natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The key themes were especially consumerism and efficiency.
Modernin yhteiskunnan ilmiöistä keskeisiä teemoja olivat erityisesti kuluttajuus ja tehokkuus.
This thesis was a qualitative study.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena.
Analysis method was qualitative content analysis.
Aineisto on analysoitu aineistolähtöisen laadullisen sisällönanalyysin välineillä.
Households aiming at living self succifiently: everyday life and its meanings : How is everyday life constructed in relation to the modern society?
Omavaraisuuteen pyrkivän kotitalouden arki ja sen merkitykset : Miten arkea rakennetaan suhteessa moderniin yhteiskuntaan?
According to the results of this thesis the respondents are active actors who believe that the choices made in everyday life are meaningful both in individual and also in a wider scale.
Tulosten valossa voi todeta, että tutkielmaan osallistuneet omavaraisuuteen pyrkivät kotitaloudet ovat aktiivisia toimijoita, jotka uskovat arjen valinnoilla olevan merkitystä niin yksilöllisellä kuin yhteiskunnallisella tasolla.
Theoretically this thesis was constructed by studies and thoughts of researchers of modernity and everyday life.
Teoreettisesti pro gradu-tutkielmani rakentui modernia yhteiskuntaa ja arkea tarkastelevien asiantuntijoiden tutkimuksiin ja ajatuksiin.
The aim of this thesis was to study the everyday life in self-sufficient households and to explore how do the pursuits of self-sufficiency appear in those households.
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena oli tarkastella omavaraisuuteen pyrkivien kotitalouksien arkea ja selvittää, millä tavoin omavaraisuuspyrkimykset näyttäytyvät jokapäiväisessä elämässä.
It is difficult to create a standard of self sufficient household because they vary so much and everybody is reaching out for the level of self sufficiency that they have chosen themselves.
Omavaraistalouteen pyrkivistä kotitalouksista on kuitenkin niiden moninaisuuden vuoksi vaikea johtaa tiettyä standardimallia: jokainen tavoittelee itse määrittelemäänsä omavaraisuuden astetta.
The focus was especially in self-sufficient lifestyle compared to prevalent modern lifestyle.
Tutkielman painopisteenä oli erityisesti omavaraisuuteen pyrkivien kotitalouksien elämäntapa ja sen peilaaminen vallitsevaan moderniin elämäntapaan.
Households aiming at living partly self sufficiently found their lifestyle meaningfull and living that way made them feel that they are following their values of life.
Omavaraisuuteen pyrkivät kotitaloudet pitivät merkityksellisenä elämäntapaansa ja tätä kautta omien arvojensa mukaan elämistä.
Many of the respondents were still willing to use social benefits and services of welfare society.
Eniten koettiin tarvetta irtaantua ainakin osittain palkkatyöstä ja kaupassakäynnistä, mutta esimerkiksi sosiaalietuuksia ja yhteiskunnan palveluja haluttiin tulevaisuudessakin käyttää.
Everyday life was explored in a sense of meaningfulness and it’s rhythms.
Arkea sen moninaisuudessaan tarkasteltiin tässä tutkimuksessa sen merkityskokemusten ja rytmittymisen kautta.
I also used my notes from the interviews as a backup when writing this thesis.
Näiden lisäksi analyysin tukena toimivat havaintomuistiinpanojani haastattelutilanteista.
Total off grid living was seen difficult and not everyone even wanted it. What the respondents wanted the most was living at least partly without paid work and using less supermarkets for buying food.
Kuitenkin täydellinen irtaantuminen yhteiskunnasta koettiin vaikeaksi, eikä siihen kaikilla vastaajilla ollut haluakaan.
The whole recorded data was approximately 2 hours.
Videoaineistoa kertyi yhteensä noin 2 tun-tia.
The study was conducted with qualitative and quantitative principles.
Tutkimus toteutettiin monimenetelmällisesti laadulli-sin ja määrällisin periaattein.
The analysis method used was theory-based content analysis.
Analyysimenetelmänä käytettiin teorialähtöistä sisällönanalyysiä.
The realization of participation is examined from the perspective of involvement, because by measuring involvement, information of a child’s needs and the quality of early childhood education can be obtained.
Osallisuuden toteutumista tutkitaan sitoutuneisuuden näkökulmasta, sillä sitoutuneisuutta arvioimalla saadaan tietoa lapsen tarpeista ja varhaiskasvatuksen laadusta.
During the leading of an early childhood education teacher, the involvement was slightly lower, but still almost as high as with the leading of an early childhood special education teacher.
Varhaiskasvatuksen opettajan ohjauksessa sitoutuneisuus oli hieman matalampaa, mutta kui-tenkin lähes yhtä korkeaa kuin varhaiskasvatuksen erityisopettajan kanssa.
The video material was observed, and the involvement of children was measured by using LIS-YC measuring scale specially designed to observe involvement.
Videoaineistoa havainnoitiin ja lasten sitoutuneisuutta mitattiin sitoutuneisuuden arviointiin tarkoitetun LIS-YC arviointiasteikon avulla.
Only during leading of a childminder, the involvement to group activities was significantly lower.
Ainoastaan lastenhoi-tajan ohjauksessa lasten sitoutuneisuus toimintaan oli merkittävästi alhaisempaa.
The realisation of participation seems to also be connected to the adult’s educational background.
Osallisuuden toteutu-misella näyttää olevan myös yhteys kasvattajien koulutustaustaan.
Correspondingly, not responding to child’s initiatives, activities that participate the child too little, as well as too hard or too easy activities compared to the child’s skill level lowered the involve-ment.
Vastaavasti lapsen aloitteisiin vastaamattomuus, liian vähän osallistava tai taitotasolle liian vaikea tai helppo toiminta laskivat sitoutuneisuutta.
As a conclusion, the engagement of children with special needs is very dependent on the adult’s way of acting and the content of activities.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että erityistä tukea tarvitsevien lasten osallisuuden toteutuminen on hyvin riippuvaista aikuisen toimintatavoista sekä toiminnan sisällöistä.
The data was collected by videotaping three children with special needs in two different inclusive day-care groups in Helsinki.
Tutkimusaineisto kerättiin videoimalla kolmea erityistä tukea tarvitsevaa lasta kah-desta eri inklusiivisesta päiväkotiryhmästä Helsingistä.
The hypothesis of the study is that the participation of children with special needs appears differently when early childhood special education teacher is not present in the group.
Tutkimuksen hypoteesina on, että erityistä tukea tarvitsevien lasten osallisuus näyttäytyy erilaise-na silloin, kun kiertävä varhaiskasvatuksen erityisopettaja ei ole läsnä ryhmässä.
The quality of the participation of children with special needs in inclusive day-care group activities
Erityistä tukea tarvitsevien lasten osallisuuden laatu ryhmätoiminnassa inklusiivisessa päiväkotiryhmässä
Involvement is examined to obtain information of the factors that raise or lower the involvement of a child with special needs and also to find out what factors of the instructing adult’s activities affect the involvement to group activities.
Sitoutuneisuutta tutkitaan, jotta voidaan saada tietoa siitä mitkä tekijät nostavat ja heikentävät erityistä tukea tarvitsevien lasten toimintaan sitoutuneisuutta ja mil-laiset tekijät lasta ohjaavan aikuisen toiminnassa vaikuttavat ryhmätoimintaan sitoutumiseen.
Sensitive encounter, activities that actively participate the child and activities happen-ing in the zone of proximal development raised the involvement to group activities the most.
Sensitiivi-nen kohtaaminen sekä aktiivisesti lasta osallistava ja lähikehityksen vyöhykkeellä tapahtuva toi-minta nostivat eniten toimintaan sitoutuneisuutta.
The objective of the study is to find out the quality of the involvement of children with special needs in inclusive day-care group activities.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää erityistä tukea tarvitsevien lasten osallisuuden laatua ryhmätoiminnassa inklusiivisessa päiväkotiryhmässä.
The results of the study show that the involvement of children with special needs who require support was highest when early childhood special education teacher lead the group activi-ties.
Tutkimustulokset osoittivat, että tukea tarvitsevien lasten toimintaan sitoutuneisuus oli kaikkein korkeinta varhaiskasvatuksen erityisopettajan ohjatessa ryhmätoimin-taa.
A clear connection between the activities of the adults to the involvement to group activities was recognised.
Aikuisen toi-minnalla oli tutkimustulosten mukaan selkeä yhteys ryhmätoimintaan sitoutumiseen.
Interviews were analyzed by using content analysis method.
Haastattelut analysoitiin sisällönanalyysin menetelmillä.
The tutors needed versatile technological, social, pedagogical and reflective know-how in the project.
Tutorit tarvitsivat projektissa monipuolista teknologista, sosiaalista, pedagogista ja reflektiivistä osaamista.
Learning is seen as a wide phenomenon that transcends the formal learning in school context and is connected to interests and networks.
Oppiminen nähdään laajana, koulukontekstin ylittävänä ilmiönä, joka on sidoksissa kiinnostuksiin ja verkostosuhteisiin.
This study is part of a design, science and technology education research project Co4Lab, funded by Academy of Finland, which consists of several co-inquiry, co-design and co-teaching experiments in comprehensive school context in years 2016-2019.
Tutkimus on osa Suomen akatemian rahoittamaa design-, tiede- ja teknologiakasvatuksen hanketta Co4Labia, jossa suoritetaan vuosien 2016–2019 aikana erilaisia yhteiskehittelyyn, yhteisopettajuuteen ja ilmiöoppimiseen pohjautuvia keksimisprojekteja pääkaupunkiseudun peruskouluissa.
The theoretical perspective is socio-cultural, and expertise is examined from the perspectives of student expertise and networked expertise.
Tutkimuksen teoreettinen näkökulma on sosiokulttuurinen, ja asiantuntijuutta tarkastellaan oppilasasiantuntijuuden ja verkostoituneen asiantuntijuuden näkökulmista.
I have also analyzed the tutors’ social networks from the perspectives of sharing resources and help.
Lisäksi tarkastelen tutoreiden sosiaalisia verkostoja auttamisen ja resurssien näkökulmasta.
The data has been collected in spring 2017 from the first iteration in an upper secondary school in Helsinki.
Aineisto on kerätty tutkimukseen osallistuneesta helsinkiläisestä yläkoulusta keväällä 2017 hankkeen ensimmäiseltä kierrokselta.
Network maps were analyzed by using CytoScape analysis program and they were used to describe both tutor group’s cooperation and the egocentric networks of three tutors.
Verkostokartat analysoitiin CytoScape-ohjelman avulla ja niiden avulla kuvattiin sekä tutorien keskinäistä yhteistyöverkostoa että kolmen tutorin henkilökohtaisia verkostoja.
The data consists of the tutors’ (N=15) semi-structured interviews and maps that describe their social networks.
Aineisto koostui tutoreiden (N=15) puolistrukturoiduista yksilöhaastatteluista ja henkilökohtaisia verkostoja kuvanneista verkostokartoista.
From a pupil to an expert : Peer-tutors’ expertise and social networks in upper comprehensive school co-invention projects
Oppilaasta asiantuntijaksi : Vertaistutorien asiantuntijuus ja sosiaaliset verkostot yläkoulun yhteisöllisissä keksimisprojekteissa
These "expert tutors" acted as companions for teachers, they had deeper knowledge than others and they also organized the work of the tutor group.
Nämä kolme "eksperttitutoria" toimivat opettajien kumppaneina projektissa, joilla oli muita syvällisempää osaamista ja jotka ohjasivat myös tutorien ryhmää projektissa.
Furthermore, they had been recognized as active and tech-savvy students in the school context earlier, and had gotten responsibilities and network connections in previous technology projects at school.
Lisäksi he olivat aiemminkin osoittaneet aktiivisuutta ja osaamista koulun kontekstissa ja sitä kautta saaneet vastuuta sekä luoneet yhteistyösuhteita erilaisissa teknologiaprojekteissa.
This thesis can provide a basis for future empirical research and pedagogical experiments that consist of or combine peer-tutoring, technology education and design research that targets to create innovative learning environments.
Tämä tutkielma luo pohjaa uusille vertaistutorointia, teknologiakasvatusta ja innovatiivisia oppimisympäristöjä tavoittelevaa kehittämistutkimusta hyödyntäville tai yhdisteleville tutkimuksille ja pedagogisille kokeiluille.
Analyze of the expert tutors’ egocentric networks showed that these students had interest-based network relationships and other resources outside the school context, which were critical for learning technology skills.
Heidän henkilökohtaisten verkostojensa tarkastelu osoitti, että heillä kaikilla oli kiinnostuksiin pohjautuvia koulun ulkopuolisia verkostosuhteita, jotka tukivat teknologiataitojen kehittymistä.
The purpose of this study is to describe, analyze and interpret the descriptions of tutor’s work, expertise and agency that appeared in digital peer-tutors’ interviews.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvailla, analysoida ja tulkita yläkoulun keksimisprojekteissa digitutoreina toimineiden oppilaiden kuvauksia tutorina toimimisesta, asiantuntijuudesta ja toimijuudesta.
Tutor group’s social network revealed 3 students, who acted as cognitively central keyactors.
Tutorien keskinäisestä sosiaalisesta verkostosta nousi esille kolmen kognitiivisesti keskeisen toimijan joukko.
Social debate and a number of studies take care of children’s and adolescent’s well-being; approximately 10–20% of children of all ages suffer from mental health problems.
Yhteiskunnallinen keskustelu sekä useat tutkimukset kantavat huolta lasten ja nuorten hyvinvoinnista; arviolta 10-20% kaikenikäisistä lapsista kärsii mielenterveysongelmista.
A total of 175 pupils participated in the study, of which 107 were 6th graders and 9th graders 68.
Tutkimukseen osallistui yhteensä 175 oppilasta, joista 6.-luokkalaisia oli 107 ja 9.-luokkalaisia 68.
However, there is still little research on student experiences.
Kuitenkin, oppilaiden kokemuksista on vielä niukasti tutkimustietoa.
The material was analysed by qualitative content analysis.
Aineisto analysoitiin laadullisen sisällönanalyysin ja -erittelyn avulla.
However, about one-third of the students were unable to tell about a situation where they had succeeded or used their strengths.
Kuitenkin, noin kolmasosa oppilaista ei osannut kertoa tilanteesta, jossa olisi onnistunut tai käyttänyt luonteenvahvuuksiaan.
The purpose of this study is to give an indication of how necessary the use of positive pedagogy can be seen.
Tutkimuksen tarkoituksena on antaa viitteitä siitä, kuinka tarpeellisena positiivi-sen pedagogiikan hyödyntäminen opetuksessa voidaan nähdä.
Over the past decade positive psychology and character strength interventions have been seen as one of the possibilities to support pupil’s well-being in schools.
Positiivinen psykologia ja luonteenvahvuusopetus on viimeisen vuosikymmenen aikana nähty yhdeksi mahdollisuudeksi tukea oppilaiden hyvinvointia kouluissa.
In order to understand the pupils’ experiences, the second theoretical framework of this study is the development of the self as a part of identifying one’s own strengths.
Jotta oppilaiden kokemuksia voitiin ymmärtää, on tämän tutkimuksen toisena teoreettisena viitekehyksenä esitetty minäkäsityksen kehitystä osaksi omien vahvuuksien tunnistamista.
The study material was secondary and part of a broader research project at the University of Helsinki.
Tutkimuksen aineisto oli sekundaariaineisto, alkumittaus ja osa laajempaa Helsingin yliopiston tutkimushanketta, jonka tarkoituksena oli opettaa 6.- ja 9.
Pupils know more often about the situation in which they have encouraged others, rather than their own strengths and experiences of success.
Oppilaat osaavat useammin kertoa tilanteesta, jossa he ovat kannustaneet toista, kuin omista luonteenvahvuuksistaan ja onnistumisen kokemuksista.
Recognizing the strengths of children and adolescents, the experiences of their success and the encouragement of the other came to the fore in school and leisure contexts.
Lasten ja nuorten luonteenvahvuuksien tunnistaminen, heidän onnistumisen kokemukset sekä toisen kannustaminen tulivat vahvasti esille koulun ja vapaa-ajan konteksteissa.
Particularly important is the recognition of pupils’ own strengths and specialities.
Erityisen tärkeänä nähdään oppilaiden omien vahvuuksien ja erityisyyden tunnistaminen sekä itsensä arvostaminen.
"I was persistent in mathematics today" : 6th and 9th grade students perceptions of their success and character strenghts and encouragement of another
"Olin tänään matikan tunnilla sinnikäs" : Kuudes- ja yhdeksäsluokkalaisten kokemuksia onnistumisesta ja omista luonteenvahvuuksistaan sekä toisen kannustamisesta
Supporting the well-being of children is also included in the national curriculum, which assigns schools a teaching and educational role to support students’ positive identity, development and well-being.
Perusopetuksen opetussuunnitelmassa (2014) osoitetaan kouluille opetus- ja kasvatustehtävä, jonka tarkoituksena on mm. tukea oppilaiden positiivista identiteettiä, kehitystä ja hyvinvointia.
The material consisted of three open questions that explored pupils’ experiences of their own strengths and success.
Aineisto koostui kolmesta avoimesta kysymyksestä, jossa selvitettiin oppilaiden kokemuksia omista luonteenvahvuuksista, onnistumisen kokemuksista sekä toisen kannustamisesta.
The aim of this study was to describe the experiences of 6th and 9th grade pupils about their own strengths and success and the encouragement of another.
-luokkalaisten oppilaiden kokemuksia omista luonteenvahvuuksistaan, heidän onnistumisen kokemuksista sekä toisen kannustamisesta.
The analysis of data was based on 373 answers that were analysed in SPSS statistics program.
Aineiston analyysi perustui 373 vauvan vanhemman vastaukseen, jotka käsiteltiin SPSS -ohjelmistolla suorittamalla tilastollisia analyysejä.
The methods used were counting descriptive statistics, factor analysis and determination of the sum variables.
Käytettyjä menetelmiä olivat kuvailevien tilastollisten tunnuslukujen laskeminen, faktorianalyysi sekä summamuuttujien määrittäminen.
This study was constructed as a mixed methods research, in which quantitative and qualitative phases combine.
Kyseessä oli mixed methods tutkimus, jossa yhdistyi kvantitatiivisia ja kvalitatiivisia menetelmiä.
The need for concrete help in running everyday life and doing chores in their homes was also needed.
Myös arjen pyörittämiseen ja kodinhoitoon kaivattiin hyvin konkreettista apua.
Open-ended questions about the needs of the parents considering information and support were analysed using qualitative content analysis after quantitative analyses.
Avoimet kysymykset tiedon ja tuen tarpeista analysoitiin laadullisella sisällönanalyysillä määrällisen analyysin jälkeen.
The biggest difference in the average answers of the groups considered the sleep of the baby and the smallest difference the cry of the baby.
Suurin ero ryhmien (ensimmäinen lapsi & useampi lapsi) keskiarvojen välillä koski vauvan unta ja pienin ero vauvan itkua.
In the quantitative analysis, the support for the parenthood was organised into five different aspects: the basic care of the child, sleeping, crying, development and health of the child and the wellbeing of the parent.
Vanhemmuuden tuki jäsentyi määrällisessä analyysissä viiteen ulottuvuuteen: vauvan perushoitoon, vauvan uneen, vauvan itkuun, vauvan kehitykseen ja terveyteen sekä vanhemman hyvinvointiin ja vanhempana toimimiseen liittyviin tiedon ja tuen tarpeisiin.
However, the need for information and support for the parents were not particularly important in the quantitative analysis.
Tiedon ja tuen tarpeen määrä ei näyttäytynyt määrällisessä analyysissä kovin voimakkaana.
The questionnaire included 21 factors for support and information needs, and the parents needed to evaluate their answers in a scale of 1 to 5, where 1 stands for never and 5 stands for very often.
Kyselylomake muodostui 21 tuen ja tiedon tarvetta mittaavasta muuttujasta, joita vanhemman tuli arvioida 5-portaisella asteikolla (1=en koskaan, 2=harvoin, 3=joskus 4=usein 5=hyvin usein).
When answering the open-ended questions, the parents highlighted the need for peer support.
Omin sanoin kuvatessaan vanhempien vastauksissa korostui vertaistuen tarve.
The data collected from the Parental Box research was used as the material for the study.
Aineistona käytettiin Parental Box -hankkeen kautta kerättyä dataa.
The results show that the parents who are having their first child need more overall information and support than their counterparts, for whom the baby is not the first.
Tulokset osoittivat esikoisen saaneiden vanhempien kaipaavan enemmän tietoa ja tukea verrattuna vanhempiin, joille lapsi ei ole ensimmäinen.
The theory section of the study deals with the parenthood itself and the transition towards parenthood, the mental wellbeing of the parents as well as the meaning of the first years of life for the future development of the child.
Tutkimuksen teoriaosuudessa käsitellään vanhemmuutta, vanhemmuuteen siirtymistä, vanhempien psyykkistä hyvinvointia, varhaisten vuosien merkitystä ihmisen elämään sekä aiempia tutkimuksia vauvan vanhempien tiedon ja tuen tarpeista.
The most things that parents need, seem to be current and reliable source for information and increase in peer support as well as concrete help in and around their house.
Tutkimuksen tulosten mukaan vanhemmat kaipaavat ennen kaikkea luotettavaa ja ajankohtaista tietoa, nykyistä enemmän vertaistukea sekä konkreettista apua arjen pyörittämiseen.
The needs for information and support for parents during their babys first year
Vanhempien kokema tiedon ja tuen tarve vauvavuonna
The aim for the study was to describe the views of the parents about their needs, and to find the differences between the two groups, which consisted of parents with previous children and parents that are having their first child.
Tavoitteena oli kuvailla vanhempien näkemyksiä tarvitsemastaan tuesta ja vertailla esikoisen saaneiden vanhempien vastauksia vanhempiin, joille lapsi ei ole ensimmäinen.
The study indicated that the parents need different kinds of information and support during their baby’s first year.
Tulokset osoittivat vanhempien kaipaavan erilaista tietoa ja tukea vauvavuoden aikana.
The data was collected from parents with children under one year of age, and it was collected by using questionnaires, which included both open and close ended questions.
Aineisto oli kerätty alle yksi vuotiaiden vauvojen vanhemmille suunnatulla sähköisellä kyselyllä, johon oli päässyt vastaamaan hankkeen virallisilla nettisivuilla.
Furthermore, the results indicated that the role of maternity clinic or guidance centre was received with mixed feelings.
Lisäksi tuloksista selvisi, että neuvolan rooli tiedon lähteenä koetaan ristiriitaiseksi.
The purpose of this study was to find out what kind of information and support parents need during their baby’s first year and to map out the mental and social support the parents need.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää vanhempien kokemaa tiedon ja tuen tarvetta vauvavuonna.
The most support the parents seemed to need considered the health and development of the child.
Eniten tietoa ja tukea kaivattiin vauvan kehitykseen sekä terveyteen ja vähiten vauvan perushoitoon liittyviin asioihin.
The basic care of the child was the aspect that needed the least support.
Vauvan itkuun liittyvät tuen tarpeet eivät nousseet aineistosta esille.
The research questions were: 1.
Tutkimuskysymyksiksi muotoutuivat seuraavat: 1.
There were in total of five interviews.
Haastatteluja oli yhteensä viisi (n = 5).
Previous theories (inter alia Morgan & Saxton, 1985; Newbery, 2012; Willms, 2003; Zynghier, 2008) alone were unable to explain the phenomenon being studied.
Aiemmat sitoutumisen teoriat (mm. Morgan & Saxton, 1985; Newbery, 2012; Willms, 2003; Zynghier, 2008) eivät yksinään pystyneet selittämään tutkittavaa ilmiötä.
The data collection method was individual interviews.
Aineistonkeruumenetelmänä olivat yksilöhaastattelut.
In addition, I examined commitment in different environments: educational institutions and in art contexts.
Lisäksi tarkastelin sitoutumista eri ympäristöissä: oppilaitoksissa ja taiteen konteksteissa.