natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In pedigree data there were 503 315 Landrace and 549 296 Yorkshire animals after pruning for pedigree completeness and errors in the data.
Sukupuuaineiston rajauksen jälkeen maatiaisrodun eläimiä oli 503 315 ja yorkshirejä 549 296 yksilöä.
In the genotype data, there were 522 individuals of Landrace and 934 individuals of Yorkshire animals after pruning.
Genomisessa aineistossa oli käytettävissä karsinnan jälkeen 522 maatiaista ja 934 yorkshireä.
Percentage of homozygosity (FPH) was also studied from genomic data.
Lisäksi genomisesta aineistosta laskettiin yleinen homotsygotia-aste (FPH).
The average inbreeding coefficient based on ROHs for animals born in year 2014 were 0.21 for Landrace and 0.25 for Yorkshire animals.
ROH pohjaiset sukusiitosasteiden keskiarvot olivat vuonna 2014 syntyneille eläimille 0.21 maatiaiselle ja 0.25 yorkshirelle.
Correlation between pedigree-based estimate and genomic-based FROH was found to be quite low for both breeds; 0.51 for Landrace and 0.58 for Yorkshire.
Korrelaatio sukupuupohjaisen ja genomiseen ROH menetelmään perustuvan sukusiitosasteen välillä oli kohtalainen molemmilla roduilla: 0.51 maatiaisella ja 0.58 yorkshirellä.
Yearly rate of inbreeding based on pedigree raised steadily.
Sukupuuaineistoihin perustuva sukusiitosasteiden vuosittainen nousu oli tasaista.
The aim of this study was to estimate and compare the level of inbreeding in Finnish Yorkshire and Finnish Landrace pigs using pedigree and genomic methods.
Tutkielman tavoitteena oli laskea sukusiitosasteet kahdelle eri suomalaiselle sikarodulle käyttäen sukupuu- ja genomista-aineistoa, sekä tarkastella niiden eroavaisuuksia.
Estimation of inbreeding coefficients of Finnish pig breeds based on genomic information
Genomisten sukusiitosasteiden arviointi kahdella suomalaisella sikarodulla
Inbreeding coefficients (FPED) were estimated from pedigree data using RelaX2 program and for genomic data using PLINK by detecting runs of homozygosity (FROH).
Sukusiitosasteet (FPED) arvioitiin sukupuuaineistosta käyttäen RelaX2 ohjelmaa.
In recent years, the animal breeding sector has introduced new genomic tools in breeding schemes.
Viime vuosina on alettu käyttää enenevissä määrin genomiseen aineistoon pohjautuvia sukusiitosasteen arvioita.
Average inbreeding coefficients from year 2014 were 0.10 for Landrace and 0.15 for Yorkshire.
Sukusiitosasteiden keskiarvot sukupuuaineistosta laskettuna vuonna 2014 syntyneille eläimille oli 0.10 maatiaiselle ja 0.15 yorkshirelle.
Data consisted of pedigree and genotype information from both breeds.
Sukusiitosaste antaa tietoa populaation monimuotoisuuden tilasta ja voi vaikuttaa eläinten tuotantokykyyn.
The research is a part of Professor Mari Sandell’s the Academy of Finland funded Food Taste research program and was done during the COVID-19 pandemic.
Tutkimus on osa professori Mari Sandellin Suomen Akatemian rahoittamaa Food Taste -tutkimusohjelmaa ja toteutettiin COVID-19-pandemian poikkeusolojen aikana.
The data for this study was collected at the University of Turku Functional Food Forum sensory laboratory (ISO 8589).
Aineisto oli kerätty Turun yliopiston Funktionaalisen elintarvikkeiden kehittämiskeskuksen aistilaboratoriossa (ISO 8589).
Chemesthesis, smell and taste chemical senses have an important role in individual food choices and health.
Kemotunto-, haju- ja makuaistimus kuuluvat kemiallisiin aistitoimintoihin, joilla on merkittävä yhteys ihmisen tekemiin ruokavalintoihin ja terveyteen.
The chemesthesis perception needs to be researched so that we can better understand how it works in different individuals and affects them.
Kemotuntoaistimuksen toimintaa täytyy tutkia, jotta sen toiminnan piirteitä ja vaikutuksia yksilöihin voidaan ymmärtää paremmin.
The results show that individuals differ in the perception of chemesthesis.
Tulosten mukaan ihmiset ovat erilaisia kemotunnon herkkyydessä.
Based on the results, the intensity rate was classified into three groups (non-sensitive, semi-sensitive, most sensitive) with Hierarchical clustering.
Tutkittavat jaettiin jokaisessa kemotunto-ominaisuudessa aistitutkimuksen tuloksien perusteella herkkyysryhmiin (epäherkkä, keskiherkkä ja erittäin herkkä) hierarkkisella ryhmittelyanalyysillä.
The data includes sensory study results about chemesthetic properties such as astringency, burning and cooling, which are the properties analysed in this study.
Tutkittavina aistiominaisuuksina olivat astringoivuus, polttavuus ja viilentävyys.
Chemesthesis score and taste score had a positive correlation (r = +0.561; p ≤ 0.01).
Kemotuntoarvo korreloi aiemmin määritetyn makuarvon kanssa positiivisesti (r = +0,561; p ≤ 0,01).
The differences of the formed groups were analysed with the one-way multivariate analysis of variance which gave statistically significant results (F = 10.0; p ≤ 0.001).
Herkkyyttä esittävät klusterit erosivat monen muuttujan varianssianalyysin mukaan toisistaan (F = 10,0; p ≤ 0,001).
Every property had five sensory samples presented in different concentrations.
Tutkittavat (N=196) arvioivat kemotuntonäytteet sarjoissa, joissa kukin ärsykkeistä esitettiin viidessä eri pitoisuudessa.
There are many chemesthetic sensations whose properties and mechanisms are unknown.
Kemotunnon kaikkia ominaisuuksia, syntymismekanismeja ja yhdisteitä ei vielä tunneta.
The primary goal was to study the individual differences in perception of chemesthesis.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää kemotunnon aistimisen herkkyyttä.
Age didn’t affect the chemesthesis score (F = 0.5; p > 0.05).
Iällä ei ollut vaikutusta kemotuntoarvoon (F = 0,5; p > 0,05), mutta naiset olivat herkempiä kuin miehet (F = 5.1; p ≤ 0,01).
The chemesthesis score can classify individuals to different sensitivity groups and chemesthesis appears to correlate with taste.
Kemotuntoarvon avulla voidaan luokitella ihmisiä erilaisiin herkkyysryhmiin.
The urban trees have also some negative effects.
Kaupunkipuilla on myös negatiivisia vaikutuksia.
The urban trees require intensive management and their condition must be constantly monitored.
Kaupunkipuut vaativat intensiivistä hoitoa ja niiden kuntoa on tarkkailtava jatkuvasti.
Urban trees and forests are important for human well-being and the diversity of urban nature.
Kaupunkipuut ja -metsät ovat tärkeitä niin ihmisen hyvinvoinnin kuin luonnon monimuotoisuuden kannalta.
Traditionally, data on urban trees have been collected and updated by field surveys, which is laborious and expensive.
Perinteisesti puurekisterin tietoja on kerätty ja päivitetty maastomittauksin, mikä on työlästä ja kallista.
63 % of the canopy segments produced by the automatic method were commission errors and 33% of the canopy segments produced by semi-automatic method were commission errors.
Automaattinen menetelmä tuottamista latvussegmenteistä 63 % oli komissiovirheitä ja puoliautomaattisen menetelmän latvussegmenteistä 33 % oli komissiovirheitä.
The largest overestimation by the automatic method was in the Koskela study area (221.6 %) and the smallest underestimation was produced by the semi-automatic method in the Suursuo study area (75.5 %).
Suurimmillaan yliarvio automaattisella menetelmällä oli Koskelan tutkimusalueella (221,6 %) ja pienimmän aliarvion tuotti puoliautomaattinen menetelmä Suursuon tutkimusalueella (75,5 %).
Non-parametric random forest method and the nearest neighbor (kNN) method were used in the diameter modeling process.
Läpimittojen mallinnuksessa käytettiin ei-parametrista random forest -menetelmää ja lähimmän naapurin (kNN) menetelmää.
Urban forests maintain biodiversity, improve air quality and offer aesthetic and recreational value.
Kaupunkipuut parantavat ilmanlaatua, pienentävät tulvariskiä ja tarjoavat maisema ja virkistys arvoja.
The results of the automatic and semi-automatic canopy segmentation method were compared by determining the detection accuracy of the trees and the modeling accuracy of the tree diameter.
Automaattisen ja puoliautomaattisen latvussegmentointimenetelmän tuloksia vertailtiin määrittämällä puiden havaitsemistarkkuus ja puiden läpimitan mallinnustarkkuus.
The study area consisted of nine Helsinki hospital areas with a total area of 47,2 ha.
Tutkimusalueena oli yhdeksän Helsingin sairaala-aluetta, joiden yhteenlaskettu pinta-ala oli 47,2 ha ja maastossa mitattuja puita oli yhteensä 4365 ja 37 eri puulajia.
Thus, the automatic method produced an overestimation of 57.2% and the semi-automatic method produced an underestimation of 19.5 % compared to the reference trees.
Automaattinen menetelmä tuottama puumäärä oli 57,2 %:n yliarvio ja puoliautomaattinen menetelmä 19,5 %:n aliarvio referenssipuumäärään nähden.
The canopy segmentation produced by the automated method was visually modified and incorrectly delimited canopy segments were corrected.
Tätä automaattisen menetelmän tuottamaa latvussegmentointia muokattiin visuaalisesti ortoilmakuvia apuna käyttäen ja virheellisesti rajautuneita latvussegmenttejä korjailtiin.
Improving the accuracy of urban tree mapping with a semi-automatically produced canopy map
Puistopuiden kartoitustarkkuuden parantaminen puoliautomaattisesti tuotetulla latvuskartalla
Tree mapping accuracy improved in terms of both tree detection accuracy and diameter modeling accuracy.
Puiden kartoitustarkkuus parani sekä puiden havaitsemistarkkuuden, että läpimitan mallinnustarkkuuden osalta.
Based on the results of the study, it can be stated that the semi-automatic method is useful especially in parkland areas, but in densely wooded forest areas there is still issues to solve make this method practical.
Tutkimuksen tulosten perusteella voidaan todeta puoliautomaattisen menetelmän olleen käyttökelpoinen etenkin puistoisilla alueilla, mutta tiheäpuustoisilla metsäalueilla siitä ei ollut merkittävää hyötyä Tämän tutkimuksen perusteella voidaan todeta, että tässä työssä käytetty puoliautomaattinen puiden kartoitusmenetelmä voisi olla hyödyllinen operatiivisessa kaupunkipuiden kartoituksessa ja seurannassa erityisesti puistoisilla alueilla.
Maximizing the benefits of urban trees and minimizing disadvantages requires detailed data on urban trees.
Kaupunkipuiden hyötyjen maksimointi ja haittojen ja kustannusten minimointi edellyttää yksityistä tiedonkeruuta kaupunkialueen puista ja tämän vuoksi monet kunnat ja kaupungit ylläpitävät puurekisteriä, jossa on tarkat tiedot yksittäisistä kaupunkipuista.
The results of the study showed that the accuracy of the automatically generated canopy map from the laser scanning data can be improved by the semi-automatic method.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että ALS-aineistosta yksinpuintulkintamenetelmällä automaattisesti tuotettua latvuskartan tarkkuutta pystyttiin parantamaan puoliautomaattisella menetelmällä.
Dense and shady urban forests may cause feelings of insecurity and tree pollen can cause health problems.
Iäkkäät ja huonokuntoiset tai myrskyssä kaatuvat puut voivat aiheuttaa vaaraa ja tiheät ja varjoisat metsäalueet voidaan kokea turvattomiksi.
The aim of this study was to determine whether the accuracy of the automatically generated canopy map from ALS-data could be improved by a semi-automatic method.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, onko puistopuiden kartoitustarkkuutta mahdollista parantaa puoliautomaattisella tuotetulla latvuskartalla.
This resulted in a semi-automatically produced canopy map.
Muokkauksen tuloksena saatiin uusi puoliautomaattisella menetelmällä tuotettu latvussegmentointi.
With the automatic method, the absolute RMSE of the diameter prediction was 12,84 cm and 10,99 cm with semi-automatic method.
Läpimittaennusteiden suhteellinen RMSE oli automaattisella menetelmällä 41,8 % ja puoliautomaattisella 35,8 %.
The results were compared with the number and the diameter of trees measured in the field.
Tuloksia verrattiin maastossa mitattujen puiden määrään jä läpimittoihin, jolloin saatiin tietoa menetelmien paremmuudesta.
This thesis studied ALS-based individual tree detection methods in urban tree mapping.
Työssä tuotettiin ALS-aineistosta automaattisella latvussegmentointimenetelmällä yksityiskohtainen puiden latvuskartta.
The diameter predictions of the whole data were 6 % more accurate with the semi-automatic method.
Läpimittaennusteet tarkentuivat koko aineistolla 6 %-yksikköä ja neljän yleisimmän puulajin kohdalla 7 %-yksikköä.
Tree candidates were deliniated from the surface model by utilizing watershed segmentation.
Latvuskartan luonnissa puiden latvukset rajattiin valuma-aluesegmentoinnilla latvuston pintamallista.
The first measurement results of the summer turned out to be incorrect and the operation of the equipment was improved as the summer progressed.
Kesän ensimmäiset mittaustulokset osoittautuivat virheellisiksi ja laitteiston toimintaa parannettiin kesän edetessä.
The measurement system presented in the study requires additional work to make it consumer-friendly and easy for the machine operator to control.
Tutkimuksessa esitetty mittausjärjestelmä vaatii lisätyötä, jotta siitä tulisi kuluttajaystävällinen ja koneen käyttäjän helposti hallittava.
The GPS receiver made it possible to track the movements of the tractor in the field.
GPS-vastaanottimen avulla pystyttiin seuraamaan traktorin liikkeitä pellolla.
On cattle farms, the sufficiency of silage over the winter is important.
Nautaeläintiloilla säilörehun riittävyys talven yli on tärkeää.
Real-time crop measurement allows accurate data collection from the field during harvest.
Reaaliaikainen sadonmittaus mahdollistaa tarkkaa tiedon keräämistä pellolta sadonkorjuun aikana.
To ensure the reliability of the results, 97 bales baled from one grass field were weighed on a separate scale and the results were compared with the results measured with a measuring device.
Jotta voitiin varmistua tulosten luotettavuudesta, punnittiin yhdeltä nurmilohkolta paalatut 97 paalia erillisellä vaa’alla ja verrattiin tuloksia mittalaitteella mitattuihin tuloksiin.
Measurements were carried out on several baling times.
Mittauksia tehtiin useista paalauskerroista.
According to the results, the measuring device was able to determine the weight of the bales relatively accurately.
Tulokset osoittivat, että mittalaitteella pystytään mittaamaan paalien paino suhteellisen tarkasti.
On average, from this sample of 97 bales, the bales weighed with measuring devices were on average 20 kilos lighter than those weighed with the scale.
Keskiarvoisesti tarkasteltuna tästä 97 paalin otannasta mittalaitteilla punnitut paalit olivat keskimäärin 20 kiloa kevyempiä kuin puntarilla punnittuna.
In addition, yield data can be used to plan future site-specific cultivation activities to improve yield level.
Sen lisäksi satotiedon avulla pystytään suunnittelemaan tulevia viljelystoimia satotasojen parantamiseksi.
Sometimes silage yields are poor, and one may have to resort to purchase more feed.
Toisinaan rehusta saadaan heikko sato ja tällöin voidaan joutua turvautumaan ostorehuun.
The measurements were performed in the fields of Viikki research farm in the summer of 2015 with measuring devices installed in the farm’s own baler.
Mittaukset suoritettiin kesällä 2015 Viikin opetus- ja tutkimustilan pelloilla tilan omaan paalaimeen asennetuilla mittalaitteilla.
The aim of this study was to investigate the real-time yield measurement of round baling.
Tutkimuksen tavoitteena oli tutkia pyöröpaalauksen reaaliaikaista sadonmittausta.
63 % of the bales measured with measuring devices were within ±90 kilos of the weighed bales.
Mittalaitteilla mitatuista paaleista 63 % oli ±90 kilon sisällä puntarilla punnittuihin verrattuna.
The measured yield amount helps farmer to plan feeding for the coming winter.
Mitattujen satomäärien avulla tilallisen on helpompaa suunnitella tulevan talven ruokintaa.
In addition, the torque and rotation speed of the PTO (power take-off) shaft between the tractor and the baler during bale formation were determined.
Lisäksi tutkittiin paalin muodostumisen aikana traktorin ja paalaimen väliseen nivelakseliin kohdistuvaa vääntömomenttia ja pyörimisnopeutta.
It would be easier to know how sufficient your silage is, if the exact amount of silage is known in the autumn.
Oman rehusadon riittävyyden arviointia helpottaisi, jos tilalla olisi tiedossa jo syksyllä käytettävissä olevan rehun määrä.
In this study, measuring devices were installed to the round baler to measure bale formation during baling.
Tutkimuksessa pyöröpaalaimeen asennettiin mittalaitteita mittaamaan paalin muodostumista paalauksen aikana.
Accurate yield determination helps farmer to assess the sufficiency of silage.
Tarkka sadon määrän mittaaminen auttaa tilallista arvioimaan rehun riittävyyttä.
The measuring devices built in the study proved to be a good method for weighing round bales during harvest after fine-tuning.
Tutkielmassa rakennetut mittalaitteet osoittautuivat hienosäädön jälkeen hyväksi menetelmäksi pyöröpaalaimen paalien punnitukseen.
Measurement results were utilized to prepare a yield map to describe the variation of yield levels on the field.
Mittaustulosten avulla piirrettiin satokartta kuvaamaan pellon satotasoa.
Valid and comparable measurement data were collected from the baled grass field in the autumn.
Syksyllä paalatulta nurmipellolta saatiin vertailukelpoista mittausdataa kerättyä.
Real-time yield measurement for silage during harvesting on round baling
Säilörehunkorjuun reaaliaikainen sadonmittaus korjuun yhteydessä pyöröpaalauksessa
Strain gauges, which measured the deflection of the balers shaft, were used to weigh the bales.
Paalien punnitukseen käytettiin venymäliuska-antureita, jotka mittasivat paalaimen akselin taipumista.
In particular, the theoretical basis is the economic concept of cost-effectiveness.
Teoriapohjana on erityisesti kustannustehokkuuden taloustieteellinen käsite.
The development of tech-nological solutions is still ongoing and investment in new solutions is needed.
Teknologisten ratkaisujen kehittäminen on vielä kesken, ja investointeja uusiin ratkaisuihin tarvitaan.
The work is a literature review, in which the relevant scientific litera-ture, reports, recommendations, and roadmaps have been used as source material.
Työ on kir-jallisuuskatsaus, jossa lähdemateriaalina on käytetty aiheeseen liittyvää tieteellistä kirjallisuutta, raportteja, suosituksia ja tiekarttoja.
Based on my results, the various solutions must be treated openly and their introduction must be supported by economic instruments, but the old centralized forms of energy production should still be considered part of the system.
Tulosteni perusteella erilaisiin ratkaisuihin pitää suhtautua avoimesti ja niiden käyttöönottoa tulee tukea taloudellisin ohjauskeinoin, mutta vanhat keskitetyt energian-tuotantomuodot on syytä pitää edelleen osana järjestelmää.
The elec-tricity system of the future will not only utilize one technology, but the system will be built on many different solutions.
Tulevaisuuden sähköjärjes-telmä ei tule hyödyntämään vain yhtä teknologiaa vaan järjestelmä tulee rakentumaan monien erilaisten ratkaisujen varaan.
Alongside large power plants, smaller plants will emerge that generate electric-ity for, for example, the neighborhood or several farms.
Suurten sähköntuotantolaitosten rinnalle tulee nousemaan pienem-piä laitoksia, jotka tuottavat sähköä esimerkiksi naapurustolle tai useammalle maatilalle.
This poses challenges to the flexibility of electricity production and security of electricity supply.
Tämä asettaa haasteita sähköntuotannon joustavuu-delle ja sähkön toimitusvarmuudelle.
My intention is to answer questions about how it is possible to increase control capacity in the electricity network, what kind of technological solutions to increase flexibility can be expected in the next few years and what issues in the electricity system affect the cost-effectiveness of the system.
Tarkoituksenani on vastata kysymyksiin siitä, miten säätökapasiteettia sähköverkossa on mahdollista lisätä, millaisia teknologisia ratkaisuja joustavuuden lisäämiseksi on odotettavissa lähivuosina ja mitkä asiat sähköjärjestelmässä vaikuttavat järjestelmän kustannustehokkuuteen.
Abstract Finland's goal is to significantly increase the use of renewable energy sources in energy production and to be carbon neutral in 2035.
Tiivistelmä Suomen tavoitteena on nostaa huomattavasti uusiutuvien energiamuotojen käyttöä energiantuo-tannossa ja olla hiilineutraali vuonna 2035.
There are already examples of large-scale electricity storage in the world, and in Finland, for example, various heat pumps are used, which can be used to store heat and thus increase demand response.
Maailmalla on jo esimerkkejä sähkön suuren mittakaavan varastoista ja Suomessakin käytetään esimerkiksi erilaisia lämpöpumppuja, joilla voidaan varastoida lämpöä ja siten kasvattaa kysyntäjoustoa.
The electricity generation system must be able to support new innovations on the part of society without compromising security of electricity supply.
Sähkön-tuotantojärjestelmän uusia innovaatioita on kyettävä yhteiskunnan taholta tukemaan sähkön toimi-tusvarmuutta vaarantamatta.
Review of electricity generation in Finland now and in the future
Katsaus Suomen sähkön tuotannon nykytilaan ja tulevaisuuteen
In addition, I deal with demand response, overall economic efficiency and decen-tralized electricity generation.
Sen lisäksi käsittelen kysyntäjoustoa, kokonaistaloudellista tehokkuutta sekä hajautettua sähköntuotantoa.
Decentralized energy production, electricity storage, for example as heat, and the role of the con-sumer in maintaining the system are particularly important in the work.
Erityisen tärkeiksi työssä nousevat hajautettu energiantuotanto, sähkön varastointi esimerkiksi lämpönä ja kuluttajan rooli järjestelmän ylläpidossa.
In this work, I examine the possibilities of Finnish electricity gen-eration, focusing especially on production forms that act as a regulating force and solutions that increase demand response.
Työssä tarkastelen Suomen sähköntuotannon mahdollisuuk-sia, keskittyen erityisesti säätövoimana toimiviin tuotantomuotoihin ja kysyntäjoustoa lisääviin rat-kaisuihin.
The properties were also examined with a protein drink, but to a lesser extent.
Ominaisuuksia tarkasteltiin myös proteiinijuomilla, mutta pienemmässä määrin.
In UHT-heating (Ultra High Temperature) product is heated above 130 degrees for a few seconds, which destroys all micro-organisms and prolongs shelf life of the product.
UHT-kuumennuksessa (Ultra High Temperature) eli iskukuumennuksessa tuote kuumennetaan yli 130 asteen lämpötilaan muutamien sekuntien ajaksi, jolloin kaikki mikro-organismit tuhoutuvat ja tuotteen säilyvyysaika pitenee.
UHT-heating is divided into direct and indirect heating.
UHT-kuumennus jakaantuu suoraan ja epäsuoraan kuumennukseen.
The intensity of protein bands decreased how longer and how warmer temperature the milk samples were stored.
Proteiinivyöhykkeiden intensiteetti laski mitä kauemmin ja mitä lämpimämmässä maitonäytteitä varastoitiin.
Milks stored in cold temperature received better evaluation results than those stored in warm temperature, and storage temperature had a greater effect on milk evaluation results than UHT-heating.
Kylmässä lämpötilassa varastoidut maidot saivat parempia arviointituloksia kuin lämpimässä varastoidut ja varastointilämpötilalla oli suurempi vaikutus maitojen arviointituloksiin kuin UHT-kuumennuksella.
Changes (reddish colour, caramel taste) caused by Maillard reaction were observed in both UHT-heated milks after one month of warm storage.
Maillard reaktion aiheuttavia muutoksia (punertava väri, karamellinen maku) havaittiin molemmilla UHT-kuumennusmenetelmillä kuumennetuilla maidoilla kuukauden lämpimässä varastoinnin jälkeen.
Sensory evaluations and electrophoresis analyzes were organized after production and during storage at regular intervals until best before date, storing samples at different storage temperatures.
Aistinvaraisia arviointeja ja elektroforeesianalyysejä järjestettiin valmistuksen jälkeen ja varastoinnin aikana tasaisin väliajoin aina parasta ennen päivämäärään asti, säilyttäen näytteitä eri varastointilämpötiloissa.
The aim of this study was to compare the effects of direct and indirect UHT-heating on the composition and quality of skimmed milk.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli vertailla suoran ja epäsuoran UHT-kuumennuksen vaikutuksia rasvattoman maidon koostumukseen ja laatuun.