natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A further point of interest here is how research results are transformed into recommendations.
Erityistä huomiota kiinnitettiin hoidon vaikuttavuuden esittämiseen sekä siihen, miten tutkimustieto muuttuu suosituksiksi.
For this purpose they were audited using the AGREE-criteria, developed in international collaboration by authors of CPGs.
Vuoden 2003 loppuun mennessä julkaistut Käypä hoito -suositukset analysoitiin hoitosuositusten kirjoittajien kehittämää AGREE-arviointikriteeristöä hyväksi käyttäen.
The major problem in the implementation of CPGs is that, conceptually, they are not accurately defined.
Hoitosuositusten käyttöönoton ongelmana on käsitteiden horjuvuus.
This phenomenon also influences the evaluation of CPGs impact, even to the extent that in some cases a meaningful interpretation of re- search results is not easy to arrive at.
Hoitosuositusten vaikuttavuuden tutkimuksen tuloksille ei aina löydy järkevää tulkintaa.
The basis on which imperative recommendations were given was not clear, and there seems to be variation between the guidelines.
Millä perusteilla tai millaisiin arvoihin perustuen suosituksissa esitetään ehdottomia suosituksia potilaan hoidosta, jää epäselväksi.
Definitions and their implications are not conceptually well defined and most of the research is done at a level which does not do justice to the multidimensionality of clinical practice.
Hoitosuositusten vaikutukset ovat parhaimmillaan tilanteissa, joissa päätöksenteon epävarmuus liittyy tietopohjan rajallisuuteen.
The Web complemented teachers' conventional information channels.
Internet täydensi näitä opettajien perinteisesti käyttämiä kanavia.
The empirical data were collected by semi-structured interviews from 39 Finnish teacher trainees in 2007–2008 and analysed thematically.
Aineisto kerättiin vuosina 2007–2008 yhteensä 39:ltä historian, yhteiskuntaopin, psykologian ja filosofian opettajaharjoittelijalta, jotka suorittivat Tampereen yliopiston opettajakoulutuksen opetusharjoitteluja.
The overarching goal of the present thesis was to find out how teacher trainees’ own experiences of seeking and using information in lesson planning are related to their conceptions of information literacy instruction.
Väitöskirjaprojektin tavoitteena oli selvittää miten opettajaharjoittelijoiden omat kokemukset tiedonhankinnasta ja -käytöstä oppituntien suunnittelussa suhteutuvat heidän käsityksiinsä näiden taitojen opettamisesta.
Teacher trainees’ information seeking behaviour and their conceptions of information literacy instruction
Opettajaharjoittelijoiden tiedonhankinta ja heidän käsityksensä informaatiolukutaidon opettamisesta
Some of the teacher trainees’ methods of acquisition were active and goal-directed, but others passive and serendipitous.
Opettajaharjoittelijoiden tavat hankkia tietoa vaihtelivat aktiivisesta ja päämäärähakuisesta passiiviseen ja sattumanvaraiseen tiedonhankintaan.
The teacher trainees accessed in a variety of ways a diversity of information channels and sources in lesson planning.
Opettajaharjoittelijat hankkivat oppitunteja suunnitellessaan tiedonlähteitä monista eri tiedonhankinnan kanavista, esimerkiksi omista kokoelmistaan ja kirjastoista sekä henkilösuhteita hyödyntämällä.
The teacher trainees own experiences alone were insufficient for developing sound strategies of information literacy instruction.
Väitöskirjan perusteella opettajaharjoittelijoiden omat kokemukset eivät riitä sellaisenaan konkreettisten tiedonhankinnan ja -käytön strategioiden kehittämiseksi.
They suggested procedures to demonstrate the use of basic information literacy skills or identified practical problems in implementing learning assignments using the Web.
Useimmat ehdottivat havainnollistavansa yksinkertaisia peukalosääntöjä Internetin käyttämiseksi tiedon hakemiseen, tiettyjen tiedonlähteiden löytämiseksi tai yleisiä periaatteita tiedonlähteiden arvioimiseksi, esimerkiksi tekijän luotettavuuden perusteella.
While practising teachers understand the importance of information seeking and use for learning, they have only vague notions of and underdeveloped strategies for information literacy instruction.
Opettajaharjoittelijat olivat tietoisia oppilaiden tiedonhankinnan ja -käytön taitojen keskeisistä puutteista ja ehdottivat niihin liittyviä oppimistavoitteita, mutta he eivät pystyneet ideoimaan konkreettisia ratkaisuja vaativimpien taitojen opettamiseksi oppiaineiden aihesisältöjen ohessa.
The teacher trainees conceptualized their experiences only superficially for information literacy instruction, and most did not find their advanced information literacy skills transferable to information literacy instruction.
Opettajaharjoittelijat eivät pitäneet kokemuksiaan kehittyneemmistä taidoistaan hyödynnettävinä esimerkiksi tiedonlähteiden sisällön arvioimisen opettamisessa.
Teacher education is not explicitly preparing teacher trainees for the task.
Tiedonhankinnan ja -käytön opetus ei ole merkittävässä asemassa opettajankoulutuksessakaan.
Constructivist pedagogical approaches are premised on learning through independent information seeking and use, but in practice students face difficulties in achieving meaningful learning outcomes by these means.
Itsenäisen tiedonhankinnan ja -käytön taitojen merkitys tunnistetaan kouluissa, mutta opettajien opetusmenetelmissä on puutteita.
Neither is there much research-based knowledge about teacher trainees’ conceptions of information literacy instruction.
Opettajankoulutuksessa olisikin syytä hyödyntää informaatiotutkimuksessa kehitettyjä empiiriseen tutkimukseen perustuvia tiedonhankinnan ja -käytön malleja opettajaharjoittelijoiden itsereflektion tukena.
The number of subjects in the forestry harvesting study was 339, which consisted of 151 entrepreneurs and 188 workers.
Metsäteollisuuden puunkorjuuyrityksiin liittyvässä osajulkaisussa oli 339 osallistujaa, joista 151 oli yrittäjiä ja 188 työntekijöitä.
The productivity loss due to sickness absence (5.0%) was higher than the productivity loss due to presenteeism (3.7%) among the food factory workers.
Sairauspoissaoloista johtuva tuottavuuden menetys (5.0%) oli suurempi kuin presenteismistä johtuva tuottavuuden menetys (3.7%) elintarvikeyrityksen tuotantotyöntekijöillä.
Three sub-studies are based on data collected from a Finnish food industry company.
Kolme osajulkaisua perustui kyselytutkimuksiin, jotka toteutettiin suuressa suomalaisessa elintarviketeollisuusyrityksessä.
Regarding the food industry, the data were collected through cross-sectional questionnaire surveys that were conducted in 2003, 2005 and 2007.
Käsiteltävä aineisto kerättiin kolmessa ensimmäisessä tutkimuksessa poikkileikkauksina toteutettujen kyselyjen avulla vuosina 2003, 2005 ja 2007.
The prevalence of presenteeism both in the food industry and among the forestry harvest workers was 48%.
Presenteismin prevalenssi oli 48% sekä elintarviketeollisuusyrityksessä että puunkorjuuyrityksissä.
Presenteeism among an industrial population : The development and validation of a presenteeism scale
Sairausläsnäolo (presenteismi) teollisuudessa : Presenteismi-mittarin kehittäminen ja validointi
The number of subjects studied in the food industry ranged between 847 and 1,363.
Elintarviketeollisuusyritykseen liittyvissä osajulkaisuissa oli 847–1363 osallistujaa.
The data were analysed using binary logistic regression and a generalised linear model (GLM) with a negative binomial assumption.
Kerätyt tiedot analysoitiin logistisen regressioanalyysin sekä yleisen lineaarisen mallin negatiivisen binomiregression (GLM) avulla.
One study is based on data collected from one small and middle-sized enterprise in forestry harvesting.
Yksi osajulkaisu perustui poikkileikkaustutkimukseen pienissä ja keskisuurissa metsäteollisuuden puunkorjuuyrityksissä.
The surveys included questions on perceived health status and perceived work ability as well as perceived leadership (Study III).
Kyselyt sisälsivät kysymyksiä koetusta terveydentilasta ja työkyvystä sekä koetusta johtamisesta.
The concept of work ability has been commonly used in the research on sickness absence, but not in the research on presenteeism.
Työkykykonseptin ja työkykypisteiden käyttö on ollut yleistä sairauspoissaolotutkimuksessa, mutta niiden käyttö on uutta presenteismitutkimuksessa.
The data were analysed using a binary logistic regression, and the performance on the presenteeism of scale was analysed using receiver-operating characteristic (ROC) curves.
Aineisto käsiteltiin logistisen regression sekä ROC- analyysin (Receiver Operating Characteristic) avulla.
The company’s personnel register data on sickness absence between 2003 and 2008 were linked to the questionnaire survey, and the net annual working days per employee were calculated by subtracting the number of sickness absence days from the number of annual working days.
Työntekijöiden sairauspoissaolotiedot vuosilta 2003 - 2008 saatiin yrityksen henkilörekisteristä, ja ne linkitettiin kyselyihin osallistuneiden vastauksiin.
Regarding forestry harvesting, data were collected using a cross-sectional questionnaire survey of perceived work ability, perceived productivity loss, presenteeism, workload, economic risks and performance requirements.
Kysely sisälsi kysymyksiä koetusta työkyvystä, koetusta tuottavuuden menetyksestä, presenteismistä, työkuormasta, taloudellisista riskeistä sekä tulos- ja tehokkuusvaatimuksista.
However, the definition has evolved to include non-health-related factors, such as psychosocial issues and organisational practices.
Presenteismi-käsite on kuitenkin muotoutunut vuosien aikana ja nykyään presenteismin syinä on myös muita tekijöitä kuin työntekijän terveydentila, kuten työpaikan toimintatavat ja psykososiaaliset tekijät.
Originally, the term presenteeism was used to define the presence in the workplace of workers who were unable to work to full capacity because of poor health.
Alun perin presenteismi on tarkoittanut työntekijän sairausläsnäoloa työpaikalla ja alentunutta kapasiteettiä suoriutua työtehtävistään.
Overall, the work ability concept is an effective framework for use in the presenteeism research, and the Presenteeism Scale is a valid instrument for use in predicting presenteeism and assessing productivity loss.
Työkykykonsepti on hyvä viitekehys presenteismitutkimukselle, ja koettuun työkykyyn liittyvä mittari on validi presenteismin prevalenssin ja tuottavuuden menetysten määrittämisessä.
The results of this study showed that the concept of work ability and the work ability score-based instrument, the Presenteeism Scale, could be used to assess the prevalence of presenteeism and productivity loss among an industrial population as well as the related costs.
Tutkimus osoitti, että työkykykonseptia ja työkykypisteisiin perustuvaa mittaria voidaan käyttää presenteismin ja tuottavuuden menetysten arvioinnissa.
In this dissertation, productivity loss stands for subjective, perceived productivity loss, and presenteeism and productivity loss are considered synonymous.
Tämä tutkimus olettaa, että presenteismi ja koetun tuottavuuden menetys ovat synonyymejä.
However, another emerging issue concerns presenteeism and productivity loss, which have gained increasing attention in the occupational health research during the last two decades.
Monet tutkimukset ovat jo vuosikymmenten ajat raportoineet sairauspoissaolojen, tuottavuuden ja terveyskustannusten välisestä yhteydestä, mutta uusi näkökulma sairausläsnäolo eli presenteismi on ollut tutkijoiden kiinnostuksen kohteena vasta viimeisen kahden vuosikymmenen ajan.
The scale also could be used to assess the association between perceived leadership and presenteeism.
Kehitettyä mittaria voidaan käyttää myös tuottavuuden menetysten kustannuslaskennassa sekä koetun johtamisen ja presenteismin välisen yhteyden arvioimisessa.
The results also showed that the annual productivity loss costs were remarkable compared to the company’s business figures.
Tutkimus myös osoitti, että vuotuisen tuottavuuden menetyksen kustannukset ovat huomattavan suuret suhteutettuna yrityksen taloudellisiin tunnuslukuihin ja suurin osa presenteismipäivistä muodostuu työntekijöistä, joiden koettu työkykypisteluku on 7 tai 8.
Perceived work ability scores of 9 and 10 corresponded to a zero-loss rate.
Koettu työkyky asteikolla 4 - 10 voidaan muuttaa tuottavuudenmenetys -prosenteiksi 0:sta 26:een.
The present study aims to develop, test and validate a presenteeism scale based on work ability in order to assess the prevalence of presenteeism and productivity loss among an industrial population.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on kehittää koettuun työkykyyn ja sen osoittimena toimivaan työkykypisteytykseen perustuva presenteismi-mittari (tuottavuuden menetys) sekä testata mittaria ja raportoida sen käytettävyydestä teollisuudessa.
A perceived WAS of less than 4 was excluded.
Väitöskirja koostuu neljästä osajulkaisusta.
Work ability scores from 4 to 10 were quantified in terms of productivity loss percentages from 0% to 26%, which were used to assess the prevalence of presenteeism and productivity loss.
Sitten mittaria käytettiin presenteismin prevalenssin ja tuottavuuden menetysten mittaamiseen.
The register data were also used to assess the number of sickness absence days in relation to the total productivity loss incurred by both presenteeism and absenteeism.
Sen jälkeen mittaria käytettiin tuottavuuden menetysten kustannuslaskennassa ja osoittamaan koetun johtamisen ja presenteismin välinen yhteys.
The self–estimated productivity loss was 7.4%.
Presenteismistä aiheutuva tuottavuuden menetys laskettiin tehollisesta työajasta.
A two-year latency-period was assumed.
Analyyseissa käytettiin kahden vuoden latenssiaikaa.
All electronically available pediatric computerized tomography scans were collected from the ten largest Finnish hospitals.
Kaikki sähköisesti saatavilla olleet lasten tietokonetomografiatutkimukset kerättiin kymmenestä suurimmasta sairaalasta.
The red bone marrow dose estimation was carried out using the best available prediction methods and their performance was evaluated separately.
Punaisen luuytimen annosten arviot suoritettiin parhailla tunnetuilla menetelmillä ja niiden onnistumista arvioitiin erikseen.
In contrast to the other studies, the risk estimates for computerized tomography scans were higher than expected based on Japanese atomic bomb studies and previous publications.
Eroten muista osajulkaisuista tietokonetomografiaperäisen säteilyannoksen riskisuureet olivat suurempia kuin Japanin atomipommitutkimuksiin ja aiempiin julkaisuihin perustuen oli odotettavissa.
We analyzed the quartiles of indoor radon concentration and observed no significant difference between groups.
Vertasimme sisäilman radonaltistumisen neljänneksia toisiinsa ja emme havainneet tilastollisesti merkitseviä eroja ryhmien välillä.
The dose rates in successive dwellings were correlated (0.62, 95% CI 0.60, 0.64, Pearson).
Perättäisten asuntojen annosnopeudet korreloivat keskenään (0,62; 95% CI 0,60; 0,64; Pearson).
Nevertheless, informative results can be produced using information limited to the address of birth or the address of diagnosis.
Hyödyllisiä riskiarvioita pystytään kuitenkin muodostamaan käyttäen aineistoja, joissa osoitetiedot rajoittuvat diagnoosi- tai syntymäosoitteeseen.
In general, the results provide support to the notion that even low doses of ionizing radiation are harmful to children and increase the risk for childhood leukemia.
Tuloksemme tukevat käsitystä, että pienetkin ionisoivan säteilyn annokset ovat haitallisia lapsille ja nostavat lasten leukemiariskiä.
In analyses of residential histories, the median distance between subject's successive dwellings was 3.4 km and the median difference in the indoor red bone marrow dose rate from background radiation was 2.9 nSv/h.
Mediaanietäisyys tutkimushenkilöiden kahden peräkkäisen asunnon välillä oli 3,4 km ja ero asunnon sisätilojen annosnopeuksissa oli 2,9 nSv/h.
In the risk analyses, clinically relevant subgroups were analyzed separately.
Riskianalyyseissä kliinisesti ja etiologisesti kiinnostavat alaryhmät arvioitiin erikseen.
The odds ratios for the second, third and fourth quartiles were 1.08 (95% CI 0.77, 1.50), for the third 1.10 (95% CI 0.79, 1.53) and for the highest 1.29 (95% CI 0.93, 1.77), respectively.
Ristitulosuhde toiselle neljännekselle oli 1,08 (95 % LV 0,77; 1.50), kolmannelle 1,10 (95 % LV 0,79; 1,53) ja neljännelle 1,29 (95 % LV 0,93; 1,77).
The indoor radon concentration prediction model reached an r2 of 0.21 for houses and 0.20 for apartments using a log-linear approach.
Sisäilman radonpitoisuuksien ennustusmalli saavutti 0,21 selitysasteen pientaloille ja 0,20 selitysasteen kerrostaloille log-lineaarisella mallilla.
The aim of this study was to evaluate the association between childhood leukemia and exposure to background radiation, computerized tomography scans and indoor radon using a case-control design in a nationwide register setting.
Tämän väitöstutkimuksen tavoitteena oli arvioida lasten leukemiariskiä luonnollisesta taustasäteilystä, tietokonetomografioista ja korkeista sisäilman radonpitoisuuksista käyttäen koko maan laajuista rekisteripohjaista tapausverrokkiasetelmaa.
High-dose ionizing radiation is a well-established risk factor of childhood leukemia, however, marked uncertainty prevails regarding the effect of low doses.
Suuriannoksinen ionisoiva säteily on yksi lasten leukemian hyvin tunnetuista riskitekijöistä, mutta pienten annosten merkitys on epäselvä.
Also, predictive modelling of indoor radon exposure carries major uncertainties and the results need to be interpreted with caution.
Lisaksi sisäilman radonpitoisuuksien mallintamiseen liittyi epävarmuustekijöita ja mallin avulla muodostettuja riskiarvioita tulee tulkita varoen.
From the Radiation and Nuclear Safety Authority, we obtained 8 x 8 km square-maps of the natural background radiation and Chernobyl fallout, and direct measurements of indoor radon concentrations in over 80 000 residences.
Säteilyturvakeskukselta saatiin 8 x 8 km neliökartat maaperän luonnollisesta taustasäteilystä sekä Tsernobylin ydinonnettomuuden laskeumasta.
Random forest models performed better reaching a coefficient of determination of 0.28 for houses and 0.23 for apartments.
Satunnaismetsä-mallit toimivat paremmin ja saavuttivat 0,28 selitysasteen pientaloille ja 0,23 selitysasteen kerrostaloasunnoille.
When available, full residential histories should be prioritized.
Tulostemme mukaan kattavaa tietoa asuinhistorioista on suosittava, kun ne ovat saatavilla.
In exploratory subgroup analyses, higher estimates were observed for younger age group at diagnosis, precursor B-cell acute lymphoblastic leukemia and the genetic subgroup with high hyperdiploidy but these results require confirmation in an independent dataset.
Alaryhmäanalyyseissä havaittiin kohonneita riskisuureita nuoremmille akuuttia B-soluleukemiaa sairastaville sekä hyperdiploidista leukemiamuotoa sairastaville, mutta nämä tulokset vaativat vahvistuksen itsenaisella aineistolla.
A separate statistical model was developed to predict indoor radon concentrations.
Sisäilman radonpitoisuuksien estimointiin kehitettiin tilastollinen ennustusmalli.
Studying the subject using high-quality, nationwide, population and register-based Finnish data with comprehensive information on exposures, including complete residential histories, provide a unique opportunity to advance the field.
Niinpä aiheen tutkiminen on tarpeellista hyödyntäen laadukasta suomalaista rekisteripohjaista dataa, jossa on mukana myös kattava asuinhistoriatieto.
The significance of complete residential histories, in studies of background radiation, was further investigated.
Kattavien asuinhistorioiden merkitystä arvioitiin erikseen luonnollisen taustasäteilyn kontekstissa.
Neither approach showed signs of considerable overfitting and their performance was adequate in internal validation.
Kumpaankaan lähestymistapaan ei liittynyt voimakasta ylisovittamista ja omalla datalla malleja validoitaessa mallit olivat vakaita.
We identified all childhood leukemia cases diagnosed in Finland between 1990 and 2011 (N = 1093) from the Finnish Cancer Registry and individually matched them by gender and year of birth with thrice as many randomly sampled controls from the Population Register Centre.
Keräsimme kaikki alle 15-vuotiaana lasten leukemiaan diagnosoidut suomalaiset lapset ajalta 1990-2011 (N = 1093) Syöpärekisteristä.
This is probably due to a degree of random error and the potential effect of unknown predisposing factors cannot be excluded.
Tämä aiheutui luultavasti osittain satunnaisvirheestä, mutta tuntemattomien sekä tietokonetomografialle että lasten leukemialle altistavien tekijöiden olemassaoloa ei pystytty taysin poissulkemaan.
Studies exploring the association of leukemia with background radiation, computerized tomography scans and high indoor radon concentrations have been published but the results have been conflicting, and clinically and etiologically interesting subgroups have not been always reported.
Luonnollista taustasäteilyä, lasten tietokonetomografioita ja korkeita sisäilman radonpitoisuuksia on tutkittu lasten leukemian riskitekijöinä, mutta tutkimusten tulokset ovat olleet ristiriitaisia ja niissä on harvoin pystytty tarkastelemaan kaikkia kliinisesti kiinnostavia alaryhmiä erikseen.
Information on birth weight, maternal smoking, Down syndrome, congenital malformations, parental socioeconomic status and parental education was obtained to be included in the conditional logistic regression and exact conditional logistic regression models as potential confounders.
Regressiomallien vakiointia varten kerättiin tieto seuraavista mahdollisista sekoittavista tekijöistä: lapsen syntymäpaino, äidin raskauden aikainen tupakointi, Downin syndrooma, synnynnäiset epämuodostumat, vanhempien sosioekonominen asema, vanhempien koulutustaso.
There was a high concordance between odds ratios for average dose rate to red bone marrow when evaluated based on only the first dwelling (OR = 1.02, 95% CI 0.99, 1.05), the last dwelling (OR = 1.00, 95% CI 0.98, 1.03) and for a subgroup of subjects who had lived in only one dwelling (OR = 1.05, 95% CI 0.98, 1.10).
Taustasäteilyperäisen punaisen luuytimen saaman säteilyn annosnopeuteen liittyvät ristitulosuhteen säilyivät saman suuntaisina tarkasteltaessa ainoastaan tutkimushenkilöiden syntymäasuntoa (OR = 1,02; 95 % LV 0,99; 1,05) tai diagnoosiasuntoa (OR = 1,00; 95 % LV 0,98; 1,03) mutta hieman suurempi ristitulosuhde havaittiin analysoitaessa erikseen alaryhmää, jonka jäsenet eivät koko asuinhistoriansa aikana olleet asuneet kuin yhdessä asunnossa (OR = 1,05; 95 % LV 0,98; 1,10).
Despite the extensive scientific work in the field of childhood leukemia, the etiology of the disease has remained elusive.
Vuosikymmeniä jatkuneesta laadukkaasta tutkimustyöstä huolimatta lasten leukemian syytekijät ovat yhä suurelta osin hämärän peitossa.
Exposures were assessed using complete residential histories for each subject and the properties of the buildings were accounted for.
Säteilyaltistuminen arvioitiin hyödyntäen kattavia asuinhistorioita samalla huomioiden sen suuruuteen vaikuttavat tekijät.
The red bone marrow dose from pediatric computerized tomography scans showed a statistically significant increase per 1 mGy (Odds Ratio (OR) = 1.13, 95% CI 1.02, 1.26).
Lasten tietokonetomografioista peräisin olevaan punaisen luuytimen säteilyannokseen liittyi kohonnut lasten leukemian riski (OR = 1,13; 95 % LV 1,02; 1,26, jokaista 1 mGy annosta kohti).
In subgroup analyses of background radiation, the youngest age-group of 2-6.99 years showed a higher odds ratio of 1.27 (95% CI 1.01, 1.60) for every 1 mSv increase in cumulative dose to red bone marrow when compared to the age-group of 7-14.99 years.
Alaryhmäanalyyseissä havaitsimme taustasäteilyn vaikutuksen olevan merkitsevästi suurempi alle 7-vuotiaiden ikäryhmässä (OR = 1,27; 95 % LV 1,01; 1,60 jokaista 1 mSv punaisen luuytimen annoksen nousua kohti).
Moreover, results suggestive of a larger effect in cases with high hyperdiploidy were observed from natural background radiation.
Havaitsimme myös viitteellisiä tuloksia korkeammasta riskistä tiettyyn geneettiseen alaryhmään (hyperdiploidi) kuuluville potilaille.