietoa tehtiin näkyväksi ja sitä jaettiin käyttäen mm. organisaation sisäistä intraa ja useita sosiaalisen median välineitä.
The objective of this master's thesis was to describe the workplace practices in which knowledge is created and shared.
Tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella sitä, millaisissa työn arjen käytänteissä tietoa luodaan ja miten tietoa jaetaan.
Social capital in the teacher community : Experiences from an urban village school
Sosiaalinen pääoma opettajayhteisössä : Kokemuksia kaupunkilaisesta kyläkoulusta
Qualitative content analysis with a theoretical orientation was applied.
Tutkimusmenetelmänä sovellettiin teoriaohjaavaa laadullista sisällönanalyysia.
A balance between norms and flexibility could be beneficial, so that social capital may be seen as a resource rather than restriction.
Keskeistä vaikuttaisi olevan tasapaino yhteisön normatiivisuuden ja joustavuuden välillä, jolloin sosiaalinen pääoma on yhteisössä luultavammin resurssi kuin rajoite.
A need for skills to develop one's school and occupational community is evident, since working in a school can be taxing, especially for teachers in the early stages of their career.
Opettajien työyhteisötaitojen kehittämiselle on tarvetta, sillä vaativa työ voi olla hyvin kuluttavaa, etenkin ammatissaan vasta aloittavalle.
Norms are essential for the formation of any community, but too strong a norm may become restricting for the actors in a social structure.
Normien muodostuminen on edellytys yhteisön järjestykselle, toisaalta liian tiukasti normatiivinen yhteisö voi rajoittaa jäsentensä toimijuutta.
A secondary goal is to take part in the seemingly diverse theoretical discussion around social capital.
Tavoitteena on myös ottaa osaa teoreettiseen keskusteluun sosiaalisesta pääomasta, jonka historia on moninainen.
The thesis' theoretical frame was narrowed down to internal social capital, and it was further developed through organisational social capital research into three dimensions: structural, relational and cognitive.
Tutkimustehtävä rajattiin käsittelemään sisäisen eli verkoston rakenteita painottavan sosiaalisen pääoman muodostumista, ja se jäsennettiin organisaatiotutkimuksen pohjalta rakenteiden, suhteiden sekä tiedolliseen osa-alueeseen.
Both strengths and weaknesses were found.
Yhteisössä ilmeni sekä sosiaalisen pääoman voimavaroja että haasteita.
The data consisted of nine (9) staff interviews in an urban school, originally collected for a study focusing on well-functioning local schools (Tolu) in the University of Helsinki.
Aineisto oli alun perin kerätty Helsingin yliopiston Toimiva lähikoulu (TOLU) -tutkimukseen.
The aim of this thesis is to identify strengths and weaknesses in social capital building (e.g. formation of networks, norms or trust) in a school community.
Tutkielman tavoitteena on kuvata erään kouluyhteisön voimavaroja ja haasteita sosiaalisen pääoman rakenteiden, kuten luottamuksen, normien ja vastavuoroisuuden muodostumisessa.
A connection has been shown between a school's social capital and, on the one hand, their academic performance, and teacher well-being, on the other.
Kouluyhteisön sosiaalinen pääoma on yhdistetty niin hyviin oppimistuloksiin kuin opettajien työhyvinvointiin.
Relational social capital was supported by explicitly stated policies and open conversation, to name a few, whereas staff commitment to said policies and differing expectations could be seen as challenges.
Suhteiden eli luottamuksen, normien ja vastavuoroisuuden näkökulmasta tärkeimpiä voimavaroja olivat muun muassa selkeät toimintatavat ja avoin keskustelukulttuuri, kun taas haasteiksi osoittautuivat toimintatapoihin sopeutuminen sekä eriävät odotukset.
The data was first organised into thematic categories, after which it was analysed with the help of earlier operationalisation of social capital.
Aineisto järjestettiin ensin kategorioihin pelkistämällä ja teemoittelemalla.
Weaknesses in this dimension were structural holes and a somewhat exclusive school area, to name some.
Keskeisimpiä voimavaroja rakenteen eli verkoston tasolla olivat alueeseen kiinnittyminen sekä yhteisöllinen kasvatusnäkemys, kun taas haasteita olivat verkoston aukot ja alueen eksklusiivisuus.
This dimension was challenged by changes in faculty and commitment to organisational goals and vision.
Jaetun tiedon näkökulmasta voimavaroiksi osoittautui muun muassa koulun perinteikkyys sekä yhteinen kehittäminen, toisaalta haasteina näyttäytyivät henkilöstömuutokset ja sitoutuminen yhteisiin päämääriin.
They also expect their own employees to take an active role in developing their own competencies.
Samalla ne odottavat omien työntekijöidensä aktiivisesti kehittävän osaamistaan.
Target: Organizations face challenges as the aim to develop their employees for future needs in a constantly changing operational environment.
Tavoitteet: Organisaatiot ovat haasteiden edessä pyrkiessään kehittämään työntekijöitään tulevaisuutta varten jatkuvasti muuttuvassa toimintaympäristössä.
Organization may also develop as different kinds of actors meet and share their knowhow at the same time mediating ideas from one context to another.
Myös organisaation toiminta voi kehittyä erilaisten toimijoiden kohdatessa ja jakaessa osaamistaan välittäen samalla ideoita kontekstista toiseen.
Results and conclusions: Competence and advice networks offered individuals diversified knowhow, means of solving problems and opportunities for coaching discussions.
Tulokset ja johtopäätökset: Osaamis- ja neuvonsaantiverkostot tarjosivat yksilöille monialaista osaamista, keinoja ongelmanratkaisuun sekä mahdollisuuksia valmentaviin keskusteluihin.
Personal competence and advice networks as resources for employee and for the organization
Yksilön osaamis- ja neuvontaverkostot voimavarana yksilölle ja organisaatiolle
The social capital offered by one's social networks has a key role when it comes to competence and advices needed for one's work and for supporting individual development.
Sosiaalisten verkostojen tarjoama sosiaalinen pääoma on avainasemassa työssä tarvittavan osaamisen sekä neuvojen saamisessa ja yksilön kehittymisen tukena.
Theory driven content analysis was used to qualitatively analyse the data and to support it, methods aimed to analyse the structure of egocentric networks were used.
Aineiston analyysiin käytettiin teoriaohjaavaa sisällönanalyysiä, jonka tueksi egosentristä verkostoa tarkasteltiin myös rakenteellisesti.
It also examines the diversity of individual's network ties and tries to understand what kind of other actors i.e. alters mediate new ideas in these networks.
Samalla tarkastellaan yksilöiden verkostositeiden monipuolisuutta pyrkien ymmärtämään, millaiset muut toimijat eli alterit välittävät verkostoissa uusia ideoita, joista voi olla hyötyä myös organisaatiolle.
Based on the results, one may suggest organizations can support employees to create these networks and thereby mediate diversified knowhow, if they create opportunities in everyday work for encountering across functional boundaries and encourage employees to co-operate to share experiences across industrial boundaries.
Tulosten valossa organisaatio voinee tukea verkostositeiden syntyä ja monialaisen osaamisen välittymistä, jos se luo mahdollisuuksia sisäiset toimintorajat ylittäviin kohtaamisiin arjessa ja rohkaisee työntekijöitään yhteistyöhön yli toimialarajojen kokemusten jakamiseksi.
New ideas seemed to come from alters with fresh way thinking and a positive approach to change, who were able to influence others thinking and mediate diversified experiences across fields of expertise.
Uusia ideoita välittäviksi koettiin alterit, joita kuvattiin ajattelultaan tuoreiksi ja muutosmyönteisiksi sekä muihin vaikuttaviksi ja yli toimialarajojen kokemuksia välittäviksi.
This thesis targets to understand what kind of networks individuals utilize in their work to get the resources they need in different kind of situations where competencies or advice are needed from others.
Tutkielman tavoitteena on ymmärtää yksilön työssä hyödyntämiä verkostoja tarvittavien voimavarojen saamiseksi erilaisissa osaamista ja neuvoja vaativissa tilanteissa.
Methods: For this thesis five individuals working in managerial positions where interviewed with the combination of theme interview and egocentric interview methods.
Menetelmät: Tutkielmassa haastateltiin viittä esimiestehtävissä työskentelevää henkilöä yhdistäen teemahaastattelun ja egosentrisen verkostohaastattelu yksilöiden verkostojen rakenteen kuvaamiseksi ja verkostojen tarjoamien voimavarojen laadulliseksi tutkimiseksi.
Based on informants views, alters had become part of the network due to qualities of the tie between them and alter, and based on attributes of the alter themselves.
Näitä voimavaroja tarjoavien altereiden valikoitumiseen koettiin vaikuttavan yksilön ja toisen toimijan välisen siteen ja alteriin itseensä liittyvät ominaisuudet, sekä toisaalta organisaation rakennetekijät ja kohtaamisia tarjoavat foorumit.
The measurements were repeated the following spring.
Toinen mittaus suoritettiin seuraavana keväänä.
This study participants were 202 children.
Tutkimusaineistossa 202 lasta, joista sukupuoli on ilmoitettu 182 lapsesta.
The first measurements were done in autumn when children enter kindergarden before two years of age.
Alkumittaus on tehty sinä syksynä kun lapset aloittivat varhaiskasvatuksessa alle kahden vuoden ikäisinä.
Cognitive and language abilities were assessed using Bayley III and statistical analyses were made using SPSS IMB 22 software.
Aineisto on analysoitu tilastomatemaattisin keinoin IBM SPSS Statistics 22-ohjelmalla.
The impact of early childhood education and care (ECEC) in toddler's cognitive and language development
Varhaiskasvatuksen vaikutus taaperon kognitiiviseen ja kielelliseen kehitykseen
This research is a part of the Helsinki University study ("Lasso-projekti"), which concerns children's stress regulation, learning and the quality of ECEC.
Tutkimuksen aineisto on osa Helsingin yliopiston varhaiserityiskasvatuksen tutkimusryhmän Lasso-projektia ja sen osatutkimuksena olevaa Taaperotutkimusta.
In this study I aimed to investigate toddlers cognitive and language development and to find out the changes in these areas during a child's first first year in kindergarden.
Tutkimuksen tavoitteena on tutkia 1-3 –vuotiaan lapsen kognitiivista ja kielellistä kehitystä ja siinä tapahtuvia muutoksia lapsen ensimmäisen päiväkotivuoden aikana.
Previous studies are showing that children's development benefits from a high quality early childhood education and care (ECEC).
Aikaisemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että laadukas varhaiskasvatus vaikuttaa positiivisesti lapsen kehitykseen.
The strongest effect of the high quality ECEC seems to be on children that come from disadvantaged backgrounds.
Varhaiskasvatuksen vaikuttavuus on erityisen suuri niille lapsille, jotka tulevat haastavista kasvuympäristöistä.
When entering the kindergarden boys and girls seem to differ in cognitive and language abilities favouring the girls.
Ainoastaan kielellisessä ymmärtämisessä tytöt vaikuttavat olevan poikia taitavampia.
This research aimes to find out if boys and girls differ in their cognitive and language development during the first year in kindergarden and what kind of changes happen in cognitive and language development at this time?
Tutkimuskysymyksinä ovat: "Millaisia eroja tyttöjen ja poikien kognitiivisessa ja kielellisessä kehityksessä on ensimmäisen päiväkotivuoden aikana?"