natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Current attachment research has not affected or changed school environments enough.
Olemassa oleva kiintymyssuhdetutkimus ei ole vaikuttanut ja muuttanut tarpeeksi käytännön kouluarkea.
Attachment theory is a theory of social development and personality, known around the world.
Kiintymyssuhdeteoria on kautta maailman tunnettu persoonallisuuden ja sosiaalisen kehityksen teoria.
The material, available through electronic databases, was comprised of research articles from around the world, published in peer-reviewed international research journals.
Sähköisistä tietokannoista kerätty aineisto koostui ympäri maailmaa toteutetuista tutkimuksista, jotka oli julkaistu kansainvälisissä, tieteellisesti vertaisarvioiduissa tutkimusjournaaleissa.
Attachment and its links to the lives of school-aged children and youngsters
Kiintymyssuhteet ja niiden yhteydet kouluikäisten lasten ja nuorten elämään
The present study was conducted as a systematic literature review, which allowed the gathering of diverse and comprehensive, yet relevant research material, while also supporting objectivity and reproducibility aspects of the study.
Tutkimus toteutettiin systemaattisena kirjallisuuskatsauksena, joka mahdollisti monipuolisen ja kattavan, mutta tutkimuskysymysten kannalta relevantin aineiston kokoamisen tutkimuksen objektiivisuus- ja toistettavuusvaatimuksia unohtamatta.
Previous research has confirmed the universal nature of attachment, different attachment categories and styles, and early attachment’s links with future relationships and various internal and external problems.
Aikaisempi tutkimus on vahvistanut kiintymyssuhteen universaalin luonteen, eri kiintymyskategoriat ja varhaisten kiintymyssuhteiden yhteyksiä tuleviin ihmissuhteisiin sekä monenlaisiin sisäisiin ja ulkoisiin ongelmiin.
According to the theory, children have an innate tendency to develop a biologically based and central nervous system-regulated attachment bond to their primary caregivers in order to ensure safety, care, and survival.
Sen mukaan lapsella on synnynnäinen taipumus muodostaa biologisperäinen ja keskushermoston ohjaama kiintymyssuhde ensisijaiseen hoitajaansa turvan, hoivan ja selviytymisen varmistamiseksi.
Attachment research has traditionally concentrated on early childhood and early childhood environments, whereas middle childhood, adolescence, and school context have been studied less.
Tutkimus on perinteisesti keskittynyt varhaislapsuuteen ja sen aikaisiin konteksteihin, kun taas keskilapsuutta, nuoruusikää ja koulukontekstia on tutkittu rajallisesti.
Various attachment-related challenges and problems were visible at school, but teachers had many ways to buffer them.
Kiintymyssuhteisiin liittyvät haasteet näkyivät koulussa monin tavoin, mutta opettajilla oli eri tapoja ehkäistä niitä.
Early attachment and attachment styles were directly and indirectly linked to the lives of school-aged children and youngsters, including teacher-student relationships, peer relationships, family relationships, and academic achievement, as well as internal and external problems.
Varhaiset kiintymyssuhteet ja vallalla olevat kiintymysmallit olivat yhteydessä kouluikäisten lasten ja nuorten elämään suoraan ja epäsuorasti, mukaan lukien opettaja-oppilassuhteisiin, vertaissuhteisiin, perhesuhteisiin, akateemiseen suoriutumiseen sekä sisäisiin ja ulkoisiin ongelmiin.
Much more attention should be given to attachment within schools, teacher education, and in-service training programs in order to give students better support for their attachment-related problems and challenges.
Kiintymyssuhdenäkökulmaa tulisi huomioida opettajankoulutuksessa, täydennyskoulutuksessa ja kouluissa huomattavasti enemmän, jotta oppilaat saisivat paremmin tarvitsemaansa tukea kiintymyssuhteisiin liittyviin haasteisiin ja ongelmiin.
Early attachment experiences contribute to the way one sees oneself and others and lead to secure, insecure, or disorganized attachment styles, which affect rest of one’s life.
Varhaisissa kiintymyssuhteissa omaksutut näkemykset itsestä ja toisista johtavat turvallisiin, turvattomiin tai jäsentymättömiin kiintymysmalleihin, jotka osaltaan vaikuttavat ihmisen loppuelämään.
The material was analyzed thematically by research questions and topics, which were then used as a framework in the Results section.
Aineisto teemoiteltiin tutkimuskysymyksittäin sekä aihepiireittäin, mitä hyödynnettiin tulososion viitekehyksenä.
The objectives of the present study were to find out what kinds of links there are between attachment and the lives of school-aged children and youngsters, what kinds of attachment-related challenges teachers encounter at school, and how teachers could support their students with those attachment-related challenges.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli etsiä ja koota yhteen vastauksia nimenomaan siihen, millaisiin asioihin kiintymyssuhteet ovat yhteydessä kouluikäisten lasten ja nuorten elämässä, minkälaisia kiintymyssuhteisiin liittyviä haasteita opettajat kohtaavat koulussa ja millä tavoin opettajien olisi mahdollista huomioida ja tukea oppilaita noissa haasteissa.
The aim is to explore attachment in the lives of school-aged children and youngsters, including at school, to gain a better understanding and to create a valuable foundation for future research.
Tarkoitus on selvittää yhteyksiä entistä paremman ymmärryksen saavuttamiseksi ja laadukkaan pohjan luomiseksi tulevalle tutkimukselle.
The colors and patterns of the rugs have partly reflected the interior design trends of their era.
Värit ja kuviot matoissa ovat osittain heijastaneet oman aikakautensa sisustustrendejä.
The pictures (N=52) and the written material (22 pcs A4 pages) were analyzed using Atlas.ti software and content analysis.
Kuvat (N=52) analysoitiin Atlas.ti-ohjelmaa apuna käyttäen kuvallisen aineiston sisällönanalyysilla, ja tekstit (n. 22 kpl A4) aineistolähtöisellä sisällönanalyysilla.
"These rugs are real treasures, durable and beautiful" : The Rag Rug in Avotakka Magazine’s Interiors and Texts During 1967–2018
"Nämä matot ovat oikeita aarteita, kestäviä ja kauniita" : Räsymatto Avotakka-lehden sisustuksissa ja teksteissä vuosina 1967-2018
The compositions were both creative and innovative, such as placing the rug from the floor onto a bench, practical, such as placing a rag rug in front of the dishwashing table, and traditional, such as placing rag rugs attached to each other.
Mattoja oli sommiteltu luovasti ja innovatiivisesti, kuten asettamalla matto kulkemaan lattialta ylös penkin päälle, käytännönläheisesti keittiön tiskipöydän eteen sekä perinteisesti, kuten asettamalla räsymatot kiinni toisiinsa umpimattoon.
Rag rugs have been also used for other purposes, other than covering the floor, for example as tablecloth.
Räsymattoja oli käytetty muihinkin tarkoituksiin kuin pelkästään lattiapäällysteeksi, esimerkiksi pöytäliinana.
The research showed that the rag rug is a versatile and respected household textile, that hasn't lost its status as a credible interior element during the research period.
Tutkimuksen perusteella räsymatto osoittautui monipuoliseksi ja arvostetuksi kodintekstiiliksi, joka ei ole tutkittavana ajanjaksona menettänyt asemaansa varteenotettavana sisustuselementtinä.
The research material was gathered from Avotakka magazines published between 1967–2018.
Tutkimusaineisto kerättiin vuosien 1967–2018 Avotakka-lehdistä.
The range of rag rugs presented in the Avotakka magazine between 1967–2018 was diverse in regard to colors, patterns, shapes and sizes.
Vuosina 1967–2018 Avotakka-lehdessä esitellyissä sisustuksissa oli käytetty hyvin monenlaisia räsymattoja värinsä, kuviointinsa sekä muotonsa ja kokonsa puolesta.
The purpose of the study was to produce information about the role the rag rug has played in Finnish interior decoration, how the rag rug has adapted to different interior design trends and what kind of image Finland's largest interior design magazine has projected of the rag rug.
Tutkimuksen tarkoituksena oli tuottaa tietoa siitä, millaisena sisustuksellisena esineenä räsymatto näyttäytyy suomalaisessa sisustamisessa, miten räsymatto on mukautunut erilaisiin sisustuksen trendeihin sekä millaista kuvaa räsymatosta on luotu Suomen suurimmassa sisustuslehdessä.
The Avotakka magazine dealt with rag rugs from the following perspectives: rag rug as an article of utility and decoration, the manufacturing, purchase and care of rag rugs and the historical and cultural status of the rag rug.
Avotakka käsitteli räsymattoa teksteissään seuraavista näkökulmista: räsymatto käyttö- ja sisustusesineenä, räsymaton valmistus, hankinta ja hoito sekä räsymaton historiallinen ja kulttuurinen asema.
The aim of this study was to analyse how and what kind of rag rugs have been used in Finnish interiors presented in the Avotakka magazine and how the magazine deals with rag rugs in their writings between the years 1967–2018.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, minkälaisia ja miten räsymattoja on käytetty Avotakkalehdessä esitellyissä suomalaisissa sisustuksissa vuosina 1967–2018, sekä miten lehti on käsitellyt räsymattoa teksteissään samana ajanjaksona.
Rag rugs have been combined with a various range of interior design styles, for example, interior styles drawing inspiration from Japan and antiquities.
Räsymattoja oli yhdistetty monenlaiseen sisustustyyliin, esimerkiksi japanilaistyyliseen sisustukseen tai antiikkisisustukseen.
The research material was chosen through considerately selecting pictures featuring rag rugs from each annual volume of the magazine and all texts considering rag rugs were gathered.
Tutkimusaineistoksi valittiin harkinnanvaraisella poiminnalla yksi räsymattoa sisustuksessa kuvaava kuva jokaisesta lehden vuosikerrasta, sekä kaikki löydetyt räsymattoa käsittelevät tekstit tutkittavalta ajanjaksolta.
Rag rugs were present in various domestic spaces and the study showed that it can fit all domestic spaces.
Räsymattoja oli käytetty monessa kodin tilassa ja tutkimuksen perusteella se sopii kaikkiin kodin tiloihin.
The prevalence of striped and multicolored rag rugs was distinct.
Kuva-aineistosta erottui raidallisten ja moniväristen räsymattojen yleisyys.
Considering the popularity and long history of the rag rug, not much research has been conducted regarding the topic.
Räsymattoa on tutkittu sen yleisyyteen ja pitkään historiaan nähden vähän, eikä sitä ole tutkittu aikaisemmin sisustuslehden näkökulmasta.
The analysis was made by content analysis.
Analyysimenetelmänä käytin sisällönanalyysia.
This study was a qualitative study and as a loose methodological approach I applied oral history.
Tutkimukseni on laadullinen tutkimus ja löyhänä metodologisena lähtökohtana sovelsin muistitietotutkimusta.
Touching is an important part of everyday interaction between students (Karvonen, ym., 2018a; Tainio, 2016; Herkama, 2012; Goodwin, 2006), but only some of these touches prevail as memories after the school years.
Koskettaminen on olennainen osa oppilaiden välistä kanssakäymistä ja oppilaat koskettavat toisiaan monin eri tavoin koulun arjessa (ks. esim. Karvonen ym., 2018a; Tainio, 2016; Herkama, 2012; Goodwin, 2006).
The research data consists of written school memories collected by The Finnish Literature Society (SKS).
Tutkielman aineisto koostuu kirjoitetuista koulumuisteluista, jotka on poimittu Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran järjestämän Minun koulumuistoni -keruun vastauksista.
In this research my main focus was to find out what kind of touching between students is memorized from the school years: what kind of touches are chosen to be recalled and how gender is visible in the touching memories.
Tässä tutkimuksessa tarkoituksenani oli selvittää, millaisia oppilaiden välisiä kosketuksia kouluajoilta muistetaan: millaiset kosketukset valikoituvat pyydettäessä kerrottaviksi ja miten sukupuoli näkyy näissä kosketuskuvauksissa.
Touching memories related to school years have been studied (Karvonen ym., 2018b; Kinnunen, 2013), but no research has earlier focused on touching memories between students.
Kouluun sijoittuvia kosketusmuistoja on tutkittu aiemmin (ks. Karvonen ym. 2018b; Kinnunen 2013), mutta ei kuitenkaan oppilaiden välisen koskettamisen näkökulmasta.
From the data I analysed the nature of touching described, how the touching roles were divided by gender and how boys and girls were described to touch and being touched.
Analysoin aineistosta löytyneistä kosketuskuvauksista kosketuksien luonnetta, kosketusroolien jakautumista sukupuolen mukaan ja sitä, millaisina koskettajina ja kosketettavina tytöt ja pojat aineistossa kuvattiin.
Touching among girls was rarely recalled.
Erityisen vähän kuvailtiin tyttöjen välisiä kosketuksia.
Differences between boys and girls in touching roles and the ways of touching were discovered.
Kosketuskuvauksissa oli havaittavissa eroja tyttöjen ja poikien välillä kosketusroolien ja kosketusten luonteen suhteen.
The most common ways of touching among student memorized from the shool years were playful touching, touching related to harassment and violent touching.
Koulumuistelujen kosketuskuvaukset keskittyivät oppilaiden välisiin leikillisiin, väkivaltaisiin ja häirintään tähtääviin kosketuksiin.
For the girls the most common ways of touching were touching while playing and defending by touching.
Poikien kuvattiin pääosin koskettaneen kiusaten, tapellen ja kiusoitellen kun taas tyttöjen kosketukset painottuivat leikkien yhteydessä koskettamiseen ja puolustaviin kosketuksiin.
A boy touching a girl was the most commonly recalled touching situation, following by a boy touching a boy -situation.
Eniten kuvattiin poikien tyttöihin kohdistamia kosketuksia, joista suurin osa oli kiusaavia kosketuksia, ja poikien välisiä kosketuksia, jotka painottuivat tappeluihin.
The "core" of the network consists of knowledge producers, public officials, and rapporteurs.
Verkoston "ydin" muodostuu sekä tiedon tuottajista että virkamiehistä ja päätösten valmistelijoista.
In addition, the adequacy of the concept of boundary can be questioned.
Toisaalta verkostokuvauksen perusteella rajapinnan käsitteen mielekkyys kyseenalaistuu.
Based on the study, there is a need for a more detailed research of the structures of the network and where, how and when environmental information is exchanged between environmental science and decision-making.
Tutkimuksen perusteella nousee myös tarve tarkemmalle rakenteelliselle selvitykselle siitä, missä, miten ja milloin tutkittua ympäristötietoa vaihdetaan ympäristötieteen ja päätöksenteon välillä.
The purpose of this thesis is to highlight the importance of using scientific environmental information in solving complex environmental problems.
Työn tarkoituksena on ottaa osaa keskusteluun tutkitun ympäristötiedon merkityksestä kompleksisten ongelmien ratkaisussa.
A lot of actors operate on the boundary, and it seems that the boundary organizations in particular have a capacity to bring knowledge producers and users into dynamic interaction.
Rajapinnalla toimii monenlaisia organisaatioita, joista etenkin rajapintaorganisaatioilla vaikuttaa olevan potentiaalia tuoda tiedon tuottajat ja käyttäjät yhteen ja muuttaa lineaarista keskusteluyhteyttä dynaamisemmaksi keskinäiseksi vuorovaikutukseksi.
The aim of this thesis is to create a clear picture of the national level science-policy network, where environmental information is communicated through different relations and links.
Työn tavoite on luoda kuvaus ympäristötieteen ja politiikan rajapinnan verkostosta, jossa tutkittu ympäristötieto liikkuu organisaatioiden välillä erilaisten suhteiden ja yhteyksien avulla.
At the moment YTF is the only boundary organization central to the network and with the ability of fulfilling the roles.
YTF nousee verkostossa keskeiseen asemaan ja ainoaksi merkittäväksi rajapintaorganisaatioksi.
Instead, the boundary seems to situate between the network and the politicians and decision-makers, who gather information from multiple sources and therefore environmental knowledge is "diluted" with information from other networks.
Sen sijaan rajapinnan voidaan nähdä asettuvan lähelle päättäjiä ja poliitikkoja, joiden lähiverkostossa tutkittu ympäristötieto "laimenee" toisista verkostoista saatuun tietoon.
Mixed methods are used in examining the environmental science-policy network to ensure a more accurate analysis .The picture of the network is formed utilizing Social Network Analysis combined with qualitative analysis of the main features of the network produced.
Verkostoanalyysillä (Social network analysis) luodaan verkoston rakennekuvaus, minkä jälkeen verkoston merkittävien ominaisuuksien kuvausta syvennetään laadullisella analyysillä, millä tavoin saadaan taattua mahdollisimman aito kuvaus verkostosta.
The case study of this work is the YTF, a sustainability-oriented boundary organisation.
Työn tapaustutkimuskohde on YTF, joka on ympäristötieteen ja politiikan rajapinnalla toimiva kestävyys- ja ympäristöasioihin erikoistunut rajapintaorganisaatio.
Furthermore, the aim is to study the interaction and the boundary between environmental science and policy, along with the role and position of the Forum for Environmental Information (YTF) in the science-policy network.
Kuvan rakentamisen lisäksi työssä tarkastellaan verkoston toimijoiden välistä vuorovaikutusta, rajapintaa sekä Ympäristötiedon foorumin (YTF) asemaa ja roolia tutkitussa verkostossa.
Although the level of interaction is weak between all the actors, links bind them all together in one network.
Vaikka verkostossa on vähän vuorovaikutusta, yhteydet sitovat tiedon tuottajat, välittäjät ja käyttäjät yhteen verkostoon.
Different communication and working methods, as well as diverging interests and values, of academia and policymakers hamper the use of scientific information in decision-making.
Ympäristöongelmat ovat kiihtyvällä tahdilla eteneviä ihmiskuntaa koettelevia prosesseja, joiden ratkaiseminen vaatii hyvää ja tutkittuun ympäristötietoon perustuvaa päätöksentekoa, mutta tieteen ja politiikan väliset kommunikaatio- ja toimintatapojen erot sekä intressi- ja arvoristiriidat estävät tiedon käyttöä päätöksenteossa.
Knowledge producers should become more active and decision-makers should commit more to the network in order to improve knowledge transition.
Tutkimuksessa selviää, että ympäristötieteen ja politiikan välinen vuorovaikutus on heikkoa, ja että vuorovaikutuksen edistämiseksi tiedon tuottajien tulisi aktivoitua ja päättäjien sitoutua tutkittua ympäristötietoa vaihtavaan verkostoon nykyistä paremmin.
With boundary work methods the interaction in the "fussy interface area" can be strengthened, for which there appears to be a strong need in the network.
Yhdyspintaa voidaan vahvistaa ja sen toimintaa kehittää, mille verkostossa vaikuttaa olevan tarvetta ja sen toteuttajille täyttämättömiä rooleja.
For that reason the network studied does not embody structural evidence of a boundary between the knowledge producers and the knowledge users.
Voidaan todeta, että virkamiehet ja päätösten valmistelijat ovat suhteellisen hyvin sitoutuneita tutkittua ympäristötietoa vaihtavaan verkostoon, eikä rajaa heidän ja tiedon tuottajien välille voida vetää rakenteellisin perustein.
Instead of talking about boundary or interface, the relation could be perceived as a "fussy area" where links are intersecting.
Rajapinnan sijaan kannattaisikin puhua yhdyspinnasta, joka kuvaisi hyvin "todellisuutta", jossa ympäristötieteen ja politiikan välillä on yhteyksiä.
The main result of the thesis is that interaction between environmental science and policy is weak.
Siksi tieteen ja politiikan välille on hahmotettu kuvainnollinen rajapinta.
Environmental problems are processes progressing with increasing speed.
Tutkimuskysymyksiin vastataan monimenetelmäanalyysillä.
In this thesis, data for 23 climate models in the fifth phase of the Coupled Model Intercomparison Project (CMIP5) was used.
Tässä työssä käytettiin 23 ilmastomallin tuloksia, jotka saatiin hankkeesta CMIP5 (Coupled Model Intercomparison Project Phase 5).
The present-day distributions and future projections of the simulated changes (under RCP8.5 emission scenario, Representative Concentration Pathway) for 14 radiative and non-radiative energy budget components, along with the changes in surface temperature and cloud cover were studied, with baseline period of 1981-2010 and a comparison scenario period of 2071-2100.
Simulaatioiden tulosten avulla tutkittiin 14 energiatalouden komponentin, pintalämpötilan ja kokonaispilvisyyden jakaumia nykypäivän ilmasto-oloissa (perusjakso 1981-2010) sekä niiden muutoksia vertailujaksolla 2071-2100 RCP8.5-päästöskenaarion (Representative Concentration Pathway) mukaan.
A general finding was that the multimodel mean surface temperature increases everywhere, more over land than oceans, and that the warming is amplified over the northern polar regions.
Ilmastomallien mukaan Maan pintalämpötila nousee kaikkialla, lämpötila kasvaa enemmän maa- kuin merialueilla, ja lämpeneminen on voimakkainta pohjoisilla korkeilla leveysasteilla.
The comparison of contribution of the changes in longwave and shortwave fluxes to global warming in the near-future and long-term climate model projections could be an interesting subject for future studies.
Lyhyt- ja pitkäaaltosäteilyvoiden muutosten vaikutusten keskinäinen vertailu suhteessa ilmaston lämpenemiseen olisi kiinnostava aihe tämän tutkielman jatkoksi.
However, increase in absorbed shortwave radiation, presumably due to reduced ice/snow cover and increase in atmospheric water vapor content, was also found to be substantial, and there was a strong negative correlation between the clear-sky downward shortwave radiation flux and the change in temperature over the low-to-mid latitudes.
Absorboituneen lyhytaaltosäteilyn määrän lisääntyminen oli myös merkittävä, mikä todennäköisesti oli seurausta lumi- ja jääpeitteen vähenemisestä sekä ilmakehän vesihöyrysisällön kasvusta, ja pintaa kohti suuntautuvan lyhytaaltosäteilyn muutoksen (pilvettömissä olosuhteissa) ja pintalämpötilan muutoksen välillä oli vahva negatiivinen korrelaatio.
By studying the energy balance at the top of the atmosphere and at the surface, we gain useful information about the climate system’s response to changes in the atmospheric composition.
Tutkimalla energiatalouden toteutumista ilmakehän ulkorajalla sekä maanpinnalla saadaan käsitys siitä, miten ilmastojärjestelmä reagoi muutoksiin ilmakehän koostumuksessa.
Anthropogenic changes in the atmospheric composition, such as increases in greenhouse gases, drive changes in climate system which in turn can cause rising of the global temperatures.
Ihmisten toiminnasta syntyvä kasvihuonekaasujen pitoisuuksien kasvu ilmakehässä aiheuttaa muutoksia ilmastojärjestelmään, joiden seurauksena ilmasto lämpenee.
Additionally, the changes in the surface energy fluxes were found to modify the pattern of surface warming.
Lisäksi todettiin, että pinnan energiavoiden muutokset muokkaavat pintalämpötilan muutoksen jakaumaa.
The geographical distributions of the multimodel mean changes and their global averages were analysed.
Tulokset esitettiin 23 mallin keskiarvona, ja tutkielmassa analysoitiin muutosten maantieteellisiä jakaumia sekä komponenttien keskimääräistä muutosta maapallolla.
Earth’s energy budget describes the balance between the net incoming and outgoing energy fluxes, and the energy balance approach can be used to better understand the basic physical mechanisms of climate change.
Tarkastelemalla Maan energiatalouden toteutumistapaa voidaan tuottaa hyödyllistä tietoa ilmastonmuutoksesta ja ymmärtää paremmin ilmastonvaihteluiden fysikaalisia mekanismeja.
Additionally, the intermodel consistency of the simulated changes was studied with the intermodel standard deviations and the ratio of multimodel mean change to the intermodel standard deviation.
Ilmastomallien simuloimien tulosten yhteneväisyyttä tutkittiin mallienvälisen keskihajonnan avulla, sekä tarkastelemalla kaikkien mallien keskimääräisen muutoksen ja mallienvälisen hajonnan suhdetta.