natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Romanian leaders considered that such Soviet policies had to be blocked, but they feared that opposition risked triggering even bigger threats or even the ultimate (perceived) threat to Romania s security an open confrontation with the USSR.
He kuitenkin pelkäsivät, että vastustuksesta seuraisi vielä suurempia vaikeuksia, tai jopa pahin uhkakuva: avoin yhteenotto Neuvostoliiton kanssa.
It investigated the emergence of Romania s opposition to the USSR mainly through two case studies (the CMEA reform process and the Sino-Soviet dispute) and covered the period between 1960 and 1964 between Romania s first categorical (albeit non-public and indirect) opposition to the USSR and the issuing of the Declaration marking Romania s first public and official (although indirect) acknowledgement of the disagreements with the USSR.
Muutos näkyi lisääntyneenä vastustuksena, jota aikaisemmassa tutkimuksessa on nimitetty mm. Romanian itsenäiseksi linjaksi, irrottautumiseksi Moskovasta tai toisinajatteluksi.Tutkimus pohjautuu vastikään avautuneisiin arkistoaineistoihin ja se haastaa aiemman tutkimuksen näkemyksen muutoksen syistä analysoimalla Romanian poliittisen johdon käsityksiä Neuvostoliiton luomasta uhkasta.Tutkimus avaa uusia näkökulmia Romanian ja Neuvostoliiton sodanjälkeisten suhteiden historiaan ja Romanian johtajien näkemyksiin maansa ulkopoliittisista vaihtoehdoista.
Thus, they responded to the perceived threats by conceptualising the change in Romania s policy towards the USSR not in terms of breaking off the alliance, but in terms of finding practical ways (tactics) to block specific (perceived) less-than-ultimate Soviet threats, without provoking a confrontation with the USSR.
Näin ollen Romanian taktiikaksi muodostui,että se kehitti yksittäisiä käytännön toimenpiteitä Neuvostoliiton luomia uhkia vastaan, ilman että Neuvostoliittoa kuitenkaanprovosoitiin avoimeen yhteenottoon.
This study found that the proximate causes of Romania s policy change towards the Soviet Union resided in the Romanian leaders perceptions of the threats posed to Romania s interests by various specific Soviet policies, such as the attempts to impose the CMEA integration or a strong collective riposte against China.
Romanian suvereniteettia vaarantavia toimia olivat mm. Neuvostoliiton yritys lisätä SEV-integraatiota tai Kiinaa vastaan suunniteltu kollektiivinen vastaisku.
This study investigated Romania's early 1960s policy change towards the Soviet Union, focusing on two questions why the change occurred and what actually changed.
Tutkimus tarkastelee Romanian Neuvostoliiton-politiikassa1960-luvun alussa tapahtunutta muutosta.
In fact, the problems related to the organisational system and competition setup can be seen occurred in four different forms, which are illustrated with the following themes: general interest, long-established operations models, self-interest and passivity.
Itse asiassa organisaatiojärjestelmään ja kilpailuasetelmaan liittyvien ongelmien voi nähdä ilmenneen neljässä eri muodossa, joita on havainnollistettu seuraavin teemoin: yleinen etu, vakiintuneet toimintamallit, oman edun tavoittelu sekä passiivisuus.
The topic is approached in the competition legislation framework, in particular, within the control of state aids.
Aihetta lähestytään kilpailuoikeuden viitekehyksessä erityisesti valtiontukia koskevan sääntelyn osalta.
Through the EU’s state aid regulation and monitoring it was possible to influence the national institutions, which, without complaint, would have been impossible or, at least, slow.
EU-säännöstön ja valvontamenettelyn avulla pystyttiin vaikuttamaan kansallisiin instituutioihin, joihin ilman kantelun mahdollistamaa kanavaa olisi ollut keinojen ja tuloksellisuuden puolesta mahdoton tai ainakin hidas vaikuttaa.
The complex role of the Finnish private forestry organisations
Yksityismetsätalouden edistämisorganisaatioiden kaksoisrooli
In the case the discontent with dominant forestry practices of a private forest owner was converted into a national issue by taking it to the EU level.
Tapauksessa yksityishenkilön tyytymättömyys kanavoitiin kansalliseksi ongelmaksi viemällä se EU-tasolle.
The results showed that the established practices and, as well as, organisations’ administrative and operational connections have strongly influenced on how the forestry market activities have evolved and the challenges in operating environment have been addressed.
Tulokset osoittivat, että metsätaloudessa vallitsevat ajatusmallit ja toimintatavat sekä organisaatioiden hallinnolliset ja toiminnalliset yhteydet tuntuvan ohjaavan voimakkaasti sitä, miten metsätalouden markkinaehtoinen toiminta on kehittynyt ja toimintaympäristön haasteisiin on vastattu.
The aim of this study is to outline what does the complaint for the European Commission concerning unlawful state aids for the forestry organisations reveal about Finnish forestry.
Tutkielman tavoitteena on selvittää, mitä kantelu Euroopan komissiolle sääntöjenvastaisista valtiontuista metsäorganisaatioille kertoo yksityismetsätalouden organisaatiojärjestelmästä suomalaisessa metsätaloudessa.
Looking at the background of the organisation and state aid system in the Finnish forestry emerged much regularity, which supported the complaint argumentation.
Taustoittamalla tarkastelua historian sekä nykyisen toimintaympäristön kuvauksella esiin nousi monia säännönmukaisuuksia, jotka tukivat kantelun argumentointia.
In the complaint the competitive position of the Finnish Forestry Centre and Forest Management Associations is described unfair and the flaws of competition in the forest management services are shown serious.
Kantelussa näiden organisaatioiden asema kuvataan ongelmallisena ja kilpailun epäkohdat metsäpalveluiden markkinoilla merkittävinä.
The focus of the thesis is to analyse the complex role of the Finnish private forestry organisations through the issues of governance and competition.
Tätä varten tutkielmassa keskitytään tarkastelemaan organisaatioiden roolia osana metsähallintoa ja metsäpalveluiden markkinoita kantelun argumentteihin nähden.
However, if the process is done for an entirely new farming system, the time can be found as reasonable.
Kuitenkin, jos kyseessä on täysin uuden viljelyjärjestelmän suunnittelu, vaadittava aika voidaan nähdä kohtuullisena.
Especially, in developing countries people living in big cities are suffering from food and firewood shortages.
Erityisesti kehitysmaiden suurten kaupunkien asukkaat kärsivät ruoan ja polttopuun liian vähäisestä saannista.
The study included three different stages: a development of the design model, testing the model and analyzing the model.
Tutkimus sisälsi kolme eri vaihetta: suunnittelumallin kehittely, testaus sekä analyysi.
The testing part was implemented in Dzivaresekwa, a peri-urban area of Harare, Zimbabwe.
Mallin testaus toteutettiin Zimbabwen pääkaupungin Hararen peri-urbaanilla alueella Dzivaresekwassa.
Along with rapid population growth, peri-urban environments have a great potential to improve urban food production.
Kaupunkien nopean kasvun vuoksi, peri-urbaanit ympäristöt ovat ruoantuotannollisesti yhä tärkeämmässä roolissa.
The application of the design model required comprehensive data collection about the project farm’s farming possibilities.
Suunnittelumallin toteutus edellytti runsasta tiedon keruuta alueen viljelyolosuhteista.
The data collection for design the agroforestry system consisted interviews of local farmers, project farm characterization and the interview of the project farm manager.
Pelto-metsäjärjestelmän suunnitteluun tarvittava aineiston keruu sisälsi kolme eri osiota: paikallisten viljelijöiden haastattelun, projektialueen analysoinnin sekä projektialueen viljelijöiden haastattelun.
Based on the data collected, suitable species and their arrangement were decided.
Näiden aineistonkeruumenetelmien perusteella valittiin lajit ja järjestelmän rakenne kyseisiin olosuhteisiin sopivaksi.
The model can be quite easily modified for each project in question.
Suunnittelumalli on melko hyvin sovellettavissa aina kyseisiin tarpeisiin nähden.
The aim of this study was to create an agroforestry system design model which would be simple and easy to use.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kehittää yksinkertainen ja helposti sovellettava pelto-metsäjärjestelmän suunnittelumalli yhdistämällä elementtejä jo olemassa olevista agroekosysteemien suunnittelu- ja kehitysmalleista.
Agroforestry could be a sustainable way to produce food and fuel in peri-urban areas, areas surrounding cities.
Pelto-metsäviljelyn avulla kaupunkien läheisillä, peri-urbaaneilla, alueilla voitaisiin tuottaa kestävästi sekä ruokaa että polttoainetta.
However, the testing of the model proved that some development should still be carried out.
Mallin testaaminen kuitenkin osoitti, että kerätyn aineiston pohjalta mm. sopivimpien viljelylajien valitsemisprosessi vaatii edelleen kehittelyä.
However, applying these recommendations and guidelines can be complicated and time consuming.
Viljelyjärjestelmien kehittämiseen ja analysointiin on olemassa erilaisia suosituksia ja ohjeita, mutta näiden soveltaminen on usein vaativaa sekä aikaa vievää varsinkin viljelijöille itselleen.
This might be too long for most of the farmers depending on agriculture as their only income.
Suunnitteluprosessi vei aikaa noin neljä kuukautta, mikä voi olla liian pitkä aika monelle viljelystä elantonsa jo saavalle viljelijälle.
In nearly all of the appointments (9/10) one or more theme related to the lifestyle of parents and/or the entire family was discussed.
Lähes kaikilla vastaanotoilla (9/10) keskustelussa nousi esille vähintään yksi vanhempien ja/tai koko perheen elintapoihin liittyvä teema.
The research method was content analysis.
Tutkimusmenetelminä käytettiin aineisto- ja teorialähtöistä sisällönanalyysia.
Salt in food preparation was also a common theme (6/10).
Toiseksi yleisin teema oli suolan käyttö (6/10).
The most frequent themes in discussions about lifestyle during the child’s one-year visit to child health clinic were: adjusting of the child to the family diet, milk or milk products in the child’s diet and vitamin D supplementation of the child (discussed during 8/10 child health clinic appointments).
Yleisimmät teemat lapsen yhden vuoden määräaikaistarkastuksen yhteydessä käytävässä elintapakeskustelussa olivat lapsen siirtyminen samaan ruokavalioon muun perheen kanssa, maito tai maitotuotteet lapsen ruokavaliossa sekä lapsen D-vitamiinilisä (aiheina 8/10 vastaanotolla).
The nurse mostly controlled the counselling situation by bringing up new topics.
Terveydenhoitaja piti pitkälti elintapakeskustelun kulkua hallussaan tuomalla esille uusia aiheita.
Family-centred and resource-based lifestyle counselling should be developed especially regarding motivating the family and supporting the family members in the change process.
Perhe- ja voimavaralähtöistä elintapaohjausta on tarpeen kehittää erityisesti asiakkaan muutosmotivaation herättelemisen ja muutosprosessissa tukemisen osalta.
Maternity and child health clinics have a central role in preventing childhood obesity and providing the entire family with lifestyle counselling.
Neuvolat ovat tärkeä kanava lasten lihavuuden ehkäisemisessä ja koko perheen elintapaohjauksessa.
The nurses linked the invitation to the Resourceful Family card.
He liittivät kutsun Neuvokas perhe – korttiin.
Lifestyle Counselling and Functionality of the Resourceful Family Counselling Method in Child Health Clinic
Elintapakeskustelu ja Neuvokas perhe : elintapaohjausmenetelmän käytännön toimivuus lastenneuvolassa
The Pilot Intervention Study on Diet of Toddlers in Finland aims at evaluating the feasibility of a nutrition intervention in child health clinics.
Elintapainterventio Naperoille (ETANA) – pilottitutkimuksessa pyritään muun muassa selvittämään ravintointervention toteutettavuutta lastenneuvolassa.
Discussions related to changing habits were evident in more than half of the appointments.
Yli puolella vastaanotoista esiintyi jonkinlaista elintapojen muuttamiseen liittyvää keskustelua.
The nurses invited families to participate in the discussions in more than half of the appointments in accordance with a specific guidance practice part of the Resourceful Family counselling method.
Terveydenhoitajat esittivät asiakkaalle Neuvokas perhe – menetelmän ohjaustapoihin kuuluvan osallistumiskutsun yli puolella vastaanottoja.
These discussions did not lead to setting specific goals or creating plans due to the lack of guidance practices aimed at helping the family proceed in the change process.
Nämä keskustelut jäivät kesken, sillä terveydenhoitajat jättivät hyödyntämättä mahdollisuuden auttaa asiakasta etenemään elintapojen muutosprosessissa siihen soveltuvien ohjaustapojen avulla.
Some of the information provided was client-centred.
Terveydenhoitajien tiedon tarjoaminen oli neutraalia ja osittain asiakaslähtöistä.
The Resourceful Family counselling method developed by the Finnish Heart Association is a family-centred and empowerment-based method employed in child health clinics that are part of the nutrition intervention group in the Pilot Intervention Study on Diet of Toddlers in Finland.
ETANA – tutkimuksen interventioneuvoloissa on käytössä Suomen Sydänliitto ry:n kehittämä, perhe- ja voimavaralähtöinen Neuvokas perhe – elintapaohjausmenetelmä.
The check-up visits had been recorded in three child health clinics where the nutrition intervention was carried out.
Äänitteet olivat peräisin kolmesta ETANA –tutkimuksen interventioneuvolasta.
Ten child’s one-year visits to child health clinic recorded in the Pilot Intervention Study on Diet of Toddlers in Finland were analyzed in this study.
Tutkimuksen aineisto koostui kymmenestä ETANA – tutkimuksessa äänitetystä lapsen yhden vuoden lastenneuvolan määräaikaistarkastuskäynnistä.
Another aim was to evaluate the translation of the principles and objectives of the Resourceful Family method into practice.
Tämän pro gradu -tutkielman päätavoitteena oli kuvailla lastenneuvolan vastaanotolla käytävää elintapakeskustelua yleisesti sekä tarkastella Neuvokas perhe – elintapaohjausmenetelmän periaatteiden ja tavoitteiden toteutumista.
Thus the importance of these two areas of counselling should be emphasized in the education of nurses.
Terveydenhoitajien koulutuksessa tulisikin ennen kaikkea painottaa nykyistä selkeämmin asiakkaan motivoimisen ja muutosohjauksen tärkeyttä.
This result is obtained by constructing models A(G) and B(G) which are L^k_{∞ Ω}(Q_n)-equivalent and by showing that there is a PTIME computable boolean query q such that q(A(G)) \neq q(B(G)) for any appropriate finite graph G.
Tämä tulos saavutetaan konstruoimalla mallit A(G) ja B(G), jotka ovat L^k_{∞ Ω}(Q_n)-ekvivalentteja ja näyttämällä, että on olemassa polynomiaalisessa ajassa laskettava boolen kysely q, jolle pätee q(A(G)) \neq q(B(G)) kaikilla sopivilla äärellisillä verkoilla G.
More precisely, we show that it is not possible to characterize PTIME in such a way.
Työssä todistetaan, ettei ole mahdollista karakterisoida vaativuusluokkaa PTIME kyseisellä tavalla.
We approach this problem by adding a set Q_n of n-ary generalized quantifiers to the infinitary finite variable logic L^k_{∞ Ω}.
Tätä ongelmaa lähestytään lisäämällä kaikki n-paikkaiset yleistetyt kvanttorit infinitaariseen äärellisen monen muuttujan logiikkaan L^{Ω}_{∞ Ω}.
We consider the problem of finding a reasonable logical characterization for the complexity class PTIME in the class of all finite models.
Työssä käsitellään ongelmaa tyydyttävän loogisen karakterisaation löytämiseksi vaativuusluokalle PTIME kaikkien äärellisten mallien luokassa.
No major difference was found in the effect between men and women.
Miesten ja naisten välillä ei tuloksissa ollut merkittäviä eroja.
In addition, it was assessed whether the effects differed between men and women or by age, socioeconomic position or diagnostic category.
Lisäksi tarkasteltiin eroavatko nämä vaikutukset miesten ja naisten välillä, eri ikä- tai sairausryhmissä tai sosioekonomisen aseman mukaan.
Some of the reviewed studies suffered from methodological limitations.
Joissakin tutkimuksissa oli havaittavissa menetelmällisiä puutteita.
Two register-based samples (n = 38 865 and n = 68 924) of the working population with prolonged sickness absence were drawn from the sickness insurance register of The Social Insurance Institution of Finland (SII).
Rekisteritutkimuksissa 38 865 ja 68 924 tutkittavaa poimittiin KELAn sairausvakuutusrekisteristä.
The favorable effect of partial sick leave on work participation was found in those aged from 45 to 65 years, in those with mental disorders and among those with a higher socioeconomic position.
Selvin ero havaittiin 45-65-vuotiailla, mielenterveyden häiriöissä ja korkeammassa sosioekonomisessa asemassa olevilla.
The effects were stronger in the group of mental disorders than in the group of musculoskeletal diseases.
Yhteydet olivat voimakkaampia mielenterveyden häiriöiden kuin tuki- ja liikuntaelinten sairauksien ryhmässä.
More attention needs to be paid to the implementation of the measure among young workers and individuals in physically strenuous, low pay jobs.
Erityistä huomiota etuuden käyttöön tulee kiinnittää nuorten ja alempien sosioekonomisten ryhmien kohdalla.
The findings of this study suggest that, even if the practice so far has been mainly benefitted by women, the use of partial sick leave can be recommended among men as well.
Tähän mennessä osasairauspäivärahaa ovat hyödyntäneet pääasiassa naiset, mutta tulosten perusteella etuuden käyttöä voidaan suositella myös miehille.
The adjusted risks of the first recurrent sick leave were 1.8 and 1.7 for men and women, respectively, when subjects on partial sick leave were compared with those on full sick leave.
Osasairausvapaan yhteys sairauslomalle paluuseen oli miehillä 1,8- ja naisilla 1,7-kertainen tavanomaiseen sairauslomaan verrattuna, kun taustatekijät vakioitiin.
In men, the use of full disability pension was reduced by 10% and in women by 4%.
Miehillä vastaavat luvut olivat 10 % ja 5 % ja naisilla 4 % ja 9 %.
This thesis aimed to examine the effectiveness and efficacy of the benefit and related partial sick leave on RTW, work retention and work participation mainly in four diagnostic categories: musculoskeletal diseases, mental disorders and traumas and tumors.
Väitöskirjatutkimuksen tavoitteena oli selvittää tämän etuuden ja siihen liittyvän osasairausvapaan vaikutuksia työhön osallistumiseen lähinnä neljässä eri tautiryhmässä: tuki- ja liikuntaelinten sairauksissa, mielenterveyden häiriöissä sekä vammojen ja kasvaimien yhteydessä.
Partial sickness benefit reduced the risk (change in absolute risk) of full disability pension by 6% but conversely increased the risk of partial disability pension by 8% compared with full sick leave.
Koko aineistossa osasairausvapaa vähensi täyden työkyvyttömyyseläkkeen todennäköisyyttä 6 %:lla ja kasvatti osatyökyvyttömyyseläkkeen todennäköisyyttä 8 %:lla.
A systematic search of literature was carried out in 2008 and replicated in 2012.
Vuonna 2008 laadittu ja vuonna 2012 päivitetty kirjallisuuskatsaus osoitti, että aiheesta oli julkaistu vain vähän tutkimustietoa.
During a follow-up period of five years, the decline in work participation was 5% smaller among those on partial sick leave than in the comparison group.
Osasairausvapaaryhmässä lasku oli kuitenkin keskimäärin 5 % pienempi kuin verrokkiryhmässä.
The first of the five substudies was a literature review which investigated the empirical evidence on the use and effects of partial sick leave on RTW in the Nordic countries.
Tutkimus koostuu viidestä osatutkimuksesta, joista ensimmäisessä selvitettiin kirjallisuuskatsauksen avulla, mitä tutkimustietoa osasairausvapaan käytöstä ja vaikutuksista on kertynyt muista Pohjoismaista.
Three of the substudies were longitudinal register-based studies examining the effects of partial sick leave on return to work, work retention and work participation in working populations with prolonged sickness absence.
Toinen, kolmas ja neljäs osatutkimus olivat pitkittäisiä rekisteritutkimuksia, joissa selvitettiin osasairauspäivärahan käytön vaikutuksia työhön paluuseen, työssä jatkamiseen ja työhön osallistumiseen pitkittyneen sairauspoissaolon jälkeen.
Compliance with the intervention was high.
Osa-aikainen työskentely toteutui interventioryhmässä suunnitellusti.
In Finland, partial sickness benefit is used to promote recovery and return to work (RTW) to full-time employment after sickness absence since 2007.
Osasairauspäiväraha on etuus, jonka tarkoitus on edistää työntekijän toipumista ja kokoaikaiseen ansiotyöhön paluuta sairauspoissaolon jälkeen.
Survey information was linked with register-based data on sickness absences and employment periods, obtained from the registers of the occupational health services and employers.
Lähtötilanteessa kerättyjen kliinisten tietojen lisäksi tutkittavat vastasivat seuranvuoden aikana kuuteen kyselyyn, joista saadut tiedot yhdistettiin työterveyshuoltojen ja työnantajien rekistereistä saatuihin sairauspoissaolo- ja työsuhdetietoihin.
In the RCT, both the intervention and the control group consisted of 31 participants with early work disability due to musculoskeletal diseases.
Interventiotutkimukseen osallistui 31 henkilöä sekä osasairausvapaaryhmässä että vertailuryhmässä.
The fifth study, a randomized controlled trial (RCT), focused on the efficacy of partial sick leave on sustained RTW at an earlier phase of work disability attributable to musculoskeletal diseases.
Viides osatutkimus oli satunnaistettu interventiotutkimus, jossa selvitettiin osasairausvapaan vaikutuksia työhön paluuseen ja työssä jatkamiseen tuki- ja liikuntaelinten sairauksissa työkyvyttömyyden varhaisemmassa vaiheessa.
There were methodological and analytical challenges in comparing work participation between the studied groups in the register-based substudies, namely the selection of individuals into partial sick leave and the complexity of the context.
Osasairauspäivärahan (osasairausvapaan) ja tavanomaisen sairauspäivärahan (sairausloman) vaikutuksia verrattaessa menetelmällisenä haasteena on osasairauspäivärahan saajien valikoitumisen huomioiminen tutkimusasetelmassa ja analyyseissa.
Comprehensive prospective and retrospective register data on work participation were collected from the national registers of the SII and the Finnish Centre for Pensions.
Nämä tiedot yhdistettiin Eläketurvakeskuksen ansainta- ja eläkerekistereistä poimittuihin tietoihin.
Partial sick leave is a relevant measure both in musculoskeletal and mental disorders, at least in the context of the Finnish societal system.
Osasairausvapaa helpotti työssä jatkamista sekä tuki- ja liikuntaelinten sairauksista että mielenterveyden häiriöistä toivuttaessa.
A contrafactual approach with propensity score and difference-in differences methods were applied.
Tämän vuoksi tutkimuksessa sovellettiin satunnaistettua kokeellista tutkimusasetelmaa ja rekisteritutkimuksissa ns. kontrafaktuaalilähestymistapaa.
The register-based substudies showed that both men and women on partial sick leave when compared with individuals on full sick leave, had their first recurrent sick leave sooner and they also had more periods of sick leaves during the follow up.
Tulokset neljästä tutkimuksesta osoittivat, että osasairausvapaalla olleet palasivat kokoaikaiseen työhön ja jatkoivat työssä todennäköisemmin kuin tavanomaisella sairauslomalla olleet.
To conclude, the overall results suggest that partial sickness benefit - if applied in a larger scale in the future - may prove to be an effective tool in increasing the work participation of working population with long term sickness absence.
Yleistyessään osasairauspäivärahan ja osasairausvapaan käyttö todennäköisesti lisäisi työllisen väestön työhön osallistumista.
Approximately 60% of subjects on partial sick leave and 30% of those on full sick leave had at least one recurrent sick leave during the follow up time.
Osasairausvapaalla olleet palasivat työhön ilman uutta sairauslomaa keskimäärin 12 päivässä, kun verrokkiryhmässä vastaava aika oli 20 päivää.
Different rates of interest are used.
Optimoinnissa käytettiin eri korkokantoja.