natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Finnish National Core Curricula for Basic Education of 1985, 1994 and 2004 as texts in the political curriculum The object of the study is the national core curriculum of 1985, 1994 and 2004.
Peruskoulun ja perusopetuksen vuosien 1985, 1994 ja 2004 opetussuunnitelmien perusteet poliittisen opetussuunnitelman teksteinä
The content analysis was focused on the social and political contents of the curriculum.
Keskeistä olikin kuvata perustetekstien yhteiskunnallisia ja poliittisia sisältöjä.
The present study tries to clarify the emphasis in politically constructed curriculum present in the national core curriculum.
Tutkimuksessa pyritään selvittämään niitä poliittisen opetussuunnitelman painotuksia, joita opetussuunnitelmien perusteet sisältävät.
After this, in each unit that was studied and compared, was made an interpretative summary and comparison and the most important research results were compiled.
Sitten tein kokoavan yhteenvedon ja päädyin keskeisiin tuloksiin.
All the three curriculums of the years 1985, 1994 and 2004 were first studied separately.
Tutkimuskohteeksi muodostuivat vuosien 1985, 1994 ja 2004 opetussuunnitelmien perusteet.
However, they do not directly reflect society.
Suora kansalaisvaikuttaminen jää käsittelemättä.
In the core curriculum students are bound to be a labour force reserve in their own living area and entrepreneurship is nurtured as the economic saviour.
Perusteissa oppilaat sidotaan oman asuinalueensa työvoimareserviksi.
Curriculums are written in the social reality and they reflect the strategic intent in education policy in society.
Valtakunnallinen opetussuunnitelma ilmentää yhteiskunnan koululle asettamaa tahtotilaa.
The core curriculum believe in representative democracy, thus direct civic participation is left without consideration.
Opetussuunnitelmien perusteissa uskotaan edustukselliseen demokratiaan.
Society is based on firm Finnish national consciousness but, at the same time, it is multicultural and international.
Yhteiskunta ja siten myös koulu ottavat toisin vaikutteita monikulttuurisuudesta ja paikallisyhteisöstä.
Curriculum control the way schools are governed and developed.
Opetussuunnitelma ohjaa koulun toimintaa.
The discussion of focal social themes is reduced to a too compact learning period towards the end of Comprehensive School, in order for students to achieve a wide understanding of society and their opportunities to have influence in it.
Yhteiskunnallisten teemojen ja poliittisten käsitteiden opetus tulisi alkaa heti koulupolun alussa ja sen tulisi noudattaa selkeää punaista lankaa läpi koko perusopetuksen.
The core curriculum of 1994 is school-specific, but there is little space for school-specificity in the core curriculum of 1985 and 2004.
Vuoden 1994 perusteet on luonteeltaan koulukohtainen, joka antoi tilaa koulujen profiloitumiselle.
The main line of development is the integration of basic education into a unity into which also pre-primary and additional education are integrated.
Tähän integroitumisprosessiin liittyy osin esiopetus ja lisäopetus, jotka tosin jäävät hieman irrallisiksi elementeiksi.
The research method used in the present study was content analysis on a text.
Tutkimus ei pureudu selvittämään, miten sisällöt ovat muodostuneet.
The core curriculums are guided by pendulous policy, since the openness in the curriculum of 1994 was returned back into a restrictive policy in 2004.
Suomessa on siis tapahtunut heiluriliike, kun vuonna 2004 palattiin vuoden 1985 linjoille.
The present research results lay the foundations for the discussion around education policy.
Tutkimukseni nojautuu käsitykseeni poliittisesta opetussuunnitelmasta.
There are three research questions in the present study: 1.
Tutkin ensin kaikki kolme perustetta ensin erikseen.
What social kills and knowledge of society ought students to learn?
Kaikissa perusteissa opetetaan paljon ja monipuolisesti tietoa yhteiskunnasta.
The research proves that the integration development has been on the mercy of vacillating policy.
Arviointi nousee kehittämisen välineeksi.
The results also show that community development affects the employees personal working capacity positively.
Yhteisöllinen kehittäminen vaikuttaa tulosten mukaan positiivisesti myös työntekijöiden henkilökohtaiseen työkykyyn.
These factors were considered to increase motivation and job satisfaction.
Näiden tekijöiden koettiin myös lisäävän työmotivaatiota ja työhyvinvointia.
The results are based on the employees self-evaluation, produced at various stages of the pro-ject and analysed by means of content analysis.
Tutkimustulokset perustuvat työntekijöiden Työvire-projektin eri vaiheissa tekemiin itsearviointeihin, joita on analysoitu sisällönanalyysin periaattein.
Both can be influenced as a part of everyday routines, provided that the activities are based on a systematic model of action.
Molempia voidaan myös kehittää osana arkityötä, mikäli kehittämiselle on luotu systemaattinen toimintamalli.
Lastly, it is essential that besides top management, also middle management and immediate supervisors are seriously committed to the process, and that human resources management is appreciated.
Ylimmän johdon sitoutumisen lisäksi keskijohdon ja esimiesten syvällinen paneutuminen asiaan ja henkilöstövoimavarojen johtamisen arvostaminen on välttämätöntä.
The systematic method, which involved documentation, was considered a valuable tool in launching the devel-opment activity and making it a part of everyday routines.
Systemaattinen, kirjaamisen sisältävä menetelmä koettiin tärkeäksi välineeksi, jonka avulla kehittämistoiminta saatiin käyntiin ja osaksi arkityötä.
Working capacity and a well-functioning work community are seen as comprehensive, systemic and context-bound, with the focus on the individual and the work (community).
Työkyky ja työyhteisön toimivuus nähdään kokonaisvaltaisina, systeemisinä ja kontekstisidonnaisina, joissa keskiössä ovat ihminen ja työ(yhteisö).
The purpose of the research was to create an action model for the development of work community within the framework of maintaining working capacity.
Tutkimuksen tarkoituksena oli rakentaa toimintamalli työyhteisön kehittämisestä työkykyä ylläpitävän toiminnan viitekehyksessä.
The employees also appreciated their own development plans as such; they felt that their opinions were heard and that they had some control over their own work.
Myös itse laaditut kehittämissuunnitelmat sinänsä koettiin hyviksi, koska työntekijöille oli syntynyt tunne siitä, että heidän mielipiteitään arvostetaan ja että he saavat itse vaikuttaa omiin työasioihinsa.
According to the employees, their coping at work had in-creased, their work had become more meaningful, their job satisfaction and motivation had in-creased and work-related stress decreased.
Työntekijät kokivat mm. työssä jaksamisen, työn mielekkyyden ja työssä viihtymisen lisääntyneen, työmotivaation parantuneen sekä työstressin vähentyneen.
The research problems formulated seek to explore what factors employees would like to develop in order to maintain their working capacity and to develop their work community.
Tutkimusongelmien avulla pyrittiin selvittämään sitä, millaisia asioita työntekijät itse kokevat tarpeellisiksi kehittää ylläpitääkseen työkykyään ja kehittääkseen työyhteisöään.
The dialogue should involve reflective thinking; in other words, alternative approaches to work and action should be addressed, sometimes critically, from the employees , the company s and the clients perspectives.
Tähän keskusteluun tulee sisällyttää reflektiivistä ajattelua, ts. erilaisten työ- ja toimintatapojen kriittistäkin pohtimista sekä työntekijöiden, asiakkaan että yrityksen näkökulmista.
Working capac-ity and the efficacy of the work community consist of the following sub-areas: working condi-tions and health factors; work community and its social climate and the employee s resources.
Työkyky ja työyhteisön toimivuus muodostuvat useista eri osa-alueista, joita otsikkotasolla ovat: työolot ja terveydelliset tekijät, työyhteisö ja työilmapiiri sekä työntekijän voimavarat.
This had been achieved by means of concrete development undertakings, for example by changes in working conditions and, especially by means of increased discussion, openness and mutual agreements.
He kokivat kehittämistavoitteiden saavuttamisen tukeneen työkykyään ja työyhteisönsä kehittymistä mm. konkreettisten työolosuhteiden parannustöiden että ennen kaikkea yhteisen keskustelun ja avoimuuden lisääntymisen sekä yhteisen asioista sopimisen myötä.
The viewpoints are derived from the science of education, psychology, health science and administrative science, and several research approaches and traditions are combined (action re-search, evaluation research and a new approach to instruction and learning in working life).
Lisäksi siinä yhdistetään eri tutkimusotteita ja ­traditioita (toimintatutkimus, arviointitutkimus ja kehittävä työntutkimus).
The action model that emerged as a result of this study is based on democratic dialogue, or open discussion between equals on working conditions, health issues, work community and its social climate and the employee s resources.
Tutkimuksen myötä syntyneessä toimintamallissa on keskeistä tasavertainen ja avoin keskustelu työolosuhteisiin ja terveydellisiin tekijöihin, työyhteisöön ja työilmapiiriin sekä työntekijän voima-varoihin liittyen.
This multi-disciplinary study deals with the maintenance of working capacity and improvement of work community and with their interactive quality and simultaneous development as part of routine work.
Tämä tutkimus käsittelee työkyvyn ylläpitämisen ja työyhteisön kehittämisen vuorovaikutteisuutta sekä niiden samanaikaisen kehittämisen mahdollisuutta osana arkityötä.
The benefits gained, especially the qualitative outcomes of the development activity were also evaluated by the employees and the management.
Myös kehittämistoiminnalla aikaansaatua hyötyä arvioitiin.
All in all it seems that the maintenance of working capacity and the development of work community are interrelated in an interactive relationship.
Kaikkiaan työkyvyn ylläpitäminen ja työyhteisön kehittäminen liittyvät tutkimuksen tulosten mukaan keskeisesti toinen toisiinsa eli niillä on vuorovaikutteinen suhde.
The South Ostrobothnia Cooperative (Eepee), especially its markets and stores provide the setting, where a project called Työvire was carried out during the years 1999-2002.
Tutkimuksen toimintaympäristönä oli Etelä-Pohjanmaan Osuuskaupan (Eepee) marketkaupan toimiala ja siellä vuosina 1999-2002 toteutettu ns. Työvire-projekti, mikä puolestaan liittyi yrityksen ylimmän johdon jo aiemmin käynnistämään ja edelleen jatkuvaan laajaan työkykyä ylläpitävän toiminnan hankkeeseen, ns. Työvire-prosessiin.
This will result in realistic development aims and ensure a connection to the company s operational principles and quality management.
Kehittämistoiminnalla on yhteys myös yrityksen toimintaperiaatteisiin, laadun varmistukseen sekä taloudelliseen menestymiseen.
In conclusion, it seems that the possibility to influence one s work and workplace, to assume re-sponsibility and to learn were central elements in the development of the work community and in the maintenance of working capacity.
Tutkimuksen johtopäätöksinä työyhteisön kehittämisen ja työkyvyn ylläpitämisen keskeisiksi elementeiksi nousivat vaikutusmahdollisuudet omaan työhön ja työpaikan asioihin sekä vastuun saaminen ja uuden oppiminen.
The employees felt that the aims set by them had supported their working capacity and the development of their work community.
Itsearviointien perusteella työntekijät olivat saavuttaneet hyvin asettamiaan tavoitteita työyhteisön sisällä.
The dialogue is not possible, unless time is allocated for this purpose, and staff meetings arranged.
Keskustelun käyminen puolestaan edellyttää yhteisen ajan löytymistä ja palaverikäytäntöjen kehittämistä.
- How do evaluators in different levels of the organization experience the contribution of the Työvire project in the development of work community and in the maintenance of the em-ployees working capacity?
Myös erilaisia henkisen kuormittumisen arviointeja, kuten esim. työstressikyselyitä ja työilmapiirin mittauksia on tehty työkykyä ylläpitävän toiminnan nimissä.
2) Present the main point at the beginning.
2) Esitä pääasia heti alussa.
4) Use transparent, distinctive and consistent terms.
4) Käytä läpinäkyviä, erottuvia ja johdonmukaisia termejä.
8) Favor short words.
8) Suosi lyhyitä sanoja.
Text works well when the user achieves his goals quickly and comfortably.
Teksti toimii tehtävässään hyvin, mikäli käyttäjä saavuttaa sen avulla päämääränsä nopeasti ja miellyttävästi.
5) Favor words that residents use.
5) Suosi kuntalaisten käyttämiä sanoja.
The usability of such decision-making texts is essential for participation and democracy.
Päätöstekstien helppokäyttöisyys on osallistamisen ja demokratian kannalta oleellista.
The percentage of long words was 33% in the source text, 27% in online texts and 22% in social media updates.
Pitkiä sanoja oli lähtötekstissä 33 prosenttia, verkkoteksteissä 27 prosenttia ja sosiaalisen median päivityksissä 22 prosenttia.
Usability problems identified by the subjects were divided into these three categories and their subcategories.
Käytettävyysongelmat luokittelin näihin kolmeen pääluokkaan ja niiden alaluokkiin.
The source text was reduced on average to one quarter of its original length – from four pages to one.
Lähtötekstiä lyhennettiin neljännekseen eli neljästä sivusta yhden sivun mittaiseksi.
In all cases, however, the effect of the source text was significant: it acted as a register of expressions, most of which were used verbatim or slightly modified.
Kuitenkin kaikissa tapauksissa lähtötekstin vaikutus oli suuri: se toimi rekisterinä, josta suurin osa ilmauksista poimittiin joko sellaisenaan tai hieman muunneltuna.
The choices made by the individual subjects with regard to retention, cut and order were very similar.
Koehenkilöiden valinnat poistojen, säilyttämisten ja esittämisjärjestyksen suhteen olivat hyvin samanlaisia.
Improving the usability of these source texts would improve the quality of the entire chain of communications, as the wording often remains unchanged from one genre to the next.
Lähtötekstien käytettävyyden parantaminen vaikuttaisi koko tekstiketjun laatuun, koska ilmaukset säilyvät ketjussa usein muuttumattomina.
3) Optimize the length of the text.
3) Optimoi tekstin pituus.
Usability research brings to administrative texts an important, user-oriented perspective which has not been sufficiently studied or emphasized in the past.
Käytettävyystutkimus tuo päätösteksteihin tärkeän käyttäjälähtöisen näkökulman, jota ei aiemmin ole riittävästi tutkittu ja painotettu.
If processing a text is laborious, the solution is to improve it.
Jos tekstien käsittely sen sijaan on työlästä, niitä on kehitettävä.
Strategies used by individual subjects varied in terms of how thoroughly the content was summarized and how precisely the source wording was repeated.
Koehenkilöiden strategiat vaihtelivat sen suhteen, kuinka kattavasti sisältöjä referoitiin ja kuinka tarkasti toistettiin lähtötekstin ilmaisuja.
The most frequently mentioned problems were the length of text, the lack of a resident's viewpoint, the order of presentation, difficulty in identifying the main issue, problems with contextualization, the lack of concreteness, and unclear concepts.
Useimmin mainittiin tekstin pituus, kuntalaisnäkökulman puuttuminen, loppupainotteinen esittämisjärjestys, pääasian tunnistamisen vaikeus, kontekstoinnin ongelmat, konkretian puute ja pulmalliset käsitteet.
Based on the research results and on previous guidelines, I formulated heuristics for municipal texts in the form of ten commandments: 1) Write from the perspective of the resident.
Tutkimustulosten ja aiempien ohjeistojen perusteella muotoilin kunnan verkkotekstin kymmenen kohdan heuristiikan: 1) Kirjoita kuntalaisen näkökulmasta.
On the basis of the study, I propose that the conventions for municipal agendas and minutes should be adapted to the practices of news and releases.
Tutkimuksen perusteella esitän, että pöytäkirjan ja sen pohjana olevan esityslistan konventioita tulisi mukauttaa uutis- ja tiedotetekstien käytänteisiin.
In transferring from the source text, the subjects most often used content that emphasized the city's strategy (working together with the residents), positive expressions (reform, develop) and marketing-oriented slogans (the top city in e-services).
Lähtötekstistä siirtyivät kohdeteksteihin useimmin kaupungin strategian mukaiset sisällöt (kehittämistyötä yhdessä asukkaiden kanssa), myönteiset ilmaukset (uudistaa, kehittää jne.) ja markkinointihenkiset iskulauseet (sähköisten palvelujen kärkikaupunki).
The research subjects were ten communication professionals working for the City of Tampere or the City of Espoo.
Koehenkilöinä toimivat Tampereen ja Espoon kaupunkien viestintäammattilaiset.
Municipal texts are mainly consulted and applied by the municipality's own employees, so improving the quality of the texts would save resources in terms of time and workload.
Kuntatekstejä käsittelevät eniten kunnan omat työntekijät, joten lähtötekstien laadun parantaminen toisi selvää työn ja ajan säästöä.
Overall, the test subjects indicated 85 times a usability problem in the source text.
Koehenkilöt kommentoivat lähtötekstin käytettävyyspulmia yhteensä 85 kertaa.
The subjects also employed more concrete expressions, added examples, removed repetition, stripped down nominalizations and replaced long words with shorter ones.
Koehenkilöt myös konkretisoivat ja yleiskielistivät ilmauksia, lisäsivät esimerkkejä, poistivat toistoa, purkivat nominaalistuksia, karsivat rinnastuksia ja korvasivat pitkiä sanoja lyhyillä.
On the other hand, if the content and language are selected mainly from an administrative perspective, the text will leave the municipal resident feeling like an outsider.
Jos sisällöt ja kielenkäyttö valitaan vain hallinnon näkökulmasta, kuntalainen tulee kirjoitetuksi tekstistä ulos.
The usability problems were solved primarily by shortening the text and by changing its order.
Käytettävyyspulmia koehenkilöt ratkoivat ensisijaisesti lyhentämällä tekstiä ja muuttamalla esittämisjärjestystä alkupainotteiseksi.
The research material consisted of an original document, web texts and social media updates written by the subjects, think-aloud recordings, and short interviews.
Tutkimuksen aineisto koostuu lähtötekstistä, koehenkilöiden kirjoittamista verkkoteksteistä ja sosiaalisen median päivityksistä sekä heidän ääneenajatteluistaan ja lyhyistä haastatteluistaan.
The materials were examined with methods adapted from the fields of usability, text linguistics and linguistic analysis.
Aineiston kokoamisessa ja tarkastelussa hyödynnettiin käytettävyystestauksen, tekstintutkimuksen ja lingvistisen analyysin menetelmiä.
Well-known local place names were retained and familiar service names (library, dental clinic) were added.
Kuntalaisille tutut paikannimet (Tesoma, Lakalaiva) ja palvelujen nimet säilytettiin tai niitä lisättiin (kirjasto, neuvola).
The choices a writer makes will determine whether the text connects with the language and the reality of the intended reader.
Tekstin tekijän valinnat ratkaisevat, kytkeytyykö teksti kuntalaislukijan todellisuuteen ja kielenkäyttöön, niin että hän kokee osallisuutta sen kanssa.
The order was changed by moving the final paragraphs to the beginning while removing most background explanations.
Lähtötekstin esittämisjärjestystä käännettiin niin, että loppukappaleet siirrettiin alkuun ja tekstin alun taustoitus poistettiin.
7) Contextualize – link the text to action.
7) Kontekstoi eli asemoi teksti toiminnan osaksi.
Applying usability criteria in the ISO 9241-11 standard for texts, I defined usability of the text as understandability, reading speed and the enjoyability of the reading experience.
Tekstin käytettävyyden määrittelen ymmärtämiseksi, lukunopeudeksi ja lukukokemuksen miellyttävyydeksi ISO 9241-11 -standardin käytettävyyskriteereitä soveltaen.
That way they would also work more effectively online and would be easier to grasp, for both the general public and for decision makers.
Näin ollen valmistelutekstit olisi mahdollista muotoilla tiedotteen tapaan uutisrakenteiseksi, jolloin ne myös toimisivat paremmin verkossa ja olisivat helppokäyttöisempiä sekä kuntalaislukijoille että päättäjille.
Usability issues on the textual level were reported more often than on the sentence or word levels.
Tekstitason käytettävyysongelmat saivat koehenkilöiltä enemmän mainintoja kuin lause- ja sanatason pulmat.
A fixed presentation order or length for municipal agendas and minutes is not required by law or regulation.
Laissa ei määrätä valmistelutekstien esittämisjärjestystä tai pituutta, eikä näihin oteta kantaa yleensä myöskään hallintosäännössä tai muissa säädöksissä.
I have examined usability with an experiment in which ten experienced municipal communicators wrote online texts, as well as Twitter and Facebook updates, based on a decision by the City Board.
Tutkimuksen koetilanteessa kymmenen kokenutta kuntaviestijää luki kunnanhallituksen pöytäkirjan päätöstekstin ja kirjoitti sen pohjalta verkkotekstin sekä Twitterja Facebook-päivityksen.
Thus, the amount of long words gradually decreased as the document was edited first for the web and then for social media.
Pitkäsanaisuus siis väheni asteittain siirryttäessä asiakirjasta verkkotekstiin ja sosiaalisen median päivityksiin.
Attention to the city resident's point of view became more evident in terms of both content and presentation.
Kuntalaisnäkökulman painottuminen ilmeni sisältöjen valinnassa ja esittämisjärjestyksessä.
6) Concretize – link concepts to perceptions.
6) Konkretisoi eli liitä asiat havaintoon.
During the experiment, they verbalized their reading and writing by using a think-aloud protocol.
Koetilanteen aikana he kielensivät luku- sekä kirjoitusprosessiaan ääneenajattelemalla ja nimesivät lähtötekstissä havaitsemiaan käytettävyysongelmia.
While the thinkaloud technique is rarely used in Fennistic research, it proved to be a workable and useful method.
Kielentutkimuksessa vain vähän hyödynnetty ääneenajattelu osoittautui toimivaksi ja varsin hyödylliseksi menetelmäksi tekstin vastaanoton ja muokkaamisen tutkimisessa.
The think-aloud speech was recorded during the entire process.
Ääneenajattelu ja kirjoittamisen työvaiheet tallennettiin.
In my dissertation "Improving the Usability of Official Documents: From a Decision to Online Text, Tweet and Facebook Update", I will examine whether it is possible to improve the usability of the agendas and minutes of municipal committee meetings.
Väitöskirjassani tutkin, miten kunnan esityslistojen ja pöytäkirjojen käytettävyyttä on mahdollista parantaa.
A well-written text will make the reader fe el included in the decision-making process and involved with the topic.
Virkatekstien kielimuotoa voi kehittää yleiskielisempään suuntaan siten, että hallinnon asiantuntijat osallistuvat keskusteluihin sosiaalisessa mediassa.
All previous studies have either been case reports or small local case series.
Kaikki aiemmat tutkimukset ovat kuitenkin olleet lähinnä potilastapauksia tai pieniä paikallisia potilassarjoja.
Information on THRs was obtained from 1980 to 2007 and information on pregnancies was gathered from 1987 to 2007.
Tiedot raskauksista ja vastasyntyneistä ovat vuosilta 1987-2007.
For every patient, three matched referents (7 276 women and 10 299 men) without implants were identified and these formed the reference group.
Verrokkiryhmään kuului 7 276 naista ja 10 299 miestä, joilla ei ollut tekoniveltä ja jotka olivat iältään ja asuinpaikaltaan kaltaistettuja tutkimusryhmään.
A total of 2 429 fertile-aged (15 to 45 years) women at the time of THR were included and 3 434 fertile-aged (15 to 50 years) men.
Tutkimusryhmän muodostivat 2 429 naista (leikkauksen aikana iältään 15-45 vuotta) ja 3 434 miestä (iältään 15-50 vuotta), joille oli leikattu lonkan tekonivel.