natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results also show that poor quality ECEC can sometimes lead to negative effects in a child's development.
Positiivisen vaikutuksen takaamiseksi varhaiskasvatuksen on kuitenkin oltava laadukasta, sillä huono varhaiskasvatus voi tuottaa jopa negatiivisia vaikutuksia.
Only in understanding language girls seem to overcome the boys.The main result from the study suggest that during the first year in kindergarden the performances of the poor ones get better but the excellent drop.
Päätuloksena on, että vuoden aikana heikkojen taidot nousevat, mutta taitavien taidot heikkenevät.
Analysis of the material was conducted using qualitative content analysis method.
Aineiston analysoinnissa käytettiin laadullista sisällönanalyysiä.
Thus, a clear plan as well as direct communication between all parties facilitate success.
Selkeä suunnitelma ja osallisten välinen suora yhteydenpito edesauttaa jakson sujuvuutta.
Furthermore, the pupils were able to list factors that relate to meaningful work life in more detail.
He osasivat myös nimetä tarkemmin mielekkääseen työelämään liittyviä tekijöitä.
Rewarding introduction to working life : Developing the Introduction-to-working-life concept in a construction company
Toimiva työelämään tutustuminen : TET-harjoittelukonseptin kehittäminen rakennusyhtiössä
However, their dream professions mainly stayed as earlier.
Ammatinvalintahaaveet pysyivät kuitenkin lähes muuttumattomina.
On the other hand the most of the instructors felt like that the TET Period requires planning and extra work.
Ohjaajista suuri osa koki, että TET-jakso vaatii suunnittelua ja aiheuttaa lisätyötä.
The new POPS 2014 emphasizes elementary school's responsibility on teaching working life skills more than before.
Uudessa POPS 2014:ssa entistä korostetummin esillä peruskoulun velvollisuus opettaa työelämätaitoja nuorille.
Altogether ten Introduction to Working Life periods were arranged: four for ninth grade students during fall 2015 and six for eight-graders during spring 2016.
Yhteensä TET-jaksoja järjestettiin kymmenen: neljä yhdeksäsluokkaisille syksyllä 2015, jolloin jaksoille osallistui yhteensä 13 oppilasta, ja kuusi kahdeksasluokkalaisille keväällä 2016, jolloin osallistujia oli 14.
The research takes place between fall 2015 and spring 2016.
Ajallisesti tutkimus sijoittui lukuvuodelle 2015-2016.
This study was conducted by applying the methods of Desing-Based-Research in two cycles.
Tutkimus suoritettiin kehittämistutkimuksen periaatteita noudattaen kahdessa syklissä.
", "Which aspects the instructors and students considered as high-importance matters in the TET Course?".
ja "Millaisia seikkoja tutkimukseen osallistuneet ohjaajat ja oppilaat pitivät tärkeinä TET-jakson piirteinä?".
The goal was to find out about pupils' learnings and which aspects need to be taken into account in arrangements.
Tavoitteena oli selvittää, mitä oppilaat oppivat jakson aikana ja seikkoja tulisi huomioida TET-jakson järjestämisessä.
Key questions were: "What have the pupils learned about YIT business and its work community during the Introduction-to-working-life period?
Tutkimuskysymykset olivat "Mitä oppilaat oppivat YIT:n toiminnasta ja työyhteisöstä TET-jakson aikana?"
Making TET Period rewarding for a pupil requires a lot of active contribution from the employer's side too.
Jakson järjestäminen vaatii panostusta myös työnantajilta.
According to pupils the most positive things in the TET Period were nice atmosphere and variable content.
Oppilaat pitivät TET-jaksojen myönteisimpinä piirteinä mukavaa ilmapiiriä ja monipuolista ohjelmaa.
Research material consists of student questionnaires, theme interviews of the students and some of YIT personnel, students' filled TET work applications forms and observations material.
Tutkimusaineiston muodostivat oppilaiden kysymyslomakevastaukset, oppilaiden ja YIT:n työntekijöiden teemahaastattelut, sähköisen TET-hakemuslomakkeen vastaukset sekä kerätyt havainnot.
The development bases on literature and earlier studies in youth education and working life, POPS, Introduction-to-working-life as a part of compulsory education, company social responsibility, learning and different learning environments.
Kehittäminen nojautuu nuorten koulutus- ja työelämätilannetta, Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteita, TET-jaksoa, yrityksen yhteiskuntavastuuta ja oppimista sekä koulun ulkopuolisia oppimisympäristöjä käsittelevään kirjallisuuteen ja tutkimustietoon.
This study concludes that the pupils' understanding on company operations and its different professionals improved and became more versatile.
Tutkimuksen perusteella oppilaiden kuva yrityksen toiminnasta sekä siellä toimivista eri ammattilaisista monipuolistui ja tarkentui TET-harjoittelun aikana.
Based on observations one may run into surprises during the arrangements.
Havainnoin perusteella TET-jakson järjestämisessä eteen voi tulla yllättäviä asioita.
The goal of this developmental study is to create and facilitate fluent co-operation between YIT Group and elementary schools.
Tämän kehittämistutkimuksen tavoite on luoda yhteistyötä YIT Oyj:n ja peruskoulujen välillä järjestämällä monipuolinen TET-jakso, joka hyödyttäisi niin yritystä, perusopetusta kuin oppilaitakin.
As a part of studies in elementary school there is a Introduction to Working Life period ("TET" Period) that introduces working life to pupils in practice.
Koulujen vastuulla on tarjota oppilaille työelämään tutustumisen jakso eli TET.
These threads had 344 messages altogether, and in 261 of them the speaker indicates disagreement.
Näihin ketjuihin sisältyy yhteensä 344 viestiä, joista 261:ssa osoitetaan erimielisyyttä.
Each of these categories had their own specific attributes and functions.
Näillä kategorioilla oli omat selvät piirteensä ja funktionsa.
I approached the data through qualitative research, utilizing the method of conversation analysis.
Lähestyin aineistoa laadullisen tutkimuksen kautta, hyödyntämällä keskustelunanalyysin metodia.
Statements were the most frequently used disagreements in the discussions, but direct, emotional disagreements were rather frequent as well.
Toteavat erimieliset vuorot olivat aineistossa yleisimpiä, mutta myös suora, emotionaalinen erimielisyys oli melko yleistä.
The data for this study was collected from an online discussion forum targeted at young people, named Demi.fi, from which I chose three discussion threads on the same subject: the diversity of genders and gender equality.
Aineisto on kerätty nuorille naisille suunnatulta Demi.fi -keskustelufoorumilta, jolta valitsin kolme samaan aihepiiriin eli sukupuolen moninaisuuteen ja sukupuolten väliseen tasa-arvoon liittyvää keskusteluketjua.
The conclusions of this study tell that in these three argumentative discussion threads, the speakers indicated disagreement in ways that can be divided into seven categories: statements, the challenging questions and their answers in question-answer adjacency pairs, accusations, the negative emotional reactions of the speaker, irony, misunderstandings and concessions that have attributes of both agreements and disagreements.
Tutkimuksen tuloksista selviää, että Demi.fi -foorumin kolmessa argumentoivassa keskusteluketjussa erimielisyyttä osoitettiin keinoilla, jotka voidaan asettaa seitsemään kategoriaan: toteamukset, kysymys-vastaus -vieruspareihin sisältyvät haastavat kysymykset ja niiden vastaukset, syytökset, puhujan kielteiset tunnereaktiot, ironia, väärinymmärrykset sekä myönnyttelevät vuorot, joissa on sekä saman- että erimielisyyden piirteitä.
Disagreements were usually indicated by negatively evaluating the assessment or the persona of the other speaker, but they could also be indicated by challenging power hierarchies by – for example – turning the other speaker into a laughing-stock.
Erimielisyyttä osoitettiin yleensä arvioimalla kielteisesti puhekumppanin kannanottoa tai persoonaa, mutta sitä voitiin osoittaa myös valta-asetelmia haastamalla esimerkiksi silloin, kun puhekumppani asetettiin naurunalaiseksi.
The ways of indicating disagreement in youth-oriented online forums
Erimielisyyden osoittamisen keinot nuorille suunnatulla keskustelufoorumilla
The objective of this study was to observe the ways in which young people indicate disagreement in asynchronous online discussions.
Tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella erimielisyyden osoittamisen keinoja nuorille suunnatussa asynkronisessa verkkokeskustelussa.
Because disagreeing second turns were much more frequent than agreeing second turns, it's justified to say that in the context of an argumentative online discussion, the otherwise popular belief of agreeing being preferred turns out to be dispreferred.
Koska erimieliset jälkijäsenet olivat huomattavasti yleisempiä kuin samanmieliset jälkijäsenet, jotka lisäksi sammuttavat vuorottelun, voidaan todeta, että argumentoivan verkkokeskustelun kontekstissa muissa konteksteissa vallitseva samanmielisyyden preferenssi kumoutuu.
The analysis is focused at how argumentative online discussions are constructed, the ways in which the speakers indicate disagreement and the attributes and functions of those disagreements.
Analyysi kohdistuu argumentoivan verkkokeskustelun rakentumiseen sekä puhujien osoittaman erimielisyyden keinoihin, niihin sisältyviin piirteisiin ja funktioihin.
I started by locating all assessments and the disagreeing turns connected to them, and after that I categorized the types of disagreements and analyzed the more specific functions of these categories.
Lähdin liikkeelle paikantamalla aineistosta kannanotot ja niihin liittyvät erimieliset vuorot, minkä jälkeen erittelin erimielisyyden osoittamisen keinoja ja tarkempia funktioita.
One area of the analysis is the context in which the disagreements appear: in what part of the conversation they appear, how other speakers react to them and which types of disagreement appear side by side in one turn.
Analyysin kohteena on myös erimielisyyden osoittamisen keinojen konteksti, eli se, mihin kohtaan keskustelua erimielisyydet tyypillisesti sijoittuvat, miten niihin reagoidaan, ja mitkä keinot esiintyvät yleensä rinnakkain samassa vuorossa.
The conclusions give teachers an opportunity to understand the ways of disagreeing that are typical for young people.
Tutkimustulokset antavat opettajille mahdollisuuden ymmärtää nuorille ominaisia tapoja osoittaa erimielisyyttä ja mahdollistavat siten myös oppilaiden ohjaamisen kunnioittavaan ja rakentavaan argumentointiin.
The conversation analytic view of turn-taking and the constructions of turns work as a background for this study.
Tutkimuksen taustalla vaikuttaa keskustelunanalyyttinen näkemys vuorottelusta ja vuorojen rakentumisesta.
The respondents to the questionnaires were teachers and classroom assistants.
Kyselylomakkeissa vastaajina olivat opettajat ja koulunkäynnin ohjaajat.
The interview material was analysed using thematic analysis.
Haastatteluaineisto analysoitiin aineistolähtöistä teemoittelua hyödyntäen.
The last larger study was done in 1989.
Edellinen suurempi selvitys koulujen päivänavauskäytänteistä on tehty vuonna 1989.
The material gathered by questionnaires was organized in Microsoft Excel; percentages were used to express the results.
Kyselylomakeaineisto analysoitiin laskemista analyysitapana hyödyntäen; vastauksista muodostettiin Microsoft Excel -ohjelmalla prosenttiosuuksia, jotka esitettiin taulukoiden avulla.
In "school 2" only 66,7% of respondents answered that they had morning assemblies every day in the classroom, and in "school 3", only 60 % of the respondents answered that they held morning assemblies every day.
"Koulussa 1" luokan oma päivänavaus järjestettiin lähes poikkeuksetta päivittäin, kun taas "koulussa 2" päivänavaus järjestettiin päivittäin vastaajista vain 66,7 %:n mukaan; "koulussa 3" vain 60 % vastaajista kertoi, että päivänavaus järjestettiin luokassa päivittäin.
Since then, the Finnish school legislation and the Finnish National Curriculum have both changed significantly.
Vuodesta 1989 koululainsäädäntö ja myös opetussuunnitelmat ovat ehtineet muuttua moneen kertaan.
The second goal was to examine what the teachers of these three schools found to be the main purpose of morning assemblies, how meaningful they found morning assemblies, and what they thought about religious morning assemblies.
Toinen tavoite oli selvittää, millaisena näiden koulujen opettajat näkivät päivänavauksen tarkoituksen, miten merkitykselliseksi opettajat kokivat päivänavauksen, sekä miten he suhtautuivat uskonnollisiin päivänavauksiin.
Morning assembly practices in comprehensive school : a case study in three comprehensive schools in the Helsinki metropolitan area
Päivänavauskäytänteet peruskoulussa : tapaustutkimus kolmessa pääkaupunkiseudun peruskoulussa
Most of the interviewees were somewhat open to the idea of other religions' (than the Evangelical Lutheran Church) representatives to hold morning assemblies, but none of the interviewees had themselves considered that option before the interview.
Suurin osa haastateltavista suhtautui jokseenkin myönteisesti ajatukseen siitä, että päivänavauksia tulisi pitämään muidenkin uskontojen edustajat, tosin kukaan ei ollut sitä ennen haastattelua kertomansa mukaan edes harkinnut.
In "school 3", shared morning assemblies were held multiple times in a month, but some of them were held via the tannoy.
"Koulussa 3" yhteisiä päivänavauksia järjestettiin useita kertoja kuukaudessa, mutta osa niistä pidettiin keskusradion kautta.
In the last few years, no extensive research has been done on schools' morning assembly practices.
Koulujen päivänavauskäytänteitä ei ole laajemmin viime vuosina tutkittu Suomessa.
The first phase was conducted in two schools ("school 1" and "school 2") in November-December 2015 using questionnaires to examine the morning assembly practices.
Tutkimus toteutettiin kahdessa osassa; ensimmäinen osa toteutettiin marras-joulukuussa 2015 kyselylomakkeilla kahdessa koulussa ("koulu 1" ja "koulu 2").
It states: "A day's work must be started with a brief morning assembly."
Päivänavaus on asetuksen tasolla kirjattuna lakiimme pakollisena osana koulupäivää: "Päivän työ aloitetaan lyhyellä päivänavauksella."
The first goal of this study was to gather specific and intensive information on three schools' morning assembly practices.
Ensimmäinen tavoite oli saada yksityiskohtaista tietoa kolmen pääkaupunkiseudun peruskoulun päivänavauskäytänteistä.
According to the results, in all three schools it was usually the teacher who organized the class' own morning assemblies.
Tulosten mukaan luokan omien päivänavausten pitäjä oli kaikissa kouluissa useimmiten luokan oma opettaja.
In the second phase of this study, in October 2016, the material was gathered from "school 3" also using questionnaires.
Toinen vaihe toteutettiin lokakuussa 2016, jolloin kerättiin vielä kyselylomakkeilla aineisto kolmannesta koulusta ("koulu 3"), ja haastateltiin jokaisesta tutkimuskoulusta kahta opettajaa; yhteensä haastatteluja tehtiin siis kuusi.
In all the schools the Evangelical Lutheran Church had a significant role in the shared morning assemblies; more so in schools 1 and 2.
Kaikkien koulujen yhteisiä päivänavauksia yhdisti evankelisluterilaisen kirkon läsnäolo; vastaajien mukaan "koulussa 1" ja "koulussa 2" lähes kaikki yhteiset päivänavaukset olivat seurakunnan pitämiä.
Most interviewees had positive or neutral reactions towards religious morning assemblies, although some teachers were worried about the pupils who don't participate in the religious morning assemblies; the interviewees thought that those pupils miss out on the sense of community.
Uskonnollisiin päivänavauksiin suhtauduttiin melko myönteisesti, tosin ongelmallisena nähtiin se, että jotkut oppilaat jäävät yhteisöllisyydestä paitsi, kun eivät osallistu evankelisluterilaisen seurakunnan päivänavauksiin, sekä se, että seurakunnan päivänavausten koettiin olevan usein sisällöllisesti liian vaikeita.
In "school 1" morning assemblies were usually held in the class room every day.
"Koulussa 1" koko koulun yhteisiä päivänavauksia järjestettiin yleensä vähintään kerran kuussa.
In "school 2", shared morning assemblies were not held as often.
"Koulussa 2" yhteisiä päivänavauksia järjestettiin jopa harvemmin kuin kerran kuussa.
The teachers also stated that morning assemblies were especially important for pupils with special needs; they need a lot of structure in their schooldays, and that is what morning assemblies can provide.
Lisäksi niillä oli erityisoppilaille erityistä merkitystä koulupäivän struktuurin luomisen kannalta.
The tradition in Finland is to have both shared morning assemblies where the whole school gathers together, and each class' own morning assemblies.
Tavoitteena oli saada tietoa niin luokan omista kuin koko koulun yhteisistä päivänavauksista.
According to the interviewed teachers, the shared morning assemblies helped to create a sense of community in the schools.
Koko koulun yhteiset päivänavaukset nähtiin merkityksellisinä yhteisöllisyyden ja me-hengen luomisen näkökulmasta, ja niillä nähtiin olevan myös tapakasvatuksellinen tehtävä.
According to the teachers, both them and especially their pupils liked to share things about their lives during the morning assemblies.
Opettajat kokivat luokan omat päivänavaukset sosiaalisesti tärkeinä tapahtumina; niissä niin oppilaat kuin opettajatkin jakoivat asioita omista elämistään.
The data was analyzed using IBM SPSS 23 software.
Aineisto analysoitiin IBM SPSS 23-ohjelmalla.
Factor analysis was used to form the goal orientations.
Tavoiteorientaatioiden muodostamiseksi suoritettiin faktorianalyysi.
Many failure and success situations happen at school, so it is relevant to examine whether there are any differences between different motivational groups and attributions for failure.
Koulussa tapahtuu paljon onnistumisia ja epäonnistumisia, joten on mielekästä tutkia, löytyykö eri tavoin motivoituneiden oppilaiden väliltä eroja attribuutioissa.
Students can emphasize learning, success, performance and avoidance goals.
Oppilaat voivat painottaa oppimiseen, saavuttamiseen, suorittamiseen ja välttämiseen liittyviä tavoitteita.
The five groups of goal orientation profiles were named as success-oriented, performance-oriented, mastery-oriented, indifferent and avoidance-oriented.
Muodostuneet viisi tavoiteorientaatioprofiilia nimettiin menestysorientoituneiksi, suoritusorientoituneiksi, oppimisorientoituneiksi, sitoutumattomiksi sekä välttämisorientoituneiksi.
The data was collected from 311 randomly selected schools.
Tutkimukseen osallistuneet 311 koulua valittiin satunnaisotannalla.
Achievement goal orientations are specific motivational goals that students select during studies.
Tavoiteorientaatioilla tarkoitetaan erilaisia motivationaalisia tavoitteita, joita oppilaat suosivat opintojensa aikana.
The differences between goal orientations groups and attributions were examined using analysis of variance and analysis of covariance.
Tavoiteorientaatioprofiilien välisiä eroja attribuutioissa tutkittiin varianssianalyysin ja kovarianssianalyysin avulla.
The participants of the PISA 2012 survey were a total of 8829 middle school students.
Koko kyselyyn vastasi yhteensä 8829 oppilasta.
The differences were between the goal orientations and the attributions for bad guesses, bad luck and teacher motivation skill.
Eroja löytyi attribuutioista, jotka viittasivat huonoihin arvauksiin ja huonoon "tuuriin" sekä opettajan huonoon motivointikykyyn.
According to research there are individual differences in how individuals make attributions in cases of failure or success.
Yksilöiden välillä on tutkimusten mukaan eroja siinä, miten he tulkitsevat onnistumiseen ja epäonnistumiseen liittyvät tilanteet.
Causal attributions are inferences that individuals make about the causes of success or failure.
Attribuutiot ovat syypäätelmiä onnistumisiin tai epäonnistumisiin liittyvistä syistä.
The aim of the present study was to examine what kinds of goal orientation profiles can be identified among middle school students and to examine the relationships between goal orientation profiles and causal attributions for failure.
Tutkimuksen tavoitteena oli tutkia millaisiin tavoiteorientaatioprofiileihin yläasteikäiset oppilaat voidaan jakaa sekä millaisia eroja tavoiteorientaatioprofiilien väliltä löytyy attribuutioiden suhteen.
The data for this study was part of the PISA 2012 survey.
Tutkimusaineistona oli yläasteikäisille oppilaille suunnattu PISA-kysely, joka toteutettiin vuonna 2012.
In addition, there was a difference between goal orientation profiles and attribution of disability when the level of knowledge was not controlled for.
Lisäksi eroja ryhmien väliltä löytyi kyvyttömyyteen viittaavassa attribuutiossa, silloin kun osaamistasoa ei oltu kontrolloitu.
The relationships between goal orientation profiles and causal attributions for failure
Tavoiteorientaatioprofiilit ja niiden yhteys attribuutioihin
Analysis of covariance was used because it was relevant in examining how the level of knowledge will affect the relationship between goal orientation profiles and attributions.
Kovarianssianalyysillä huomioitiin osaamistason mahdollinen vaikutus tavoiteorientaatioprofiilien ja attribuutioiden välisiin yhteyksiin.
The groups were quite similar compared to previous theories and research.
Muodostuneet tavoiteorientaatioprofiilit ovat linjassa aiemman teorian kanssa.
Two-Step cluster analysis was used to identify groups of students with similar motivational characteristics.
Oppilaat jaettiin eri tavoiteorientaatioprofiileihin ryhmittelyanalyysin avulla.
Previous studies show that capitals have impact on one's educational choices.
Aiempien tutkimusten mukaan pääomilla on merkitystä yksilön koulutusvalinnoissa.
One of my aims was to construct understanding of what kind of meanings the cultural, the social and the economic capital get in the process of applying to a law school and participating in a preparatory course.
Tavoitteenani oli kiinnittää huomio siihen, miten kulttuurinen, sosiaalinen ja taloudellinen pääoma merkityksellistyvät oikeustieteelliseen hakemisessa ja valmennuskurssille osallistumisessa.
The applicants assessed their own position and possibilities to succeed in the competition in relation to the other applicants.
Omia menestymisen mahdollisuuksiaan hakijat arvioivat suhteessa muihin hakijoihin.
On the other hand preparatory course was constructed as something one could use to decrease the uncertainty caused by the competition.Based on the reasonable educational choice -discourse, the self-evidence -discourse, the imaginary competitor -discourse and the trump card -discourse one can argue that cultural, social and economic capital are constructed as meaningful factors in the competition of higher education.
Järkevä kouluvalinta -diskurssin, itsestäänselvyysdiskurssin, kuviteltu kilpakumppani -diskurssin ja valttikorttidiskurssin perusteella voidaan todeta, että sosiaalinen, kulttuurinen ja taloudellinen pääoma ja niiden luomat rajoitukset ja mahdollisuudet rakentuivat merkityksellisiksi sekä oikeustieteen koulupaikoista käytävään kilpailuun osallistumisen että tässä kilpailussa menestymisen kannalta.
Discourse-analytical study about preparatory courses and competition over study positions in the faculty of law
Diskurssianalyyttinen tutkimus oikeustieteen opintoihin hakemisen kilpailusta ja hakijoiden valmennuskurssille osallistumisesta
The aim was also to study constructed discourses when talking about possibilities of succeeding in the competition in law school admission.
Lisäksi tarkoituksena oli tutkia, millaisin diskurssein hakijat puhuvat menestymisen mahdollisuuksista hakemisen kilpailussa.
There has been only little research about the role of preparatory courses in admission to higher education.
Valmennuskurssien hyödyntämistä korkeakoulutukseen hakemisessa on tutkittu Suomessa vähän.
One of the interviews was a pair interview and four were individual interviews.
Aineisto koostui kuuden oikeustieteen pääsykokeisiin valmentavalle valmennuskurssille osallistuvan hakijan teemahaastattelusta, joista yksi oli parihaastattelu ja neljä yksilöhaastatteluita.
The goal of this study was to fill this research gap and produce researched information about the role of preparatory courses.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tuottaa tutkimustulosta valmennuskurssien roolista korkeakoulutukseen hakemisessa.