natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Using conversation analysis and discursive psychology, I analyse the practices in, and through which, group members participate and take a stance in discussion in three types of health promotion groups: health education lessons for adolescents, health counselling groups for adults at high risk of type 2 diabetes, and health and wellbeing counselling groups for women entrepreneurs.
Keskustelunanalyysin ja diskursiivisen psykologian avulla analysoin osallistumisen ja asennoitumisen osoittamisen käytänteitä kolmessa erityyppisessä ryhmäkontekstissa: yläkoululaisten terveystiedon oppitunneilla, 2tyypin diabetesriskissä olevien aikuisten elintapaohjausryhmissä, ja naisyrittäjien terveys- ja hyvinvointiryhmissä.
Thus, this study provides a description of group processes through which the group members potentially identify goals and means of behaviour change and consider them as personally relevant.
Tämä tutkimus tuottaa kuvauksen ryhmäprosesseista joiden kautta ryhmän jäsenet tunnistavat mahdollisia elintapakäyttäytymisen muutoksen kannalta olennaisia tavoitteita ja keinoja sekä pohtivat millä tavalla ne voivat olla relevantteja heille itselleen.
Furthermore, this study shows that the management of experience is a specific context for stancetaking and a potential platform for social influence.
Lisäksi tutkimus osoittaa, että kokemusten käsittely on erityislaatuinen asennoitumisen osoittamisen konteksti ja sosiaalisen vaikutuksen mahdollistava vuorovaikutustilanne.
Experiences are a conjunction of a web of activities: group members invite each other to tell their experiences, connect their experiences to the details of the health promotion intervention, comment on the experiences the other group members have told, compare their own experiences to the experiences of the other group members and show that the experiences are shared.
Kokemukset ovat solmukohta keskeisille ryhmän työskentelytavoille: ryhmäläiset kutsuvat toisiaan kertomaan kokemuksistaan, kytkevät kokemuksiaan kyseisen terveyden edistämiseen tähtäävän intervention yksityiskohtiin, kommentoivat toistensa kertomia kokemuksia, vertaavat omia kokemuksiaan toisten ryhmäläisten kertomiin kokemuksiin, ja osoittavat jakavansa toistensa kanssa samanlaisia kokemuksia.
This study shows how, through these practices, the management of experience unfolds.
Tässä tutkimuksessa näytän, miten kokemusten käsitteleminen muotoutuu näiden vuorovaikutuskäytäntöjen kautta.
I argue that stance-taking is a critical moment in interaction through which significant activities with regard to mechanisms of conformity emerge.
Tutkimuksen perusteella väitän, että asennoitumisen osoittaminen on kriittinen hetki vuorovaikutuksessa jonka kautta syntyy konformisuuden eli mukautumisen mekanismien kannalta olennaisia toimintatapoja.
The focus is on four interactional practices of participation and stance-taking by group members: asking questions, producing explicitly self-reflective turns of talk, responding to each other’s self-disclosures, and telling comparative time-framed experiences in response to other group members’ telling of experiences.
Tutkimuksen kohteena on neljä vuorovaikutuskäytännettä, jotka ovat ryhmäläisten toiminnassa keskeisiä: kysymysten kysyminen, itsereflektoivien puheenvuorojen esittäminen, toisten ryhmäläisten paljastuspuheenvuoroihin vastaaminen, ja vertailevien, ajallisesti paikannettujen kokemusten kertominen toisten ryhmäläisten kokemuksista kertomiseen vastatessa.
The objective of the study is to gain an understanding of how the health promotion groups work and through what kind of interaction process group members may influence each other.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää miten nämä ryhmät toimivat ja minkälaisen vuorovaikutusprosessin myötä ne vaikuttavat jäseniinsä.
The results of this study add to the body of research that shows the significance of talking about experiences with regard to managing the relationships of the participants and addressing institutional tasks.
Tutkimuksen tulokset kartuttavat tietoa kokemuksista kertomisen merkityksestä vuorovaikutustilanteen osapuolten välisen suhteen hallinnan ja vuorovaikutustilanteen tavoitteiden käsittelyn kannalta.
The leading principles of the programme form an ensemble of 11 items.
Ohjelman kantavat periaatteet muodostavat 11 kohdan kokonaisuuden.
Despite the leading principles, the programme will be tailored for each application.
Kantavista periaatteista huolimatta ohjelma räätälöidään jokaista sovellusta varten.
The report shows and motivates the essential principles to be as follows: the programme should take at least seven days and the time between training days shall be 3-6 weeks, participants should be interviewed personally before the starting of the programme, the programme should be based on profound interactivity and learning through experience, the programme should be built as a model with one coach, the superior training should proceed from mental processes based on emotional intelligence competences towards business processes and personal work optimization, self-awareness should be emphasized since it is a prerequisite for goal-oriented self-improvement, participants strengths and potential limitations should be found using various self-assessment methods, at the beginning of each training day the previous day s objectives and contents as well as the issues that participants learnt and took into use should be run through, the use of participants personal experience and history should be regarded an essential part of learning environment.
Raportissa osoitetaan ja perustellaan, että keskeisiä periaatteita ovat: ohjelman tulisi olla kestoltaan vähintään seitsemän päivän mittainen ja valmennuspäivien välin tulee olla 3-6 viikkoa, osallistujat tulisi haastatella henkilökohtaisesti ennen ohjelman alkua, ohjelman tulisi pohjautua syvälliseen interaktiivisuuteen ja kokemuksista oppimiseen, ohjelma tulisi rakentaa yhden valmentajan mallin pohjalle, esimiesvalmennuksen tulisi edetä tunneälytaitoihin pohjautuvista mentaalisista prosesseista kohti business-prosesseja ja henkilökohtaista työn optimointia, itsensä tuntemiseen tulisi panostaa, sillä se on itsensä tavoitteellisen kehittämisen välttämätön ehto, erilaisia itsearviointimenetelmiä käyttäen tulisi pyrkiä löytämään osallistujien vahvuudet ja potentiaaliset rajoitukset, valmennuspäivien alussa tulisi kerrata edellisen päivän tavoitteet, sisältö ja se, mitä osallistujat olivat päivästä oppineet ja ottaneet käyttöön, osallistujien henkilökohtaisen kokemusmaailman ja historian hyödyntäminen tulisi ottaa keskeiseksi osaksi oppimisympäristöä.
The correlation between human well-being and work productivity has been known for long.
Ihmisen hyvinvoinnin ja työn tuottavuuden välinen yhteys on tunnettu pitkään.
The target groups of the research were ICT companies and the superiors of these companies.
Tutkimuksen kohderyhminä olivat ICT-alan yritykset ja niiden esimiehet.
EMOTIONAL INTELLIGENCE SKILLS.
TUNNEÄLYTAIDOT.
Meta means that some of the principles are found in all programme applications and some of them are applied.
Meta viittaa siihen, että osa periaatteista on mukana kaikissa ohjelman sovelluksissa ja osa niistä sovelletusti.
Emotional intelligence competences can be divided into two categories: personal competences (self-awareness, self-management and motivation) and social competences (empathy and social skills).
Tunneälytaidot voidaan jakaa kahteen luokkaan: henkilökohtaisiin taitoihin (itsetuntemus, itsehallinta ja motivoituminen) ja sosiaalisiin taitoihin (empatia ja sosiaaliset kyvyt).
Design research is thus building something new, i.e. it aims to create innovations.
Suunnittelututkimus rakentaa siis uutta eli pyrkii luomaan innovaatioita.
Sick leaves in turn cause enormous costs.
Sairauspoissaolot taas aiheuttavat valtavan määrän kustannuksia.
It influences, e.g., the atmosphere, creativity, organisation s internal confidence, motivation and amount of stress.
Esimiestyö vaikuttaa mm. ilmapiiriin, luovuuteen, organisaation sisäiseen luottamukseen, motivaatioon ja stressin määrään.
Empathy refers to understanding and perception of other people s emotions, needs and concerns.
Empatialla viitataan muiden ihmisten tunteiden, tarpeiden ja huolenaiheiden ymmärtämiseen ja havaitsemiseen.
This study is a design research, applied by nature, and tries to create new or at least better solutions than earlier ones.
joka on luonteeltaan soveltavaa ja pyrkii luomaan uutta tai ainakin aiempaa parempia ratkaisuja.
Self-management refers, among other things, to the question whether the superior uses his or her time to the things most important from the point of view of his or her success at work.
Itsehallinta taas viittaa mm. siihen, käyttääkö esimies aikaansa sellaisiin asioihin, jotka ovat tärkeimpiä hänen menestymisensä näkökulmasta työssään.
The quality of superior work has a significant impact on the organisation s productivity.
Esimiestyön laadulla on suuri vaikutus organisaation tuottavuuteen.
The purpose was to build a new kind of superior training programme with which, mainly by developing emotional intelligence competences, better leadership could be achieved.
Tarkoituksena oli rakentaa uudenlainen esimiesvalmennusohjelma, jossa pääosin tunneälytaitoja kehittämällä voitaisiin saavuttaa parempaa johtajuutta.
Social skills are important in superior work since influencing other people is at its best when a superior genuinely gets the subordinates motivated in their work.
Sosiaaliset kyvyt ovat esimiestyössä tärkeitä, koska vaikuttaminen ihmisiin on parhaimmillaan, kun esimies saa alaisensa aidosti motivoitumaan työhönsä.
Superior work plays an important role in building of productivity and well-being in work communities.
Esimiestyö on keskeisessä roolissa työyhteisöjen tuottavuuden ja hyvinvoinnin rakentamisessa.
The importance of superior work is also significant from viewpoints of national economy and health.
Esimiestyön merkitys on suuri myös kansantaloudellisesta ja kansanterveydellisestä näkökulmasta.
Motivation is a two-way process: is the superior able to motivate him or herself and can he or she create the prerequisites for motivation among the subordinates?
Motivaatio on kahdensuuntainen: osaako esimies motivoida itsensä ja osaako esimies luoda motivoitumisen edellytykset alaisiinsa?
A part of social competences is also the superior s understanding that he or she should have the subordinates feel appreciated and that it is his or her task to maintain and boost their self-esteem.
Sosiaalisiin taitoihin kuuluu myös esimiehen ymmärrys siitä, että hänen tulisi saada alaisensa tuntemaan itsensä arvostetuiksi sekä siitä, että yhtenä esimiehen tehtävänä on ylläpitää ja jopa nostaa alaisten itsetuntoa.
Superior training in ICT area There has been a growing interest in the meaning of emotions in working life and as a part of leadership in recent years.
Tunteiden merkitys työelämässä ja johtamisen osana on ollut kasvavan kiinnostuksen kohteena viime vuosien aikana.
Self-awareness is important for a superior so that he or she can understand the consequences of his or her own emotions and thoughts.
Itsetuntemuksen merkitys on siinä, että esimies ymmärtää omien tunteidensa ja ajattelun seuraukset.
The focus of interest in this study is on the ways that psychologically oriented manager training could change a person to become a better leader.
Tässä tutkimuksessa kiinnostuksen kohteena on se, miten psykologis-painotteisen esimiesvalmennuksen keinoin voitaisiin muuttaa ihmistä johtajana paremmaksi.
This study examines the meaning and development of emotional intelligence competences and their relation to temperament and characteristics.
Yhtenä asiana tarkastellaan tunneälytaitojen merkitystä ja kehittämistä esimiestyössä sekä niiden yhteyttä temperamenttiin ja luonteenpiirteisiin.
The main result of the study is a new meta superior training programme (meta PIT superior training programme) focusing on developing of emotional intelligence competences and the leading principles of the programme.
Tutkimuksen päätulos on uudenlainen tunneälytaitojen kehittämiseen painottuva meta-esimies-valmennusohjelma ja sen kantavat periaatteet.
Superior work has an undisputable effect on the occurrence and amount of sick leaves.
Sairauspoissaolojen syntyyn ja niiden määrään on esimiestyöllä kiistaton vaikutus.
An essential theoretical concept of this study is emotional intelligence and its meaning in superior work.
Tutkimuksen punaisena lankana ovat tunneälytaidot ja niiden merkitys esimiestyössä.
Operational culture will be handled through concepts of organizational culture.
Toimintakulttuuria jäsennetään organisaatiokulttuurin käsittein.
As an overall advantage for all parties concerned there was the possibility for sense of community.
Yhteisenä merkityksenä kaikille osapuolille tuloksissa tuli esille mahdollisuus yhteisöllisyyden kokemiseen.
The elderly found more meaning for their lives and maintained a sense of competence.
Vanhukset saivat elämäänsä sisältöä, ja heillä oli mahdollisuus kompetenssin tunteen säilyttämiseen.
The central themes in these practices were planning and organizing activities, taking part in joint activities and time and room in defining the activities.
Keskeisiksi teemoiksi yhteisissä toimintakäytännöissä nousivat toiminnan suunnittelu ja organisointi, yhteiseen toimintaan osallistuminen sekä aika ja tila toiminnan määrittäjinä.
Social relationships were formed between children and the elderly, and in addition to verbal communication there was an abundance of non-verbal interaction.
Lasten ja vanhusten välille kehittyi sosiaalisia suhteita, ja lasten ja vanhusten välillä oli sanallisen vuorovaikutuksen lisäksi runsaasti sanatonta vuorovaikutusta.
The phenomenon researched will be approached from the point of view of sociological childhood research and the research method is ethnography.
Tutkimuskohteena olevaa ilmiötä lähestytään yhteiskuntatieteellisesti suuntautuneen lapsuudentutkimuksen lähtökohdista käsin ja tutkimusmenetelmänä on etnografia.
Parents were positive about the joint activities for the children and the elderly.
Vanhemmat suhtautuivat myönteisesti lasten ja vanhusten yhteiseen toimintaan.
As meanings of intergenerational activities from the children s perspective the importance was found in for example support children s self-confidence and social development and connecting to their culture.
Sukupolvien yhteiselle toiminnalle annetuissa merkityksissä tuli esille lasten näkökulmasta muun muassa lapsen itsetunnon ja sosiaalisen kehityksen tukeminen sekä tiedon ja kulttuurin siirto.
The research focuses on early childhood education and children.
Tutkimuksessa painottuu varhaiskasvatuksen ja lasten näkökulma.
Also interviews of the children, senior citizens as well as the personnel, management and parents have been used.
Aineisto on kerätty havainnoiden lasten ja vanhusten kohtaamisen tilanteita sekä haastatellen lapsia, vanhuksia, henkilökuntaa, johtoa sekä vanhempia.
The results of this particular research lead to the conclusion that a service center for children and the elderly is a functioning form of early childhood education as well as services provided for the elderly.
Tutkimuksen tulosten perusteella voidaan päätellä, että lasten ja vanhusten yhteinen palvelukeskus on toimiva ja kehittämisen arvoinen varhaiskasvatuksen ja vanhusten palvelujen muoto.
There are several possibilities both planned and spontaneous encounters for children and the aged in a joint service center.
Lapsilla ja vanhuksilla on yhteisessä palvelukeskuksessa useita mahdollisuuksia sekä suunniteltuihin että spontaaneihin kohtaamisen tilanteisiin.
This culture will be looked at from two different perspectives; operational culture as ways of acting and culture as meanings.
Tutkimuksen tarkoituksena on kuvata lasten ja vanhusten yhteisen palvelukeskuksen toimintakulttuuria kahdesta eri näkökulmasta toimintakulttuuria erilaisina toimintakäytäntöinä ja kulttuuria merkityksenantona.
The research gives a general view of the operational culture in the service center for children and the elderly.
Tutkimus antaa kokonaiskuvan lasten ja vanhusten yhteisen palvelukeskuksen toimintakulttuurista.
Personnel found that working at the service center was both challenging and enriching.
Henkilökunta koki työskentelyn lasten ja vanhusten yhteisessä palvelukeskuksessa sekä rikkautena että haasteena.
The results indicate that certain operational conventions were formed in the joint actions of children and senior citizens in a joint service center.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että lasten ja vanhusten yhteisessä palvelukeskuksessa muodostui tiettyjä toimintakäytäntöjä.
The research has been conducted in a private service facility which includes a daycare center and a building for assisted living.
Tutkimuksen toteutuskonteksti on yksityinen palvelukeskus, jossa lasten päiväkoti ja vanhusten asumis- ja tukipalveluja on sijoitettu samaan rakennukseen, osittain yhteisiin tiloihin.
The results showed that institutions could save more than $40,000 in three years by hosting eLearning services in the cloud.
Tulosten perusteella korkeakoulu voisi säästää enemmän kuin USD 40 000 kolmessa vuodessa, jos se käyttäisi pilvipalveluja.
Although eLearning solutions have been successfully implemented in many developed countries, the degree of acceptance and usage is low in the majority of higher education in East Africa.
Vaikka sähköisiä ratkaisuja on toteutettu onnistuneesti useissa kehittyneissä maissa, niiden hyväksyntä ja käyttö on vähäistä suurimmassa osassa Itä-Afrikan korkeakoulutusta.
Appropriate use of eLearning has potential to reduce costs, to widen access, and to improve the quality of teaching and learning.
Oikeanlainen ratkaisujen soveltaminen antaa mahdollisuuden vähentää kustannuksia sekä nostaa opetuksen ja oppimisen laatua.
Acceptance and Use of eLearning Technologies in Higher Education in East Africa
Sähköisten oppimisteknologioiden hyväksyntä ja soveltaminen Itä-Afrikan korkeakoulutuksessa
It is a compound thesis comprising five articles that describe four distinct case studies.
Väitöskirja koostuu viidestä lehtiartikkelista ja ne kokoavasta yhteenvedosta.
The results of the two case studies reveal that all four factors examined – performance expectancy, effort expectancy, social influence, and facilitation conditions – had a statistically significant effect on students’ acceptance of using mobile learning, while only effort expectancy had a statistically significant effect on instructors’ acceptance of using OER.
Tulokset osoittavat, että kaikilla neljällä tutkitulla tekijällä -- tehokkuus, työpanoksen määrä, sosiaalinen vaikuttavuus ja oppimisen fasilitointi -- oli tilastollisesti merkitsevä vaikutus oppilaiden käyttäjähyväksyntään.
The aim of this thesis was to investigate factors that influence acceptance and use of various eLearning solutions in higher education in East Africa.
Tämän väitöskirjatutkimuksen päämääränä oli tutkia tekijöitä, jotka vaikuttavat sähköisten oppimisratkaisujen hyväksyntään ja soveltamiseen Itä-Afrikan korkeakoulutuksessa.
They also give developers tools to develop eLearning services that are relevant and acceptable to intended users.
Tulokset antavat myös kehittäjille tietoa käyttäjäryhmälle sopivien ja hyväksyttävien ratkaisujen toteuttamiseen.
A follow-up study revealed that lack of access to computers and the Internet, low Internet bandwidth, absence of policies, and lack of skills in creation and/or use of OER were the main barriers to OER use.
Jatkotutkimus paljasti, että sähköisten oppimisteknologioiden soveltamisessa keskeisiä ongelmia ovat tietokoneiden ja Internet-yhteyksien saatavuus, hidas Internet-yhteys, toimintatapojen puute ja osaamisen puute oppimisympäristöjen materiaalien tuottamisessa ja käytössä.
The first two of the studies adopted and applied the unified theory of acceptance and use of technology (UTAUT) model to investigate students’ and instructors’ acceptance and use of mobile learning and open educational resources (OER).
Ensimmäiset kaksi tapaustutkimusta perustuivat UTAUT-mallin soveltamiseen oppilaiden ja opettajien käyttäjähyväksynnän tutkimuksessa keskittyen mobiilioppimiseen ja avoimiin oppimisalustoihin.
The significance of eLearning solutions to overcome challenges facing the education sector in the East African countries cannot be overstated.
Sähköisten oppimisteknologioiden hyväksyntä ja soveltaminen Itä-Afrikan korkeakoulutuksessa Sähköisten oppimisratkaisujen merkitystä Itä-Afrikan opetusjärjestelmän haasteissa ei voi korostaa liikaa.
The final case study developed and validated an eLearning system success model by extending the updated DeLone and McLean (D&M) model of information systems success with a sample of 201 students who were enrolled in a Moodle based system at the University of Dar es Salaam, Tanzania.
Tutkimukseen osallistui 201 oppilasta, jotka käyttivät Moodle-järjestelmää Dar es Salaamin yliopistossa Tansaniassa.
The third case study applied the total cost of ownership (TCO) method to compute the cost of hosting eLearning applications and to compare between an on-premises and cloud-hosted approach.
Kolmas tapaustutkimus perustui TCO-menetelmän soveltamiseen ja keskittyi sähköisten oppimisjärjestelmien kustannuksiin.
The results described in the thesis should enable institutions to find strategies that promote greater use and acceptance of eLearning solutions in higher education in East Africa.
Tulokset ovat avuksi, kun Itä-Afrikan korkeakouluissa tavoitellaan laajempaa sähköisten oppimisjärjestelmien käyttöönottoa.
The present aim was to experimentally investigate how different types of haptic stimulations are associated with the human emotion system.
Väitöskirjassa vertaillaan miten eri tavoin tuotetut tuntopalautteet voivat vaikuttaa ihmisen tunnejärjestelmän toimintaan kuuden kokeen sarjassa.
As there is growing interest in using stimulation of the sense of touch in human-technology interaction, it is likely that the results of the current thesis can be utilized in designing haptics-based affective computing.
Aiempien tutkimusten perusteella tiedetään, että tuntopalaute parantaa ihmisten suoritusta esimerkiksi kosketusnäytön näppäimistöllä kirjotettaessa.
The results of SCR and behavioral measurements supported the findings of the subjective ratings.
Tutkimuksissa on hyödynnetty mittausmenetelmiä psykologian saralla kehitetyistä tunneteorioista.
Emotional Responses to Friction-based, Vibrotactile, and Thermal Stimuli
Tunnereaktiot ja tuntopalauteteknologian avulla tuotetut ärsykkeet
The vibrotactile stimuli were connected to the level of arousal and dominance so that, for instance, stimuli with high amplitudes were rated as more arousing and dominant than stimuli with low amplitudes.
Yleisesti tällä hetkellä laitteissa käytetään värinäpalautetta, mutta tuntopalautetta on mahdollista tuottaa myös esimerkiksi lämmön tai kitkan avulla.
When the vibrotactile stimulus was congruent with the auditory signal, the stimulus was rated as less pleasant than when the stimulus was auditory only.
Tällaiset tutkimukset eivät vastaa kysymykseen siitä, millä tapaa tuotetut palautteet ovat esimerkiksi mahdollisimman miellyttäviä tai herättävät käyttäjän huomion tehokkaasti.
Responses were measured using emotion-related rating scales (i.e., valence, approachability, arousal, and dominance), behavioral measurements, and changes in skin conductance response (i.e., SCR) reflecting the level of physiological arousal.
Esimerkiksi kännykät, tabletit ja peliohjaimet antavat usein palautetta tuntoaistin avulla käyttäjälleen.
Variation of the modality affected the ratings of vibrotactile stimuli in somewhat different manner.
Tunnereaktiot tuntopalautteeseen Erilaisia tuntopalautteita käytetään nykyään enenevissä määrin eri sovelluksissa.
The stimuli rated as arousing were also differentiated faster and more accurately than the stimuli rated as calming.
Lämmön ja kitkan avulla tuotetut palautteet näyttäisivät toimivan värinää paremmin tässä tarkoituksessa.
However, on the scales of pleasantness and approachability vibrotactile stimuli were in general rated as neutral despite the parametrical variation.
Kokeissa osallistujat ovat esimerkiksi arvioineet erilaisia tuntopalautteita samalla, kun autonomisen hermoston aktivoitumista on mitattu.