natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The purpose of the qualitative case study was to find out how practicing theatre-based methods could potentially support early childhood teacher students during teacher education and in working life.
Laadullisen tapaustutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, miten teatterilähtöisten mene-telmien harjoitteleminen voisi mahdollisesti tukea varhaiskasvatuksen opettajuuden rakentumista opettajankoulutuksen aikana sekä työelämässä.
Thus, it can be stated that as the everyday life of early childhood education might turn out to be hectic, the use of theatre-based methods in teaching may become more difficult.
Voidaankin todeta, että varhaiskasvatuksen arjen osoittautuessa hektiseksi, saattaa teatterilähtöisten menetelmien hyödyntäminen opettajuudessa vaikeutua.
Theater-based methods can play an important role in actualizing the core characteristics of teaching, but this requires the active use of drama education in the daily life of an early childhood teacher.
Teatterilähtöiset menetelmät voivat toimia opettajuuden ydinominaisuuksien aktualisoinnissa merkittävänä tekijänä, mutta tämä vaatii aktiivista draamakasvatuksen hyödyntämistä varhaiskasvatuksen opettajan arjessa.
Reflection on this interviewee's teaching progressed along the lines of the Korthagen model: the influence of theatre-based methods was clearly evident in the construction of the teacher identity.
Tämän haastateltavan opettajuuden reflektointi eteni Korthagenin mallia mukaillen ydintä: opettajaidentiteetin rakentumisessa näkyi selkeästi teatterilähtöisten mene-telmien vaikutus.
The thesis was motivated by the KEHU – Teacher’s Comprehensive Interaction Skills Project.
Tutkielma motivoitui KEHU – Opettajan kokonaisvaltaisten vuorovaikutustaitojen kehittämishankkeesta.
The impact of theatre-based methods on early childhood teacher education was reflected in the interviewees' reflections on, for example, by increasing body awareness and sensitivity.
Teatterilähtöisten menetelmien vaikutus varhaiskasvatuksen opettajuuden rakentumiseen näyttäytyi haastateltavien pohdinnoissa muun muassa kehollisen tietoisuuden ja sen-sitiivisyyden lisääntymisessä.
The premise of the study was that practicing theatre-based methods could increase the sensitivity, responsiveness, and bodily awareness of early childhood education teachers.
Tutkielman esioletuksena oli, että teatterilähtöisten menetelmien harjoitteleminen voisi lisätä varhaiskasvatuksen opettajien sensitiivisyyttä, responsiivisuutta sekä ke-hollista tietoisuutta.
Previous studies have suggested that practicing theatre-based methods, such as improvisation, is helpful in balancing the improvisational and systematic natures of teaching.
Aiempien tutkimusten mukaan opettajuuden improvisatorisen luonteen sekä suunni-telmallisuuden välisen tasapainoilun tukena teatterilähtöisten menetelmien, kuten improvisaation, har-joitteleminen nähdään hyödyllisenä.
The study examines how interviewed early childhood education teachers feel that their minor subject, namely Drama Education (25 ECTS), has supported their growth as a teacher.
Tutkimuksessa selvitetään, miten haastateltavat var-haiskasvatuksen opettajat kokevat teatterilähtöisten menetelmien eli draamakasvatuksensivuaineen opintojen (25 op) tukeneen opettajaksi kasvua.
It also explores how interviewees feel theater-based methods have influenced them professionally, having worked as teachers for one and a half years.
Lisäksi selvitetään, miten he kokevat teatterilähtöis-ten menetelmien vaikuttaneen heidän varhaiskasvatuksen opettajuuteensa ammatillisesti, puolentois-ta vuoden työssäelämäjakson jälkeen.
An attempted change may remain superficial or not happen at all unless the teachers commit to it.
Tavoiteltava muutos voi jäädä pinnalliseksi tai jäädä toteutumatta, elleivät opettajat sitoudu sen toteutukseen.
The answers of teachers in grades 1-9 (N = 850) were analyzed by means of theory-driven computer-assisted content analysis.
Vuosiluokkien 1-9 opettajien (N=850) vastauksia analysoitiin teoriaohjaavan tietokoneavusteisen sisällönanalyysin keinoin.
Problems with scheduling appeared as disturbances of work.
Aikataulujen yhteensovittamisen ongelmat näyttäytyivät työn häiriöinä.
Therefore, when looking at the implementation of a reform, it is useful to determine how it appears from the point of view of the teacher's work.
Tämän vuoksi järjestelmänmuutoksen toteutumista tarkastellessa on hyödyllistä selvittää, millaisena se näyttäytyy opettajan työn kannalta.
The structural factors and operating culture of the schools were not developed to a level that would allow the use and development of new working methods.
Koulujen rakenteelliset tekijät ja toimintakulttuuri eivät olleet kehittyneet tasolle, joka tekisi mahdolliseksi uusien työtapojen käytön ja kehittämisen.
Changes in support arrangements are reflected in schools, for example, as new forms of collaboration, support planning and monitoring.
Tuen järjestelyjen muutos näkyy kouluissa muun muassa uusina yhteistyön, tuen suunnittelun ja seurannan muotoina.
Teachers play a key role in putting education system reforms into practice.
Opettajat ovat keskeisessä asemassa koulutusjärjestelmän reformien käytäntöön viejinä.
Efforts were made to improve the implementation of support by improving the distribution of support and introducing new ways of working.
Tuen toteutumista pyrittiin kehittämään tuen jakautumista tehostamalla ja uusien työtapojen käyttöönotolla.
Since 2011, Finnish primary schools have implemented a three-tier support system which is based on key principles such as the early identification of students' need for support and flexible support arrangements.
Vuodesta 2011 lähtien suomalaisissa peruskouluissa on ollut käytössä kolmiportainen oppimisen ja koulunkäynnin tuen järjestelmä, jonka eräitä keskeisiä periaatteita ovat oppilaan varhainen tuen tarpeen tunnistaminen ja joustavat tuen järjestelyt.
The results showed that barriers to the implementation of support experienced by the teachers were strongly linked to community characteristics.
Tulokset osoittivat, että opettajien kokemat tuen toteutumista estävät tekijät liittyivät vahvasti yhteisön ominaisuuksiin.
: Disturbances, contradictions and change efforts in the implementation of support from teacher’s point of view
: tuen toteutumisen häiriöt, ristiriidat ja ratkaisuyritykset opettajien näkökulmasta
The study used secondary data, which was originally collected as part of an electronic questionnaire given to the staff of the city's Education and Learning Department.
Tutkimuksessa käytettiin sekundaariaineistoa, joka kerättiin alun perin osana erään kaupungin sivistystoimen henkilöstölle tehtyä sähköistä kyselyä.
According to national surveys, the implementation of support seems to vary between localities and between occupational groups.
Valtakunnallisten selvitysten perusteella tuen toteutus näyttää vaihtelevan sekä paikkakunnittain että ammattiryhmien kesken.
The purpose of this study was to describe a city's teachers' work and community characteristics which make it difficult to implement the support as dictated by the regulations.
Tämän tutkimuksen tehtävänä oli kuvata erään kaupungin opettajien työhön ja työyhteisöön liittyviä piirteitä, jotka vaikeuttivat tuen toteutumista säännösten sanelemalla tavalla.
Lack of resources was seen as a factor that reduced the speed with which the implementation and planning of support could be done in all areas of the work community.
Resurssien puute koettiin tuen toteutusta ja suunnittelua hidastavana tekijänä kaikilla työyhteisön osa-alueilla.
The public debate surrounding the change has been triggered, in particular, by the inclusion of students in need of support in mainstream classes, which has led to an increase in implementation of support measures in class and subject teachers' jobs.
Muutokseen liittyvää julkista keskustelua on herättänyt etenkin tukea tarvitsevien oppilaiden sijoittaminen yleisopetuksen luokkiin, jonka myötä myös luokan- ja aineenopettajien työnkuvaan sisältyy aikaisempaa enemmän tukitoimien toteuttamista.
Is three-tiered support the school’s problem, or the other way around?
Oppimisen ja koulunkäynnin tuki kapulana koulun rattaissa — vai toisin päin?
The results were structured and interpreted using theoretical models based on the theoretical frameworks of cultural historical activity theory and developmental work research.
Teoreettisena viitekehyksenä toimivat kulttuurihistoriallinen toiminnan teoria sekä kehittävä työntutkimus, joille perustuvien teoreettisten mallien perusteella tuloksia jäsenneltiin ja tulkittiin.
Differences between the occupational groups were observed both in the problems of implementing the support and in the attempts to solve those problems.
Sekä tuen toteuttamisen ongelmissa että ratkaisuyrityksissä havaittiin ammattiryhmien välisiä eroja.
This study was conducted as a case study in 2019.
Tutkimus toteutettiin tapaustutkimuksena vuonna 2019.
Preventative work was done actively in schools.
Ennaltaehkäisevää työtä tehtiin koulussa aktiivisesti.
Thus bullying knows no time nor place and can instead happen both during free time and at school.
Kiusaaminen ei tällöin tunne aikaa eikä paikkaa, vaan saattaa tapahtua sekä vapaa-ajalla, että koulussa.
The analysis was conducted using the Atlas.ti-program.
Analyysin apuna käytettiin Atlas.ti-analyysiohjelmaa.
This study aims to fill that hole and simultaneously discover how teachers define, encounter, prevent and act in cases of cyberbullying or conflicts.
Tämä tutkimus pyrkii täyttämään tämän aukon ja samalla selvittämään, miten opettajat määrittelevät, kohtaavat, ennaltaehkäisevät ja toimivat virtuaalisen kiusaamisen tai konfliktien tapauksissa.
The different ways, influences and preventative methods of cyberbullying have been studied before (Patchin & Hinduja, 2012), but studies from the teachers’ point of view, especially of which situations do they feel obligated to resolve, are almost nonexistent.
Virtuaalisen kiusaamisen erilaisia tapoja, vaikutuksia lapsiin ja nuoriin sekä ennaltaehkäisyä on tutkittu aiemmin (ks. Patchin & Hinduja, 2012), mutta tutkimusta opettajan näkökulmasta ja erityisesti siitä, minkälaiset tilanteet he kokevat velvollisuudekseen selvittää, ei juurikaan ole.
The research material was collected by interviewing six teachers with teaching experience, using a semi-structured theme interview.
Aineisto kerättiin haastattelemalla kuutta työkokemusta omaavaa opettajaa puolistrukturoitua teemahaastattelua käyttäen.
The material was transcribed and analysed using content analysis.
Saatu aineisto litteroitiin ja analysoitiin teoriaohjaavaa sisällönanalyysia käyttäen.
The situations they did encounter were handled with discussions and by contacting the students’ parents.
Kohdattuja tilanteita selvitettiin keskustelemalla ja ottamalla yhteyttä oppilaiden huoltajiin.
Based on the results it can be stated that teachers need guidelines to specify which cases of cyberbullying are a part of their duties, especially when the bullying happens outside of the school day.
Tulosten perusteella voidaan todeta, että opettajat tarvitsevat ohjeistusta siihen, minkälaiset virtuaalisen kiusaamisen tilanteet kuuluvat heidän tehtäviinsä hoitaa erityisesti silloin, kun kiusaaminen tapahtuu koulupäivän ulkopuolella.
At the moment, teachers define their respective roles very subjectively, which can lead to inequality between students, depending on the teachers subjective definition.
Tällä hetkellä opettajat määrittelevät hyvin subjektiivisesti oman roolinsa, joka saattaa asettaa oppilaat eriarvoiseen asemaan sen perusteella, miten opettaja on oman toimivaltansa rajat määrittänyt.
Because of this is completely natural to see bullying spread into the world of internet as well.
On siis täysin luonnollista, että myös kiusaaminen siirtyy vuorovaikutuksen mukana virtuaalisessa maailmassa tapahtuvaksi.
The teachers themselves felt that handling cases of cyberbullying was mostly up to the parents.
Opettajat itse kokivat, että virtuaalisen kiusaamisen selvittäminen kuuluu pääasiassa huoltajille.
Even so, if the needs of a student demanded it, or if bullying was noticed in the classroom, the teachers started handling them themselves.
Kuitenkin, jos oppilaan paras sitä vaati tai kiusaamistilanteet näyttäytyivät luokassa, opettajat lähtivät selvittämään tilanteita.
Teachers’ points of view on cyberbullying at school
Lasten välinen virtuaalinen kiusaaminen luokanopettajan näkökulmasta
The social life of modern youth has expanded from the physical world to also include the virtual world.
Nykyajan lasten ja nuorten sosiaalinen elämä on laajentunut kasvokkain tapahtuvan vuorovaikutuksen lisäksi verkkoon.
The research material consisted of eight videotaped lessons that were taught by four 1st and 2nd grade teachers.
Tutkimusaineisto koostui kahdeksasta videoidusta alkuopetuksen oppitunnista, joita pitivät neljä draamaopetukseen erikoistunutta luokanopettajaa.
The research material of this study was a secondary videotaped material that was collected for the KEHU research program in Southern Finland during the 2018 spring semester.
Tämän tutkimuksen aineisto oli valmis videoaineisto, joka kerättiin Etelä-Suomessa keväällä 2018 KEHU-tutkimushanketta varten.
During the lessons there appeared 53 episodes that demonstrated caring in teacher’s interaction.
Oppitunneilla esiintyi 53 välittävän vuorovaikutuksen episodia.
Caring in teacher’s interaction during the 1st and 2nd grade lessons : promoting warm teacher-student relationships in elementary schools
Luokanopettajan välittävä vuorovaikutus alkuopetuksen oppitunneilla : tavoitteena lämpimän pedagogisen suhteen rakentaminen alakoulussa
This study is a qualitative case study, in which teacher’s caring interaction was examined through videotaped lessons.
Tämä tutkimus on laadullinen tapaustutkimus, jossa tarkasteltiin opettajan välittävän vuorovaikutuksen ilmenemistä videoiduilla oppitunneilla.
This study was also conducted as a part of KEHU research program.
Myös tämä tutkimus toteutettiin osana KEHU-hanketta.
The data analysis template that was designed for this study enabled detailed and diverse qualitative examination of the caring episodes and teacher’s interaction.
Tämän tutkimuksen analyysimalli mahdollisti opettajan ja oppilaiden välisten episodien sekä opettajan välittävän vuorovaikutuksen evidenssien laadullisen tarkastelemisen yksityiskohtaisesti ja monipuolisesti.
Additionally, the data analysis template of this case study can offer teachers a practical tool to reflect their own pedagogical thinking as well as their caring interaction.
Lisäksi tätä tutkimusta varten kehitetty analyysimalli voi tarjota opettajille toimivan välineen reflektoida omaa pedagogista ajatteluaan sekä välittävää vuorovaikutustaan.
The episodes between the teachers and their students were brief encounters that holistically demonstrated both verbal and nonverbal teacher’s caring interaction.
Episodit olivat luonteeltaan lyhyitä kohtaamisia, joissa opettajan välittävä vuorovaikutus ilmeni kokonaisvaltaisesti sekä sanallisesti että sanattomasti.
The aim of this study is to additionally examine which stages of a lesson and teaching methods support caring in teacher’s interaction.
Tutkimuksessa pyritään myös selvittämään, millaiset oppitunnin erilaiset vaiheet ja työtavat tukevat opettajan välittävän vuorovaikutuksen ilmenemistä.
In these episodes there appeared 94 evidences of teacher’s verbal caring interaction according to the data analysis template.
Näissä välittävää vuorovaikutusta sisältäneissä tilanteissa ilmeni yhteensä 94 analyysimallin mukaista evidenssiä opettajan sanallisesta välittävästä vuorovaikutuksesta.
Thus, in this study the objective is to examine teacher’s verbal and non-verbal caring interaction during the 1st and 2nd grade lessons.
Tässä tutkimuksessa tavoitteena on tarkastella, millaista opettajan sanallista ja sanatonta välittävää vuorovaikutusta analysoiduilla oppitunneilla ilmenee.
During the lessons, various transitions as well as using student-centered drama methods, discussions and independent work supported teacher’s caring interaction.
Oppitunneilla erilaiset siirtymät, oppilaslähtöiset draaman työtavat, yhteiset keskustelut sekä oppilaiden itsenäinen työskentely tukivat opettajan välittävän vuorovaikutuksen ilmenemistä.
With a video observation as a research method, teacher’s caring interaction was examined on the lessons of specific subjects as well as drama education.
Opettajan välittävän vuorovaikutuksen ilmenemistä tarkasteltiin havainnoimalla opetettavien oppiaineiden ja draamaopetuksen oppitunteja.
The results of this case study emphasize the qualities of caring interaction that teachers can further foster in their daily work in order to promote warm teacher-student relationships.
Tämän tapaustutkimuksen tulokset antavat viitteitä siitä, millaista välittävää vuorovaikutusta opettajat voivat edistää koulun arjessa lämpimän pedagogisen suhteen rakentamiseksi.
Furthermore, the results of this study provide illustrations of different teaching methods that teachers can utilize in order to support caring in their interaction.
Tutkimuksen tulokset tarjoavat myös esimerkkejä siitä, millaisia työtapoja käyttämällä opettajat voivat tukea välittävää vuorovaikutustaan entisestään.
Above these research objectives, the aim of this study is to further review the suitability of the data analysis template that was designed for the observation and analysis purposes of this study.
Tässä tutkimuksessa tavoitteena on lisäksi tarkastella, miten tätä tutkimusta varten kehitetty analyysimalli välittävän vuorovaikutuksen ilmenemisestä soveltuu opettajan vuorovaikutuksen tarkastelemiseen.
The research material was analyzed through directed and conventional content analysis.
Aineistoa analysoitiin teoriaohjaavasti sekä aineistolähtöisesti sisällönanalyysin keinoin.
According to the previous studies, caring in teacher’s interaction is a significant factor in building a warm teacher-student relationship.
Tutkimusten mukaan opettajan välittävä vuorovaikutus sekä myönteiset vuorovaikutustilanteet opettajan ja oppilaan välillä ovat merkittäviä tekijöitä lämpimän pedagogisen suhteen rakentamisen kannalta.
Different learning materials were also mentioned.
Myös erilaiset oppimateriaalit mainittiin.
This study is a qualitative research.
Tutkimus on luonteeltaan laadullinen tutkimus.
The main purpose in this study is to find out, what kind of teaching methods teachers use in their teaching.
Tavoitteena on selvittää, minkälaisia opetusmenetelmiä opettajat käyttävät opetuksessaan.
Pupils math attitudes has been weakened in primary school (Metsämuuronen, 2013).
Oppilaiden asenteet matematiikkaa kohtaan ovat heikentyneet jo alakoulun puolella (Metsämuuronen 2013).
Previous studies show that there is changes in pupils math attitude.
Aikaisemmat tutkimukset osoittavat, että oppilaiden matematiikka-asenteissa tapahtuu muutoksia.
In this study five teachers who teached 5th and 6th graders were interviewed.
Tutkimuksessa haastateltiin viittä luokanopettajaa, jotka opettivat viidettä ja/tai kuudetta luokka-astetta.
Class teachers used social methods in their teaching, like conversations and pondering together.
Luokanopettajat käyttivät opetuksessaan sosiaalisia opetusmenetelmiä, kuten keskustelua ja yhdessä pohtimista.
Title 5th and 6th graders math attitudes : how to support positive attitude towards mathematics
Viides- ja kuudesluokkalaisten matematiikka-asenteet : kuinka positiivista asennetta matematiikkaa kohtaan voidaan tukea
Based on this research material, teachers were selected for the interview.
Tämän aineiston pohjalta valikoitiin haastateltavat opettajat.
Class teachers encouraged their pupils in teaching with positive feedback and they tried to create positive classroom climate.
Luokanopettajat kannustivat oppilaitaan omassa opetuksessaan positiivisella palautteella sekä pyrkivät luomaan myönteistä ilmapiiriä.
Research material was analysed by using content analysis.
Tutkimusaineiston analyysissa käytettiin sisällönanalyysia.
Research material were collected with research project, and that material was used in this study.
Tutkimusaineisto kerättiin osana tutkimushanketta, jonka aineistoa hyödynnettiin tutkimuksessa.
Teachers thought that teachers` attitude, pupils` home, friends and classroom climate has the most effect to pupils attitude.
Opettajat ajattelivat, että oppilaan asenteisiin vaikuttavat eniten opettajan asenne, koti, kaverit sekä luokan ilmapiiri.
Active methods and concreteness were used in teaching.
Opetuksessa käytettiin myös toiminnallisia menetelmiä sekä konkretiaa.
In this study will find out, how to support 5th and 6th graders positive math attitudes.
Tässä tutkimuksessa selvitetään, kuinka viides- ja kuudesluokkalaisten positiivisia matematiikka-asenteita voidaan tukea.
In addition, this study will find out how teachers can support pupils` positive attitudes.
Lisäksi selvitetään, miten opettajat tukevat oppilaan positiivisia asenteita.
The interview was conducted as a theme interview.
Haastattelumuotona käytettiin teemahaastattelua.
Classrooms with positive math attitudes are the subjects in this study.
Tutkimuskohteena ovat luokat, joissa oppilailla on positiivinen asenne matematiikkaa kohtaan.
The process of confirming diagnoses is still ongoing.
Diagnoosien varmistamisprosessi on vielä kesken.
These initial findings seem to be in concordance with other reports: patients with stage I or II disease and/or complete surgical cytoreduction (R0) have a better 5-year overall survival than those with stage III or IV disease and/or suboptimal surgical outcome.
Alustavat löydökset vaikuttavat olevan samansuuntaisia kirjallisuudessa kuvattujen kanssa: potilailla, joiden taudin stage on I tai II ja/tai joille leikkauksen jälkeen ei jää jäännöskasvainta (R0), on parempi 5 vuoden eloonjäämisennuste kuin potilailla, joiden taudin stage on III tai IV ja/tai joiden leikkaustulos on suboptimaalinen.
Challenges with the collection and categorization of clinical data are reported and possible solutions discussed.
Työssä kuvataan kliinisten tietojen keräämiseen ja luokitukseen liittyviä haasteita ja pohditaan mahdollisia ratkaisuja.
Over 900 patients were identified for potential inclusion in the cohort.
Potilaita, jotka potentiaalisesti kuuluvat kohorttiin, identifioitiin yli 900.
Tissue samples were obtained from Helsinki Biobank, and clinical data was retrieved from several electronic data bases as well as from the paper archives of the HUS Women’s hospital.
Kudosnäytteet saatiin Helsingin biopankista ja kliiniset tiedot poimittiin eri sähköisistä tietokannoista sekä HUS:in Naistenklinikan paperiarkistosta.
Once the cohort is ready, it will be a unique tool for studying the biology of high-grade ovarian carcinoma.
Kun kohortti on valmis, se tulee olemaan ainutlaatuinen työkalu high-grade-seroosin munasarjasyövän biologian tutkimiseen.
As the confirmation of which patients will be included in the final cohort is not yet complete, analyses in this report are limited to some preliminary descriptions.
Koska potilaiden lopullinen inkluusio kohorttiin on vielä kesken, analyysit ovat vasta alustavia ja kuvailevia.
This report describes the construction and preliminary analysis of a retrospective cohort of HGSC patients.
Tämä tutkielma käsittelee retrospektiivisen HGSC- potilaiden kohortin rakentamista ja alustavaa analyysia.
Ovarian cancer is the fifth most common cause of cancer death among women in Europe; high-grade serous ovarian carcinoma (HGSC) is the most common subtype of ovarian cancer.
Munasarjasyöpä on naisten viidenneksi yleisin syöpäkuoleman syy Euroopassa.
Building a retrospective high-grade serous ovarian cancer cohort by combining biobanked tissue samples and longitudinal clinical information
Korkea-asteinen seroosi munasarjasyöpä (High-grade serous ovarian carcinoma, HGSC) on munasarjasyövän yleisin alatyyppi.
In Finland there does not exists any assessment tool based on parent ratings which can be used to assess 2;6–4;0-year-old children’s language ability.
Suomessa ei ole tällä hetkellä käytössä vanhempien arvioon perustuvaa kielenkehityksen arviointimenetelmää, joka soveltuisi 2;6–4;0-vuotiaiden lasten tutkimiseen.