natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The new ECEC form and shared information about the child highlighted the child’s perspective in discussions.
Uusi vasulomake ja yhteinen tieto lapsesta toivat esiin lapsen näkökulmaa keskustelutilanteessa.
Section 23 of the new Act on Early Childhood Education and Care states that the child’s opinion must be heard at every stage of the ECEC plan process.
Uusi varhaiskasvatuslaki 23 § edellyttää lapsen kuulemista vasuprosessin kaikissa vaiheissa.
According to early childhood education teachers, the participation of 1–3-year-old children in the ECEC plan process involved observing the child and discussing with the child to ascertain their interests, strengths and needs, recording the information in the child’s ECEC plan, team discussions and expanding on the child’s perspective, listening to the child’s parents and making use of their knowledge of their own child, and implementing the ECEC plan in everyday life, as well as the child’s opportunity to influence joint activities.
Varhaiskasvatuksen opettajien mukaan 1-3–vuotiaan lapsen osallisuus vasuprosessissa oli lapsen mielenkiinnonkohteiden, vahvuuksien ja tarpeiden selvittämistä havainnoimalla ja keskustelemalla lapsen kanssa, tiedon kirjaamista lapsen vasuun, keskustelua tiimissä ja lapsen näkökulman avaamista, vanhempien kuulemista ja tietoa omasta lapsestaan sekä vasun toteutumista arjessa ja lapsen mahdollisuutta vaikuttaa yhteiseen toimintaan.
Another point of interest for the study was to map the methods used by early childhood education teachers to support the child’s participation in the ECEC plan process.
Tutkimuksen kiinnostuksen kohteena oli lisäksi kartoittaa, millaisia keinoja varhaiskasvatuksen opettajilla on lapsen osallisuuden tukemiseen vasuprosessissa.
Participation of 1–3-year-olds in the early childhood education and care plan process as described by early childhood education teachers
1–3-vuotiaan lapsen osallisuus vasuprosessissa varhaiskasvatuksen opettajien kuvaamana
The participation of 1–3-year-olds in the ECEC plan process has also given some teachers pause for thought.
1-3–vuotiaan lapsen osallisuus vasuprosessissa myös mietitytti varhaiskasvatuksen opettajia.
In order to increase child participation in the ECEC plan process, illustrated support for interviews with children and the presence of the child at ECEC plan discussions were proposed.
Lapsen osallisuuden lisäämiseksi vasuprosessissa ehdotettiin kuvallista tukea lapsen haastatteluun ja lapsen mahdollisuutta olla mukana vasukeskustelussa.
Child participation was also supported by daily discussions with parents, information about the child obtained from the initial discussion meeting held when the child began day-care, and team discussion on observations of the child.
Päivittäin keskustelu vanhempien kanssa, aloituskeskustelusta saatu tieto lapsesta sekä tiimissä keskustelu lapsesta tehdyistä havainnoista tukivat myös lapsen osallisuutta.
This study examines early childhood education teachers’ experiences of the participation of 1–3-year-old children in the early childhood education and care plan (known as an ECEC plan) process.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan varhaiskasvatuksen opettajien kokemuksia 1–3-vuotiaan lapsen osallisuudesta vasuprosessissa, johon kuuluu valmistautuminen lapsen varhaiskasvatussuunnitelma (lapsen vasu) keskusteluun, keskustelu ja suunnitelman laadinta, vasun toteuttaminen ja arviointi.
According to the results of the study, observing and interviewing the child using a new ECEC form to ascertain the child’s wishes and interests were significant for the participation of the child during the preparation phase.
Tutkimustulosten mukaan valmisteluvaiheessa lapsen osallisuuden kannalta merkityksellistä oli lapsen havainnointi ja haastattelu uuden vasu lomakkeen pohjalta, jossa selvitettiin lapsen toiveita ja kiinnostuksenkohteita.
The opportunity to develop in one’s own work was also considered to be important.
Mahdollisuus kehittyä omassa työssä koettiin myös tärkeäksi.
The material was analyzed by content analysis methods.
Aineisto analysoitiin sisällönanalyysin menetelmin.
The collected material was examined from the point of view of the research questions, in order to find answers to the questions that are relevant to the research.
Kerättyä aineistoa tarkasteltiin tutkimuskysymysten näkökulmasta, ja näin pyrittiin löytämään vastauksia niihin kysymyksiin, jotka ovat tutkimuksen kannalta olennaisia.
The results also highlighted the lack of systematic orientation and the gap between education and the reality of work.
Tuloksissa nousi myös esiin systemaattisen perehdytyksen puutteellisuus sekä koulutuksen ja työn todellisuuden välinen kuilu.
"If you enjoy teaching itself and you feel great coming to work in the mornings, then you can cope with the flipsides of this" : the factors supporting novice teachers
"Jos sä nautit itse opettamisesta ja susta on kiva tulla aamuisin töihin, niin sit sä jaksat ne kääntöpuoletkin tässä" : noviisiopettajaa kannattelevat tekijät
A novice teacher in this study is defined as class teachers who have been working for less than three years (Berry, 2009).
Noviisiopettajaksi määritellään tässä tutkimuksessa luokanopettajat, jotka ovat olleet valmistuttuaan alle kolme vuotta työelämässä (Berry, 2009).
The theoretical reference framework of the study is based on an examination of early phase of the career of the novice teacher, as well as the theory of self-determination of Edward Deci and Richard Ryan.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys rakentuu noviisiopettajan uran alkuvaiheen sekä Edward Decin ja Richard Ryanin itsemääräämisteorian tarkastelusta.
Support from the work community and school administration proved to be of paramount importance, even though shortcomings were felt most of all in the support received from the supervisor.
Työyhteisön ja koulun hallinnon tuki osoittautui ensiarvoisen tärkeäksi, vaikka puutteita koettiinkin esimieheltä saadussa tuessa.
The significance of support is emphasized at the beginning phase of the working career, and the successful transfer to working life has an important role in the commitment to the teaching profession and its enjoyment.
Tuen merkitys korostuu työuran alkuvaiheessa, ja onnistuneella työelämään siirtymisellä on tärkeä rooli opettajan ammattiin sitoutumisen ja siinä viihtymisen kannalta.
Earlier studies have shown that novice teachers find the first working years as challenging and more and more wind up changing their professions.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että noviisiopettajat kokevat ensimmäiset työvuodet haastavina ja yhä useampi heistä vaihtaa alaa.
Successful experiences and the relevance of work become an important factor in staying in teaching.
Onnistumisen kokemukset sekä työn merkityksellisyys nousivat tärkeiksi tekijöiksi opetustyössä pysymisessä.
This study is a qualitative study that examines the novice class teachers' own experiences.
Tämä tutkimus on laadullinen tutkimus, jossa tarkastellaan noviisiluokanopettajien omia kokemuksia.
The aim of this study is to highlight those factors which make novice teachers to remain working as class teachers despite the stress of the first years of work.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tuoda esille niitä tekijöitä, jotka saavat noviisiopettajat pysymään luokanopettajan työssä ensimmäisten työvuosien kuormittavuudesta huolimatta.
The study also examined the support the novice teachers received from the work community and school management.
Tutkimuksessa tarkasteltiin myös noviisiopettajan työyhteisöltä ja koulun johdolta saamaa tukea.
The data collection involved a theme interview, which was conducted as individual interviews.
Aineistonkeruussa käytettiin teemahaastattelua, joka toteutettiin yksilöhaastatteluina.
The research results show that novice teachers are supported themselves in their work by teaching and students.
Tutkimustulokset osoittavat, että noviisiopettajia kannattelee työssään itse opettaminen sekä oppilaat.
The research material was collected by interviewing seven class teachers working in the Helsinki metropolitan area and its suburbs who had less than three years of teaching experience.
Tutkimusaineisto kerättiin haastattelemalla seitsemää pääkaupunkiseudulla ja sen kehyskunnissa toimivaa luokanopettajaa, joilla oli työkokemusta opettajan työstä alle kolme vuotta.
Novice teachers felt they received support most of all from mentoring and working in pairs at work.
Noviisiopettajat kokivat saavansa eniten tukea työssään mentoroinnista sekä työparityöskentelystä.
The purpose of this study was to examine the factors supporting the work of a novice class teacher.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli perehtyä noviisiluokanopettajaa työssään kannatteleviin tekijöihin.
First group of interviews were conducted in the autumn of 2017 and the second group during the autumn of 2019.
Ensimmäisen osan haastattelut suoritettiin syksyllä 2017 ja toisen osan syksyllä 2019.
The research was conducted using qualitative research methods.
Tutkimus toteutettiin laadullisen tutkimuksen keinoin.
The interviews were recorded and transcribed after which they were analyzed following the principles of thematic analysis.
Haastattelut nauhoitettiin ja litteroitiin, jonka jälkeen ne analysoitiin teema-analyysia soveltaen.
Despite the fact that class teacher studies have been seen as practical academic education, during the past few years the relationship with theory and practicality has been questionalized.
Vaikka luokanopettajakoulutus nähdään käytännönläheisenä akateemisena koulutuksena, niin viime vuosina koulutuksen teorian ja käytännön suhteen toimivuutta on kyseenalaistettu.
The research material was collected using narrative thematic interviews.
Tutkimusaineisto koottiin narratiivisten teemahaastatteluiden avulla.
Third year class teacher students felt that the studies had enhanced their professional identity as well as developed their pedagogic and academic skills.
Kolmannen vuoden luokanopettajaopiskelijat kokivat koulutuksen vahvistaneen heidän ammatti-identiteettiään ja kehittäneen niin pedagogisia kuin akateemisia taitoja.
The class teacher studies are facing a variety of different types of expectations that are actively changing within the society and its diversified structure.
Koulutukseen kohdistetaan hyvin laajasti erilaisia odotuksia, jotka muuttuvat aktiivisesti yhteiskunnan ja sen rakenteen monimuotoistuessa.
The most significant motivational factors for entering the industry were social factors as well as own personality and values related to it.
Merkittävimpinä alalle hakeutumisen motiiveina näyttäytyivät sosiaaliset tekijät sekä omaan persoonaan ja arvomaailmaan liittyvät motivaatiotekijät.
The studies were desired to provide readiness to act in a practical manner and developing individuals professional identity towards the ideal profile of a teacher.
Koulutuksen toivottiin antavan valmiuksia käytännön työssä toimimiseen ja kehittävän yksilön ammatti-identiteettiä kohti tavoiteltua ihanneopettajuutta.
The target is also to study the most meaningful experiences of the studies described by the third year class teacher students.
Tavoitteena on myös tutkia koulutuksen merkityksellisimpiä kokemuksia kolmannen vuoden luokanopettajaopiskelijoiden kuvaamana.
The first year class teacher students had applied to the industry from many different back-grounds and driven by diverse set of motivational factors.
Ensimmäisen vuoden luokanopettajaopiskelijat olivat hakeutuneet alalle hyvin erilaisista taustoista ja monipuolisten motivaatiotekijöiden ohjaamana.
"My mom said, you should be a teacher" : Class teacher students’ descriptions of motivations to enter the field, expectations towards the education and educational experiences
"Mun äiti sano et hae opettajaks" : luokanopettajaopiskelijoiden kuvauksia alalle hakeutumisen motivaatiotekijöistä sekä koulutukseen kohdistuvista odotuksista ja kokemuksista
The teacher apprenticeship included in the studies had been experienced as the most meaningful part of the studies, which is the reason for desire of more practical content to be included in the class teacher studies.
Koulutuksen sisältämät opetusharjoittelut nähtiin merkityksellisimpänä osana opintoja, jonka vuoksi käytännönläheisempiä sisältöjä toivottiin runsaammin osaksi luokanopettajakoulutusta.
Eight first year students and four third year class teacher students were selected to the interviews.
Haastateltavaksi valikoitui kahdeksan ensimmäisen vuoden luokanopettajaopiskelijaa ja neljä kolmannen vuoden luokanopettajaopiskelijaa.
Analyzing the motivational factors of the individuals entering the industry provides understanding why class teacher studies are so popular and what are the driving factors towards the industry.
Alalle hakeutumista ohjaaviin motivaatiotekijöihin pureutuminen tuo näkemystä siihen, miksi luokanopettajakoulutus on niin suosittu ja mitkä tekijät alalle ohjaavat.
This research aims to understand the motivational factors of the first year class teacher students to seek their way into the industry as well as their expectations towards the studies.
Tämä tutkimus tarkastelee luokanopettajakoulutuksen ensimmäisen vuoden opiskelijoiden motivaatiotekijöitä hakeutua alalle sekä heidän kohdistamia odotuksia koulutukselle.
There were a vast set of expectations directed to the class teacher studies.
Luokanopettajakoulutukseen kohdistui laajasti erilaisia odotuksia.
The three research questions were: 1.
Tutki-muskysymyksiä oli kolme, joista ensimmäisessä kaksi alakysymystä: 1.
The data was analysed with repeated measures two-way ANOVA, non-parametric Friedman’s, Kruskall-Wallis -, Mann Whitney U -tests and Spearman’s rank correlation coefficient with SPSS 25 -tool.
Taitojen kehittymistä ja ryhmien välisiä eroja analysoitiin tilastollisin menetelmin toistettujen mittausten kaksisuuntaisella varianssianalyysilla sekä nonparametrisillä Friedmanin, Kruskall-Wallis – ja Mann Whitney U -testeillä sekä Spearmanin järjestyskorrelaatiokertoimella SPSS 25 -ohjelmalla.
What kind of differences appear between girls and boys?
Millaisia eroja on tyttöjen ja poikien taitojen kehittymisessä?
There was a positive albeit mediocre correlation between cognitive and language skills as well as positive correlation between social play variable and cognitive and language skills.
Kielellisten ja kogni-tiivisten taitojen välillä oli keskinkertainen, mutta positiivinen tilastollisesti erittäin merkitsevä yh-teys, kuten myös sosiaalisen kiinnittymisen kannalta tärkeällä yhteisleikillä ja kognitiivisilla ja kie-lellisillä taidoilla.
This study utilizes the Attachment theory (Bowlby, 1969) to discuss children’s social attachment and the effect of peer interaction.
Tutkimuksessa keskitytään pohtimaan John Bowl-byn (1969) alun perin kehittämää kiintymyssuhdeteorian ja siihen liittyvää lapsen sosiaalista kiin-nittymistä vertaisvuorovaikutuksen kautta.
This study is a part of LASSO-project.
Tutkimus on osa Helsingin yliopiston ja Helsingin kau-pungin yhteistä LASSO-hanketta.
The development of cognitive, language and play skills of special needs children in integrated special education day care group and in regular day care group with the support of early childhood education special needs teacher
Erityistä tukea tarvitsevien lasten kognitiivisten, kielellisten ja leikkitaitojen kehitys integroiduissa erityisryhmissä ja tavallisissa päiväkotiryhmissä varhaiskasvatuksen erityisopettajan tuella
The peer children were ahead in skill development when comparing them with group form or status group.
Vertaislapset olivat taitavimpia kaikissa taidoissa niin ryhmämuotoa kuin statusryhmiäkin vertailtaessa.
The aim of this study was to examine the development of cognitive, language and play skills of special needs children, who participate either in integrated special group or in a regular group receiving the help of early childhood education special needs teacher.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää, millaisia eroja on erityistä tukea tarvitse-vien lasten kognitiivisten, kielellisten ja leikkitaitojen kehittymisessä integroiduissa erityisryhmissä ja tavallisissa päiväkotiryhmissä varhaiskasvatuksen erityisopettajan tuella olevien välillä.
How do the skills of peer children and special needs children advance?
Miten erityistä tukea tarvitsevien lasten ja vertais-lasten taidot kehittyivät varhaiskasvatuksessa?
The children were between three to seven years old during the study (N = 366).
Tutkimus toteutettiin yhdistämällä LASSO-hankkeen kahden osahankkeen aikana päi-väkodeista kerätyt aineistot 3–7 -vuotiaista (N = 366) erityistä tukea tarvitsevista ja vertaislapsista.
The data consisted of parts of the WPPSI-III and NEPSY-II intelligence and neuropsychological tests and Play School Play Behavior Scale.
Varhaiskasvatuksen erityisopettajat (VEO) tekivät lasten kanssa kognitiivisia ja kielellisiä taitoja mittaavia WPPSI-III – ja NEPSY II -mittarien tehtäviä.
Based on the results it would seem that special needs children could benefit being in a regular day care group with the support of the early childhood education special needs teacher.
Tulokset antavat viitteitä siitä, että erityistä tukea tarvitseva lapsi voi pärjätä hy-vin tavallisessa päiväkotiryhmässä oikein kohdennetulla VEO:n tuella.
The study revealed that there were differences in the development of different group forms and between status groups.
b) mitä eroja on eri statusryhmien lapsien välillä taitojen kehittymisessä?
The children who received the support of early childhood education special needs teacher had better skills comparing to the children in integrated special day care group.
Tulosten mukaan integroitujen erityisryhmien ja VEO-mallin lapsia ver-tailtaessa olivat VEO-mallin tukea tarvitsevat lapset edellä taidoissa.
These tests were used to measure children’s cognitive, language and play skills.
Lisäksi he arvioivat lasten leikkitaitoja Preschool Play Behavior Scale -mittarilla.
Total length of the material is approximately 6 hours.
Aineiston laajuus on noin 6 tuntia.
This thesis is a part of the project.
Tämä tutkimus kuuluu hankkeeseen.
The Co4Lab project organized by Helsinki University aims to develop multi-material and craft-based collaborative design teaching with schools and teachers.
Helsingin yliopiston Co4Lab-tutkimushankkeessa kehitetään monimateriaalista ja käsityöhön perustuvaa yhteisöllistä muotoiluopetusta koulujen ja opettajien kanssa.
In design learning, students solve authentic complex open-ended problems, which differ remarkably from the problems in natural sciences and mathematics.
Muotoiluoppimisessa ratkotaan autenttisia monimutkaisia avoimia ongelmia, jotka eroavat merkittävästi luonnontieteellisistä ja matemaattisista ongelmista.
The research data is recorded on video in a natural classroom setting, and covers two teaching sessions of three groups of 11-year-olds.
Tutkimusaineisto on videoitu luonnollisessa luokkahuoneympäristössä, ja se kattaa kolmen viidesluokkalaisen ryhmän kaksi opetuskertaa.
Collaborative learning and leadership in children has not been study in these kinds of complex problem-based learning challenges.
Yhteisöllistä oppimista ja lasten johtajuutta ei ole tutkittu tällaisten monimutkaisiin ongelmiin perustuvien oppimistehtävien yhteydessä.
226 interaction episodes, which were started by a leadership move defined by Sun, Anderson, Perry and Lin (2017).
Aineistosta tunnistettiin 226 vuorovaikutusepisodia, jotka aloitti Sunin, Andersonin, Perryn ja Linin (2017) esittelemän mallin mukainen johtajuusteko.
Pupil groups’ leadership moves and interaction in co-invention project
Oppilasryhmien johtajuusteot ja vuorovaikutus yhteiskeksimisprojektissa
The focus of the study is the multidisciplinary co-design study based on the model of co-invention (Riikonen, Sormunen, Kangas, Seitamaa-Hakkarainen ja Hakkarainen, 2018).
Tutkimuksen kohteena on yhteiskeksimisen mallin (Riikonen, Sormunen, Kangas, Seitamaa-Hakkarainen ja Hakkarainen, 2018) mukaan järjestetty oppiainerajat ylittävä muotoiluoppimistehtävä.
The ideation of groups was supported by leadership moves, which included problem-solving suggestions and the rationale for these.
Ryhmän ideointia tukivat johtajuusteot, jotka sisälsivät ratkaisuehdotuksia ja niiden perusteluja.
Based on the results, in design learning it is important for the teachers to facilitate the constructive and mindful interaction between students.
Tutkimuksen perusteella muotoiluoppimisessa on tärkeää tukea oppilaiden rakentavaa ja toiset huomioivaa vuorovaikutusta.
Shared leadership of the group was associated with versatile ideation and improved interaction.
Ryhmän jaettu johtajuus yhdistyi monipuoliseen ideointiin ja parempaan vuorovaikutukseen.
The research analyzed the initiators, meaning and the success of leadership moves, as well as the length and quality of interaction.
Episodeista tutkittiin johtajuustekojen tekijöitä, johtajuusteon tar- koitusta ja sen onnistumista sekä vuorovaikutuksen kestoa ja laatua.
The data was analyzed in a theory-based manner with a three-level videoanalysis model introduced by Ash (2007).
Aineisto analysointiin teoriaohjaavasti Ashin (2007) kolmiportaisen makrotasolta mikrotasolle etenevän epäjatkuvan oppimiskeskustelun videoanalyysimallin avulla.
Based on the results, the development of joint leadership in groups was preceded by a shared idea.
Tutkimuksen perusteella ryhmän jaetun johtajuuden kehittymistä edisti luonnostasolla jaettu idea.
This was the case especially when the leadership moves were followed by forward development of initial ideas.
Erityisesti näin oli, jos ratkaisuehdotuksiin reagoitiin kehittelemällä niitä eteenpäin.
The goal of this study is to analyze the characteristics of leadership in collaborative design learning and interactions emerging from the leadership actions, and the meaning of leadership for the team performance.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, millaista yhteisölliseen muotoiluoppimiseen liittyvä johtajuus ja siitä syntyvä vuorovaikutus on sekä mikä sen merkitys on ryhmän tulokselliselle toiminnalle.
Of the participants, 89% (N=324) reported that they are able to make their material choices based on their values.
Tutkimukseen osallistuneista 89 % (N=324) kertoi kykenevänsä tekemään materiaalivalintoja omien arvojensa mukaisesti.
The main emphasis in material choices were in material aspects.
Pääpaino materiaalivalinnoissa oli aineellisissa tekijöissä.
This study is qualitative and the questionnaire was completed online in a closed Facebook group called Käsitöiden ystävien vinkkipankki.
Tutkimus on laadullinen ja aineisto kerättiin sähköisen kyselylomakkeen avulla, jota jaettiin Käsitöiden ystävien vinkkipankki -nimisellä suljetulla Facebook-verkkosivustolla.
From immaterial point of view, the economical and environmental reasons were the most common, but social, societal and psychological aspects were also found.
Aineettomien materiaalivalintojen taustalla painottuivat selvimmin taloudelliset tekijät sekä ympäristönäkökulmat, mutta sosiaaliset, yhteiskunnalliset ja psykologiset tekijät nousivat myös esiin.
Impulsive buys and consideration : study on craft hobbyists’ choice of materials
Heräteostoja ja harkintaa : tutkimus käsityöharrastajien materiaalivalinnoista
In the future craft hobbyists want to make choices by taking aesthetic, ecological, natural, economical and domestic aspects in consideration.
Tulevaisuudessa käsityöharrastaja haluaisi tehdä materiaalivalintoja esteettisyyden, eettisyyden, ekologisuuden, luonnonmukaisuuden, taloudellisuuden ja kotimaisuuden perusteella.
Based on the results of this study it can be concluded that craft hobbyists in this study are mainly interested in making sustainable craft.
Tulosten perusteella voidaan olettaa tutkimukseen osallistuneiden käsityöharrastajien olevan pääsääntöisesti kiinnostuneita valmistamaan kestävää käsityötä.
There are studies available on craft hobbyists and the meanings of their craft making from different perspectives, but not on choice of materials from material and immaterial aspects.
Tutkimusta käsityöharrastajista ja käsityön merkityksestä on tehty useasta eri näkökulmasta, mutta käsityön aineellisiin ja aineettomiin materiaalivalintoihin liittyvää tutkimusta ei ole saatavilla.