natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The data used in this thesis is part of the large and international "Orientaatio projekti" research project material.
Tutkimusaineistona käytettiin laajan ja kansainvälisen Orientaatioprojekti -tutkimushankkeen valmista aineistoa.
This thesis was a mixed methods research where qualitative research was complemented by quantitative data and quantitative analysis methods.
Tutkimus oli mixed methods -tutkimus, jossa kvalitatiivista tutkimusta täydennettiin kvantitatiivisella aineistolla sekä sen analysointimenetelmillä.
The impact of gender was slight.
Sukupuolen vaikutus toimintastrategioihin oli vähäinen.
The SPSS software was used resource of analysis.
Analyysin apuna käytettiin SPSS-ohjelmaa.
The purpose of this thesis is illustrate, analyse and construe how children think about their own actions when their strive for playing together with peer have been rejected.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvata, analysoida ja tulkita lasten omia ajatuksia toiminnastaan tullessaan torjutuksi yhteisleikkiin pyrkiessään.
Several claims in child-specific evaluation and action strategies based on children's answers has statistically significant association.
Useiden lapsikohtaisen arvioinnin väittämien ja lasten vastausten perusteella muodostuneiden toimintastrategialuokkien välillä oli tilastollisesti merkittävä yhteys.
The aim of this study is add knowledge about thoughts of rejection in equal peer relationships by children under school age and stimulate conversation of how to prevent rejection and what good peer relationships significance to every children.
Tutkimuksen tavoitteena oli lisätä tietoa alle kouluikäisten lasten ajatuksista vertaissuhteissa tapahtuvista torjuntatilanteista ja herättää keskustelua torjunnan estämisen keinoista sekä hyvien vertaissuhteiden merkityksestä jokaiselle lapselle.
The data has been collected in 2010 from different kinds of day care centres and 8 Councils of Central Uusimaa.
Aineistoa kerättiin vuonna 2010 Keski-Uudellamaalla kahdeksan kunnan alueella päiväkodeissa sekä perhepäivähoidossa.
According to this children's own estimates doesn't correspond to kindergarten teachers' evaluation of children's abilities.
Lasten omat arviot eivät tämän perusteella kovinkaan hyvin vastanneet lastentarhanopettajien tekemää arviota lasten yleisistä taidoista.
There are only few previous research of children's own thoughts about their actions in rejection situations altough injurious impacts of rejection and signification of positive peer relationships is known a lot.
Lasten omista ajatuksista toiminnastaan torjuntatilanteessa on hyvin vähän aikaisempaa tutkimusta, vaikka torjunnan haitallisista vaikutuksista ja positiivisten vertaissuhteiden merkityksestä tiedetäänkin paljon.
This thesis find out associations between action strategies both age and gender.
Tutkimuksessa selvitetään iän ja sukupuolen yhteys lasten vastauksissa ilmeneviin toimintastrategioihin.
The material has been collected by interviewing children and having the teachers evaluate the children's different skills on a five point scale.
Tässä tutkimuksessa käytetty aineisto kerättiin lapsia haastattelemalla sekä lastentarhanopettajien tekemällä viisiportaisella lapsiarvioinnilla.
The associations between action strategies and child-specific evaluation made by kindergarten teachers are also subject of the review.
Lisäksi lasten toimintastrategioiden yhteyttä tarkastellaan suhteessa lastentarhanopettajien tekemään lapsikohtaiseen arviointiin lasten taidoista.
The interviews were conducted in 2014–2015.
Haastattelut tehtiin vuosien 2014-2015 aikana.
However, learning mainly takes place in practice.
Pääosin oppiminen kuitenkin tapahtuu käytännön työssä.
The answers were analyzed using qualitative content analysis.
Aineisto analysoitiin laadullisella sisällönanalyysillä.
Long-term support while working is of great worth for the teachers' welfare and development of knowledge and competences.
Pitkäkestoinen tuki olisi tärkeää opettajien työhyvinvoinnin sekä osaamisen kehittymisen kannalta.
Research Methods The research was conducted with the focus group consisting of ten Masters level graduates from the University of Helsinki with one to five years of work experience.
Aineisto hankittiin puolistrukturoidulla haastattelulla kymmeneltä yhdestä viiteen vuotta töissä olleelta luokanopettajalta, jotka ovat valmistuneet Helsingin yliopistosta.
The study also confirmed the observation that continuing teacher education as a continuum is needed.
Tutkimuksessa vahvistui myös havainto siitä, että täydennyskoulutuksen jatkumolle on tarvetta.
The results showed that the teacher's professional continuum should be developed by linking the teacher education more to worklife in schools.
Tutkimustuloksista selvisi, että opettajan ammatillista jatkumoa tulisi kehittää linkittämällä koulutusta enemmän työelämän tarpeisiin.
The study also showed that while working, collegial work and the working community's help is essential.
Työssäoppimisessa kollegiaalinen ja työyhteisön apu on tärkeää.
and 2) How could the educational programs mentioned above better support teacher's professional development?
ja 2) Miten koulutuksen jatkumoa voisi parantaa?
In addition, it was found that further education courses will provide needed recreation during the work year.
Lisäksi todettiin, että koulutus tuo tarvittavaa virkistäytymistä työn keskelle.
The study answers the following questions: Research questions are: 1) What kind of experiences do new class teachers have of the division between teacher training, learning through practice and further education?
Tutkimuskysymykset ovat: 1) Miten työuran alkuvaiheessa olevat opettajat hahmottavat peruskoulutuksen, työssäoppimisen ja täydennyskoulutuksen työnjaon?
Intervieveews stated that every teacher should have some kind of further training obligation.
Opettajien säännöllistä koulutusta puolustettiin ja koettiin, että kaikille pitäisi olla jonkinlainen jatkokoulutusvelvoite.
Teachers' experiences of division of responsibility between teacher training, learning through practice and further education.
Opettajien kokemuksia peruskoulutuksen, työssäoppimisen ja täydennyskoulutuksen työnjaosta
Teacher training was seen as a time to grow and to learn to justify one's educational decisions.
Opettajat kokivat, että opettajankoulutuksen jälkeen he olivat kypsempiä perustelemaan omia valintojaan.
The purpose of this research is to survey how new class teachers interpret the division of responsibility between teacher training, learning through practice and further education.
Tässä tutkimuksessa on tarkoitus selvittää, tunnistavatko työuran alkuvaiheessa olevat peruskoulun luokanopettajat luontevan työnjaon peruskoulutuksen, työssäoppimisen ja täydennyskoulutuksen välillä.
There was a wish for more practice teaching while in university and for linking the studies more to worklife in schools.
Parempaa työelämäyhteyttä opiskelujen ja kouluyhteisöjen välillä kaivataan.
The second aim is to evaluate whether these three build a dynamic continuum for the professional development of teachers.
Lisäksi selvitetään muodostuuko näistä kolmesta toimiva oppimiskokonaisuus vai onko koulutuskokonaisuudessa vielä jotakin kehitettävää.
Further education courses would suit teachers needs better if more practical tips and tools for everyday life were given.
Koulutuksilta toivottiin käytännön vinkkejä ja sabluunoita arkeen.
Developing and implementing purpose-built mentoring programs in every school is important.
Induktiovaiheeseen pitää panostaa nykyistä enemmän kehittämällä perehdytyksiä ja toteuttamalla jo ideoituja mentorimalleja.
Results and Conclusions According to the study, the practical implementations like didactics and teachers' practical training were found to be the most valued parts of the university education.
Tutkimuksessa selvisi, että peruskoulutuksesta saadaan välineitä opettamiseen, etenkin opetusharjoittelusta.
Whose responsibility?
Kenen vastuu?
The data consisted of six videotaped lessons.
Videoaineistoa oli yhteensä kuuden oppitunnin verran.
: Agency in the mutual positioning of pupils
: Toimijuus oppilaiden keskinäisessä positioinnissa
The data of the study had been collected by videotaping the pupils as part of the research project Learning Bridges.
Tutkimuksen aineisto oli kerätty videoimalla oppilaiden työskentelyä osana Oppimisen sillat -tutkimushanketta.
The purpose of this study is to build understanding of collaboration among pupils and of the means with which they discursively construct agency in a setting where a teacher is mostly absent.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on lisätä ymmärrystä oppilaiden välisestä yhteistyöstä ja niistä keinoista, joilla he diskursiivisesti rakentavat toimijuutta tilanteessa, jossa opettaja ei ole jatkuvasti läsnä.
Agency is defined as the taking and assigning of responsibility in joint action.
Toimijuus käsitettiin tilanteisesti rakentuvana vastuun ottamisena ja jakamisena yhteisessä toiminnassa.
The study sees interaction from a socio-cultural viewpoint, which emphasizes the shared importance of an individual and his/her surroundings in learning and interaction.
Tutkimus katsoi vuorovaikutusta sosiokulttuurisesta viitekehyksestä, joka korostaa yksilön ja hänen sosiaalisen ympäristönsä yhteistä merkitystä oppimisessa ja vuorovaikutuksessa.
Previous research has shown that working in a peer group and studying according to principles of Inquiry Learning can offer possibilities for the construction of agency.
Aikaisempi tutkimus on osoittanut, että vertaisryhmässä työskentely sekä tutkivan oppimisen periaatteiden mukainen opiskelu voivat tarjota tilaisuuksia oppilaiden toimijuuden kehittymiselle.
The results are in line with findings from previous research and suggest that working in a peer group is important for the construction of individual and collective agency.
Tulokset olivat yhteneväisiä aiempien tutkimusten kanssa, ja niiden perusteella voidaan todeta, että työskentely vertaisryhmässä tarjoaa tärkeitä mahdollisuuksia yksilöllisen ja yhteisen toimijuuden rakentumiselle.
The case study centers on two fourth-grade pupils working on a shared project.
Tapaustutkimuksen keskiössä oli kaksi neljäsluokkalaista oppilasta, jotka työskentelivät yhteisen tutkivan oppimisen projektin parissa.
Research has also shown that success in collaboration has a positive effect on the learning of pupils.
Tutkimuksissa on myös havaittu, että ryhmän jäsenten välisen yhteistyön onnistuminen vaikuttaa yksittäisten oppilaiden oppimista edistävästi.
Conversations between pupils were approached from the standpoint of discursive psychology, which sees mind and interaction as inseparable and thus demands that they be examined together.
Oppilaiden välisiä keskusteluja lähestyttiin diskursiivisen psykologian näkökulmasta, jonka lähtökohtana on, että mielen ja vuorovaikutuksen erottamattoman suhteen vuoksi niitä on tarkasteltava yhdessä.
The main result of the study is that the focus students took and assigned responsibility to each other relative to three positions: as experts, as pupils and as collaborators.
Tutkimuksen päätulos on, että fokusoppilaat ottivat ja jakoivat vastuuta eli rakensivat toimijuutta aktiivisesti yhteistyönsä aikana suhteessa asiantuntijuuteen, koululaisuuteen sekä työparina toimimiseen.
Another finding was that the agency was constructed both on an individual level and on a collective level.
Lisäksi havaittiin, että toimijuutta rakennettiin sekä oppilaiden henkilökohtaisena että yhteisenä vastuuna.
These positions formed the dimensions of a pupil's agency.
Nämä kolme vuorovaikutuksellista sijaintia muodostivat oppilaan toimijuuden kolme ulottuvuutta.
It sees persons as forming an image of themselves and others and positioning each other relative to others by discursive means.
Analyysi tehtiin käyttäen apuna diskursiivisen psykologian parissa kehitettyä positiointianalyysia, jonka näkökulmasta ihmiset muodostavat kuvaa itsestään ja toisistaan sekä sijoittuvat vuorovaikutuksessa toisiinsa nähden jatkuvasti diskursiivisesti neuvotellen.
This study examines the construction of agency in the collaboration of a peer group working on an Inquiry Learning project.
Tutkimuksessa tarkasteltiin toimijuuden rakentumista oppilaiden välisessä yhteistyössä.
The collaboration of the two pupils was analysed using positioning analysis developed in the field of discursive psychology.
Tutkimuksessa analysoitiin fokusoppilaiden keskinäistä vuorovaikutusta.
Particularly boys wish for expensive gifts.
Erityisesti pojat toivoivat kalliita lahjoja.
Children's views of the birthday party
Lasten käsityksiä syntymäpäiväjuhlasta
The data was analyzed using thematic content analysis.
Aineisto analysoitiin teema-analyysillä.
Data and methods: This study is a qualitative study.
Menetelmä: Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena.
The media culture and individuality were present at the birthday parties.
Medioituminen ja yksilöllisyys näkyivät syntymäpäiväjuhlissa.
According to children's view they have some influence in the planning process.
Lasten käsitysten mukaan he vaikuttavat useaan asiaan syntymäpäivänsuunnitteluprosessissa.
Birthday parties just for friends is a modern phenomenon, that began to stabilize in the end of the 1960's.
Kaverisyntymäpäiväjuhlien vietto on moderni ilmiö, joka alkoi vakiintua 1960-luvun lopulla.
Aims: The purpose of this research was to clarify things that matter to children at a birthday party and how the consumer culture shows in children's views of a birthday party.
Tavoitteet: Tutkimuksen tarkoitus oli selvittää, mitkä asiat ovat lapsille tärkeitä kaverisyntymäpäiväjuhlassa ja miten 2000-luvun kulutuskulttuuri näkyy lasten käsityksissä syntymäpäiväjuhlasta.
In addition, organizing a birthday party outside home in a commercial playground has become very popular, which will further increase the commercialism of the birthday party.
Lisäksi juhlien järjestäminen kodin ulkopuolella kaupallisissa huvittelukeskuksissa on tullut suosituksi, joka lisää syntymäpäiväjuhlan kaupallisuutta kiitoslahjojen lisäksi.
Birthday parties were celebrated both in and out of homes.
Juhlia vietettiin sekä kodeissa että kodin ulkopuolella.
Parties at home were more common, although children were wishing for parties in commercial playgrounds.
Kodissa vietetyt juhlat olivat yleisempiä, vaikka lapset toivoivat juhliaan vietettävän sisäleikkipuistoissa tai muissa huvittelukeskuksissa.
Birthday parties became more substantial in hospitality, decoration, the number of guests and program.
Syntymäpäiväjuhlat muuttuivat vähitellen runsaimmiksi kestityksen, koristelun, vierasmäärän ja ohjelman osalta.
The research data was collected by means of five group interviews.
Tutkimusaineisto kerättiin viidessä ryhmähaastattelussa, jossa oli mukana 23 lasta.
The previous studies showed that birthday parties were usually celebrated with old customs until the end of 1990.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että kaverisyntymäpäiväjuhlaa on vietetty 1990-luvun lopulle asti vakiintuneen kaavan mukaan.
Eight of the children were girls and the rest were boys.
Tyttöjä oli mukana tutkimuksessa kahdeksan ja poikia viisitoista.
Children's gift wishes reflect the children's desire to own material things and how children's consumption has become a part of the everyday life.
Lasten lahjatoiveet kertovat halusta materian omistamiseen ja kulutuksen arkipäiväistymisestä.
The latest change in the birthday party customs is giving gifts for the quests.
Uusin muutos syntymäpäiväjuhlan kaavassa on kiitoslahjojen jakaminen.
The upturn in children's position and in the standard of living, plus the growth of children's market and their becoming a consumer have affected in the change of a birthday party.
Muutokseen ovat vaikuttaneet mm. lasten aseman ja perheiden elintason nousu, lasten markkinoiden ja lasten kuluttajuuden kasvu.
The results showed that goodies, guests and material gifts are important to children at a birthday party.
Syntymäpäivillä lapsille oli tärkeää herkkujen syöminen, lapsivieraat ja materiaalisten syntymäpäivälahjojen saaminen.
Taste preferences and theme decorations pointed this out.
Ne tulivat eniten esille makumieltymyksinä ja koristeluiden teemoissa.
This is because the adults make the decisions in some subjects such as the limit of the guests and the duration of the party.
Syntymäpäiväjuhlat eivät kuitenkaan vastaa kaikilta osin lasten toiveita, koska vanhemmat päättävät tietyt asiat, kuten vierasmäärän ja juhlan keston tai rajoittavat kestitystä.
Gift giving, hospitality, a guided program, free play time and goody-bags were the basic elements.
Tulokset ja johtopäätökset: Suurin osa lasten kaverisyntymäpäiväjuhlista vietettiin vakiintuneen kaavan mukaan, johon kuuluivat lahjojen jako, kestitys, ohjattu toiminta ja pieni hetki vapaata leikkiä.
Free play time, informal eating and less supervision are the things that children wish for a birthday party.
Erityisen tärkeää lapsille olisi saada leikkiä vapaasti pidemmän aikaa, syödä vapaamuotoisesti herkkuja ja olla vähemmän aikuisten kontrolloitavana.
The size of the sample was N=287 of which girls 53% (ngirls=152) ja boys 47% (nboys=135.
Otoksen suuruus oli N=287 josta tyttöjä 53% (ntytöt=152) ja poikia 47% (npojat=135.
The data consisted of a sample of ninth graders from six comprehensive schools from a municipality in Eastern Finland.
Tutkimusaineisto koostui erään itäsuomalaisen kunnan kuuden peruskoulun yhdeksäsluokkalaisista oppilaista.
The data were analyzed using correlations, linear regression and general linear model (GLM) two-way analysis of variance.
Aineistoa analysoitiin korrelaatioiden, lineaarisen regressioanalysiin sekä yleisen lineaarisen mallin (GLM) kaksisuuntaisen varianssianalyysin keinoin.
Regarding girls, competence was a stronger explanatory variable than formal operational thought, whereas regarding boys formal operational thought was a stronger explanatory variable than competence.
Tyttöjen osalta pätevyys oli voimakkaampi selittäjä kuin ajattelun taso ja poikien osalta taas ajattelun taso oli voimakkaampi selittäjä kuin pätevyyden kokemus.
The thesis complements the study and modelling carried out by the Centre for Educational Assessment and Unit of Special Education of the University of Helsinki by adding psychological well-being to the model of attention, formal operational thought and future plans.
Työ täydentää Helsingin yliopiston Koulutuksen arviointikeskuksen ja Erityispedagogiikan laitoksen tutkimusryhmässä tehtyä mallinnusta yhdistämällä psyykkinen hyvinvointi tarkkaavaisuuden, formaalin ajattelun ja tulevaisuuden suunnitelmien malliin.
The data were gathered using a computer-assisted ACT-test, a multiple choice Formula-test and a BPNS-questionnaire.
Aineiston keruussa käytettiin tarkkaavaisuuden osalta tietokoneavusteista ACT-testiä, formaaleja operaatioita mitattiin paperisella Formula-monivalintatestillä ja psyykkistä hyvinvointia kartoitettiin BPNS-kyselykaavakkeella.
Both girls' and boys' experience of competence and formal operational thought had a statistically significant relation between school achievement.
Sekä poikien että tyttöjen kohdalla kokemus omasta pätevyydestä ja ajattelun formaalit operaatiot olivat tilastollisesti merkitsevässä yhteydessä koulumenestykseen.
The relations between attention, formal operational thought, psychological well-being and school achievement and choices of educational tracks
Tarkkaavaisuuden, ajattelun formaalien operaatioiden ja psyykkisen hyvinvoinnin yhteys koulumenestykseen ja jatko-opiskeluvalintoihin
The aim of the study was to find out the relations between attention, formal operational thought, psychological well-being and school achievement and choices of educational tracks.
Tutkimuksessa haluttiin selvittää tarkkaavaisuuden, ajattelun formaalien operaatioiden ja psyykkisen hyvinvoinnin yhteyttä koulumenestykseen ja jatko-opiskeluvalintoihin.
When girls' choices of educational tracks were examined it appeared that attention and competence were statistically significant explanatory variables regarding the choice of academic track.
Jatko-opiskeluvalintoja tarkasteltaessa lukioon suuntautumista ohjasivat tyttöjen ryhmässä tarkkaavaisuuden taso ja pätevyyden kokemus, poikien kohdalla ainoastaan pätevyys.
It also appeared that attention had a statistically significant correlation between formal operational thought which in turn was correlated with school achievement.
Tutkimuksessa kävi myös ilmi tarkkaavuuden ja ajattelun formaalien operaatioiden korrelaatio ja toisaalta myös formaalien operaatioiden tilastollisesti merkitsevä yhteys suhteessa koulumenestykseen, mikä vahvisti aiempien tutkimusten tietoa siitä, että tarkkaavaisuus vaikuttaa epäsuorasti formaalien operaatioiden välityksellä koulusuoriutumiseen.
The thesis is part of a study (attention, thinking skills, self-determination theory and school achievement) carried out by the Centre of Educational Assessment and Unit of Special Education of the University of Helsinki.
Tutkimus liittyy Koulutuksen arviointikeskuksen ja Erityispedaogiikan laitoksen tutkimukseen tarkkaavaisuus, ajattelun taito, itsemääräytymisteoria ja koulumenestys.
Significance of oral expression was emphasized because it was observed also to be part of other media.
Suullisen kielentämisen merkitys korostui, sillä sen nähtiin olevan osallisena myös muissa ilmaisemisen keinoissa.
Evaluation of mathematical thinking was found very challenging.
Matemaattisen ajattelun arviointi koettiin tutkimuksen mukaan erittäin haastavaksi.
Semi-structured interview was used as interviewing method because it makes an open discussion on the themes of the research possible.
Haastattelumenetelmänä käytettiin teemahaastattelua, joka mahdollistaa puolistrukturoituna menetelmänä avoimen keskustelun tutkimuksen teemoista.
Evaluation was based on oral expression of the pupil during classes along with comparison of written exercises made during the school year.
Arviointi pohjautui oppilaan suulliseen ilmaisuun oppitunneilla, sekä kirjallisten tuotosten vertailuun lukuvuoden aikana.
According to my conclusion, teaching of expression of mathematical thinking has to be diverse and a significant, natural and continuing part of a class teachers teaching methodology.
Johtopäätökseni mukaan matemaattisen ajattelun ilmaisemisen opettamisen tulee olla monipuolista sekä merkittävä, luonteva ja jatkuva osa luokanopettajan opetusta.
In this thesis mathematical thinking is considered as gradually developing and progressive processing of information.
Tutkielmassa matemaattisen ajattelun määritellään olevan vaiheittain kehittyvää ja etenevää tiedon prosessointia.
According to research class teachers specialised in mathematics took expression of mathematical thinking into account during every mathematics lesson.
Tutkimuksen mukaan matematiikkaan erikoistuneet luokanopettajat huomioivat matemaattisen ajattelun ilmaisemista jokaisella matematiikan oppitunnilla.
In this research significance of expressing mathematical thinking to class teacher as well as methods to teach and evaluate it both orally and in writing by languaging, drawing and using concrete instruments, are analysed.
Tutkimuksessa eritellään matemaattisen ajattelun ilmaisemisen merkitystä luokanopettajalle sekä keinoja opettaa ja arvioida sitä suullisesti ja kirjallisesti kielentäen, piirtäen sekä konkreettisia välineitä hyödyntäen.
The three main themes were meaning of expression of mathematical thinking, teaching expression of mathematical thinking and evaluation of expression of mathematical thinking.
Kolmena pääteemana haastatteluissa toimivat matemaattisen ajattelun ilmaisemisen merkitys, matemaattisen ajattelun ilmaisemisen opettaminen ja matemaattisen ajattelun ilmaisemisen arviointi.
A qualitative case study research was conducted by interviewing four class teachers specialised in mathematics.
Laadullinen tapaustutkimus toteutettiin haastattelemalla neljää matematiikkaan erikoistunutta luokanopettajaa, joista yksi käytti opetuksessaan Varga-Neményi –menetelmää.
Then a pupil would express his/her mathematical thinking more easily and it becomes a natural part of his/her studying.
Tällöin oppilaan kynnys ilmaista matemaattista ajatteluaan madaltuu ja siitä tulee luonnollinen osa myös oppilaan opiskelua.