natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The theoretical reference frame consists of mostly American condom use negotiation studies, Finnish sex and sexuality research and the Goals-Plans-Action theory that was designed to explain the process by which influence messages are produced.
Tutkimuksen teoreettisen taustan muodostivat pääosin yhdysvaltalainen psykologian alalla tehty kondomin käytöstä neuvottelemisen tutkimus, suomalainen seksin ja seksuaalisuuden tutkimus sekä vaikuttamaan pyrkivien viestien muodostamista tarkasteleva tavoite-suunnitelma-toiminta -teoria.
The informants described a great amount of various condom negotiation strategies.
Haastateltavien kuvauksista löydettiin useita erilaisia kondomin käytöstä neuvottelun strategioita.
These strategies were divided to strategies associated with the nature of communication and strategies associated with the content of communication.
Nämä strategiat jaoteltiin viestinnän laatuun ja sisältöön liittyviin strategioihin.
On the grounds of this study it would be beneficial to pay more attention to teaching condom negotiation skills in Finnish sex education if the goal is to increase condom use in casual sex relationships.
Tulosten perusteella suomalaisessa seksivalituksessa tulisi kiinnittää entistä enemmän huomiota kondomin käytöstä neuvottelemisen taitoihin, jos halutaan lisätä kondomin käyttöä satunnaisissa seksisuhteissa.
This study aimed to explore the negotiation strategies used in casual sex relationships among 20–30 years old young adults and examine the factors impacting these strategies and the negation as an interactional event.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kartoittaa suomalaisten 20–30-vuotiaiden nuorten aikuisten kondomin käytöstä neuvottelemisen tilanteessa käyttämiä neuvottelustrategioita ja näihin strategioihin ja neuvotteluun vuorovaikutustilanteena vaikuttavia tekijöitä.
Condom use negotiation in casual sex relationships is a topic that has not been studied in Finnish speech communication research.
Kondomin käytöstä neuvottelua satunnaisten seksisuhteiden kontekstissa ei ole aikaisemmin tutkittu puheviestinnän alalla Suomessa.
Nevertheless some substantive differences were found, e.g. differences in arguments enhancing condom use and gender differences in using alternate negotiation strategies.
Eroja oli esimerkiksi kumppanille esitetyissä perusteluissa käyttää kondomia ja siinä, millaisia eroavaisuuksia sukupuolten välillä on erilaisten neuvottelustrategioiden käytössä.
The results were in most part similar to the knowledge presented by the earlier research.
Tulokset vahvistivat aiemmin tehtyjen tutkimusten tuloksia, mutta myös oleellisia eroja löydettiin.
In addition, results gained in American studies cannot be directly applied to Finnish speech culture.
Tämän perusteella voidaan päätellä, että viestintä satunnaisissa seksisuhteissa eroaa sitoutuneempien suhteiden viestinnästä ja yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa saatuja tuloksia ei voida suoraan soveltaa suomalaiseen puhekulttuuriin.
The interviews were conducted on internet chat platforms.
Yksilöteemahaastattelut suoritettiin pikaviestinkeskusteluissa.
But there is not much research about these topics together and not remotely studies in the 2010s.
Aiheita ei ole juurikaa tutkittu yhdessä, eikä vastaavia tutkimuksia on tehty hyvin vähän 2010-luvulla.
The data was collected by using University's electrical information system.
Aineisto kerättiin yliopiston sähköisen tietojärjestelmän kautta.
The questionnaire, which was used, is part of the research project at the University of Helsinki, where I got the data for my study.
Kysely, jolla aineisto kerättiin, on osa Helsingin yliopiston tutkimusprojektia, jonka tutkimusryhmästä sain aineiston käyttööni.
The participants of the study were (N) 197 medicine and veterinary medicine faculties' students' at the University of Helsinki.
Tutkimukseni kohderyhmänä oli (N) 197 Helsingin yliopiston lääketieteellisen ja eläinlääketieteellisen tiedekunnan opiskelijaa.
The more student perceive stress the easier it is to choose surface approach to learning.
Mitä enemmän opiskelija kokee stressiä, sitä helpommin hän valitsee pintasuuntautuneen lähestymistavan oppimiseen.
To be able to answer my research questions, I examine correlations and used variance and regression analyses.
Vastatakseni tutkimuskysymyksiini tarkastelin käsitteiden välisiä korrelaatioita sekä suoritin varianssi- ja regressioanalyysit.
University students' self-efficacy beliefs : Medicine and veterinary medicine faculties' students' self-efficacy beliefs relation between approaches to learning, stress and workload at University of Helsinki
Yliopisto-opiskelijoiden pystyvyysuskomukset : Helsingin yliopiston lääke- ja eläinlääketieteellisten tiedekuntien opiskelijoiden pystyvyysuskomusten yhteys oppimisen lähestymistapoihin sekä stressiin ja kuormittavuuteen
I also studied what kind of relation there is between approaches to learning, stress and workload, and examined how self-efficacy beliefs and approaches to learning together explain changes in stress and workload.
Lisäksi tutkin, millainen yhteys oppimisen lähestymistavoilla, stressillä sekä kuormittavuudella on, ja selittävätkö pystyvyysuskomukset sekä oppimisen lähestymistavat yhdessä vaihtelua stressin ja kuormittavuuden kokemisessa.
I also discover that informants in this study have quite strong self-efficacy beliefs.
Tutkimuksessa havaittiin lisäksi informattien pystyvyysuskomusten olevan varsin korkeita.
The aim was selected because there are findings that students' in these disciplines perceive lot of stress and workload.
Aihe valikoitui, koska professionaalisilla aloilla opiskelijoiden on havaittu kokevan paljon stressiä sekä kuormittuneisuutta.
Because self-efficacy beliefs have remarkable impact to success in academic studies, it would be important to explore in the future that how common phenomenon this is in professional disciplines.
Jatkossa olisikin tärkeää tutkia, onko tämä yleinen ilmiö professionaalisilla aloilla, sillä pystyvyysuskomuksilla on merkittävä yhteys akateemisissa opinnoissa menestymiseen.
The aim of the study was to explore students' self-efficacy beliefs relation between approaches to learning, stress and workload in professional disciplines.
Tutkimukseni tarkoituksena oli tutkia professionaalisten alojen opiskelijoiden pystyvyysuskomusten yhteyttä oppimisen lähestymistapoihin sekä stressiin ja kuormittavuuteen.
Results indicated that the stronger self-efficacy beliefs are the easier student's choose deep or organized approaches to learning.
Tulokset osoittivat, että mitä vahvemmat pystyvyysuskomukset opiskelijalla on, sitä helpommin hän valitsee syväsuuntautuneen tai suunnitelmallisen lähestymistavan oppimiseen.
According to the results of this study, surface approach explained the changes in perceived stress.
Pintasuuntautunut lähestymistapa oppimiseen myös selitti vaihtelua stressin kokemisessa.
Earlier findings reveal that there is a relation between self-efficacy beliefs, approaches to learning and stress.
Aikaisemmin on löydetty yhteyksiä pystyvyysuskomusten ja oppimisen lähestymistapojen sekä stressin välillä.
I used both explorative and confirmatory factor analysis to construct the scales in my study.
Tutkimuksessani muodostin summamuuttujat eksploratiivisen ja konfirmatorisen faktorianalyysin avulla.
Results also showed that stress and workload decrease student's self-efficacy beliefs, and stress and workload were also related to surface approach to learning.
Stressi sekä opintojen kuormittavuus olivat myös yhteydessä pintasuuntautuneen oppimisen lähestymistavan kanssa.
On the other hand the weaker self-efficacy beliefs are the easier student's choose surface approach to learning.
Sen sijaan, mitä heikommat pystyvyysuskomukset opiskelijalla on, sitä helpommin hän valitsee pintasuuntauneen lähestymistavan oppimiseen.
There is also evidence that approaches to learning and workload has relations.
Myös oppimisen lähestymistavat ja kuormittuneisuus ovat olleet aiemmissa tutkimuksissa yhteydessä toisiinsa.
In turn self-efficacy beliefs, surface and organized approaches to learning explained the changes in perceived workload.
Vaihtelua kuormittavuudessa taas selitti pystyvyysuskomukset sekä pintasuuntautunut ja suunnitelmallinen lähestymistapa oppimiseen.
Values mean things that people value as important, that are desirable and that guides one's choices.
Arvoilla tarkoitetaan asioita, joita ihminen pitää tärkeinä, joita hän haluaa tavoitella ja jotka ohjaavat valintoja.
Value theoretical frame of reference was based on Schwartz' and Aaltonen & Junkkari's models for values.
Arvoteoreettinen viitekehys muodostui Schwartzin ja Aaltosen & Junkkarin arvomalleista.
Waldorf pedagogy was examined for Steiners concept of ethical individualism and three prerequisite of human growth, which are understanding humanity, love and will power.
Steinerpedagogiikan osalta tarkasteltiin muun muassa Steinerin eettisen individualismin käsitettä ja inhimillisen kasvun kolmea perusedellytystä, joita ovat ihmisyyden ymmärtäminen, rakkaus ja tahdonvoima.
The study was approached partly from a view of social sciences and philosophical ethics, more specifically from a view of axiology (=value theory) and partly leaning towards Waldorf pedagogy.
Tutkimusta lähestyttiin osaksi yhteiskuntatieteiden ja filosofian etiikan, tarkemmin aksiologian (=arvoteorian) näkökulmasta ja osaksi steinerpedagogiikan näkökantoihin nojautuen.
Based on the results in this study the research tools can be concluded to serve the purpose of revealing upbringing values of parents.
Tutkimustuloksiin nojaten voi tutkimusvälineen todeta palvelevan tarkoitustaan tutkittavien kasvatusarvojen paljastamisessa.
Aaltonen's value-tool is applicable, not only for subjective value evaluations, but also for scientific data gathering, in this context in qualitative case study.
Aaltosen arvotyökalu soveltuu, ei pelkästään omakohtaiseen arvojen pohdiskeluun, vaan myös tieteellisen, tässä yhteydessä laadullisen tapaustutkimuksen aineistonkeruuvälineeksi.
This study is reckoned as the science of descriptive ethics, which is based on moral values and norms of empirical research.
Tutkimus lukeutuu deskriptiivisen etiikan tieteenalaan, joka perustuu ryhmän moraalisten arvojen ja normien empiiriseen tutkimukseen.
Parents most important values were, truthfulness, dignity, individualism, nature, freedom and communality.
Vanhempien tärkeimmiksi arvoiksi muodostuivat totuudellisuus, omanarvontunto, yksilöllisyys, luonto, vapaus ja yhteisyys/yhteisöllisyys.
Good upbringing means in this case upbringing into goodness and passing on something of value.
Hyvällä kasvatuksella tarkoitetaan tässä kasvatusta hyvään – arvokkaan välittämistä kasvatettavalle.
Parents most important criteria in selecting day care were associated with nature, environment and peaceful rhythm.
Päivähoidon tärkeimmät valintaperustelut liittyivät luontoon, ympäristöön, aikaan ja rytmiin.
The study was meant to describe, explain and understand reasoning behind the choices of daycare, good upbringing and values derived from those.
Tutkimuksen tarkoitus oli kuvata, selittää ja ymmärtää päivähoidon valintaperusteluja, kasvatusnäkemyksiä sekä niistä johdettuja arvoja aineistolähtöisen ja teoriaohjaavan sisällönanalyysin keinoin.
A Choice of Waldorf Kindergarten, Good Upbringing and Values is a qualitative case study about early educational views and values of Waldorf parents (N=23).
Steinerpäiväkodin valinta, hyvä kasvatus ja arvot on laadullinen tapaustutkimus steinerpäiväkodin vanhempien (N=23) kasvatusnäkemyksistä ja -arvoista.
It was emhasized in the answers that waldorf kindergarten is seen as natural, humane in individualism and communality and as a place where a true childhood is cherished – childhood should be protected so that children have time, possibility and peace to grow up with one's own pace towards one's essence.
Vastauksissa korostui näkemys steinerpäiväkodista luonnollisena, inhimillisen yksilöllisyyden ja yhteisöllisyyden paikkana, jossa vaalitaan oikeaa lapsuutta – lapsuus tulee turvata niin, että lapsella on aikaa, mahdollisuuksia ja rauhaa kasvaa omassa tahdissa juuri sellaiseksi kuin hän on. Steinerpäiväkotivalinta mukailee steinerpedagogiselle varhaiskasvatukselle tyypillisiä piirteitä ja länsimaisen romantiikan luonnonfilosofiaa.
In general parents upbringing values are similar as in Western-European countries that value openness to change and self-enhancement.
Yleisesti voidaan sanoa, että vanhempien kasvatusarvoja luonnehtii Länsi-Euroopan maille tyypillinen suuri muutosvalmiuden ja itsensäylittämisen arvostus, lukuunottamatta vanhempien säilyttämisarvoihin liittyvää turvallisuutta, jonka painottaminen varhaiskasvatuksessa on keskeistä.
A Choice of Waldorf Kindergarten, Good Upbringing and Values : A Case Study in View of Good Upbringing and Values by Waldorf Parents
Steinerpäiväkodin valinta, hyvä kasvatus ja arvot : Tapaustutkimus steinerpäiväkodin valinneiden vanhempien kasvatusnäkemyksistä ja arvoista
Also this research tried to find out whether Tapio Aaltonen's tool for unveiling values is an applicable instrument in scientific study and which kind of results can be obtained with it. Research materials were comprised of modified Aaltonen's question form and both record and written information of group conversations by the parents (n=12).
Tutkimusaineisto koostui Aaltosen kysymyspatteristosta muokatun avoimen kysymyslomakkeen vastauksista (n=12) sekä ryhmäkeskustelujen tallennetuista ja kirjallisista tiedoista.
The issue is related to current value process in this particular unit and also in national curriculum frame work of Waldorf Pedagogy.
Tutkimusaihe on ajankohtainen, sillä se linkittyy sekä päivähoitoyksikön omien arvojen määrittelyyn että valtakunnalliseen, steinerpedagogiseen opetussuunnitelmarunko -projektiin.
These values can be seen more as a part of Waldorf pedagogy and Steiner's 1919 curriculum than as of Finnish curriculum in early education.
Vanhemmat arvostivat kasvatuksessa eniten totuudellisuutta, lempeyttä ja rakkautta, yksilöllisyyttä sekä yhteisöllisyyttä, jotka voidaan liittää osaksi steinerpedagogiikkaa ja Steinerin 1919 opetus- ja kasvatussuunnitelmaa, mutta vain osaltaan suomalaisen varhaiskasvatussuunnitelman perusteisiin.
Their progress was monitored through oral tests before, during and after the intervention.
Heidän edistystään seurattiin suullisilla testeillä ennen interventiota, sen aikana ja sen jälkeen.
Participant observation was used to gather additional information on the learning process of the participants.
Osallistuvaa havainnointia käytettiin, jotta saatiin kerättyä lisätietoa osallistujien oppimisprosessista.
Previous studies have shown that Graphogame can be an effective learning tool for children without disabilities in both Finland and East Africa (e.g. Ojanen et al, 2015).
Aikaisemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että Graphogame voi olla tehokas oppimisen apuväline vammattomilla lapsilla sekä suomessa että Itä-Afrikassa (esim. Ojanen et al, 2015).
Three out of five participants in the experimental group were able increase their letter knowledge noticeably during the intervention, two some of them only learned a couple of new letters.
Kolme viidestä osallistujasta koeryhmässä lisäsi intervention aikana kirjaintuntemustaan huomattavasti, kun taas jotkut oppivat vain pari uutta kirjainta.
Based on the observations made in this study, a list of considerations is made that should be taken into account when conducting future interventions in a rural Tanzanian setting and suggestions provided for future Graphogame research.
Tämän tutkimuksen havaintojen perusteella listattiin asioita, jotka tulisi ottaa huomioon tulevaisuudessa, kun toteutetaan interventioita Tansanian maalaisalueilla, ja tehtiin ehdotuksia tulevaisuuden Graphogame-tutkimuksia varten.
The study was conducted as an intervention, where a group of five children with different types of disabilities played Graphogame daily for six weeks.
Tutkimus toteutettiin interventiona, jossa viiden oppilaan ryhmä pelasi Graphogamea yksitellen kuuden viikon ajan.
It also revealed differences in the participants' ability to transfer their skills to contexts outside the game.
Tutkimus myös paljasti, että osallistujien kyvyissä siirtää oppimaansa pelin ulkopuolelle oli suuria eroja.
The results of this study showed how some of the participants were able to improve their early literacy skills with the help of Graphogame.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, kuinka jotkut osallistujista onnistuivat kehittymään lukutaidon alkeissa Graphogamen avulla.
Using Graphogame to Help Children with Disabilities Learn Early Reading Skills in Rural Tanzania
Graphogamen käyttö vammaisten lasten lukutaidon alkeiden oppimisessa Tansanian maalaisalueella
In addition to investigating the effectiveness of Graphogame, this study aimed to bring forth the issues that arise when conducting a Graphogame intervention in this particular setting.
Tämä tutkimus pyrki myös valottamaan niitä ongelmia, joita nousee esiin, kun toteutetaan Graphogame-interventiota juuri tässä ympäristössä.
The purpose of this study was to find out how Graphogame, a computer-based learning game can be used to help children with disabilities learn early literacy skills in rural Tanzania.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, kuinka Graphogame voi auttaa tansanialaisia erityisen tuen tarpeessa olevia lapsia oppimaan lukutaidon alkeita.
Graphogame aims to help children automate letter-sound connections, which are found to be the most important prerequisite for reading in transparent languages.
Graphogame on suomalaisen Ekapeli-tietokonepelin Swahlinielinen versio, joka pyrkii auttamaan lapsia automatisoimaan kirjain-äänne –yhteyksiä.
The Music and the Control groups were further divided into two age groups: younger (11–13 years) and older group (15–17 years).
Musiikki- ja verrokkiryhmät jaettiin vielä kahteen ikäryhmään: 11–13 -vuotiaisiin ja 15–17 -vuotiaisiin.
Musical training and the subcortical neural encoding of chords in 11–17 -year-old children : an auditory brainstem response study
Musiikkiharrastuksen yhteys sointujen hermostolliseen mallintamiseen 11–17 -vuotiailla : aivorunkovastetutkimus
Much of the previous research has been conducted by comparing cortical ERPs between musicians and non-musicians.
Suuri osa aiemmasta tutkimuksesta on tehty vertailemalla aivokuoren tasolla syntyviä tapahtumasidonnaisia jännitevasteita musiikki- ja verrokkiryhmien välillä.
Previous studies have found that musically trained individuals differ from non-musicians in various auditory skills, for example in discrimination of sounds.
Musiikkia harrastavilla on aiemmissa tutkimuksessa todettu olevan tehostuneet kuulokyvyt musiikkia harrastamattomiin verrattuna, ja harjoittelun vaikutus ilmenee mm. tarkempana äänten erotteluna.
We found that musically trained 15–17 -year old children showed enhanced spectral amplitudes for the second harmonic of the chord compared to the control children.
Tutkimuksessa havaittiin 15–17 -vuotiaiden musiikkia harrastavien nuorten mallintavan sointujen ensimmäistä yläsäveltä tarkemmin kuin samanikäisten verrokkien.
The participants consisted of 35 musically trained (Music group) and 27 non-trained children (Control group).
Tähän tutkimukseen osallistui 62 iältään 11–17 -vuotiasta lasta ja nuorta, joista 35 kävi musiikkipainotteista koulua ja soitti aktiivisesti jotakin soitinta (musiikkiryhmä), ja joista 27 kävi normaalia peruskoulua eivätkä harrastaneet musiikkia (verrokkiryhmä).
During the electroencephalography (EEG) recording session G major triad chords were presented to the subjects through headphones while they were instructed to concentrate on a silent movie.
Tutkimustilanteen aikana koehenkilöille soitettiin kuulokkeista kolmesta osaääneksestä koostuvista äänistä muodostettuja duurikolmisointuja samalla kun he katselivat äänetöntä elokuvaa.
The aim of this study was to investigate using event-related potentials (ERP) whether musical training in childhood could have an effect on neural encoding of musical chords in the brainstem.
Tämän Pro Gradu -tutkielman tarkoituksena oli selvittää, onko musiikkiharjoittelulla yhteyttä sointujen hermostollisen mallintamisen tarkkuuteen.
Auditory training in the laboratory has been shown to improve neural encoding of sounds at the brainstem level, and musical training has been linked to enhanced brainstem encoding of sounds.
Kuulokykyjen harjoittamisen on todettu voivan parantaa äänen peruspiirteiden mallintamista, ja uusimmat tutkimustulokset viittaavat myös musiikkiharjoittelun voivan parantaa aivorungossa tapahtuvaa äänten mallintamista.
Importantly, the temporal and spectral characteristics of the eliciting sounds are preserved in the response.
Taajuusseuraajavasteet ovat nousevan kuuloradan tumakkeissa syntyviä herätevasteita, joissa säilyvät kuultujen ääniärsykkeiden ajalliset ja spektraaliset ominaisuudet.
The results suggest that musical training in childhood might improve the neural encoding of sound harmonics.
Tulokset viittaavat musiikin harrastamisen olevan yhteydessä sointujen yläsävelten tarkentuneeseen mallintamiseen.
However, extensive neural encoding of sound properties happens at the subcortical level.
Kuitenkin suuri osa äänen peruspiirteiden mallinnuksesta tapahtuu jo ennen aivokuorta aivorungon tumakkeissa.
To make a conclusion about a causal relationship between musical training and heightened neural encoding of sounds, a longitudinal research design will be needed in the future.
Tämän varmentaminen vaatii kuitenkin jatkossa pitkittäistutkimusasetelmaa.
FFRs are ERP responses which are thought to reflect phase-locked neural activity in the brainstem nuclei.
Ryhmien välisiä eroja sointujen hermostollisen mallintamisen tarkkuudessa vertailtiin tapahtumasidonnaisten jännitevasteiden avulla mittaamalla sointuihin syntyvät jatkuvat aivorunkovasteet (engl.
This indicates that the neural encoding of the second harmonic was more accurate in musically trained children than in control children.
Eroa sointujen mallinnuksen tarkkuudessa ei sen sijaan löytynyt nuoremmalla ikäryhmällä.
For example, the neural representation of pitch and timbre are thought to be extracted in the lower part of auditory pathway, more precisely in brainstem nuclei.
Koska taajuusseuraajavasteissa toistuvat alkuperäisen ärsykkeen piirteet, niiden avulla voidaan vertailla kuulotiedon käsittelyn tarkkuutta erilaisten ryhmien välillä.
Method: The participants (n=93) were first-year students of medicine at the University of Helsinki.
Tutkimukseen osallistui (N=93) lääketieteen 1. vuoden opiskelijaa.
Results and conclusions: Three different approaches to learning were recognized: surface approach, Deep approach and strategic approach.
Aikaisempien tutkimuksien mukaan lähestymistapoja on tunnistettu kolme: pintasuuntautunut, syväsuuntautunut ja suunnitelmallinen lähestymistapa oppimiseen.
The data were collected during spring 2011 by using a web based questionnaire.
Aineisto kerättiin sähköisellä LEARN-kyselyllä keväällä 2011 ja prekliinisen vaiheen opintojen opintomenestystiedot lisättiin aineistoon syksyllä 2012.
Surface approaches has been associated with poor study success and deep approaches has been associated with qualitatively better learning outcomes and study success.
Syväsuuntautunut lähestymistapa oppimiseen liitetään laadukkaampiin oppimistuloksiin.
First years medical students approaches to learning, stress and heavy workload and their effects on study
Lääketieteen tiedekunnan 1. vuoden opiskelijoiden lähestymistavat oppimiseen sekä niiden yhteys opintomenestykseen ja stressin sekä kuormittavuuden kokemiseen
Medical students stress and perceived workload weren't high.
Opiskelijat eivät kokeneet merkittävää stressiä tai kuormittuneisuutta.
Based on previous studies, it has been indicated that approaches to learning and study success are related to each other.
Aikaisempien tutkimuksien mukaan syväsuuntautunut tai suunnitelmallinen lähestymistapa on yhteydessä opintomenestykseen.
The aim was also determine how approaches to learning and stress and exhaustion are related to study success.
Lähestymistapojen sekä stressin ja kuormittavuuden yhteyttä opintomenestykseen tutkittiin regressioanalyysin avulla.