natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The purpose of the study is to examine children’s peer ties, and socio-emotional interaction in small group settings and how these are related together.
Pienten lasten vertaissuhteet ja vuorovaikutus pienryhmissä Tämän väitöskirjan tarkoituksena on tutkia pienten lasten vertaissuhteita ja sosiaalis-emotionaalista vuorovaikutusta sekä miten nämä ovat sidoksissa toisiinsa.
It is studied how gender and closeness of friendships influence on young children’s relationships and interactions.
Erityistä huomiota kiinnitetään lasten sukupuolen ja ystävyyssuhteiden merkitykseen sekä toimintaan, joka tapahtuu päiväkodin pienryhmätilanteissa.
Further, video-recorded interactions were analyzed to examine what kind of prosocial and problem behaviors there were in small group situations.
Videoanalyysien avulla tarkasteltiin lasten keskinäisessä vuorovaikutuksessa ilmenevää prososiaalisuutta ja ongelmakäyttäytymistä.
The study contributes to the extant literature by describing how children’s friendship ties get stabilized during the early childhood.
Tutkimuksen merkitys on varhaislapsuuden ystävyyssuhteiden ja vertaisryhmissä tapahtuvan sosiaalis-emotionaalisen käyttäytymisen tarkastelussa päiväkotikontekstissa.
The differences were statistically significant.
Erot ryhmien välillä olivat tilastollisesti merkitseviä.
However, age and work experience did not always mean higher level of moral courage.
Ikä ja työkokemus eivät aina nostaneet moraalisen rohkeuden tasoa.
The mean of moral courage in the total sample was 4,16 (SD 0,58).
Moraalisen rohkeuden keskiarvo koko otoksessa oli 4,16 (keskihajonta 0,58).
The higher the participants assessed their knowledge base in ethics, the higher was their moral courage in all sub-scales.
Mitä korkeammalle osallistujat arvioivat etiikan tietopohjansa, sitä korkeampi oli heidän moraalinen rohkeutensa kaikissa alasummamuuttujissa.
Conclusion: Overall the participants assessed their moral courage to a rather high level, which is in line with earlier results in this area.
Johtopäätökset: Osallistujat arvioivat moraalisen rohkeutensa yleisesti melko korkealle tasolle, mikä on linjassa aiempien tutkimusten kanssa.
Background: Moral courage refers to a particular kind of courage, acting according to one’s own ethical principles even when there is a risk of negative consequences for the acting individual.
Tausta: Moraalinen rohkeus viittaa tietynlaiseen rohkeuteen, jossa yksilö toimii omien eettisten periaatteidensa mukaisesti huolimatta hänelle mahdollisesti koituvista negatiivisista seurauksista.
Findings: A total of 205 primary health care nurses completed the questionnaire (response rate 30%).
Tulokset: Kyselyyn vastasi 205 hoitotyöntekijää.
This supports the viewpoint that moral courage is a valuable personal characteristic and a human virtue, which can be strengthened with motivation and education.
Tämä tulos tukee näkemystä moraalisesta rohkeudesta yksilön arvokkaana piirteenä ja hyveenä, jota voidaan vahvistaa motivaation ja koulutuksen avulla.
Methods: A cross-sectional design, using a self-assessment instrument, Nurses’ Moral Courage Scale (NMCS).
Menetelmät: Poikittaistutkimus, jossa oli itsearviointimittarina Nurses’ Moral Courage Scale (NMCS).
Research on moral courage is relatively limited, although it is a crucial way to increase quality of nursing care and nurses’ work-related well-being.
Moraalista rohkeutta on tutkittu suhteellisen vähän, mutta se on keskeinen tekijä hoidon hyvän laadun ja hoitotyöntekijöiden työhyvinvoinnin edistäjä.
Purpose: To analyse nurses’ self-assessed moral courage and which individual background factors are associated with it in primary health care.
Tarkoitus: Analysoida hoitotyöntekijöiden itsearvioitua moraalista rohkeutta ja siihen yhteydessä olevia yksilöllisiä taustatekijöitä perusterveydenhuollossa.
Also encountering more ethical dilemmas, self-learned ethics and knowledge of ethics obtained from nursing practice meant more moral courage.
Myös eettisten ongelmien kohtaaminen useammin, etiikan itseopiskelu sekä etiikan tietojen oppiminen käytännön hoitotyössä lisäsivät moraalista rohkeutta tilastollisesti merkitsevästi.
The novelty of these results was in the context of primary health care and strong associations between moral courage and knowledge base in ethics, sources from which the knowledge was obtained and encountering more situations requiring moral courage.
Erityistä tämän tutkimuksen tuloksissa olivat perusterveydenhuollon konteksti ja vahvat yhteydet moraalisen rohkeuden ja etiikan tietopohjan, etiikan tietojen lähteiden sekä moraalista rohkeutta vaativien tilanteiden kohtaamisen välillä.
Moral courage was analysed in a total sum of all 21 items and four sub-scale sum variables, representing the dimensions of moral courage.
Moraalista rohkeutta analysoitiin mittarin summamuuttujalla (21 kysymystä) sekä osasummamuuttujilla, jotka perustuivat moraalisen rohkeuden ulottuvuuksiin.
A Likert 1-5 scale was applied in all items and overall moral courage was assessed with VAS 0 to 10.
Yleistä moraalista rohkeutta arvioitiin VAS 0-10 -asteikolla.
Public and private space in linguistic practices and everyday life in Turku, 1740–1810.
Teksteistä rakennettu kaupunki : julkinen ja yksityinen tila turkulaisessa kielenkäytössä ja arkielämässä 1740–1810
The study also unfolds the meanings of new public institutions of the 18th century, e.g. coffee houses, in mid-size European towns.
Työ antaa uusia näkökulmia 1700-luvun uudenlaisiin julkisuuden instituutioihin kuten kahvihuoneisiin keskikokoisten ja pienten kaupunkien lähtökohdista.
At the level of local history, the thesis offers new views on the urban space of Turku that was destroyed in the Great Fire of Turku in 1827.
Paikallishistoriallisella tasolla väitöskirja nostaa esiin aiemmin vähän tutkitun, Turun palossa 1827 tuhoutuneen rakennetun ympäristön ja kaupunkiyhteisön arjen tilojen elämänpiirin.
The analysis focuses both on concepts on a general level and more specific concepts that represent particular spaces and places.
Tarkastelu keskittyy sekä laajempiin yleiskäsitteisiin että täsmällisempiin, esimerkiksi huonetiloja kuvanneisiin käsitteisiin ja luonnehdintoihin.
The methodological approach draws from the simultaneous interpretation of space, language and concepts.
Työn teoreettinen ja menetelmällinen idea pohjautuu kielellisten käsitteiden ja tilallisen ja aineellisen maailman samanaikaiseen tulkintaan.
The study also involves geographical analysis and spatial mapping through the combination of information from various textual sources in novel ways.
Tutkimuksessa hyödynnetään myös historiallista paikkatietoa ja kartallistamista tekstilähteiden analyysissä.
The primary sources consist of a comprehensive sample of the variety of sources concerning Turku, and one of the innovative aspects of the study is the cross-reading of various texts from a spatial perspective.
Alkuperäisaineisto koostuu laajasta otannasta erilaisia tekstejä vuosilta 1740–1810, ja yhtenä metodisena lähtökohtana on erilaisten lähteiden tietojen yhdistely ennen kaikkea tilan lähtökohdasta.
At the level of methodology, the study proposes a novel way in which to use conceptual history in the contexts of spatiality and everyday life.
Historiantutkimuksen menetelmien näkökulmasta tutkimus peräänkuuluttaa käsitteisiin keskittyvän menetelmän ja käsitehistoriallisten lähestymistapojen laaja-alaista soveltamista tilallisiin ja arjen elämänpiirin kieleen ja käsitteisiin.
The objective is to understand the origins of the concepts of public and private space in the grass-roots of the everyday life of a mid-size European town, and also to map variant spatial categories and concepts in the 18th century urban context and language.
Tutkimuksen tarkoituksena on kartoittaa yksityisen ja julkisen tilan käsitteiden alkuperää sekä toisaalta niiden poissaoloa ja toisenlaisia tilallisia käsitteitä ja kategorioita 1700-luvun kulttuurissa.
The dissertation examines spatial practices and linguistic concepts of early modern urban space.
Väitöskirja käsittelee varhaismodernin kaupunkiyhteisön tilallista elämänpiiriä ja tapoja hahmottaa kaupunkitilaa kielen ja käsitteiden lähtökohdista.
According to the study, the early modern urban space was not fuzzy or undefined, as has been stated in previous studies, and it should be approached from the concepts of the period, instead of the modern public-private-distinction.
Tutkimuksen perusteella 1700-luvun tilallista kulttuuria tulisi usein käytetyn julkisen ja yksityisen kahtiajaon sijaan pyrkiä ymmärtämään aikakauden omien käsitteellisten kategorioiden lähtökohdasta.
The study focuses on Turku, one of the main towns of the kingdom of Sweden, between 1740 and 1810.
Väljä aikarajaus ulottuu 1740-luvulta 1810-luvun alkuun.
Furthermore, the study tackles the issue of the ‘public sphere’ from the angle of everyday life and urban space.
Keskeisenä taustana on 1700-luvulle ajoitettu julkisen elämänpiirin esiinnousu, johon tutkimus liittää keskikokoisen kaupungin ja arkielämän lähtökohdat.
ABSTRACT Coronary artery disease (CAD) is globally one of the leading causes of morbidity and mortality.
TIIVISTELMÄ Sepelvaltimotauti on yksi yleisimmista kuolemaan johtavista sairauksista maailmassa.
Nowadays, obstructive CAD can be prevented and treated with modern and potent therapies; hence, accurate diagnostic tools have become more important.
Nykyisilla, tehokkailla hoitomuodoilla tautia voidaan ennaltaehkaista ja hoitaa, minka vuoksi sairauden tasmallinen diagnostiikka on muodostunut entista tarkeammaksi.
CAD develops over decades when coronary arteries obstruct, typically causing chest pain symptoms and, in the worst case, death.
Tauti kehittyy vuosikymmenten aikana, jolloin sepelvaltimot ahtautuvat aiheuttaen taudille tyypilliset oireet.
We found that assessment of the coronary flow velocity profile at rest by Doppler ultrasound provides information on the hemodynamic significance of coronary stenosis identified by coronary CTA and may aid in detecting obstructive CAD.
Lisaksi havaitsimme, etta sepelvaltimon virtausprofiilin mittaaminen levossa Dopplerultraaanella auttaa sepelvaltimoiden TT -kuvauksessa todetun ahtauman vaikeusasteen arvioinnissa ja voi auttaa taudin diagnostiikassa.
The aim of this thesis was to evaluate hybrid imaging techniques, i.e., combinations of two imaging techniques, for use in the detection of obstructive CAD. We evaluated the feasibility and accuracy of combined coronary computed tomography angiography (CTA) and either positron emission tomography (PET) myocardial perfusion imaging or coronary Doppler ultrasound to detect obstructive CAD in 107 symptomatic patents with an intermediate (30–70%) pretest probability of disease.
Tutkimme sepelvaltimoiden tietokonetomografian (TT) ja joko positroniemissiotomografia (PET) -menetelmalla mitatun sydanlihaksen verenvirtauksen tai ultraaanella mitatun sepelvaltimovirtausprofiilin yhdistelmaa 107 potilaan aineistossa.
Our results showed that hybrid PET-CTA was highly accurate for detecting obstructive CAD and more accurate than either technique alone.
Tulokset osoittavat, etta sepelvaltimoiden TT:n ja PET-kuvauksen yhdistelma on tarkka menetelma ahtauttavan sepelvaltimotaudin toteamisessa ja yhdistelma on tarkempi kuin kumpikaan menetelma yksin.
Techniques were compared with invasive coronary angiography combined with physiological evaluation by fractional flow reserve.
Kuvantamismenetelmia verrattiin perinteiseen katetriangiografiaan, jota taydennettiin tarvittaessa sepelvaltimon sisaisella painemittauksella.
Furthermore, measurement of myocardial blood flow by PET during vasodilator stress only was sufficient to evaluate the hemodynamic significance of coronary stenosis.
Sydanlihaksen verenvirtauksen mittaaminen PET kameralla pelkan adenosiinirasituksen aikana ilman levossa tehtavaa mittausta riittaa ahtauttavan sepelvaltimotaudin toteamiseen.
Hybrid Imaging for the Detection of Obstructive Coronary Artery Disease
Hybridikuvantaminen on toteutettavissa kliinisessa diagnostiikassa.
These results show the feasibility of hybrid imaging and demonstrate that it provides improved accuracy in detecting obstructive CAD as compared with standalone coronary CTA.
Hybridikuvantaminen parantaa ahtauttavan sepelvaltimotaudin diagnostiikkaa verrattuna pelkkaan sepelvaltimoiden TT-kuvaukseen.
In the implementation of the services, instead, the differences were more significant.
Sen sijaan palveluiden toteutumisessa erot olivat suuremmat.
The research data were collected via a mail questionnaire, which was responded to by 1 151 residents, 125 decision-makers and 388 oral health care professionals.
Tutkimuksen tiedot kerättiin postikyselynä, johon vastasi 1 151 asukasta, 125 päättäjää ja 388 suun terveydenhuollon työntekijää.
In order to improve working life quality, these resources in particular should be strengthened.
Työelämän laadun parantaminen vaatisi erityisesti näiden voimavarojen vahvistamista.
A good physical work environment and good working hour management were resource factors that protected employees against the harmful effects of heavy workload.
Hyvä fyysinen työympäristö sekä hyvä työajan hallinta olivat voimavaratekijöitä, jotka Jyväskylän suun terveydenhuollossa suojasivat työntekijöitä työn kuormittavuuden haitallisilta vaikutuksilta.
In many aspects, the services functioned better in the surrounding municipalities than in Jyväskylä.
Palvelut toimivat monilta osin paremmin ympäristökunnissa kuin Jyväskylässä.
In organising the services, versatile information would enable the decision-makers to better integrate the different parties‟ needs and aims, as well as to resolve conflicts of interest.
Monipuolisen tiedon perusteella päättäjät pystyisivät palveluja järjestäessään sovittamaan paremmin yhteen eri osapuolten tarpeet ja tavoitteet sekä ratkaisemaan intressiristiriitoja.
The differences were clearest between the decision-makers and the profession-als.
Suurimmat erot olivat päättäjien ja alan ammattilaisten välillä.
The residents‟ expectations were closer to the professionals‟ expectations than to those of the decision-makers.
Asukkaiden odotukset olivat lähempänä työntekijöiden kuin päättäjien odotuksia.
The services were more often imple-mented in compliance with the expectations of decision-makers than those of residents and profes-sionals.
Palvelut toteutuivat useammin päättäjien kuin asukkaiden ja työntekijöiden odotusten mukaisesti.
The decision-makers should rec-ognise their impact on staff‟s work motivation and allocate sufficient resources to public oral health care in relation to job demands.
Päättäjien tulisi tiedostaa niiden vaikutus työntekijöiden työmotivaatioon ja resursoida julkista suun terveydenhuoltoa riittävästi siellä tehtävän työn vaatimuksiin nähden.
A continuous dialogue and more effective distribution of information between the residents, decision-makers and oral health care staff would be needed in Jyväskylä.
Jyväskylässä tarvittaisiin asukkaiden, päättäjien ja suun terveydenhuollon työntekijöiden välillä jatkuvaa vuoropuhelua ja parempaa tiedon välittymistä.
In order to increase cost-effectiveness in oral health services, the services should be developed to optimally meet the needs of both residents and working life, within the limits of the resources avail-able.
Tuloksellisuus suun terveydenhuollossa edellyttäisi, että palveluja kehitettäisiin vastaamaan mahdollisimman hyvin sekä kuntalaisten että työelämän tarpeita resurssien antamissa rajoissa.
All in all, the significance of oral health services for the residents‟ wellbeing and quality of life should be better taken into account when allocating resources and re-newing practices and service structures within public health services in Jyväskylä.
Kaiken kaikkiaan suun terveydenhuollon merkitys kuntalaisten hyvinvoinnille ja elämänlaadulle pitäisi paremmin ottaa huomioon Jyväskylän julkisessa terveydenhuollossa resursseja jaettaessa sekä toimintatapoja ja palvelurakenteita uudistettaessa.
The third research focus was occupational wellness, which was investigated in Jyväskylä and seven other municipal oral health care units, as well as at pri-vate dental clinics in Jyväskylä.
Kolmas tutkimuskohde oli työhyvinvointi, jota selvitettiin Jyväskylässä ja seitsemässä muussa julkisessa suun terveydenhuollossa sekä Jyväskylän yksityishammaslääkäreiden vastaanotoilla.
Secondly, the study surveyed the views of decision-makers and oral health care personnel regarding the determinants of work motivation within the field in Jyväskylä and the surrounding municipalities.
Toiseksi tutkittiin päättäjien ja suun terveydenhuollon työntekijöiden käsityksiä alan työmotivaatioon vaikuttavista tekijöistä Jyväskylässä ja ympäristökunnissa.
The decision-makers in Jyväskylä lacked sufficient knowledge of the requirements and special characteristics of work within public oral health services.
Jyväskylän päättäjät eivät tunteneet tarpeeksi julkisessa suun terveydenhuollossa tehtävän työn vaatimuksia eivätkä sen erityispiirteitä.
The study focused on the service expectations of Jyväskylä residents, decision-makers and oral health care personnel, and the realisation of these expectations within public oral health services in Jyväskylä, also compared to the surrounding municipalities.
Tutkimuksessa selvitettiin Jyväskylän asukkaiden, päättäjien ja suun terveydenhuollon työntekijöiden palveluodotuksia sekä niiden toteutumista Jyväskylän julkisessa suun terveydenhuollossa sekä verrattuna ympäristökuntiin.
In the public oral health care units in Jyväskylä, problems were detected with regard to working life quality, and these were larger than at the control health centres and private dental clinics in Jyväskylä.
Jyväskylän suun terveydenhuollon työelämän laadussa oli ongelmia ja ne olivat suuremmat kuin verrokkiterveyskeskuksissa ja Jyväskylän yksityishammaslääkäreiden vastaanotoilla.
The results showed that the views of residents and professionals were not sufficiently taken into account in organising public oral health services in Jyväskylä.
Tulokset osoittivat, että Jyväskylän julkisen suun terveydenhuollon palvelujen järjestämisessä ei kuultu tarpeeksi kuntalaisia eikä alan ammattilaisia.
There were only slight differences between Jyväskylä and the surrounding municipalities as regards the service expectations of all the target groups.
Jyväskylän ja ympäristökuntien välillä asukkaiden, päättäjien ja alan ammattilaisten odotukset suun terveydenhuollon palveluista erosivat vain vähän.
Even though several effective therapy methods are available, cancer still remains one of the leading causes of death all over the world.
Huolimatta useista tehokkaista syövänhoitokeinoista, syöpä on edelleenkin yksi johtavista kuolinsyistä maailmassa.
Similar results were also gained after culturing prostate cancer cells on a chicken embryo chorioallantoic membrane.
Samankaltaisia tuloksia saatiin myös, kun eturauhassyöpäsoluja viljeltiin kanan alkiokalvolla.
Thereafter the study concentrated more precisely on the PIM-dependent signaling pathways.
Näiden havaintojen jälkeen tutkimukset kohdennettiin PIM-kinaasien viestintäreitteihin.
While the ability of PIM kinases to support cell survival is well known, only recently have the effects on cell motility raised interest.
PIM-kinaasien kyky edistää solun elinkykyä tunnetaan hyvin, kun taas vaikutukset solun liikkuvuuteen ovat heikosti tunnettuja.
PIM upregulation was shown to increase prostate cancer cell motility and tumor progression, while a novel PIM inhibitor DHPCC-9 decreased tumor size and the number of metastases in an orthotopic mouse model for prostate cancer.
PIM-kinaasien yli-ilmentämisen havaittiin edistävän eturauhassyöpäsolujen liikkuvuutta ja eturauhassyövän kehittymistä, kun taas PIM-inhibiittori DHPCC-9 hidasti kasvaimen kasvua ja vähensi etäpesäkkeiden määrää ortooppisessa eturauhassyöpämallissa hiirillä.
Furthermore, PIM kinases have become novel targets for anti-cancer drug development, especially because of their specific structure, which enables the design of selective inhibitors.
PIM-kinaaseista on tullut myös mielenkiintoinen syöpälääkekehityksen kohde, mikä johtuu osittain siitä, että niiden rakenne mahdollistaa hyvin valikoivan PIM-kinaaseihin kohdistettavan lääkekehityksen.
This thesis focuses on studying the role of PIM kinases in prostate cancer cell motility and breast cancer cell metabolism as well as breast and prostate tumorigenesis.
Tässä työssä on tutkittu PIM-kinaasien vaikutuksia eturauhassyöpäsolujen liikkuvuuteen ja rintasyöpäsolujen aineenvaihduntaan sekä eturauhas- ja rintasyöpäkasvainten kehittymiseen.
Interestingly, it was found that the formation of prostate cancer metastases seems to depend on PIM-mediated activation of the CXCR4/CXCL12 chemokine pathway as well as the NOTCH1 receptor intracellular domain.
Tulokset viittaavat PIM-kinaasien edistävän eturauhassyöpäkasvainten kehittymistä CXCR4/ CXCL12-kemokiinivälitteisen signaalireitin sekä NOTCH1-reseptoriproteiinin aktivaation kautta.
In addition, PIM kinases inactivate FOXP3 as well as GSK3B and support prostaglandin and integrin-mediated cell motility in prostate cancer.
Osa PIM-kinaasien liikkuvuusvaikutuksista liittyi proteiinien FOXP3 ja GSK3B inaktivoimiseen sekä prostaglandiini- ja integriini-välitteiseen soluviestintään.
PIM kinases have been reported to be upregulated in various cancers, and to promote tumorigenesis there.
PIM-kinaasien on havaittu ilmentyvän voimakkaasti useissa syöpätyypeissä ja edistävän sekä syövän syntyä että kehittymistä.
In addition, very little is known about the importance of PIM kinases in cell metabolism, which is often altered in cancer cells.
PIM-kinaasien vaikutuksista solun aineenvaihduntaan ei myöskään tiedetä paljon, vaikka aineenvaihdunnan muutokset ovatkin erittäin tärkeitä syövän etenemisen kannalta.
NOTCH1 activation by PIM also promotes hormone-dependent breast tumor growth in the chorioallantoic membrane model.
Lisäksi havaittiin, että PIM-välitteinen NOTCH1-proteiinin aktivaatio säätelee rintasyöpäsolujen aineenvaihduntaa ja edistää hormoni-riippuvaista rintasyöpäkasvainten kasvua kanan alkiokalvomallissa.
Breast and prostate cancer belong to the top four most common cancers.
Pim-kinaasit syövässä – solun liikkuvuuden ja aineenvaihdunnan säätely Eturauhas- ja rintasyöpä kuuluvat yleisimpiin syöpätyyppeihin.
Data on 53 416 employees (81% women) were gathered from employers’ records, national health registers and repeated survey responses.
Tiedot 53 416 työntekijästä (81 % naisia) on kerätty työnantajien rekistereistä, kansallisista terveysrekistereistä sekä toistetuin kyselyin.
The ASLAK® programme has been used for almost 30 years, although limited data exist on its effectiveness.
ASLAK® on ollut käytössä lähes 30 vuotta vaikkakin näyttöä sen vaikuttavuudesta on vähän.
During the 2.8-year followup (range 0.04–5.0 years), the risk of long-term work disability (sick leave >90 days or retirement) overall or, more specifically, due to musculoskeletal or mental diseases did not differ between the rehabilitants who participated in ASLAK® in 1997–2005 and their propensity score matched controls.
Yleisen, tai tuki- ja liikuntaelimistön tai psyykkisistä sairauksista johtuvan pitkäaikaisen työkyvyttömyyden (sairausloma > 90 päivää, kuntoutustuki tai työkyvyttömyyseläke) riskitasossa ei ollut eroa kuntoutujien (osallistuneiden ASLAK® kuntoutukseen vuosina 1997–2005) ja heidän propensity score menetelmällä kaltaistettujen verrokkien välillä 2,8 (vaihteluväli 0.04– 5.0) vuoden seurannassa.
This study is a part of the on-going Finnish Public Sector Study conducted by the Finnish Institute of Occupational Health.
Tutkimus on osa Työterveyslaitoksen käynnissä olevaa tutkimusprojektia, jossa kohderyhmänä ovat kunnallissektorin työntekijät.
In Finland, vocationally oriented medical rehabilitation (ASLAK®) is a common preventive rehabilitation measure with the primary goal of preserving and improving work ability.
Ammatillisesti syvennetyn lääkinnällisen kuntoutuksen (ASLAK®) vaikuttavuus kunnallissektorin työntekijöillä Ammatillisesti syvennetty lääkinnällinen kuntoutus (ASLAK®) on Suomessa yleisesti käytetty ehkäisevä kuntoutusmuoto jonka ensisijaisena tavoitteena on työkyvyn säilyttäminen ja parantaminen.