natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Faced with a diverse student population, schools assign student into classes of different size and composition.
Hallitakseen heterogeenistä oppilasjoukkoa koulut jakavat oppilaita eri kokoisiin ja erilaisin perustein ryhmiteltyihin luokkiin.
The findings also revealed differences in learning motivation across the two settings.
Lisäksi oppilaiden oppimismotivaatiossa havaittiin eroja.
Furthermore, the average performance level in regular classes with students with SEN was lower than in classes without students with SEN, and the effect remained significant even after the initial differences were controlled for.
Niissä yleisopetuksen luokissa, joissa opiskeli tukea saavia oppilaita, luokkatasoinen suoriutuminen osaamistehtävissä oli keskimäärin heikompaa kuin muilla luokilla ja tämä yhteys säilyi, vaikka oppilaiden väliset lähtökohtaiset osaamiserot huomioitiin.
Students with SEN seemed to benefit from the other students with SEN placed in the same classroom.
Tukea saavat oppilaat näyttivät hyötyvän siitä, että samassa luokassa oli muitakin tukea saavia oppilaita.
The results also implied a hidden tracking system within schools.
Tulokset antoivat myös viitteitä piilevistä tasoryhmien kaltaisista ryhmittelyistä.
Consequently, in this study I treated students in clusters (classes in schools) with a hypothesis that students can expect to have different levels of performance depending on the class they are assigned to.
Tutkimus testaa hypoteesia, jonka mukaan oppilaan oppimistulosten voidaan olettaa osin riippuvan siitä, millaisessa luokassa oppilas opiskelee.
Data were analyzed with multilevel regression models.
Analyysimenetelmänä käytetään pääosin monitasomallinnusta.
It is evident that assigning students into classrooms is far from neutral act, and that there can be some unintentional consequences.
On kuitenkin tiedostettava, että näillä opetuspaikkaratkaisuilla voi olla ennalta-arvaamattomia seurauksia.
These placements can have consequences on learning and teaching and they are often referred to as compositional effects.
Tätä yhteyttä voidaan kutsua luokkakomposition vaikutukseksi.
The results of this study confirmed that on average, students with SEN were placed in smaller classes, however, the size of a class as such had no effect on their performance in cognitive tasks.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että tukea saavat oppilaat opiskelevat keskimäärin pienimmissä luokissa.
In addition, the results suggested a tendency to create more homogeneous classrooms as less-achieving students without SEN were placed together with students with SEN.
Lisäksi tulokset antoivat viitteitä siitä, että koulut jakavat oppilaita luokkiin pyrkien luomaan mahdollisimman yhtenäisiä luokkia.
The criteria that are used in assigning students to classes should be discussed in an explicit manner and the schools and administrators should be aware of the possible consequences of different placement decisions.
Selvää on, että kouluilla on oltava keinoja hallita moninaista oppilasjoukkoa luokanmuodostuksen keinoin.
The main focus was on students with special educational needs (SEN), and on the question of how they are affected by the class placement.
Erityistä tukea saavat oppilaat eivät eronneet osaamistehtävissä sen perusteella, opiskelivatko he pääsääntöisesti yleisopetuksen luokalla vai erityisluokissa.
The aim of the study was to discern the class-level effects, specifically, class size and the proportion of students with SEN in regular classes, and to explore the effect of the placement by comparing regular and special classes.
Tässä tutkimuksessa oppilaita käsitellään koululuokkien mukaisissa ryhmissä ja keskitytään pääosin tehostettua tai erityistä tukea saavien oppilaiden toteutuspaikkaratkaisuihin.
The purposeful sorting of all students, not only students with SEN into classrooms was confirmed with this study.
Tämä työn perusteella voidaan todeta, että tukea saavien oppilaiden toteutuspaikkaratkaisut koskettavat kaikkia oppilaita.
Managed forests play crucial roles in ongoing climatic and environmental changes.
Hoidetuilla metsillä on useita tärkeitä rooleja muuttuvassa ilmastossa ja ympäristössä.
Secondly, the results were compared with x-ray tomographic references from sawmills.
Toiseksi verrattiin pistepilvimittauksia röntgentomografiamittauksiin teollisilla sahoilla.
Further interdisciplinary cooperation will be needed to fully facilitate the use of remote sensing and spatially transferable wood property models that could become useful in tackling the challenges associated with changing climate, silviculture, and demand for wood.
Lisää poikkitieteellistä työtä tarvitaan, jotta kaukokartoitusta ja puuaineen ominaisuuksia ennustavia spatiaalisia malleja voidaan täysimittaisesti hyödyntää kiihtyvän ilmastonmuutoksen, muuttuvan metsänhoidon ja lisääntyvän puunkäytön tuomien haasteiden kohtaamisessa.
The results showed that the quality and density of point clouds significantly impacted the accuracies of the extracted wood quality indicators.
Tuloksien perusteella pistepilvien laatu ja pistetiheys vaikuttivat merkittävästi mitattujen laatuindikaattorien tarkkuuteen.
The aim here was to determine how wood properties could be estimated in remote-sensing-aided forest inventories.
Tämän työn tavoitteena oli määritellä, kuinka puuaineen ominaisuuksia voidaan arvioida kaukokartoitusta hyödyntävässä metsävarojen inventoinnissa.
In the assessment of wood properties, TLS should be considered as a tool for retrieving as dense stem and branching data as possible from carefully selected sample trees.
Puuaineen ominaisuuksien arvioimisessa, maastolaserkeilausta tulisi käyttää työkaluna mahdollisimman yksityiskohtaisten runko- ja oksikkuustietojen keräämiseen tarkkaan valikoiduista näytepuista.
However, developments in laser scanning from aerial and terrestrial platforms support more complex mapping and modeling regimes based on dense three-dimensional point clouds.
Monialustaisen laserkeilauksen kehittyminen kuitenkin tukee aiempaa monipuolisempien kartoitus- ja mallinnusjärjestelmien rakentamista, jotka perustuvat tiheisiin kolmiulotteisiin pistepilviin.
With respect to the theoretical background of wood formation, stem, crown, and branching constitute potential inputs (i.e. wood quality indicators) to allometric wood property, tree biomass, and wood quality models.
Puunmuodostuksen teoreettisen taustan mukaisesti, runko, latvus ja oksarakenne ovat potentiaalisia selittäviä muuttujia (eli puun laatuindikaattoreita), kun mallinnetaan puuaineen ominaisuuksia, puubiomassaa ja puun laatua.
Information on wood properties plays a key role; i.e. the wood properties can impact the carbon stocks in forests and the suitability of wood for structural timber.
Tieto puuaineen ominaisuuksista on keskeisessä osassa, sillä ne vaikuttavat hiilivarastojen suuruuteen metsissä, sekä puun käytettävyyteen pitkäikäisenä rakennesahatavarana.
To promote these positive effects, more precise planning is required that will ensure sustainable forest management and maximal deposition of harvested wood for long-term applications.
Näiden vaikutusten huomioiminen metsänhoidossa vaatii tarkkaa suunnittelua, jolla varmistetaan metsänhoidon ja puunkäytön kestävyys.
The models should use tree traits predictable with aerial remote sensing (e.g. tree height, crown dimensions) to enable extrapolations.
Käytettyjen mallien tulisi perustua laatuindikaattoreille, jotka voidaan ennustaa lentolaserkeilausaineistosta (esim. puun pituus ja latvuksen mittasuhteet), jotta ennusteet ovat yleistettävissä laajoille alueille.
Thirdly, the accuracies of tree-specific crown features delineated from the ALS data in predictive modeling of the wood quality indicators were evaluated.
Kolmanneksi arvioitiin lentolaserkeilauksella tuotettujen latvuspiirteiden tarkkuutta laatuindikaattorien ennustamisessa.
For this purpose, methods for characterizing select wood quality indicators in standing timber, using airborne and terrestrial laser scanning (ALS and TLS, respectively) were developed and evaluated in managed boreal Scots pine (Pinus sylvestris L.) forests.
Tätä tarkoitusta varten kehitettiin menetelmiä puun laatuindikaattorien mittaamiseksi hoidetuissa männiköissä (Pinus sylvestris L.) lento- ja maastolaserkeilauksen avulla, ja arvioitiin niiden toimivuutta.
Due to the complex nature of wood formation, measurements of wood quality indicators that could predict wood properties along the relevant directions of variation have previously been elusive in forest inventories.
Puunmuodostuksen monimutkaisuudesta ja moniulotteisesta vaihtelusta johtuen, tarvittavien laatuidikaattorien mittaaminen osana metsävarojen inventointia ja riittävällä yksityiskohtaisuudella on ollut aiemmin mahdotonta.
As an outlook, terrestrial and aerial remote sensing can play an important role in filling in the knowledge gaps regarding the behavior of wood properties over different spatial and temporal extents.
Tulevaisuudessa, maasta ja ilmasta tehtävällä kaukokartoituksella voi olla tärkeä rooli puuaineen ominaisuuksien aikaan ja paikkaan sidotun vaihtelun tutkimuksessa.
Firstly, the accuracies of wood quality indicators resolved from TLS point clouds were assessed.
Ensin arvioitiin laatuindikaattorien mittatarkkuus pistepilvissä.
Accurately retrieved morphological data could be applied to allometric wood property models.
Tarkasti mitatut laatuindikaattorit voivat selittää puuaineen ominaisuuksia mallinnuksessa.
Among other things, wood is capable of sinking and storing carbon in both standing timber and wood products.
Puu sitoo ja varastoi hiiltä niin kasvaessaan, kuin pitkäikäisiksi puutuotteiksi jalostettuna.
Patients listened to their favourite music for approximately one hour a day, during 2–3 weeks period.
Musiikkia kuunneltiin keskimäärin tunti päivässä, 2–3 viikkoa.
There were no differences in the impacts of music listening between groups.
Ryhmien välillä ei havaittu eroja musiikin kuuntelun vaikutuksissa.
Objectives: Stroke is one of the most common causes of long-term adult disability.
Tavoitteet: Aivoverenkiertohäiriö (AVH) on yksi yleisimmistä pitkäaikaisesti toimintakykyä alentavista sairauksista.
The usability of the MP3 player and the tablet computer and Spotify were evaluated as quite good on average by patients and there were no differences between groups in this evaluation.
Käytettävyydeltään MP3-soitin ja tablettitietokone sekä Spotify-sovellus arvioitiin keskimäärin melko hyviksi eikä ryhmien välillä ollut tässä eroa.
Nevertheless, the implementation of music listening therapy still requires more research.
Musiikin kuuntelun toteutuksesta tarvitaan kuitenkin lisää tutkimusta.
Results and conclusions: There were no changes in functioning, quality of life and mood measures, apart from the improvement in the neurological examination compared to pre-examination.
Tulokset ja johtopäätökset: AVH-potilailla ei tapahtunut muutosta toimintakyvyn, elämänlaadun ja mielialan mittareissa, lukuun ottamatta neurologisen statuksen kohenemista alkuarvioon verrattuna.
In qualitative analysis, there seemed to occur more problems in the tablet group, but usage became easier over time.
Kvalitatiivisella tarkastelulla tablettiryhmässä havaittiin enemmän käytön haasteita, jotka näyttivät helpottuvan ajan myötä.
At the end of the study, patients also evaluated the usability of the music listening technology.
Lopussa AVH-potilaat arvioivat musiikinkuunteluteknologian käytettävyyttä.
Rehabilitation ward nurses observed patients during the usage of music listening devices at the beginning, middle and end of the study.
Kuntoutusosastohoitajat havainnoivat AVH-potilaiden laitteiden käyttöä tutkimuksen alussa, keskivaiheilla ja lopussa.
Neurological examination and brief cognitive testing were performed at the beginning and the end of the study.
AVH-potilaille tehtiin tutkimuksen alussa ja lopussa neurologinen statusarvio ja lyhyt kognitiivinen arvio.
Patients filled questionnaires on functioning, quality of life, mood, and motor and cognitive deficits as well as role of music in life and experiences on music listening before and after the music listening intervention.
AVH-potilaat täyttivät ennen ja jälkeen musiikinkuunteluintervention kyselylomakkeita, joilla kartoitettiin toipumista, elämänlaatua, mielialaa, motorisia ja kognitiivisia oireita sekä musiikin roolia arjessa ja kokemuksia musiikin kuuntelusta.
This pilot study was designed to determine usability of music listening devices (MP3 player compared to a tablet computer with Spotify), to evaluate whether music listening can facilitate recovery after stroke and to study the subjective benefits that occur as a result of music listening on stroke patients.
Tässä pilottitutkimuksessa tarkastellaan AVH-potilailla, eroaako musiikin kuuntelu Spotify-sovelluksella ja MP3-soittimella käytettävyyden ja hyödyn osalta, mitkä tekijät vaikuttavat käytettävyyteen sekä mikä on subjektiivisesti koettu hyöty musiikin kuuntelusta.
Still, patients in rehabilitation wards spend most of the time in nontherapeutic activities.
AVH-potilaiden kuntoutuminen on nopeimmillaan ensimmäisten kuukausien aikana sairastumisen jälkeen, mutta valtaosa kuntoutusosastoajasta kuluu muun kuin kuntoutustoiminnan parissa.
Methods: In total 24 subacute phase stroke patients (age 51–82 years) in a rehabilitation ward took part in the study.
Menetelmät: Tutkimukseen osallistui 24 kuntoutusosastojaksolla olevaa subakuuttivaiheen AVH-potilasta (ikä 51–82 vuotta), jotka kuuntelivat mielimusiikkia MP3-soittimella (n = 8) tai tablettitietokoneella käyttäen Spotify-sovellusta (n = 16).
Stroke patients felt that music listening was rewarding and beneficial to their recovery and they were eager to recommend music listening as a part of stroke rehabilitation.
AVH-potilaat kokivat musiikin kuuntelun olleen heille hyödyllistä kuntoutumisen kannalta ja olivat halukkaita suosittelemaan musiikin kuuntelua osana AVH-kuntoutusta.
Based on the results of this study, music listening therapy can be recommended as a part of the rehabilitation of subacute phase stroke patients.
Näin ollen tämä tutkimus tukee musiikin kuuntelun hyödyntämistä kuntoutusosastolla osana subakuuttivaiheen AVH-potilaiden kuntoutusta.
Stroke patients felt that music listening was useful to them with both devices and beneficial to their rehabilitation.
AVH-potilaat kokivat musiikin kuuntelun molemmilla laitteilla mielekkäänä sekä kuntoutumista tukevana, ja sitä oltiin halukkaita suosittelemaan.
There are promising findings on using music listening as part of the rehabilitation of stroke patients in the rehabilitation ward environment.
Musiikin kuuntelusta osana AVH-kuntoutusta on myönteistä näyttöä ja se voidaan toteuttaa osastoympäristössä.
The data was analyzed with a linear mixed model.
Tulokset analysoitiin lineaarisella sekamallilla.
This study was a randomized controlled trial, where 20 participants were randomized to two intervention groups.
Tutkimus oli satunnaistettu kontrolloitu tutkimus, jossa 20 koehenkilöä jaettiin kahteen koeryhmään.
The other group breathed five slow breaths in a minute for 30 minutes before sleep, while the other group listened to calming music for 30 minutes before sleep.
Toinen ryhmä hengitti viisi hengitystä minuutissa puolen tunnin ajan, kun taas toinen ryhmä kuunteli rauhallista musiikkia puolen tunnin ajan ennen nukkumaanmenoa.
Slow breathing decreased the percentage of macro-arousals (3–15 s) compared to control condition.
Hidas hengitys vähensi 3–15 sekuntia kestävien heräämisten suhteellista osuutta REM-unesta verrattuna kontrollitilanteeseen.
However, replications of this study with larger sample sizes and more diverse subject populations are needed to better understand the exact mechanisms underlying these associations.
Kuitenkin lisätutkimukset isommalla ja monipuolisemmalla otoksella ovat tarpeen, jotta löydettyä yhteyttä ymmärrettäisiin syvällisemmin.
Participants’ sleep was measured on two successive nights with polysomnography.
Koehenkilöiden unta mitattiin kahtena peräkkäisenä yönä heidän omissa kodeissaan.
Pre-sleep music listening did not influence REM sleep fragmentation or other REM sleep parameters.
Musiikin kuuntelu ei vaikuttanut REM-unen katkonaisuuteen tai muihin REM-muuttujiin.
Pre-Sleep Relaxation Reduced Rem Fragmentation : A Pilot Trial
Rentoutuminen ennen nukkumaan menoa vähensi REM-unen katkonaisuutta : pilottitutkimus
However, the possibility to decrease REM sleep fragmentation by increasing pre-sleep relaxation has not been investigated objectively before.
Kuitenkaan sitä, voidaanko unta edeltävällä rentoutumisella vaikuttaa REM-unen katkonaisuuteen, ei ole tutkittu objektiivisella mittauksella aiemmin.
Evidence from previous studies suggests that slow breathing or listening to calming music before sleep would decrease subjects’ experience of fragmented and disturbed sleep.
Aiempien tutkimusten mukaan sekä hidas hengitys että musiikin kuuntelu ennen nukkumaanmenoa voivat vähentää koehenkilöiden kokemusta levottomasta ja katkonaisesta yöunesta.
It has been proposed that experience of restless and non-restorative sleep could be explained by fragmented REM sleep.
Onkin ehdotettu, että unettomuuspotilaille tyypillinen kokemus katkonaisista ja huonosti palauttavista yöunista voisi selittyä REM-unen aikaisilla lyhyillä heräämisillä.
The results suggest that pre-sleep slow breathing could improve REM sleep quality by decreasing fragmentation of REM sleep.
Tulosten perusteella nukkumaanmenoa edeltävä hidas hengitys voi vähentää REM-unen katkonaisuutta.
The aim of this study was to investigate whether slow breathing or listening to music improve REM sleep quality and decrease REM sleep fragmentation.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää unipolygrafia-mittauksella, voidaanko unta edeltävällä rentoutumisella parantaa REM-unen laatua sekä vähentää REM-unen katkonaisuutta.
Subjects were 60-77 years of ages in the beginning of the intervention.
Tutkittavat olivat intervention alkaessa 60-77-vuotiaita.
Cognition was assessed by the CERAD battery.
Kognitiota arvioitiin CERAD-menetelmällä.
The results of the study support the idea of equal instability of MCI subtypes.
Tutkimuksen tulokset tukevat ajatusta MCI:n alatyyppien yhtäläisestä epästabiiliudesta.
In addition, we investigate whether the change in MCI subtype differs in the two-year follow-up between the different subtypes and the intervention and control group.
Lisäksi selvitetään, poikkeaako MCI:n alatyyppijaotteluissa tapahtunut muutos kahden vuoden seurannassa eri alatyyppien sekä interventio- ja kontrolliryhmän välillä.
The functional performance of those who only met the AAMI criteria was better compared to those who met the criteria of all classifications.
Vain AAMI-kriteerit täyttäneiden toimintakyky oli parempaa kuin kaikkien luokittelujen kriteerit täyttäneillä tutkittavilla.
Methods: Quantities of those who met the AAMI, MCI and mNCD criteria were analyzed in the screening phase of the FINGER-study (n=2595, 98 % of participants), at the baseline (n=1073, 85 % of participants) and at two-year follow-up (n=884, 80 % of participants).
Menetelmät: AAMI, MCI ja mNCD-kriteerit täyttävien määrät analysoitiin FINGER-tutkimuksen seulontavaiheessa (n=2595, 98 % käynnille osallistuneista), lähtötilanteessa (n=1073, 85 % käynnille osallistuneista) ja kahden vuoden seuranta-ajan kohdalla (n=884, 80 % käynnille osallistuneista).
The overlap between MCI and mNCD was 90%, between AAMI and MCI 31%, and AAMI and mNCD 34%.
Kahden vuoden kohdalla MCI:n ja mNCD:n päällekkäisyys oli 90 %, AAMI:n ja MCI:n 31 % ja AAMI:n ja mNCD:n 34 %.
Objective: Mild cognitive impairment is state between normal cognition and dementia, but there are several different definitions and criteria for identifying this condition.
Tavoitteet: Kognitiivisten toimintojen lievä heikentyminen on tila dementian ja normaalin kognition välillä, mutta tilan tarkemmaksi määrittelemiseksi on olemassa useita erilaisia käsitteitä ja kriteereitä.
Results: 61, 67 and 18 % of the subjects met the AAMI criteria, 37, 50 and 23 met the MCI criteria and 37, 45 and 21 % the mNCD criteria (screening, baseline and 2 years follow-up, respectively).
Tulokset: AAMI-kriteerit täytti 61, 67 ja 18 %, MCI:n 37, 50 ja 23 % ja mNCD:n 37, 45 ja 21 % tutkittavista (seulontavaihe, lähtötilanne ja 2v.
Conclusion: Different definitions of mild cognitive impairment identify populations of different sizes and partially different qualities.
Päätelmät: Lievän kognitiivisen heikentymisen eri määritelmät kattavat eri suuruisen ja osittain myös eri laatuisen populaation.
We also evaluate overlapping of the groups who meet the criteria for different definitions and whether they differ in terms of functional performance.
Toiseksi tarkastellaan, kuinka päällekkäisiä eri määritelmien kriteerit täyttäneiden ryhmät ovat ja eroavatko ne toisistaan toimintakyvyn suhteen.
The results provide an indication of multifactorial lifestyle intervention preventing amnestic MCI from developing into multidomain MCI.
Tulokset antavat viitteitä monitekijäisen elämäntapaintervention ehkäisevän amnestisen MCI:n kehittymistä laaja-alaiseksi MCI:ksi.
The purpose of this study is to determine proportion of participants who meet the criteria for different definitions of mild cognitive impairment, namely the Age-Associated Memory Impairment AAMI, Mild Cognitive Impairment MCI and mild Neurocognitive Disorder mNCD in the Finnish Geriatric Intervention Study to Prevent Cognitive Impairment and Disability (FINGER).
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää eri lievän kognitiivisen heikentymisen määritelmien kriteerit täyttäneiden lukumäärät Finnish Geriatric Intervention Study to Prevent Cognitive Impairment and Disability (FINGER)-aineistossa.
Those who had met the amnestic MCI criteria at the baseline had more transition to the multidomain MCI in the control group than in the intervention group.
Interventio- ja kontrolliryhmän välillä havaittiin lähtötilanteessa amnestisen MCI:n kriteerit täyttäneillä tapahtuneen kontrolliryhmässä interventioryhmää enemmän siirtymistä laaja-alaisen MCI:n ryhmään.
None of the MCI subtypes distinguished as more stable than the others after two years follow-up.
Kahden vuoden seurannan jälkeen muutos MCI:n alatyyppien välillä havaittiin olevan samankaltaista, eikä mikään alatyyppi osoittautunut erityisen stabiiliksi.
Aim: The incidence of pancreaticobiliary maljunction (PBM) is thought to approximate 1:100,000 within Western populations.
Pankreatikobiliaarisen maljunktion (PBM) ilmaantuvuuden arvioidaan olevan 1:100 000 länsimaisessa populaatiossa.
Conclusion: The prevalence of PBM is substantially higher in adults with biliary malignancies than one would expect based on its incidence, reinforcing the etiologic role of PBM especially in females with gallbladder cancer.
Aikuisilla joilla on sappirakon tai -teiden maligniteetti PBM on huomattavasti yleisempi kuin mitä sen esiintyvyyden perusteella odotettaisiin, mikä vahvistaa PBM:n etiologista roolia erityisesti naisten sappirakon syövässä.
Sex (47% vs. 57% females) and age at diagnosis (67 vs. 66 years) were similar among patients with or without an MRCP (p=ns for both).
Sukupuolijakauma (47% vs. 57% naisia) sekä potilaiden ikä diagnoosihetkellä (67 vs. 66 vuotta) olivat samanlaisia potilailla (p=ns), joista oli tai ei ollut saatavilla MRCP-tutkimusta.
Age at diagnosis (66 vs 67 years, p=0.898), extrahepatic bile duct cancer incidence (25% vs. 13%, p=0.453) and survival status at last follow-up (50% vs. 42% alive, p=1.000) were comparable between the subgroups.
Ikä diagnoosihetkellä (66 vs. 67 vuotta, p=0,898), ekstrahepaattisen sappitiesyövän esiintyvyys (25% vs. 13%, p=0,453) sekä elossaolo (50% vs. 42% elossa seurannassa, p=1.000) olivat vertailukelpoisia näiden alaryhmien välillä.
PBM patients were significantly more often females (100% vs. 43%, p=0.043), less likely to have intrahepatic bile duct cancer (0% vs. 65%, p=0.019) while more likely to have gallbladder cancer (75% vs. 22%, p=0.044) compared to the others.
Potilaat joilta löytyi PBM olivat muihin verrattuina huomattavasti useammin naisia (100% vs. 43%, p=0,043), sairastivat harvemmin intrahepaattista sappitiesyöpää (0% vs. 65%, p=0,019) ja useammin sappirakkosyöpää (75% vs. 22%, p=0,044) (kuva 1).