natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, more recently the histology of a hyperinsulinaemic model of laminitis was described with important differences apparent from the previous inflammatory models however, a more detailed study had not been performed.
Aiemmin tulehduksellista muotoa on pidetty yleisimpänä, minkä vuoksi kaviokuumetutkimukset ovat keskittyneet tämän muodon tutkimiseen.
Laminitis is a common, debilitating condition of equids that may have substantial effects on animal welfare.
Kaviokuume eli kavion lamellikerroksen sairaus on yksi hevosen kivuliaimmista sairauksista, joka saattaa johtaa voimakkaaseen tai pitkittyneeseen kipuun ja jopa hevosen eutanasiaan.
In Study IV, PPID animals with and without laminitis were compared.
Näistä kahdella kolmasosalla oli metabolinen syndrooma ja yhdellä kolmasosalla PPID.
Furthermore, the histology of chronic, naturally occurring endocrinopathic laminitis has not been described and compared to that of healthy animals.
Väitöskirjan viimeisenä tavoitteena oli verrata kaviokuumetta sairastavien ja kavioistaan terveiden PPID-hevosten veren hormonipitoisuuksia sekä muutoksia kavioissa.
ABSTRACT Heikki Poutanen: Mass with Choral Focus in the Finnish Evangelical Lutheran Church 1990─ 2004.
Kuoropainotteinen messu Suomen ev.lut.kirkossa 1990-2004
The scale of the masses performed is wide ranging from Gregorian to modern.
Kaiken kaikkiaan voidaan sanoa, että esitettyjen messujen kirjo on laaja ja ne ulottuvat tyylillisesti gregoriaanisista moderneihin.
Church musicians would prefer to allocate it to a concert (81.1%).
Kanttoreiden mielestä kyseinen messu soveltuu hyvin esitettäväksi konsertissa joko kokonaan (81,1 %) tai osittain (82,4 %).
This positive stand was based particularly on variety and aesthetic factors.
Myönteistä kantaansa kanttorit perustelivat vaihtelulla.
In investigating the liturgical performance of chorally focussed mass one can state that respondents would rather allocate a mass with choral focus to a Sunday evening (79.3%).
Vastaajien mielestä kuoropainotteiset messut soveltuvat parhaiten toteutettavaksi liturgisesti sunnuntai-iltaisin (79,3 %).
63.9% would allocate it to the Sunday morning service.
Konserttiin ne sijoittaisi 71,1 % ja sunnuntain päiväjumalanpalvelukseen 63,9 %.
On the other hand only 31.1% supported the usage of chorally focussed mass in the morning service.
Vain 31,1 % toteuttaisi sen päiväjumalanpalveluksessa.
On the basis of this study one can state that chorally focussed mass is well suited to Finnish church services and to concert life.
Laajemmin ajatellen halusin selvittää, ovatko kuoropainotteiset messut osa suomalaista kulttuuria ja soveltuvatko ne kirkkomme konsertti- ja jumalanpalvelus elämään.
The work most performed was Franz Schubert s German Mass. Church musicians were asked how this mass was suited to church services and to concert life.
Haluttiin selvittää kanttoreiden mielipiteitä siitä, soveltuuko Schubertin Saksalainen messu suomalaiseen jumalanpalvelus- ja konserttielämään.
69.0% of respondents supported the partial use of chorally focussed mass in the Sunday morning service.
Kuoropainotteisen messun käyttöä osittain sunnuntain päiväjumalanpalveluksessa kannatti 69,0 % vastaajista.
da Palestrina, J.S.Bach and W.A. Mozart are cornerstones in the history of Western music.
Muiden muassa Joonas Kokkonen, Sulo Salonen, Erik Bergman, Bengt Johansson ja Jouko Linjama innostuivat säveltämään perinteistä latinankielistä messuordinariumia.
The eight case-studies carried out in the Helsinki region act as direction-finders for the rest of the country.When combining the answers of church musicians and parishioners (N=768) it is to be noted that chorally focussed mass is best suited to be performed in concerts (76.1%).
Vaikka polyfoninen messu muodostaa musiikin historiassa valtavan osan, ei sovi unohtaa sitä tosiseikkaa, että frankoroomalainen eli gregoriaaninen laulu säilyi erityisesti katolisessa kirkossa liturgian perustana.
69.8% of church musicians supported Sunday evening liturgical performance.
Kanttorit suhtautuvat kuitenkin myönteisesti Saksalaisen messun toteuttamiseen liturgisesti sunnuntai-iltana klo 18 (69,8 %).
In this investigation mass with choral focus is intended to signify choral mass and Gregorian high mass in which the choir plays a central role .
Messun historia todistaa myös sen, että usein polyfonisen messuordinariumin rakennusaineksina ovat juuri gregoriaaniset sävelmät.
All parishes (578) received a questionnaire to which 222 church musicians responded (38.4%).
Messuja oli toteutettu enemmän konserteissa (41,0 %) kuin jumalanpalveluksissa (23,0 %).
In the cross-section year 2002, 14.4% of parishes were active parishes where chorally focussed mass was performed liturgically.
Neljä vuosisataa myöhemmin, kun moniääninen laulu tuli vähitellen messuun, kuoron asema vahvistui ja oli välttämätön.
Respondents support its performance above all in concerts.
Miten kanttorit niihin suhtautuvat ja toisaalta miten seurakuntalaiset kokevat ne?
Thus it is possible to say that over a long interval of time they have been used quite extensively in the parishes which responded.
On huomattava, että 1600-luvulla alettiin enenevässä määrin käyttää myös instrumentteja messuissa.
One factor especially mentioned as obscuring the performance of the chorally focussed mass was a lack of education (33.3%).
Tosin epäröijien määrä (eos 36,9 %) on huomattava.
In this investigation I have studied the suitability of chorally focussed mass to church services and to concert life in the Finnish Evangelical Lutheran Church.
Seurakuntalaisilta kysyttiin mielipidettä kuoropainotteisten messujen soveltumisesta jumalanpalvelus- ja konserttielämään kahdeksan eri toteutuksen yhteydessä.
Organists based their unfavourable stand on the fact that parishioners could not sufficiently take part in the service.
Protestanttisella puolella messuja sävellettiin vähemmän.
Amongst others the masses of G.P.
Esimerkkinä tästä on Rossinin Petite messe solennelle.
KARs are linked to various neurological and neuropsychiatric disorders.
Kainaattireseptorit on liitetty erilaisiin neurologisiin ja neuropsykiatrisiin häiriöihin.
Hence, they are potential therapeutic targets in various developmentally originating neurological disorders.
Tulokset edesauttavat uusien hoitomuotojen kehittämistä varhaiskehityksen aikana alkunsa saaville neurologisille sairauksille.
A new method was developed for asymmetrical genetic manipulation improving specificity in studies of how individual proteins affect axonal morphology, presynaptic development and function.
Tämän työn tarkoituksena on ollut kehittää uusia menetelmiä aksonien ja aksoneissa sijaitsevien presynaptisten päätteiden erilaistumisen ja toiminnan tutkimiseksi.
The present results provide novel insights into the involvement of different types of KAR subunits in synaptic development and morphological differentiation.
Tämän työn tulokset vahvistavat käsitystä siitä, että kainattireseptoreilla on tärkeä merkitys hermoston kehityksen aikana ja tuovat kokonaan uutta tietoa eri KAR alayksiköiden vaikutuksista synapsien muodostumiseen.
Expression of low (GluK1-3) and high affinity (GluK4-5) KAR subunits promoted filopodiogenesis function at the isolated axons.
Vaikutukset synapsien erilaistumiseen ja toimintaan olivat alayksikköriippuvaisia: kaikki KAR alayksiköt (GluK1-5) lisäsivät aksonaalisten filopodioiden muodostumista, mutta vain alayksiköt GluK1-GluK3 lisäsivät presynaptisten päätteiden muodostumista ja toimintaa.
GluK1 expression was developmentally regulated in neonatal and juvenile hippocampus and heteromeric combination of GluK1c with high affinity subunits suppressed glutamatergic synaptic transmission.
Lisäksi havaittiin KAR alayksikköjen GluK4 ja GluK5 estävän GluK1-3:n vaikutusta synapsien erilaistumiseen heteromeerisissa KAR komplekseissa.
Neurons have distinctive polar morphology with distinctive subcellular features comprising of cell soma, axons and dendrites.
Hermosolut ovat rakenteeltaan epäsymmetrisiä ja niillä on tyypillisesti yksi viejähaarake eli aksoni, jota pitkin hermosolu lähettää hermoimpulsseja.
Subsequently, the microfluidic culture system was used to study the signaling events involved in synaptogenesis, focusing on the roles of kainate type of glutamate receptors (KARs).
Erityisesti tutkimuksessa on pyritty selvittämään aksonaalisten kainaatti-tyypin glutamaattireseptorien (KAR) merkitystä synapsien kehityksessä.
Development of microfluidic applications to study the role of kainate receptors in synaptogenesis
Työssä kehitettyjä mikrofluidisia soluviljelymenetelmiä on käytetty presynaptisten päätteiden kehitystä ohjaavien signaalimekanismien tutkimukseen.
The presynaptic effects of GluK1-3 on synaptic vesicle clustering involved both PKA and PKC pathways.
Heteromeeristen GluK1 sisältävien KAR:n havaittiin estävän synaptista toimintaa hippokampuksen CA3 alueella.
The results show that axonal KARs promote early stages of synaptogenesis.
Tulokset osoittavat aksonaalisten kainaattireseptorien edistävän synapsien muodostumista hermosoluviljelmissä.
The research questions are the following.
Tutkimuskysymykset ovat seuraavat.
The results reflect the previous research.
Tulokset heijastavat aiempaa tutkimusta.
Empirically the study utilises the qualitative attitude approach method (Vesala and Rantanen, 2007).
Empiirinen tutkimusmenetelmä on laadullinen asennetutkimus (Vesala ja Rantanen, 2007).
John Rawls and Jürgen Habermas are often regarded as the most notable political writers of the last century and their writings have influenced greatly the deliberative democracy theory.
John Rawls ja Jürgen Habermas tunnetaan viime vuosisadan tunnetuimpina poliittisina ajattelijoina ja heidän kirjotuksensa ovat vaikuttaneet suuresti deliberatiivisen demokratian teoriaan.
When do people share their political or societal opinions online?
Milloin ihmiset jakavat poliittisia tai yhteiskunnallisia mielipiteitään verkossa?
Deliberative democracy is a conception of democracy that underscores rational-critical discussion as a source of democratic legitimacy.
Deliberatiivinen demokratia on demokratiakäsitys, joka korostaa rationaalis-kriittisen keskustelun merkitystä demokraattisen legitimiteetin takaajana.
To what extent people see social media as a platform for political deliberation?
Missä määrin ihmiset näkevät sosiaalisen median poliittisen deliberaation paikkana?
Theoretical framework stems from the deliberative democracy theory.
Tutkielma nojaa deliberatiivisen demokratian teoriaan.
When participating in online deliberation was evaluated negatively, the reasons were fear of criticism, unwillingness to cause controversy, lack of interest and increased level of self-awareness.
Kun deliberaatioon osallistuminen arvioitiin kielteisesti, oli syynä kritiikin pelko, haluttomuus aiheuttaa ristiriitaa, kiinnostuksen puute tai liiallinen tietoisuus itsestä yleisön edessä.
The interview data is analysed as a commentary that consists of comments and their reasoning.
Haastatteluaineisto analysoitiin arvottavana puheena, joka koostuu kommenteista ja niiden syistä.
The aim of this thesis is to examine the potential of social media to serve as an arena for deliberation by looking at the attitudes toward the deliberative ideal.
Tämän tutkielman tarkoituksena on arvioida sosiaalisen median mahdollista potentiaalia deliberaation areenana tarkastelemalla asenteita deliberatiivista ideaalia kohtaan.
What are the motivations behind the decisions of taking part to the discussion, that is, sharing societal or political opinions online?
Mitkä tekijät vaikuttavat päätöksiin osallistua keskusteluun verkossa tai jakaa omia poliittisia tai yhteiskunnallisia näkemyksiä verkossa?
In qualitative attitude approach attitudes are understood as stances that are constructed in human interaction.
Laadullisen asennetutkimuksen piirissä asenteet ymmärretään kannanotoiksi, jotka syntyvät inhimillisessä vuorovaikutuksessa.
Participants agreed with the deliberative ideal but in practice they saw many obstacles for political deliberation online.
Haastatellut olivat periaatteessa yhtä mieltä deliberatiivisesta ideaalista, mutta sen käytännön toteutumiselle sosiaalisessa mediassa nähtiin esteitä.
The presumption is that attitudes can be examined by analysing the verbal expressions.
Asenteita voidaan tulkita sanallisten ilmausten perusteella.
When participating in online deliberation was evaluated positively, the reasons were that participating is important, political discussion online is educational, fun and easier as political discussion face-to-face and that by participating one can find support for own views.
Kun deliberaatioon osallistuminen arvioitiin myönteisesti, oli syynä osallistumisen kokeminen hauskaksi ja opettavaiseksi sekä mieluisammaksi kuin kasvokkain käyty poliittinen keskustelu.
Empirical research has found both positive and negative evidence of online deliberation, although the majority of the research gives a rather discouraging image of internet’s potential to enhance political deliberation.
Empiirinen tutkimus on osoittanut näille toiveille jotakin näyttöä, joskin suuri osa tuloksista ei ole ollut internetin tai sosiaalisen median demokratiaa edistävän potentiaalin suhteen kovin kannustavaa.
Since its creation the internet and especially SNSs (Social Networking Sites, e.g. Facebook, Twitter) have faced high expectations of political deliberation in the academic discussion.
Akateemisen keskustelun piirissä internetiin ja erityisesti sosiaalisen median palveluihin on kohdistettu suuria toiveita poliittisen deliberaation edistämisestä.
It is based on semi-structured interviews that consist of attitude statements.
Laadullinen asennetutkimus hyödyntää omaa empiiristä metodologiaansa, joka perustuu puolistrukturoituihin haastatteluihin, jotka koostuvat asenneväittämistä.
For this study, ten students were interviewed about their attitudes toward social media as an arena for political deliberation.
Tätä tutkimusta varten haastateltiin kymmentä Helsingin yliopiston opiskelijaa.
In the theory section, Rawls’ and Habermas’ accounts regarding deliberation will be presented before taking a look at the deliberative democracy online.
Teoriaosuudessa käsitellään heidän ajatuksiaan, jonka jälkeen tarkastellaan deliberaatiota internetin kontekstissa.
All the series are for the period 1975—2004 and in year 2000 prices.
Kaikki aikasarjat ulottuvat vuosille 1975—2004 ja ne esitetään kiinteähintaisina vuoden 2000 hinnoin.
The effects of public capital on economic growth have been widely examined in empirical studies during the past few decades.
Julkisen kiinteän pääoman vaikutuksia alueiden talouskasvuun on tarkasteltu monissa empiirisissä tutkimuksissa jo useamman vuosikymmenen ajan.
My empirical results are in part contradictory to many previous studies, yet the response patterns are explicable in terms of economic theory.
Työn empiiriset tulokset ovat osittain ristiriidassa aiempien tutkimusten kanssa, mutta impulssivastefunktioiden muotoa pystytään selittämään talousteorian kautta.
The empirical results suggest that in Finland and in the majority of regions, the effects of transport infrastructure capital are negative.
Tulosten mukaan koko maan tasolla sekä valtaosassa maakuntia liikenneinfrastruktuuripääoman vaikutukset ovat negatiivisia.
For the estimation of direct transport infrastructure capital effects with the VAR approach four variables are used: the real gross domestic output produced, employment in number of workers, the net private non-residential capital stock, and the net transport infrastructure capital stock.
Liikenneinfrastruktuuripääoman suorien vaikutusten estimointia varten työssä käytetään neljää muuttujaa: alueellista tuotosta bruttokansantuotteella mitattuna, työllisyyttä työntekijöiden lukumäärällä mitattuna, yksityistä pääomakantaa sekä liikenneinfrastruktuuripääomakantaa.
Assuming that the neoclassical production function is a valid representation of the relationship between the variables used, my results suggest that the marginal productivity of transport infrastructure capital is negative, which in turn implies that the transport infrastructure to output ratio is beyond its optimal level in most parts of Finland.
Olettaen että neoklassinen tuotantofunktio kuvaa edustavasti muuttujien välisiä yhteyksiä, tulokset antavat ymmärtää että liikenneinfrastruktuuripääoman rajatuottavuus on negatiivinen, mikä puolestaan viittaisi liian korkeaan liikenneinfrastruktuuripääoman määrään suhteessa tuotantoon suuressa osassa maata.
This is particularly important in the context of this thesis since it is plausible to assume that shocks hitting output affect public capital spending and, therefore, also the level of transport infrastructure capital stock.
Kaksisuuntaisen kausaalisuuden mahdollisuus ei ole missään nimessä poissuljettu tässä yhteydessä, koska oletettavasti kokonaistuotantoon kohdistuvat shokit vaikuttavat myös julkisen pääoman menoihin ja sitä myöten liikenneinfrastruktuuripääoman määrään.
Moreover, the VAR approach does not impose any causal links between the variables a priori.
Vektori autoregressiivisten (VAR) mallien käyttämistä puoltaa myös se, että menetelmä ei lähtökohtaisesti aseta minkäänlaisia olettamuksia muuttujien välisistä kausaalisista yhteyksistä.
This thesis analyses the dynamic effects of transport infrastructure capital, a subgroup of public capital, in Finland on two levels of geographic hierarchy.
Tässä työssä keskitytään tarkastelemaan liikenneinfrastruktuuripääoman, yhden julkisen kiinteän pääoman alaryhmän, dynaamisia vaikutuksia Suomessa koko maan sekä maakuntien tasolla.
In addition, for the purpose of evaluating the spillover effects, I estimate so-called effective transport infrastructure capital stock series that consist of inside-region and outside-region capital stocks for each region.
Alueellisten vuotovaikutusten tarkastelua varten työssä estimoidaan lisäksi maakuntien sisäisestä sekä ulkoisesta liikenneinfrastruktuuripääomakannasta muodostuvat, niin kutsutut tehokkaat liikenneinfrastruktuuripääomakannat kaikille Suomen maakunnille.
On regional level the estimated long-run elasticities are in general lower than the national level elasticities, implying the existence of negative spillover effects.
Työssä estimoitavat pitkän aikavälin joustot ovat keskimäärin alhaisempia maakuntien kuin koko maan tason tasolla.
The negative responses of all other variables to a shock to the transport infrastructure capital variable indicate that private sector variables are substitutes to transport infrastructure capital.
Kaikkien muiden muuttujien negatiivinen vaste liikenneinfrastruktuuripääomaan kohdistettavaan shokkiin viittaa siihen, että lisäys liikenneinfrastruktuuripääomaan syrjäyttää tuotantoa, työllisyyttä sekä yksityistä pääomaa.
The important issues of the non-stationarity of the data and the existence of cointegrating relationships among variables in the long-run can be accounted for by using vector autoregressive (VAR) models.
Tällöin sekä muuttujien epästationaarisuuteen että muuttujien välisiin yhteisintegraatiosuhteisiin liittyvät seikat on mahdollista ottaa huomioon mallintamisessa.
In this thesis, the impact of transport infrastructure capital on regional growth is studied within the multivariate time series framework.
Tässä työssä liikenneinfrastruktuuripääoman vaikutusten arvioimiseen käytetään usean muuttujan aikasarjamalleja.
Using both national and regional dimensions in the analysis allows the evaluation of the spillover effects that public investments in transport infrastructure are suggested to produce according to earlier literature.
Aiempien tutkimusten mukaan julkiset investoinnit liikenneinfrastruktuuriin saattavat synnyttää taloudellisia vaikutuksia yli alueellisten rajojen.
The research was carried out by doing nine walking interviews in the Meri-Rastila forest during February and March 2015.
Tutkimus toteutettiin tekemällä yhdeksän kävelyhaastattelua Meri-Rastilan metsässä helmi-maaliskuussa 2015.
The significance of the forest as leisure time environment has increased in Finland.
Metsän merkitys vapaa-ajan ympäristönä Suomessa on korostunut.
The citizens of Helsinki have an opportunity to refresh themselves in the city forests: 22 % of the land area of the city is covered by forests and forests' accessibility is good.
Helsinkiläisillä on mahdollisuus virkistäytyä kaupunkimetsissä: kaupungin maapinta-alasta 22 % on metsiä ja niiden saavutettavuus on hyvä.
The experiential knowledge linked to a place is a valuable source of information which can be utilized to improve urban planning and decision making in the future.
Paikkaan sidottu kokemustieto on arvokas tietolähde, jota hyödyntämällä voidaan tulevaisuudessa parantaa suunnittelua ja päätöksentekoa.
The contents of the interviews and stories were analysed.
Haastatteluaineistolle ja tarinoille tehtiin sisällönanalyysit.
In addition, six of the interviewees wrote voluntary free-form story about their relationship to the forest.
Lisäksi kuusi haastateltavaa kirjoitti vapaaehtoisen tarinan suhteestaan Meri-Rastilan metsään.
Therefore the meanings of the forest are investigated by examining the knowledge, memories and experiences of the residents.
Metsän merkityksiä tutkitaan asukkaiden kokemuksiin, muistoihin ja elämyksiin perehtymällä.
As result for the first aim, following four outcomes were discovered.
Tutkimuksen ensimmäisen tavoitteen osalta saatiin neljä keskeistä tulosta.
Secondly, the forest is experienced as a familiar and cosy neighborhood forest which carries lots of important memories.
Toiseksi metsä koetaan tutuksi ja kotoisaksi lähimetsäksi, johon kytkeytyy paljon tärkeitä muistoja.
The theoretical frame is based on the humanistic geography in which the place is understood as lived and experienced, as an entity formed by the meanings given by the experiences of the people.
Tutkimuksen teoreettisena kehyksenä on humanistisen maantieteen näkemys, jossa paikka ymmärretään elettynä ja koettuna, ihmisen paikalle antamien merkitysten muodostamana kokonaisuutena.
Firstly, most of the favorite places in the forest are rocky places situated either on the seaside or in the inner part of the forest where the peaceful and calm ambience is of value.
Ensinnäkin, suurin osa metsäisistä mielipaikoista on joko merenrannalla tai metsän sisäosissa sijaitsevia kalliopaikkoja, joissa eniten arvostetaan paikan rauhallista ja hiljaista tunnelmaa.
As result for the second aim of the study, following two outcomes were discovered.
Toisen tavoitteen osalta saatiin kaksi keskeistä tulosta.
Meri-Rastila forest, which is situated in eastern Helsinki and well-liked by the residents of the area, is an example case where the construction projects of the city are steered to the city's inner remaining forest areas, and to the neighborhood forests which are important for residents.
Itä-Helsingissä sijaitseva, asukkaiden suosima Meri-Rastilan metsä on esimerkkitapaus, jossa kaupungin rakennushankkeita ohjataan vielä jäljellä oleville kaupungin sisäisille metsäalueille, asukkaiden tärkeäksi kokemiin lähimetsiin.
However, due to the land use plans of the city and predicted increasing number of city inhabitants of the new Helsinki city plan, the number of city forests will decrease, and the erosion of the remaining forests continues.
Helsingin yleiskaavan mukaisten maankäyttösuunnitelmien ja ennustetun asukasmäärän kasvun toteutuessa kaupunkimetsien määrä kuitenkin vähenee ja jäljelle jäävien metsien kuluminen lisääntyy, mikä voidaan nähdä ongelmana.
Secondly, the sandy road of the forest is a popular walking route but also the small trails are important for the interviewees.
Toiseksi, metsän kiertävä hiekkatie on suosittu ulkoilureitti, mutta myös metsäpolut ovat haastateltaville tärkeitä kulkureittejä.
Thirdly, the Meri-Rastila forest is experienced as an experiential neighborhood forest where one can have nature experiences and feelings of being far away in Lapland wilderness.
Kolmanneksi Meri-Rastilan metsä koetaan elämyksellisenä lähimetsänä, jossa on mahdollista saada luontoelämyksiä ja kokea olevansa esimerkiksi kaukana Lapin erämetsissä.