natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The purpose of this study is to determine what class teachers and special teachers emphasise in ethical consideration, in which situations they find that ethical difficulties arise and how they would overcome them.
Tämän tutkimuksen tehtävänä on selvittää luokanopettajien ja erityisopettajien eettiseen pohdintaan liittyviä tilanteita ja ratkaisumalleja.
Some principles of this method were combined with the results of the questionnaires to in-crease mutual understanding.
Kahden erilaisen tutkimusaineiston yhdistämisellä oli mahdollista syventää opettajien eettiseen pohdintaan liittyvien asioiden ymmärtämistä.
In additions, the study aims to describe the effects of ethical con-sideration on the teachers` work.
Tutkimuksen tavoitteena on löytää opettajan työtä helpottavia vaikutusmahdollisuuksia ja herättää keskustelua eettisessä pohdinnassa eteen tulevista tekijöistä.
The questionnaires were posted to 470 randomly-selected class teachers and special teachers; 298 of them (63%) completed and returned the questionnaire, and 19 teachers were inter-viewed.
Tietoja väittelijästä: Marja Spoof on kirjoittanut ylioppilaaksi Kouvolassa vuonna 1976, valmistunut luokanopettajaksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 1979 ja täydentänyt opintojaan kasvatustieteen maisteriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1999.
The theoretical backround is based on theories concerning the ethics of the teacher and the literature associated with education and teaching.
KM Marja Spoofin väitöstutkimus: Pintaa syvemmälle - eettinen pohdinta opettajan voimavarana luokanopettajan ja erityisopettajan silmin Opettajien moraaliset ja eettiset ratkaisut ovat yhteiskunnan jatkuvan tarkkailun alla.
These items were also notable both in situations that were ethi-cally difficult for teachers and in their solutions to these situations.
Spoof havaitsi tutkimuksessaan opettajien pitävän työtään hyvin monitahoisena.
The collective case about the ideal image provided during the programme was composed of separate case displays of each teacher educator, which were mainly based on semi-structured interviews in spring term 2006.
Kollektiivinen kuvaus koulutuksessa tarjotusta opettajan ihannekuvasta perustui erillisiin kouluttajista tehtyihin tapauskuvauksiin, jotka perustuivat pääosin keväällä 2006 tehtyihin teemahaastatteluihin.
The differences between individuals arise through dif-ferent emphasis on these aspects.
Yksilölliset erot voidaan nähdä osa-alueiden erilaisina painotuksina.
Becoming a teacher : emerging teacher identity in mathematics teacher education
Heräävä opettajuus : opettajaidentiteetin muotoutuminen matematiikan opettajankoulutuksen aikana
Second, the ideal image directing the individual developmental process is the level at which individual and social processes meet.
Ihannekuva, joka suuntaa yksilöllistä kehitysprosessia, nähdään yksilöllisten ja sosiaalisten prosessien rajapintana.
The formation of emerging teacher identity was approached in a social psychological framework, in which individual development takes place in social interaction with the context through various experiences.
Tutkimuksessa opettajaidentiteettiä tarkasteltiin sosiaalipsy-kologisessa viitekehyksessä, jossa yksilön kehittyminen tapahtuu vuorovaikutuksessa ympäröivän kontekstin kanssa erilaisten kokemusten kautta.
Two student cases, John and Mary, and the collective case of teacher educators representing socially shared views of becoming and being a mathematics teacher are presented.
Työssä on raportoitu kaksi opiskelijatapausta, John ja Mary, sekä kollektiivinen tapauskuvaus opettajankouluttajista kuvaamassa sosiaalisesti jaettua näkemystä.
It is a challenge in academic mathematics teacher education to support the various cognitive and affective aspects associated with being a teacher in a way that being a professional and further development could have a coherent starting-point that an individual can internalise.
Haasteena akateemisessa matematiikan opettajankoulutuksessa on tukea erilaisten opettajuuteen liittyvien sekä kognitiivisten että affektiivisten ulottuvuuksien kehittymistä niin, että ammatillisuudelle ja sen kehittymiselle myös jatkossa muodostuisi koherentti yksilön sisäistämä lähtökohta.
Formation of teacher identity is seen as a dynamic, on-going developmental process, in which an individual intentionally aspires after the ideal image of being a teacher by developing his/her own competence as a teacher.
Opettajaidentiteetin muo-toutuminen nähdään dynaamisena kehittymisprosessina, jossa pyritään intentionaalisesti kohti ihannekuvaa opettajuudesta kehittämällä omia valmiuksia opettajana.
This research examines three aspects of becoming a teacher, teacher identity formation in mathematics teacher education: the cognitive and affective aspect, the image of an ideal teacher directing the developmental process, and as an on-going process.
Tutkimuksessa on tarkasteltu opettajaidentiteetin muotoutumista matematiikan opetta-jankoulutuksen aikana kolmesta eri näkökulmasta: kognitiivisten ja affektiivisten ulottuvuuksien, kehitysprosessia suuntaavan opettajuuden ihannekuvan sekä jatkuvan prosessin näkökulmasta.
Similarly, the socially constructed image of an ideal teacher may be profiled through a combination of aspects associated with the teaching profession.
Yhtälailla sosiaalisesti konstruoitua ihannekuvaa matematiikan opettajuudesta voidaan kuvata ammatillisuuteen liitettyjen piirteiden kokoelmana.
The starting-point was that it is possible to examine formation of teacher identity through conceptualisation of observations that the individual and others have about teacher identity in different situations.
Tutkimuksen lähtökohtana on ollut mahdollisuus tarkastella opettajaidentiteettiä ja siihen liittyviä prosesseja käsitteellistämällä sekä yksilön itsensä että muiden havaintoja identiteetin ilmentymästä eri tilanteissa.
The formation of teacher identity is elaborated through three themes emerging from theoretical considerations and the cases.
Opettajaidentiteettiä on käsitteellistetty niin teoreettisen tarkastelun kuin tapausten perusteella.
The development of each student was examined based on three semi-structured interviews supplemented with written products.
Opiskelijoiden kehittymistä seurattiin lukuvuonna 2005 2006 tehtyjen kolmen teemahaastattelun ja täydentävän kirjallisen materiaalin avulla.
The interview data was analysed following the modified idea of analytic induction.
Tutkimusaineisto analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin suuntaisesti.
Third, formation of teacher identity is about becoming a teacher both in the eyes of the individual self as well as of others in the context.
Opettajaidentiteetin muotoutumisessa on kysymys siitä, että yksilöstä tulee opettaja sekä itsensä että ympäristön silmin.
The intentions and aims set for students were of special interest in the interviews with teacher educators.
Haastatteluissa keskityttiin kouluttajien intentioihin ja opiskelijoille asetettuihin tavoitteisiin.
The research uses the qualitative case study approach to formation of emerging teacher identity, the individual developmental process and the socially constructed image of an ideal mathematics teacher.
Tutkimuksessa sitouduttiin laadulliseen tapaustutkimukseen, jossa opettajaidentiteetin muotoutumista tarkasteltiin niin opiskelijan yksilöllisen kehittymisen ja sosiaalisesti konstruoidun matematiikan opettajuuteen liittyvän ihannekuvan näkökulmasta.
First, the profile of one s present state as a teacher may be scrutinised through separate affective and cognitive aspects associated with the teaching profession.
Yksilön opettajaidentiteetin tilaa kunakin hetkenä on mahdollista profiloida opettajuuden kognitiivisten ja affektiivisten ulottuvuuksien avulla.
The children were observed by recording their attending in the daycare once in the 3-4 months from the first day in daycare.
Lapsia havainnoitiin videoimalla heidän päiväkotipäiviänsä 3-4 kuukauden välein aloittamispäivästä alkaen.
The daycare is examined through the socio-cultural theory as a pedagogical institution, where the child adapts by participating in social and cultural activities with the others.
Tutkimuksessa tarkastellaan päiväkotia sosiokulttuurisen teorian mukaan kasvatusinstituutiona, johon lapsi sopeutuu osallistumalla sen sosiaaliseen ja kulttuuriseen toimintaan yhtenä ryhmän jäsenenä.
The toddlers in the study were all dependent on the support given by the adults in all the situations in the daycare.
Tutkimuksen taaperot olivat erittäin riippuvaisia aikuisilta saamastaan tuesta kaikissa päivähoidon arki- ja leikkitilanteissa.
How toddlers with special needs adjust to the daycare setting : A multiple case study of how the relationships with adults and children are built
Erityistä tukea tarvitsevan taaperon päiväkotiryhmään sopeutuminen : Monitapaustutkimus vuorovaikutussuhteista ja niiden rakentumisesta
The engagement of teachers was statistically significantly higher than the engagement of other professions.
Koulutus näytti kuitenkin vahvistavan aikuisten taitoa toimia lasten kanssa, koska opettajien sitoutuminen vuorovaikutukseen oli korkeampaa kuin muiden ammattiryhmien sitoutuminen.
When applying to daycare they were less than three years old and they got the specialist statement for their special needs, and the reference for daycare.
Pienet, alle kolmevuotiaat lapset, tarvitsevat erityisen paljon aikuisen hoivaa ja opetusta päiväkodissa.
The qualitative material was analysed by first collecting a descriptive model that explains and theorises the phenomenon.
Tarinoiden yksityiskohtia on käsitelty tilastollisin menetelmin, jotta tärkeät ilmiöt nousisivat vakuuttavasti esille.
The engagement of an adult in interaction was necessary for the children’s involvement in activities, and the co-operation with the other children.
Kasvattajien herkkyys tunnistaa lasten tarpeita ja tukea lapsia heidän toiminnoissaan nousi merkittävämmäksi tekijäksi lasten toimintaan sitoutuneisuudessa ja lasten välisen yhteisen toiminnan rakentumisessa.
They could not associate with the other children without the support of the adults and their involvement in activities was low.
Tutkimustulokset osoittavat, että aikuiset eivät olleet riittävän herkkiä havaitsemaan lasten tarpeita ja tukemaan heitä sosiaalisissa tilanteissa.
The relationship and how it is built between an adult and a child, a child and a child is examined.
Se vaatii kasvattajien läsnäoloa ja virittäytymistä lapsen maailmaan.
How toddlers with special needs adjust to the daycare setting A multiple case study of how the relationships with adults and children are built The aim in this study is to describe how toddlers with special needs adjust to daycare.
Monitapaustutkimuksessa Erityistä tukea tarvitsevan taaperon päiväkotiryhmään sopeutuminen seurattiin viiden lapsen päiväkotiryhmään liittymistä ensimmäisen päiväkotivuoden aikana.
The results of the study are built theoretically for the consistent conception between the theory and the findings in research.
Tämä tutkimus vahvistaa käsitystä vuorovaikutuksen ainutlaatuisesta merkityksestä lapsen hyvinvoinnissa.
The development of the child is the result of the experiences that are gained through the constant relationship between the child, the family and social context.
Lapsia havainnoimalla on tallennettu heidän ryhmätilanteisiin liittyviä tarinoita.
The complexity of the rules in the setting that organize the social action is challenging for the children and they need constant support from the adults.
Aikuisen toiminnan vaikuttavuuden oivaltaminen ei vaadi lisäresursseja eikä rahallista panostusta.
To test this idea, I drafted a practice period, which was implemented in a small pre-school environment in the fall of 1997.
Koetellakseni ajatusta luonnostelin käytännön toimintajakson, joka toteutui pienehkössä esiopetusympäristössä syksyllä 1997.
The forms of contact in use today are largely seen as one-sided.
Käytössä olevia yhteysmuotojen koetaan olevan yksipuolisia.
Yearning for openness and regularity is shared by both sides, yet understood differently.
Molemmat tahot toivovat vuorovaikutuksen avoimuutta ja säännöllisyyttä, mutta käsittävät ne erilaisin merkityksin.
It appeared that many of the subjects covered had not been raised before between the various participant groups.
Toiminnoissa ilmeni monien keskusteluissa esille tulleiden asioiden olleen osallistujien kesken ennen käsittelemättömiä.
This process offered the child an intensive social connection with the adults.
Kuvien tekeminen tarjosi lapselle intensiivisen keskusteluyhteyden aikuiseen.
This project initiated thought processes between pupils and teachers, adults, children and parents, teachers and parents, and also between generations.
Toiminta käynnisti niin lasten, opettajien, aikuisten, lasten ja kotiväen, lasten ja opettajien, opettajien ja kotiväen, kuin myös eri sukupolvien välisiä pohdintojen prosesseja.
During this study I end up changing the concept to ‘home-school collaboration’.
Tarkastelun kulussa päädyn muuttamaan käsitteen ’kodin ja koulun yhteistyö’.
Processing through that making of images was noted to bring back memories of concrete structures, details and also emotions.
Kuvien tekemisen havaittiin tässä palauttavan mieliin rakenteita, yksityiskohtia ja tunteita.
Comparing the visual material to the written material reveals variances of meaning and possibilities between these forms of expression.
Kuvin ja kirjoituksin tuotetun aineiston vertailu paljastaa näiden ilmaisumuotojen erilaisia merkityksiä ja mahdollisuuksia.
I have a special interest here in visual expression and its various contextual meanings.
Erityisen kiinnostuksen kohdistan tässä tarkastelussa kuvailmaisuun ja siihen liittyviin merkityksiin.
The data shows that information originating from the home environments was both a motivating and interesting addition to the teaching.
Käytännöt osoittavat kodeista tulleen tiedon olleen motivoivaa ja kiinnostavaa koulun oppimisprosesseissa.
Yellow and Glittery : seeing home-school collaboration as an interconnection between school and home
Keltaista ja kimaltavaa : kodin ja koulun yhteistyöstä koulun ja kodin yhteyteen
This joint evaluation and observation evolves thought patterns both in school and at home. Keywords: percieving, visuality, visual culture, art and text, visual expression, art education, growth in interaction, home-school collaboration, school-home interconnection, school-home interaction model.
Asiasanat: hahmottaminen, visuaalisuus, visuaalinen kulttuuri, kuva ja teksti, kuvailmaisu, kuvataidekasvatus, kasvu vuorovaikutuksessa, kodin ja koulun yhteistyö, koulun ja kodin yhteys, koulun ja kodin vuorovaikutusmalli.
The visual material appears to be related especially to portraying objects, action and usage.
Kuvailmaisu näyttää liittyvän erityisesti kohteiden kohtaamisen, toiminnan ja käytön merkityksiin.
Experiences from the pre-school environ-ment were later on echoed in constructing home-school interaction in five other schools.
Esiopetusympäristössä saadut kokemukset herättivät myöhemmin syksyllä 2002 koulun ja kodin yhteyttä rakentavan toiminnan viidessä koulussa.
This widely used concept guides and outlines the interaction between schools and homes.
Tämä paljon käytössä ollut käsite suuntaa ja rajaa koulun ja kodin vuorovaikutusta.
My observations are primarily based upon interviews, writings and artwork by people from home (N=32) and school (N=13) contexts.
Tarkastelu tapahtuu varsinaisesti kotien (N=32) ja koulun (N=13) konteksteissa toimivien ihmisten kokemuksista ja ajatuksista kertovien puheiden, kirjoitusten ja kuvien viitekehyksessä.
Teachers and those people at home hold partially different understandings of home-school interaction, both of its manifested forms and potentials.
Opettajilla ja kotiväellä on osittain erilaiset käsitykset koulun ja kodin yhteydestä, sen toteutumisesta ja mahdollisuuksista.
There art material portrays how content matter and characteristic features of the adult and parent contexts reflect in the works of the children.
Kuvallinen aineisto kertoo lasten ja aikuisten samanlaisista hahmottamisen ja aikuisten merkistöjen heijastumisesta lasten kuviin.
This concept places the responsibility of bridging the connection-gap in the schools.
Käsite myös kertoo yhteyden rakentamisen vastuun sijoittumisesta koulun suunnalle.
Through this study I aim to portray connections between home and school through the patterns of thought and action shared in everyday life in a certain community.
Tämän tarkastelun avulla pyrin hahmottamaan koulun ja kodin yhteyttä selvittämällä arjen käytännöissä jaettuja yhteyttä rakentavia ajattelu- ja toimintatapoja tietyllä paikkakunnalla.
Another clearly noticeable factor in the art material is the impact of time-related traditions and functions on the means of visual expression.
Kuvissa on myös nähtävissä aikaan liittyvien tapojen ja toimintojen vaikutukset kuvailmaisun tapoihin.
Various forms of expression are used to portray and process this information.
Niiden esittämisessä ja tarkastelussa käytetään erilaisia ilmaisumuotoja.
Works of art and writings by the informants worked as tools for information processing and as practical forms of building home-school interaction.
Kuvat ja kirjoitukset liittyivät käytännön toimintaan koulun ja kodin yhteyden rakentamisen sekä tiedon käsittelyn välineinä.
Common causes for failure are said to lie in plain human difficulties in communication and social interaction, but deeply rooted traditions regarding forms of contact also cast a shadow on the route to successful co-operation.
Yhteyden esteinä koetaan olevan ihmisten kohtaamattomuuden mutta myös vanhakantaiset käsitykset yhteysmuodoista.
Through the experiences and innovations of thought gained from these projects, I form a model of pedagogy that embraces the idea of school-home interconnection and builds on the various impres-sions and expressions contained in it.
Toiminnoissa saatujen kokemusten ja pohdintojeni perustalta rakennan erilaisten käsitysten ja ilmaisujen pedagogiikan mallin koulun ja kodin yhteytenä.
In this model, school makes use of the experiences, thoughts and conceptions from the home environment.
Siinä koulusta käännytään kotien puoleen kysymään kokemuksia, tapoja ja erilaisia ilmiöitä koskevia ajatuksia ja käsityksiä.
There even was a sense of pride when assessing the seeds of knowledge from one’s own roots.
Omakohtaista tietoa käsiteltäessä osoitettiin ylpeyttä.
Through the stories told, I depict the characters and characteristic features of the home-school interaction by generations.
Kuvaan koulun ja kodin yhteyteen osallistujien hahmot ja vuorovaikutuksen piirteet sukupolvittain kertomusten pohjalta.
So I combined individual views, patterns of knowledge and understanding of the world into the process of teaching.
Kohdistin siinä kiinnostuksen arkisen tiedon käsittelyyn koulussa ja liitin koulun oppimisprosesseihin yksittäisten ihmisten käsitykset, tietorakenteet ja maailmaa koskevan ymmärryksen.
For the parents, the focus had shifted towards knowledge, while for the pupils today, the focus lies on evaluation, through which the upbringing of the child is steered towards favourable outcomes.
Tarkastelun perusteella koulun ja kodin vuorovaikutuksessa on isovanhempien kouluaikaan korostunut kuri ja järjestys, vanhempien kouluaikaan tieto ja nykyisten koululaisten aikaan puolestaan arviointi, jonka avulla lapsen kasvua tuetaan ja ohjataan toivottuun suuntaan.
In both these projects, the teaching in the school was based on stories, thoughts and performances put to-gether by the parents, grandparents and children at home. During these processes, the material used in this study, consisting of artwork, writings and interviews (N=501), was collected.
Toimintojen aikana kerättiin kuvien ja kirjoitusten avulla tuotettujen kertomusten aineisto (N=501), jonka sisältämä tieto liittyy tässä keskusteluissa saatuun tietoon.
This study started around the idea, that home-school interaction should be steered towards the ex-change of constructive ideas between both the home and school environments.
Tarkastelun käynnistäjänä on ajatus, jonka mukaan koulun ja kodin yhteyden rakentamisessa on tarpeen siirtää painotusta kaikkien osallisten kesken tapahtuvan, ymmärryksen kasvun mahdollistavan ajatustenvaihdon suuntaan.
This concept forms better grounds for forming varying impressions and practices when building interactive contexts.
Laajentaakseni mahdollisuuksien kenttää otan käyttöön käsitteen ’koulun ja kodin yhteys’, joka sallii erilaisten mielikuvien ja käytäntöjen synnyn vuorovaikutuksellisia tilanteita rakennettaessa.
In most cases and subjects, the homegrown information content was seamlessly connected to the functions of school and the curriculum.
Kotien tieto liittyi luontevasti koulun toimintoihin ja opetussuunnitelmatietoon useiden oppiaineiden yhteydessä.
In some cases, with children and adults alike, this project brought forth an ongoing relation to visual expression.
Toiminta johti joissakin tapauksissa oman kuvallisen prosessin jatkumiseen sekä aikuisen että lapsen kohdalla.
According to the material, in the school days of the grandparents the focus was on discipline and order.
Oppiminen kouluissa perustui molemmissa toimintavaiheissa vanhempien ja isovanhempien kodeissa yhdessä lasten kanssa rakentamille esityksille ja pohdinnoille.
Web based instruction included many intensive positive and negative experiences.
Verkko-opetukseen liittyi intensiivisiä myönteisiä ja kielteisiä kokemuksia.
Keywords: web based instruction, Internet, virtual worlds, geography, innovation
Avainsanat: verkko-opetus, internet, virtuaalimaailmat, maantiede, innovaatiot
It gave pleasure to students and teachers and motivated learning.
Se toi iloa ja motivaatiota opiskeluun.
The data was collected annually over 7 years from innovative geography teachers who returned 326 survey questionnaires.
Aineisto hankittiin seitsemänä vuotena kyselylomakkeilla maantieteen verkko-opetuksen edelläkävijäopettajilta, jotka palauttivat 326 lomaketta.
Geography teachers were categorized into three types based on their use of web based instruction: information-seeking light users, communication-seeking basic users and cooperation-seeking heavy users.
Opettajissa erotettiin kolme verkko-opetuksen käyttäjätyyppiä: informaatiohakuiset kevytkäyttäjät, viestintähakuiset peruskäyttäjät ja yhteistyöhakuiset tehokäyttäjät.
This doctoral thesis deals with the diffusion of web based instruction in secondary geography education in 1998–2004.
Tutkimus käsittelee verkko-opetusinnovaation leviämistä perusasteen ja lukion maantieteeseen vuosina 1998–2004.
The main research questions were 1) What are innovative geography teachers’ preconditions for using web based instruction?
Tutkimuksen pääongelmat olivat 1) Millaisia edellytyksiä edelläkävijäopettajilla on käyttää verkko-opetusta koulun maantieteessä?
The exploration of virtual worlds proceeded during the research from digital information to communication applications and further to trials of cooperative applications.
Virtuaalimaailmojen valtaus eteni tutkimuksen aikana digitaalisen informaation hyödyntämisestä viestintäsovelluksiin ja aloittelevaan yhteistyöhön.
They applied virtual worlds that represent real geographic spaces, such as satellite imaginary of the Earth, digital maps, simulations and multimedia presentations.
He pääsivät alkuun todellisuutta jäljittelevien virtuaalimaailmojen: satelliittikuvien toistaman maapallon, digitaalikarttojen ja simulaatioiden käytössä.
They became dynamic actors of the Noosphere manifested by the Internet in order to satisfy the eternal and universal human need for connection with others.
Näin opettajat laajensivat virtuaalireviiriään tietoverkkojen dynaamisiksi toimijoiksi ja pääsivät uusin keinoin tyydyttämään ihmisen universaalia tarvetta yhteyteen muiden kanssa.
It included dimensions of technical hardware and software skills, information processing skills and communication skills.
Työssä kehitettiin opettajien digitaalisten mediataitojen kuutiomalli, johon kuuluvat tekniset taidot, informaation prosessointitaidot ja viestintätaidot.
3) What experiences do teachers have of web based instruction?
3) Millaisia käyttökokemuksia edelläkävijäopettajat ovat saaneet maantieteen verkko-opetuksesta?