natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Chiricahua patterns of exchange varied from raiding to trade to generalized exchange and gift-giving.
Chiricahuojen vaihtokäytännöt vaihtelivat ryöstelystä kaupankäyntiin ja lahjanvaihtoon.
Their social structure was egalitarian as the households (comprised of extended matrilocal families) - in accordance with the model of domestic mode of production - were the central units of production.
Heidän sosiaalinen rakenteensa oli tasa-arvoinen kotitalouksien (matrilokaalisia suurperheitä) - kotitaloudellisen tuotantotavan mallin mukaisesti - ollessa tärkeimpiä tuotantoyksikköjä.
This thesis examines Chiricahua Apache society from a cultural perspective asking on what was the continuity of the society based and how did the society reproduce itself as a whole.
Keskeiset kysymykset ovat mihin yhteiskunnan jatkuvuus perustui ja kuinka yhteiskunta uusinsi itsensä kokonaisuutena.
The Production and Reproduction of Chiricahua Apache Society : How social world is constituted by systems of exchange and imagination
Tutkielma tarkastelee Chiricahua Apachien yhteiskuntaa kulttuurisesta näkökulmasta.
Regionalism (preferential trade liberalisation) has been spreading rapidly world wide, albeit predominantly in Europe.
Regionalismi (alueellinen kaupan vapauttaminen) on levinnyt laajalti maailmassa, tosin erityisesti Euroopassa.
The paper aims at handling regionalism in two layers: How regionalism in general can be explained?
Tutkielman lähtökohtana on regionalismia tarkastelukahdella tasolla: Kuinka regionalismia voidaan yleisesti selittää?
Hence do not explain per se why Central and Eastern European Countries (CEECs) are joining the Union.
Näin ollen mallit eivät sellaisenaan selitä, miksi Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat) liittyvät EU:hun.
The empirical assessment summarises enlargement and concentrates on trade between the EU and CEECs based inter alia on articles by Alho (2003), Baldwin et al. (1997) and Lejour et al. (2001).
Empiirinen referointi perustuu muun muassa Alhon (2003), Baldwinin et al. (1997) ja Lejourin et al. (2001) artikkeleihin.
The paper considers the case of European Union (EU) eastern enlargement by presenting two theoretical models, empirical assessment on trade effects and a case study of the Czech Republic.
Tutkielma tarkastelee Euroopan unionin (EU) itälaajentumista esittämällä kaksiteoreettista mallia, empiirisia tuloksia ulkomaankaupan vapauttamisen vaikutuksista ja tapaustutkimuksen Tshekin tasavallasta.
The domino theory by Richard Baldwin (1993) explains regionalism as a chain of unexplained effects causing more and more countries to join the EU.
Richard Baldwinin (1993) dominoteorian mukaan regionalismia voidaan kuvata selittämättömien vaikutusten ketjuna, jossa vientisektorin lobbaajilla on tärkeä rooli.
It concludes that Czech trade will not face any significant changes after entering the Union in 2004, for its trade is already very integrated to European markets.
Koska Tshekin ulkomaankauppa on jo hyvin integroitunut EU:n markkinoihin, kaupankäynti ei tule muuttumaan merkittävästi EU:n jäsenyyden yhteydessä vuonna 2004.
The tariff adjustment model by Bond-Syropoulos-Winters (2001) considers welfare effects of deepening regional arrangements.
Sen sijaan Bond, Syropoulos ja Winters (2001) selittävätregionalismia tullien sopeutumismallin avulla, joka tarkastelee syvemmän integraation tuomia hyvinvointivaikutuksia.
Based on these results, the paper concludes that in economic terms CEECs seem to benefit significantly and the EU modestly from enlargement.
Näiden perusteella todetaan, että taloudellisesti KIE-maat hyötyvät merkittävästi ja nykyiset EU-maat hieman itälaajentumisesta.
The paper evaluates the significance of the chosen models and concludes that they convey to some extent, but not adequately, the European environment for eastern enlargement.
Tutkielma arvioi mallien soveltuvuutta nimenomaan itälaajentumiselle ja väittää, että mallit sopivat jossakin määrin selittämään itälaajentumista, mutta epäonnistuvat kiteyttämään itälaajentumiselle tyypilliset tekijät.
The model handles how tariffs are chosen by a customs union and an outer country.
Mallin mukaan tulliliitto ja ulkopuoliset maat voivat valita tullinsa niin, ettei hyvinvointi laske EU:ssa eikä EU:n ulkopuolella.
In addition, observations of EU-CEE trade and a case study on the Czech Republic investigate how CEEC and Czech trade are affected by EU membership.
Lopuksi tutkielma tarkastelee EU:n jäsenyyden, erityisesti ulkomaankauppaan liittyviä, vaikutuksia Tshekin tasavallalle.
Despite the wishes of parents, not all children are born healthy.
Vanhempien toiveista huolimatta kaikki lapset eivät synny terveinä.
The research material consists of interviews of 16 families and 77 workers.
Tutkimusaineisto muodostuu 16 perheen ja 77 työntekijän haastatteluista.
First information situations are different, and there is no correct manner of passing on information.
Ensitietotilanteet ovat erilaisia, eikä ole olemassa yhtä oikeaa tapaa välittää tietoa.
The results show that there are not always encounters, in which case by-passing takes place.
Tulokset osoittavat, ettei kohtaamista aina tapahdu, jolloin kysymys on ohittamisesta.
Through them, information is obtained on the subjective experiences of actors.
Niiden kautta saadaan tietoa toimijoiden subjektiivisista kokemuksista.
2) What were the experiences of workers regarding these first information situations?
2) Millaisia ovat työntekijöiden kokemukset näistä ensitietotilanteista?
First information is primarily analysed from the perspective of parents.
Ensitietoa analysoidaan ensisijaisesti vanhempien näkökulmasta.
3) What were the experiences of parents and workers of these liminal situations?
3) Mikä on vanhempien ja työntekijöiden kokemus kohtaamisesta liminaalitilanteissa?
The encounters of parents and workers during the first information process are analysed more closely by applying frameworks of analysis developing on the basis of Erving Goffnian's (1986) frameworks of analysis.
Vanhempien ja työntekijöiden välisiä kohtaamisia ensitietoprosessin aikana analysoidaan tarkemmin soveltaen Erving Goffmanin (1986) kehysanalyysin pohjalta rakennettuja kehyksiä analyysikehikkona.
In addition to information, first information situations also call for a humane aspect, which implies care not only for the child but also for the parents.
Tiedon lisäksi ensitietotilanteissa tarvitaan myös inhimillisyyttä, mikä tarkoittaa lapsesta huolehtimisen lisäksi myös vanhemmista huolehtimista.
The person providing the information should have the necessary sensitivity to see the parents' needs for support and the ability to respond to them.
Tiedon kertojalla tulisi olla herkkyyttä nähdä vanhempien tuen tarpeet ja kykyä vastata niihin.
In first information situations, all information, care and caring provided by workers should he part of the support of parents, permitting them to preserve or create a belief in the sufficiency of their own resources and hope for managing with their child.
Ensitietotilanteissa kaiken työntekijöiden antaman tiedon, hoivan ja huolehtimisen tulisi olla osa vanhempien kannattelua, niin että heillä säilyy heidän uskonsa omien voimavarojen riittävyyteen sekä toivo selviytymiseen lapsen kanssa.
When encounter takes places at the factual level it is termed collaboration.
Kun kohtaaminen tapahtuu asiatasolla, se on nimetty yhteistyöksi.
The process consisting of parents receiving information on the disability of a child is called first information.
Sitä prosessia, joka koostuu vanhempien tiedon saamisesta lapsen vammasta, kutsutaan ensitiedoksi.
The purpose of this study was to investigate how information on the disability of a new-born child is passed on from health-care personnel to parents.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, miten vastasyntyneen lapsen vammaa koskeva tieto välittyy terveydenhuollon henkilökunnalta vanhemmille.
The research assignment consisted of the following questions: 1) What were the narratives of the parents regarding the passing of first information upon the birth of a disabled child?
Tutkimustehtävä muodostuu seuraavista tutkimuskysymyksistä: 1) Millaisia ovat vanhempien tarinat heidän kokemuksistaan, kun heille välitetään ensitietoa vammaisen lapsen syntyessä?
Narratives of first information upon the birth of children: experiences of meetings between parents and workers
Ensitietotarinat vammaisen lapsen syntyessä: vanhempien ja työntekijöiden kokemuksia kohtaamisista
Experiential first information is divided into delayed, intermittent and fluent information, which are represented in the study by the doubting, emotional and information narratives.
Kokemuksellinen ensitieto jaetaan viivästyneeseen, katkonaiseen ja sujuvaan ensitietoon, joita tutkimuksessa edustavat epäily-, tunne- ja tietotarina.
This is a narrative study, the material of which consists of interviews treated as narratives.
Aineisto koostuu haastatteluista, joita käsitellään tarinoina.
Emerging from the narratives of the parents is experiential first, information consisting of the passing on of information, crisis experiences and the processes interaction.
Vanhempien tarinoista nousee esiin kokemuksellinen ensitieto, joka koostuu tiedon välittymisestä, kriisikokemuksesta ja vuorovaikutusprosessista.
The purpose of the study was to increase understanding of the experiences of parents in view of the passing on first information and of the views of workers regarding their own work in passing on information.
Tutkimuksen tavoite on lisätä ymmärrystä vanhempien kokemuksista ensitiedon välittymisestä ja työntekijöiden näkemyksistä omasta toiminnastaan tiedon välittäjinä.
The narratives, totalling 30, of four families and their close workers are taken into closer narrative interpretative analysis.
Tarkempaan tarinalliseen tulkinta-analyysiin on otettu neljän perheen ja heidän lähityöntekijöidensä tarinat, yhteensä 30 tarinaa.
The picture of the passing of first information that is obtained from the narratives of parents is complemented with the perspective of the workers.
Vanhempien tarinoista saatua kuvaa ensitiedon välittymisestä täydennetään työntekijöiden näkökulmalla.
because they were interviewed during the liminal stage.
Nämä neljä perhettä valikoituivat tarkempaan analyysiin sen perusteella, että heidät on haastateltu liminaalivaiheen aikana.
which means that information is best passed on in the information formation process in the dialogical interactions situation, in which emotions are also taken into account.
Vammaisen lapsen syntymä aiheuttaa vanhemmille kriisin, joten parhaiten tieto välittyy tiedonmuodostusprosessissa dialogisessa vuorovaikutustilanteessa, jossa huomioidaan myös tunteet.
The encounter episodes are analysed via material-based framework of doubt, emotion and information.
Aineistolähtöisten epäily-, tunne- ja tietokehysten kautta analysoidaan kohtaamisepisodit.
The next part concentrates on the British society of 1980's and early 1990's and especially the changes in housing, unemployment and homelessness.
Seuraava osio keskittyy 1980-luvun ja 1990-luvun alun englantilaiseen yhteiskuntaan, ja erityisesti muutoksiin asuntotilanteessa, työttömyydessä ja kodittomuudessa.
Foyer: a holistic approach to supported housing of young people; a case study
Foyer: holistinen lähestymistapa nuorten tuettuun asumiseen; tapaustutkimus
I concentrate on the English foyer-system, which emerged in Britain in the early 1990s.
Keskityn tutkielmassani englantilaiseen foyer -järjestelmään, joka sai alkunsa 1990-luvun alussa.
I conclude the study by claiming that regardless of difficulties connected in particular with the ethos of foyers, the foyer-movement has been relatively successful in helping their residents in their transition from dependence to independence.
Päätän tutkimuksen esittämällä, että huolimatta foyereihin sekä erityisesti niiden eetokseen liittyvistä ongelmista, foyerit ovat onnistuneet suhteellisen hyvin tukiessaan niiden asukkaita heidän siirtymässään riippuvuudesta itsenäisyyteen.
The principal methods used are semi-structured interviews and a small-scale survey.
Tärkeimmät metodit tässä tutkimuksessa ovat olleet puolistrukturoidut haastattelut ja pienessä mittakaavassa tehty postikysely.
The study begins by introducing the concept of foyers and the methods used in this study.
Aloitan tutkimuksen esittelemällä foyer -käsitteen sekä keskeisimmät tässä tutkimuksessa käytetyt metodit.
The examination shows that due to these changes there was a growing a need for a foyer-type project.
Tarkastelu todistaa, että tarve foyer -tyyppiselle järjestelmälle kasvoi näiden muutosten seurauksena.
The study is above all a case study, which means that a significant part of the dissertation is devoted to description of the subject.
Työ edustaa tapaustutkimus ja täten suuri osa tutkielmasta on omistettu aiheen kuvaukselle.
It should, however, be stressed that since the subject is fairly unknown and there are virtually no major scientific works on it, all literature and reports published by the British foyer movement have an important role in my examination.
On kuitenkin korostettava, että koska aihe on suhteellisen tuntematon eikä siitä ole tehty merkittäviä tieteellisiä tutkimuksia, tutkimus perustuu pitkälti englantilaisen foyer -liikkeen julkaisemaan materiaaliin ja siinä tehtyihin väittämiin.
However, several theoretical propositions inter-related to the subject are discussed and used as a general framework.
Yhden teorian sijaan olen käyttänyt useita teoreettisia väittämiä, jotka ovat yhteydessä aiheeseen, ja käyttänyt näitä väittämiä yleisenä viitekehyksenä.
The purpose of this Master's Thesis is to examine foyers, a form of supported housing for disadvantaged young people.
Tämän maisterin tutkielma käsittelee syrjäytymisuhan alaisille nuorille suunnattua tuetun asumisen muotoa, eli foyereita.
This approach was selected mainly because foyers are a relatively new and unknown phenomenon and, thus, a throughout examination of the subject is valuable in itself.
Valitsin tämän lähestymistavan, koska aihe on suhteellisen uusi ja tuntematon.
In order to present the subject in all of its variety, I chose not to use a single overarching theory that would aim to explain the variety between foyers.
Jotta aihe tulisi eriteltyä useasta eri näkökulmasta, eri foyereiden väliset erot huomioon ottaen, tutkielmassa ei ole käytetty yhtä kaikenkattavaa teoriaa.
The purpose is to show that the foyer-movement is connected to certain more abstract societal changes and that it - and especially its ethos - can be partially understood through them.
Seuraava osa tarkastelee hypoteeseja kodittomuudesta, individualismista ja yhteisöllisyydestä Tämän osion tarkoituksena on osoittaa, että foyer -liike on ollut yhteydessä laajoihin abstrakteihin yhteiskunnallisiin muutoksiin ja että foyereita - sekä erityisesti niiden eetosta - voidaan ymmärtää tätä muutosta vasten.
The final section is devoted to description of the subject and tracking down the main principles, which guide all foyers regardless of their apparent differences.
Tutkielman viimeinen osa on pääasiallisesti foyereiden sekä kaikkia niitä yhdistävien piirteitten kuvailua.
Three studies are included in the thesis.
Tutkimus sisältää kolme artikkelia.
Do welfare states converge over time?
Konvergoituvatko hyvinvointivaltiot?
The third study is a more focused case study on welfare state adjustment in Finland and Sweden between 1990-98.
Kolmas tutkimus tarkastelee lähemmässä vertailussa hyvinvointivaltion sopeuttamista Suomessa ja Ruotsissa vuosien 1990 ja 1998 välisenä aikana.
Fourthly, these convergence processes meant that the distinctiveness of the Nordic countries by late-1990s was less evident than earlier.
Neljänneksi, konvergenssiprosessien seurauksena pohjoismaiden erilaisuus suhteessa muihin läntisen Euroopan maihin oli tarkastelluilla ulottuvuuksilla vähemmän selkeä kuin aikaisemmin.
Thirdly, there were signs for convergence in several instances, although not to the extent to abolish diversity.
Kolmanneksi, tutkimus paikansi konvergenssikehitystä useilla ulottuvuuksilla, joskaan tämä kehitys ei poistanut maaryhmien välisiä eroja.
The thesis explores patterns of welfare state adjustment in Nordic welfare states in a Western European context, with a focus on changes in the 1990s.
Tutkimus tarkastelee pohjoismaisten hyvinvointivaltioiden muutoksia länsi-eurooppalaisessa vertailussa keskittyen 1990-luvun tapahtumiin.
The study concludes with four generalisations: Firstly, over the period examined the Nordic countries as a group had moved further away from the ideal typical picture of the Nordic welfare model.
Ensinnäkin, tarkastelluilla ulottuvuuksilla ja ajanjaksolla pohjoismaat olivat ryhmänä siirtyneet kauemmaksi ideaalityyppisestä pohjoismaisesta mallista.
Empirically the study addresses variation and trends in statutory fiscal and welfare policies with the help of statistics, especially with Eurostat's social protection expenditure data.
Tutkimuksen empiirisissä osissa tarkastellaan sosiaaliturvan rahoituksen ja sosiaalipolitiikan kehittymistä vertailukelpoisen tilastoaineiston, ennen kaikkea Eurostatin sosiaalimenotilastojen valossa.
Secondly, in a relative comparison and in most of the areas examined the Nordic countries still clustered together and showed family resemblance.
Toiseksi, suhteellisessa vertailussa pohjoismaat erottuivat edelleenkin yhtenäisenä ryhmä.
For both strands of thinking a crucial empirical question concerns how policy reforms affect diversity among welfare states, i.e. the patterning of differences and similarities that differentiate types of welfare states.
Molempien näkökulmien kannalta keskeinen empiirinen kysymys on missä määrin kansalliset sosiaali- ja yhteiskuntapolitiikan muutokset hämärtävät ns. hyvinvointivaltiomalleja erottavia rajoja.
To consider this problematic two research questions are formulated: Are there systematic patterns of differences among welfare states?
Onko hyvinvointivaltioiden välillä systemaattisia eroja?
The study outlines an ideal typical picture of the Nordic welfare model for gauging change, and employs basic statistical parameters, tables, graphical methods and clustering techniques that suit the case-oriented approach in general, but the aim of examining types in particular.
Menetelminä käytetään tilastollisia tunnuslukuja, taulukoita, graafisia menetelmiä sekä ryhmittelyanalyysiä, jotka soveltuvat tapauksien erojen ja yhtäläisyyksien sekä tyyppien arvioimiseen.
Its theoretical starting points are in the contemporary controversy between the power resource theory and the welfare regime approach that have underlined the role of ideology and politics as explanatory factors for the character of welfare states and their enduring divergence, and the new convergence thesis that sees 'external' factors, such as globalisation and EU, push for declining differences among welfare states.
Valtaresurssiteorian ja siitä ammentavan hyvinvointiregiimi-näkökulman mukaan etenkin ideologiset ja poliittiset eroavuudet selittävät hyvinvointivaltioiden kehitystä ja hyvinvointivaltioiden välisiä 'laadullisia' eroja.
Diversity among welfare states - Comparative studies on welfare state adjustment in Nordic countries
Tutkimuksen teoreettinen tausta liittyy viimeaikaista vertailevaa hyvinvointivaltiotutkimusta ohjanneeseen vastakkainasetteluun.
Financing of welfare states and redistribution strategies are examined in two broader studies including fifteen Western European countries.
Molempiin vertailuihin on otettu 15 läntisen Euroopan maata (14 EU-maata ja Norja).
Care and justice reasoning were studied among practical nursing, bachelor-degree social work and law enforcement students in the beginning of education (N=66) and after 2 years (N=59).
Tutkin huolenpidon ja oikeudenmukaisuuden ajattelun kehitystason lähihoitaja-, sosionomi- ja poliisiopiskelijoiden keskuudessa koulutuksen alussa (N=66) ja kaksi vuotta myöhemmin (N=59).
Level of justice reasoning varied according to the dilemma type.
Oikeudenmukaisuusajattelun taso vaihteli dilemmatyypin mukaan.
Women with connected self-concept tended to use care orientation.
Naiset, joilla oli kytkeytynyt minäkäsitys, olivat taipuvaisia käyttämään huolenpidon orientaatiota.
Care and justice reasoning were parallel in terms of internal consistency and regression.
Huolenpidon ja oikeudenmukaisuusajattelun kehitykset olivat samankaltaisia sisäisen konsistenssin ja regression suhteen.
Participants reporting temptation-type dilemmas were the least developed in care reasoning.
Kiusaus-tyyppisiä dilemmoja raportoineet osallistujat olivat vähiten kehittyneitä huolenpidon ajattelussa.
5% regressed in care reasoning, compared with 3% in justice reasoning.
5% osallistujista taantui huolenpidon ajattelussa, kun taas 3% taantui oikeudenmukaisuusajattelussa.
Results showed that 34% of the participants progressed in care reasoning, and 48% in justice reasoning.
Huolenpidon ajattelussa kehittyi 34% osallistujista ja oikeudenmukaisuusajattelussa kehittyi 48% osallistujista.
Findings suggest that care reasoning constitutes a developmental sequence, from self-concern (Level 1) to caring for others and self-sacrifice (Level 2) to the balanced caring for self and others (Level 3).
Tutkimustulokset tukevat oletusta, että huolenpidon ajattelu sisältää seuraavan kehityksellisen jatkumon (1) itsestä huolehtiminen ja selviytyminen (2) toisista huolehtiminen ja uhrautumisen etiikka ja (3) tasapainoinen huolenpito itsestä ja toisista.
The departure point of this study is Gilligan's critique against Kohlberg's theory of moral development.
Tutkimukseni lähtökohtana on Carol Gilliganin Lawrence Kohlbergin moraalikehitysteoriaa kohtaan esittämä kritiikki.
Self-concept interviews involved descriptions of developmental transitions.
Minäkäsityshaastattelut sisälsivät kuvauksia huolenpidon kehityksellisistä siirtymistä.
All groups showed progress in justice reasoning.
Kaikki opiskelijaryhmät kehittyivät oikeudenmukaisuusajattelussa.
The main aim was to examine whether the proposed levels of care-based reasoning form a developmental sequence.
Päätavoitteena oli selvittää, muodostavatko Gilliganin esittämät huolenpidon tasot kehitykselliset vaiheet.
Participants at the highest justice level also represented high-level care reasoning.
Oikeudenmukaisuusajattelussa korkeimmalle kehittyneet edustivat myös kehittynyttä huolenpidon ajattelua.
Main measures were Skoe's Ethic of Care Interview and Colby & Kohlberg et al's Moral Judgment Interview.
Eva Skoen kehittämä the Ethic of Care Interview (ECI) mittasi huolenpidon ajattelua, ja Colbyn, Kohlbergin et al. kehittämä Moral Judgment Interview (MJI) mittasi oikeudenmukaisuuden ajattelua.
For women, age and androgynous gender role were positively related to care reasoning.
Naisilla ikä ja androgyyninen sukupuolirooli (yhdistynyt feminiinisyys ja maskuliinisuus) olivat positiivisesti yhteydessä huolenpidon ajattelun kehittyneisyyteen.
Care reasoning also involved values and ethical principles related to others' welfare.
Kypsä moraaliajattelu yhdisti ne. Huolenpidon ajattelu sisälsi myös arvoja ja eettisiä periaatteita, jotka olivat suuntautuneet toisten ihmisten hyvinvoinnin edistämiseen.
Social work and nursing students progressed in care reasoning.
Lähihoitaja- ja sosionomiopiskelijat kehittyivät huolenpidon ajattelussa.
These results underscore the importance of dilemma type, and suggest that care reasoning is a significant part of real life morality.
Nämä tulokset korostavat dilemmatyypin tärkeyttä arkielämän moraaliajattelun ymmärtämisessä.
At the posttest, participants at Level 3 were the most empathic and showed progress in empathy.
Toisella mittauskerralla ne osallistujat, jotka olivat huolenpidon korkeimmalla tasolla, olivat kaikista empaattisimpia.
Levels of care and justice reasoning were strongly related to each other, and were integrated in mature reasoning.
Huolenpidon ja oikeudenmukaisuuden ajattelun tasot olivat voimakkaasti yhteydessä toisiinsa.
Real-life care reasoning was consistent with participants' competence, with the exception of transgression-type dilemmas at the posttest.
Huolenpidon ajattelun taso aidoissa moraalidilemmoissa oli yhteneväinen osallistujien kompetenssin kanssa.