natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In it, we prove that a uniformly coarsely proper hyperbolic cone of a connected bounded metric space containing at least two points is non-amenable.
uniformly coarsely proper) hyperbolinen kartio yli yhtenäisen rajoitetun metrisen avaruuden joka sisältää ainakin kaksi pistettä on ei-amenoituva.
The dissertation consists of a research summary and three original refereed studies (Schatz, 2015 and Schatz, et al., 2015, and Schatz, 2016).
Väitöskirja koostuu tutkimuksen tiivistelmästä ja kolmesta alkuperäisestä, vertaisarvioidusta tutkimuksesta (Schatz, 2015, Schatz, ym., 2015, ja Schatz, 2016).
The applied data analysis methods include Anderson s associative network memory model and Mayring s qualitative content analysis.
Käytettyjä tiedon analysointimetodeja ovat Andersonin assosiatiivinen muistimalli ja Mayringin laadullinen sisältöanalyysi.
In focus are two Finnish education export policy documents, published by the Finnish Ministry of Education and Culture in 2010 and 2013.
Keskiössä ovat kaksi suomalaisen koulutuksen vientipolitiikka käsittelevää asiakirjaa, jotka Suomen Opetus- ja kulttuuriministeriö on julkaissut vuosina 2010 ja 2013.
Education as Finland’s Hottest Export?
Koulutus Suomen kuumimpana vientituotteena?
Drawing on education, anthropology, and critical intercultural studies, the dissertation is embedded in an interdisciplinary theoretical framework.
Ammentaen koulutuksesta, antropologiasta ja kriittisistä kulttuurienvälisistä tutkimuksista, väitöskirja on sulautettu poikkitieteelliseen teoreettiseen viitekehykseen.
Conceptually and empirically, the research responds to the following research questions: RQ1: What is the context for the emergence of Finnish education export?
Käsitteellisesti ja empiirisesti tutkimus vastaa seuraaviin tutkimuskysymyksiin: TK1: Millainen tausta on Suomen koulutuksen viennin synnylle?
________________________________________ Keywords: Education export, Finnish education, education policy dynamics, education branding, commodification of education
________________________________________ Avainsanoja: Koulutuksen vienti, suomalainen koulutus, koulutuspolitiikan dynamiikka, koulutuksen brändäys, koulutuksen tuotteistaminen
The data reveals a large gap between the education export policy goals and their implementation.
Data paljastaa suuren kuilun koulutuksen vientipolitiikan ja sen toimeenpanon välillä.
The dissertation problematizes the sustainability of Finland s education export sector and emphasizes the need for a critical debate on education export policy and practice.
Väitöskirja kyseenalaistaa suomalaisen koulutuksen vientisektorin kestävyyttä ja korostaa tarvetta kriittiselle keskustelulle koulutuksen vientipolitiikasta ja käytännöistä.
: A Multi-Faceted Case Study on Finnish National Education Export Policies
: Monitahoinen tapaustutkimus Suomen kansallisen koulutuksen vientipolitiikasta
The major contribution of this research is a critical approach that enhances understanding of Finland s newly emerging education export sector.
Tämän tutkimuksen merkittävä panos on kriittinen lähestymistapa, joka vahvistaa ymmärrystä Suomen nousevaa koulutuksen vientisektoria kohtaan.
Based on the findings, several challenges relating to the Finnish education export product and the role of Finnish higher education institutions as education exporters are highlighted.
Tulokset korostavat useita haasteita liittyen suomalaisen koulutuksen vientituotteeseen ja suomalaisten korkeakoulujen rooliin koulutuksen viejinä.
Research literature on education export in other contexts is used to conceptually grasp the developments in Finland and to highlight differences and similarities between Finland and the international education export sector.
Tutkimuskirjallisuutta koulutuksen viennin taustoista käytetään havainnollistamaan kehitystä Suomessa ja korostamaan suomalaisen ja kansainvälisen koulutuksen vientisektorin yhtäläisyyksiä ja eroja.
Taken together, the findings suggest that Finland s education export ambitions are embedded in international tendencies towards the commodification of education.
Yhdistettynä tulokset osoittavat, että suomalaisen koulutuksen viennin tavoitteet ovat yhtäläisiä kansainvälisten suuntausten kanssa kohti koulutuksen tuotteistamista.
RQ2: What are the motives and objectives of Finnish education export policies?
TK2: Mitkä ovat Suomen koulutuksen vientipolitiikan motiivit ja tavoitteet?
This doctoral dissertation is a multi-faceted case study producing qualitative insights into Finland s education export policies.
Tämä väitöskirja on monitahoinen tapaustutkimus, joka tuottaa laadullisia näkemyksiä suomalaisen koulutuksen vientipolitiikasta.
RQ5: What kinds of ideologies underpin Finnish education export policies?
TK5: Millaiset ideologiat tukevat suomalaisen koulutuksen vientipolitiikkaa?
RQ4: How do Finnish higher education institutions perceive their role as education exporters?
TK4: Miten Suomen korkeakoulut käsittävät roolinsa koulutuksen viennissä?
It is demonstrated that current Finnish education export policies are closely intertwined with public discourses on PISA rankings, Finland s national education brand, and structural changes in the Finnish higher education landscape.
Tulokset osoittavat, että suomalaisen koulutuksen vientipolitiikka on sidoksissa julkiseen keskusteluun PISA-sijoituksista, suomalaisen koulutuksen brändiin ja Suomen korkeakoulutuksen rakennemuutoksiin.
The scope of the research concentrates on the Finnish education export context.
Tutkimus keskittyy suomalaisen koulutuksen viennin taustoihin.
The Finnish national education brand and empirical data gathered through questionnaires serve as supporting research data.
Suomen kansallisen koulutuksen brändi ja kyselyissä kerätty tieto tukevat tutkimusta.
RQ3: What is the Finnish education export product?
TK3: Mikä on Suomen koulutuksen vientituote?
With these aims in mind, we conducted four original empirical studies based on different types of structural equation modeling.
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi teimme neljä empiiristä tutkimusta käyttäen erilaisia rakenneyhtälömallintamisen menetelmiä.
Studies I and II explored the problems of importing an instrument from one culture into another, and the associated methodological challenges.
Tutkimuksissa I ja II selvitimme mittarin siirtämistä kulttuurista toiseen sekä siirtoon liittyviä menetelmällisiä haasteita.
Researchers focusing on cross-cultural mathematics-related affect are recommended to acquire the theoretical and practical knowledge necessary to address these issues using appropriate tools such as structural equation modeling.
Suosittelemme, että tutkijat, jotka paneutuvat matematiikka-asenteiden kulttuurien välisiin eroihin, hankkivat teoreettisen ja käytännöllisen tiedon käsitellä näitä ongelmakohtia rakenneyhtälömallintamisella tai muilla soveltuvilla työkaluilla.
The results indicate that measurement artifacts, cultural differences, and construct validity and adaptability were possible causes of the observed differences in factor structure between the Ghanaian and the theoretical model.
Tulokset osoittavat, että mittarivirheet, kulttuurierot sekä mittarin heikko käsitevaliditeetti sekä heikko käännös ja sovittaminen olivat mahdollisia syitä alkuperäisen mallin ja ghanalaiseen aineistoon pohjautuvan mallin välillä havaittuihin eroihin.
Study III investigated the psychometric properties (factor structure, reliabilities, method effect, and measurement invariance country and gender) of the mathematics-related affective constructs used in the 2011 Trends in International Mathematics and Science Study (TIMSS 2011) across the five participating African countries.
Tutkimuksessa III selvitettiin vuoden 2011 Trends in International Mathematics and Science Study (TIMSS 2011) tutkimuksessa käytettyjen matematiikan asennetekijöiden psykometrisiä ominaisuuksia (faktorirakenne, luotettavuus, metodiefekti ja mittarin invarianssi maan ja vastaajan sukupuolen suhteen) viidessä tutkimukseen osallistuneessa Afrikan maassa.
Study II examined the possible causes of the differences in the factor structures from a cross-cultural perspective.
Tutkimuksessa II selvitimme kulttuurien välisenä vertailuna faktorirakenteiden erojen mahdollisia syitä.
The aim of the present set of studies in this dissertation was to examine the psychometric properties of measures of mathematics-related affect developed and normalized in one culture for use in another, how these properties transcend cross-culturally in an African context, and the methodological challenges associated with the process.
Tämän väitöskirjan tavoitteena oli selvittää matematiikan asennemittareiden psykometrisiä ominaisuuksia, kun niitä käytettiin toisessa kulttuurisessa kontekstissa kuin missä ne alun perin oli kehitetty, miten nämä ominaisuudet eroavat afrikkalaisten maiden välillä, sekä prosessiin liittyviä menetelmällisiä haasteita.
Moreover, there was a cross-cultural universal pattern among males: reporting a stronger mathematics self-concept and higher long-term educational aspirations significantly predicted higher mathematics achievement.
Miesten osalta havaitsimme kulttuurien rajat ylittävänä universaalina piirteenä, että myönteinen matemaattinen minäkuva ja korkeammat koulutustavoitteet ennustivat merkittävästi parempaa matematiikan osaamista.
A series of factor and confirmatory factor analyses indicated a four-factor structure for the Ghanaian sample.
Sarja exploratiivisia ja konfirmatorisia faktorianalyysejä osoitti, että neljän faktorin malli sopii ghanalaiseen aineistoon.
The results in different countries support the existence of a unidirectional influence of affect on achievement and of achievement on affect, and a direct feedback-loop relationship between affect and achievement.
Eri maissa saadut tulokset antavat tukea kaikille mahdollisille eri malleille: yksisuuntaiselle vaikutukselle asenteista osaamiseen, vastakkaissuuntaiselle yksisuuntaiselle vaikutukselle, sekä myös suoralle takaisinkytkennälle asenteiden ja osaamisen välillä.
More specifically, Study I gives a detailed account of the processes involved in applying structural equation modeling to validate mathematics-related affective measures developed in one culture (Finland) for use in another (Ghana).
Tutkimuksessa I selvitettiin yksityiskohtaisesti miten rakenneyhtälömallintamisella voidaan validoida Suomessa kehitetyn matematiikka-asennemittarin käyttöä Ghanassa.
In conclusion, it is suggested that re-searchers should be aware of construct importation and adaptation, and of the fact that measurement errors, question order, negatively worded item, translation, and content overlap may influence the reliability and validity of survey measures.
Kun mittari siirretään kulttuurista toiseen, on huomattava mittausvirheiden, väittämien järjestyksen, väittämien negatiivisen muotoilun, käännöksen ja sisällöllisten päällekkäisyyksien mahdolliset vaikutukset kyselymittareiden luotettavuuteen ja pätevyyteen.
Study IV, based on non-recursive structural equation models, tested theoretical and methodological models of the reciprocal relationship between mathematics-related affect (e.g., self-concept) and achievement using the TIMSS 2011 cross-sectional data set.
Tutkimuksessa IV testasimme matematiikka-asenteiden (mm. minäkuva) ja osaamisen välisiä teoreettisia ja menetelmällisiä vastavuoroisen riippuvuuden malleja käyttäen TIMSS 2011 tutkimuksen poikittaisaineistoa.
On the association between students mathematics-related affect, achievement, parental education, educational aspirations and gender, it seems that there are culture-specific as well as cross-cultural universal outcomes.
Oppilaiden matematiikka-asenteiden, matematiikan osaamisen, vanhempien koulutuksen, koulutustavoitteiden sekä sukupuolen välillä havaitsimme sekä kulttuurispesifejä että kulttuurisesti universaaleja yhteyksiä.
The effects of socioeconomic status on mathematics achievement and self-concept among the students were dependent on the national context.
Sosioekonomisen taustan vaikutukset matematiikan osaamiseen ja matemaattiseen minäkuvaan puolestaan olivat erilaiset eri maissa.
Parental education, gender and long-term educational aspirations also influenced student achievement and motivation, but to different extents in different countries.
Vanhempien koulutustaso sekä oppilaan sukupuoli ja koulutustavoitteet vaikuttivat oppilaan osaamiseen ja motivaatioon, mutta vaikutuksen voimakkuus vaihteli tutkittujen maiden välillä.
Moreover, it is necessary to consider cultural variation and the methodological approaches involved in the theoretical settings in order to make any meaningful comparative assessment.
Tämän lisäksi on otettava huomioon tutkimuksen teoreettisen viitekehyksen tunnustama kulttuurien välinen vaihtelu, mikä pitää huomioida valituissa menetelmissä, jotta voidaan tehdä kulttuurien välistä vertailua.
Reliability estimates and confirmatory factor analyses indicated that the Ghanaian data set did not fit the original hypothesized model (seven-factor structure).
Reliabiliteetin estimaatit ja konfirmatorinen faktorianalyysi osoittivat, että Suomessa löydetty seitsemän faktorin malli ei sopinut ghanalaiseen aineistoon.
It seems that responses to negatively worded items differ systematically across countries and are systematically linked to students achievement.
Maiden välillä oli systemaattisia eroja negatiivisiin väittämiin vastaamisessa ja negatiivisilla väittämillä havaittiin myös systemaattinen yhteys oppiaan osaamiseen.
The analyses also covered the relationships between the student affect, achievement, and background variables such as parental education, gender and students educational aspirations.
Analysoimme myös oppilaiden asenteiden, osaamisen sekä sukupuolen, koulutustavoitteiden ja vanhempien koulutuksen kaltaisten taustamuuttujien väliset yhteydet.
The results empirically support the multidimensionality of the construct, and the measures were largely invariant across the five educational systems and gender.
Mittarit olivat pääsääntöisesti invariantteja viiden tutkitun koulutusjärjestelmän sekä vastaajien sukupuolen suhteen.
Further aims were to examine the relationships between these constructs on a cross-cultural level, and to explore any associations be-tween students background variables and mathematics achievement.
Tavoitteena oli myös vertailla miten asennetekijöiden väliset suhteet erosivat eri maiden välillä sekä selvittää oppilaan taustamuuttujien yhteyksiä hänen matematiikan osaamisensa.
For instance, the relationship linking parental involvement, teacher responsiveness and mathematics achievement turned out to be culture-specific whereas, boys rated their mathematics competence more highly than girls did.
Sen sijaan poikien käsitys omista matemaattisista kyvyistään vaikuttaa olevan universaalisti myönteisempi kuin tytöillä.
It also examined the relationship between these mathematically related affective constructs, as well as the associations amongst the constructs, and between the students background variables and mathematics achievement cross-culturally.
Tutkimuksessa selvitettiin myös matematiikkaan liittyvien eri asennetekijöiden välisiä yhteyksiä sekä oppilaan matematiikan osaamisen ja taustamuuttujien vaikutusta asennetekijöihin ja niiden välisiin yhteyksiin.
There was also some evidence to suggest that negatively worded items in a construct can attenuate the reliability and validity of the measures: a series of confirmatory factor analyses (CFAs) revealed the need to control for the method effects associated with such items.
Tehdyt konfirmatoriset faktorianalyysit vahvistivat että negatiivisiin väittämiin liittyvä metodiefekti tulee huomioida.
Lower mathematics achievement was associated with students from countries reporting higher motivational belief.
Mitä parempi matematiikan osaaminen kussakin maassa oli, sen heikompi oli oppilaiden keskimääräinen motivaatio.
According to the evidence, the reciprocal determinism between affect and achievement is dependent on the national context.
Tulosten valossa asenteen ja osaamisen välisen suhde on luonteeltaan kulttuurispesifi.
In order to characterise the research problem, I have applied the concepts and research methodology particularly developed by Niels Åkerstøm-Andersen.
Tutkimusilmiöni hahmottamisessa olen soveltanut erityisesti tanskalaisen Niels Åkerstøm-Andersenin kehittämää käsitteistöä ja tutkimusmetodologiaa.
As the main conclusion, I argue that, instead of the realisation of predefined objectives, teacher development projects appear to respond to changing expectations.
Tutkimustuloksenani esitän, että etukäteen asetettujen tavoitteiden realisoinnin sijaan opettajankoulutuksen kehittämishankkeet näyttäisivät palvelevan pikemminkin koulutukseen kohdistuvien muuttuvien odotteiden vakauttamista.
The Opportunities and limits of project-based steering in teacher education : a system theoretical analysis of two developing projects based on government programmes
Opettajankoulutuksen hankeohjauksen mahdollisuudet ja rajat : Kahden politiikkalähtöisen kehittämishankkeen järjestelmäteoreettinen analyysi
The projects examined in this study can also be said to play a diagnostic, cautionary, and confessional role for social education, the status of which inside teacher education has, in contrast to its psychological and didactical contents, been somewhat marginalised.
Tarkastelemillani hankkeilla voidaan tunnistaa myös erityinen diagnostinen, muistuttava ja tunnustuksellinen rooli sen suuntaiselle yhteiskuntatieteelliselle ainekselle, jonka asema psykologisiin ja didaktisiin sisältöihin verrattuna on ollut opettajankoulutuksessa marginaalinen.
Over the past 30 years, the political steering of the Finnish education system has gradually shifted from being under the direct supervision of the state to adopting a development and evaluation policy based on networks and projects.
Koulutusjärjestelmän poliittisen ohjauksen painopiste on 30 vuodessa siirtynyt vähitellen valtiojohtoisesta valvonnasta erilaisten hankeverkostojen kautta organisoituun kehittämis- ja arviointipolitiikkaan.
Indeed, owing to the temporary nature of projects, organisations are able to use them as a means of demonstrating their responsiveness to different audiences.
Samalla hankkeet tarjoavat temporaalisuutensa kautta eri organisaatioille keinon osoittaa omaa reaktiokykyään erilaisille yleisöille.
Projects as second-order organisations are constantly seeking opportunities for inter-organisational collaboration and they also render the opportunities and limits for change in teacher education more visible.
Hankkeet toisen asteen organisaatioina pyrkivät kartoittamaan organisaatioiden välisiä yhteistyömahdollisuuksia ja tekemään näkyviksi opettajankoulutuksen muutoksen ehtoja ja rajoja.
The theoretical framework of my research is grounded in Niklas Luhmann`s systems theory and especially in its application within organisational research.
Tutkimukseni teoreettinen viitekehys rakentuu Niklas Luhmannin järjestelmäteoriaan pohjautuvan organisaatiotutkimuksen perustalle.
First and foremost, project-based steering transfers some political and administrative services to temporary organisations and, in doing so, the opportunities and limits for steering are only observable insofar as the project(s) in question continues to exist.
Ensinnäkin hankeohjaus näyttäisi siirtävän poliittisia ja hallinnollisia tehtäviä tilapäisorganisaatioille, jonka seurauksena hankkeiden kautta havaittavaksi tulevat ohjauksen mahdollisuudet ja rajat katoavat näkyvistä varsin pian hankkeiden päätyttyä.
Nevertheless, as a form of political steering, development projects within teacher education are associated with several serious problems with them.
Opettajankoulutuksen kehittämishankkeisiin liittyy ohjauksen muotona kuitenkin vakavasti otettavia ongelmia.
I describe projects as second-order organisations, which are placed in the overlapping area of various function and organisation systems and the purpose of which is to change the ways that organisations related to teacher education regard themselves and their environment.
Lähestyn hankkeita toisen asteen organisaatioina, jotka eri organisaatioiden välille virittyvinä kytkennän muotoina pyrkivät muuttamaan opettajankoulutusyksiköiden tapaa havainnoida itseään ja ympäristöään.
Furthermore, projects can be seen to blur the role definition of various actors, as well as the delineations between the areas in which scientific, economic, and educational data is applied.
Lisäksi hankkeet näyttäisivät hämärtävän eri osapuolten vastuualueiden sekä tieteellisen, taloudellisen ja kasvatuksellisen tiedon käyttöalueiden rajoja.
Development projects, often funded by ministries, and based on governmental programmes, have also become a more common form of steering in the Finnish teacher education system.
Myös suomalaisen opettajankoulutuksen yhdeksi ohjausmuodoksi näyttäisivät yleistyneen ministeriöiden rahoittamat ja hallitusohjelmiin perustuvat kehittämishankkeet.
In this case study, I examine the opportunities and limits of project-based steering in the light of two development projects based on a Finnish governmental programmes.
Tutkimukseni on tapaustutkimus, jossa kahta hallitusohjelmaan perustuvaa kehittämishanketta tarkastelemalla tutkin opettajankoulutuksen hankemuotoisen ohjauksen mahdollisuuksia ja rajoja.
Alcohol addiction is one of the most prevalent brain disorders in the world.
Alkoholismi on maailman yleisimpiä aivosairauksia.
Functional imaging of neural systems associated with alcohol reward and amphetamine toxicity
Alkoholin palkitseviin ominaisuuksiin ja amfetamiinin myrkkyvaikutuksiin liittyvien hermostollisten järjestelmien funktionaalinen kuvantaminen
A major hurdle for reducing alcohol-related harms and developing effective treatments is the poor understanding of neural processes responsible for the development of dependence and addiction.
Alkoholin aiheuttamien haittojen vähentämistä ja tehokkaiden hoitomuotojen kehittämistä haittaa se, että päihderiippuvuuden kehittymiseen vaikuttavat aivojen toiminnan muutokset ymmärretään yhä huonosti.
Alcohol has been shown to affect various neurotransmitter systems; however, the mesolimbic dopamine (DA) system, which projects from the ventral tegmental area (VTA) to the nucleus accumbens (NAc), has been thought to play a key role in producing the reinforcing effects of alcohol.
Alkoholin vaikutukset syntyvät monien hermoston välittäjäaineiden toiminnan kautta, ja etenkin nk. mesolimbisellä dopamiinijärjestelmällä on arveltu olevan keskeinen rooli alkoholin tuottamassa mielihyvässä.
Here, manganese-enhanced magnetic resonance imaging (MEMRI) and behavioral tests were used to study drug-induced alterations in brain activity of the alcohol-preferring AA (Alko Alcohol) and heterogeneous Wistar rats.
Töissämme käytettiin mangaanitehosteista magneettiresonanssikuvantamista (MRI) selvitettäessä alkoholin ja stimulanttien vaikutuksia alkoholiin mieltyneiden AA-rottien ja normaalien Wistar-rottien aivoissa.
Mn2+ ions can also be transported anterogradely and retrogradely in neurons, released to the synaptic cleft, and taken up by other neurons.
Mangaani voi myös siirtyä synapsiraon ylitse viereiseen hermosoluun ja tuottaa siten MRI-kuvan aktiivisista hermoverkoista.
The AA rats exposed to alcohol compared to water controls displayed a widespread and persistent activation in brain regions that have been previously linked with alcohol reinforcement.
Viikkoja kestänyt alkoholin juominen johti aivojen aktiivisuusmuutoksiin sellaisilla aivojen alueilla, joiden on aikaisemmin oletettu liittyvän alkoholin positiivisiin vaikutuksiin.
MEMRI is based on the ability of paramagnetic Mn2+ ions to accumulate in excitable neurons, thus enhancing the T1-weighted signal in activated brain regions.
Kyseinen kuvantamismenetelmä perustuu siihen, että magneettisia ominaisuuksia omaavat mangaani-ionit kulkeutuvat hermopäätteiden kalsiumkanavien kautta hermosoluihin niiden aktivoituessa.
Comparison of naïve AA and Wistar rats revealed a lowered basal activity in the caudal linear nucleus (CLi) of AA rats, which was restored by voluntary alcohol drinking.
Verrattaessa alkoholiin mieltyneitä rottia tavalliseen rottakantaan löydettiin keskiaivoista tumake (kaudaalinen lineaaritumake), jonka aktiivisuus oli ennen alkoholin juomista tavallista alhaisempi, mutta jota alkoholi aktivoi.