natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It developed the participants´self-esteem and self-confidence and it also strenghtened their sense of belonging to a group.
Koulutusprosessi lisäsi osallistujien itsetuntemusta ja toisten tuntemista, kehitti osallistujien itsetuntoa ja itsevarmuutta sekä voimisti ryhmän yhteenkuuluvuudentunnetta, so. yhteisöllisyyttä.
This is a learning process which assists the members of work communities to share their experience of work life, the work itself, and the emotions involved.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kehittää työyhteisöjen tunneälytaitojen (TUTA) koulutuskokonaisuus, oppimisprosessi, jonka tavoitteena on, että työyhteisöjen jäsenet kykenevät jakamaan kokemuksiaan työyhteisöstään, työnteosta ja siihen liittyvistä tunteista.
On the other hand, workers are expected to wholeheartly commit themselves to their work and its development.
Työelämässä menestyminen edellyttää nykyisin työntekijöiden ja työyhteisöjen jatkuvaa kehittymistä ja uusiutumista.
The new concepts of leraning and emotional intelligence have given rise to the debate on the effect emotions have on success both at school and at work.
Menestymistä on perinteisesti selitetty yleisellä älykkyydellä, mutta viime aikoina on tiedostettu tunneälyn vahva merkitys ihmisen menestymisessä työssä ja elämässä yleensä.
When working together, people become involved with the emotions stirring in others.
Puhutaan tunneälystä metakykynä, joka säätelee muiden kykyjen toteutumista.
The first period consists of material, which E. N. Setälä and A. O. Väisänen and Lauri Kettunen recorded during their fieldwork in midland and southern Vepsian areas.
Ensimmäinen koostuu vuosina 1916–1918 E. N. Setälän ja A. O. Väisäsen sekä Lauri Kettusen etelä- ja keskivepsäläisten asuinalueilla tallentamista äänitteistä.
The Vepsian Lühüdpajods: Its Basic Structure, Performance Practices and Stylistic Changes
Vepsäläiset lühüdpajot: perusrakenteet, esityskäytännöt ja tyylillinen muutos
Earlier researchers’ interests were only language based and most of them were concerned about the language changing from Vepsian to the Russian language.
Vepsäläisten kieli on kiinnostanut etenkin suomalaisia kielentutkijoita jo kauan, sillä vepsä on suomen lähisukukieli.
My foremost aim is to explain the changes that have taken place in the Vepsian music culture: how the lühüdpajods songs have developed in time and what has been the position of the songs in their historical context, and what have been the changes in this traditional folk music in question.
Väitöskirjassaan Eerola selvittää laulujen metrisiä rakenteita, melodioiden musiikillisia piirteitä, äänenmuodostusta sekä vepsäläisen tutkimusperinteen historiaa.
The Vepsian Lühüdpajods: Its Basic Structure, Performance Practices and Stylistic Changes.
Jari Eerolan väitöskirja – Vepsäläiset lühüdpajot: perusrakenteet, esityskäytännöt ja tyylillinen muutos – käsittelee vepsäläisten suulliseen perinteeseen perustuvien laulujen ominaispiirteitä.
In early writings music was not given much attention, as the early researchers were exclusively linguists.
Vepsäläistä musiikkia sitä vastoin ei ole tutkittu juuri laisinkaan.
If the masters of the Vepsian language disappear so will the Vepsian song tradition.
Tästä syystä vepsänkielisiä lauluja voidaan pitää katoavana kansanperinteenä.
It is possible to divide lühüdpajod into two different performing practices, quick and slow.
Työn tutkimusaineisto jakautuu kahteen ajanjaksoon.
I divide the analysed music into two different categories based on two time periods: the first period includes the years between 1916–1918 and the second years 2000–2003.
Toinen ajanjakso sisältää Eerolan itsensä vuosina 2000-2003 lähes tulkoon samoilta seuduilta tekemistä äänitteistä.
The economic impacts of universities are direct and indirect.
Yliopistojen taloudelliset vaikutukset ovat sekä välittömiä että välillisiä.
Universities provide labour force to the region and create consumption demand for the region.
Yliopistot tuottavat alueelle työvoimaa ja luovat alueelle kulutuskysyntää.
Universities do have positive impact on regional economics.
Yliopistoilla on aluetalouteen positiivinen merkitys.
Indirect impacts are for example new jobs and the knowledge produced in the universities that can be used in the region.
Välillisiä vaikutuksia ovat vastaavasti mm. myöhemmin syntyvät uudet työpaikat ja yliopistoissa tuotetun tiedon hyödyntäminen.
Universities are paying for their employees, make investments (for example construction) and bring students to the regions.
Yliopistot maksavat henkilökunnilleen palkkoja, investoivat erinäisiin toimiin (esim. rakentamiseen) ja tuovat alueelle opiskelijoita, jotka edelleen tuovat kulutuskysyntää alueelle.
The meaning of the whole university sector in a point of view of research funding for the regions is enormous (excluding Satakunta and Pohjanmaa).
Lisäksi koko korkeakoulusektorin merkitys alueiden tutkimus- ja tuotekehitysmenoihin on valtava (Satakuntaa ja Pohjanmaata lukuun ottamatta).
This study tried to answer even partly for the discussion held around the economics of education and regional development bringing an empirical point of view in it.
Tämä tutkimus pyrki osittain vastaamaan aiheen ympärillä vellovaan keskusteluun ja raottamaan edes osittain hankalaa aihetta tuomalla siihen mukaan empiirisen näkökulman.
This study suggests that education is a worthwhile investment for single person and for regional economy as well.
Koulutus on tämän tutkimuksen tulosten perusteella kannattava investointi paitsi yksityisen henkilön kannalta myös aluetalouden kannalta.
The literature is claiming that knowledge is an input and using that input we can gain economical growth.
Tieto nähdään panoksena, jota edelleen hyödyntämällä saadaan aikaan taloudellista kasvua.
If the student s origin region is the same as the university s region, it is more probably that the student will occupy to that region after graduated.
Jos opiskelijan syntymäalue on sama kuin yliopiston sijaintialue, sitä todennäköisemmin opiskelija myös valmistuttuaan jää alueelle.
Although for some regions higher educated people seem to have no positive effect for regional GDP, it doesn t mean that the higher educated people are totally useless for those regions.
Vaikka muutamalla alueella korkeakoulutuksella ei näyttänyt olevan merkitystä alueiden arvonlisäykseen, se ei silti tarkoita, että alueiden korkeakoulutetuilla ei olisi mitään merkitystä aluetaloudelle.
Higher education has a positive impact for economic development in every regions, excluding Vaasa, Pori and Satakunta regions.
Korkeakoulutuksella on jokaisen alueen talouteen positiivinen merkitys Vaasan ja Porin seutukuntia sekä Satakuntaa lukuun ottamatta.
The reserve of education between the regions in this study varies noteworthy.
Tutkimuksessa tarkasteltujen alueiden koulutusvarannot ovat erilaiset.
On contrary, the meaning of higher education is significant in developed (OECD) countries.
Korkea-asteen koulutuksella on vastaavasti kehittyneissä maissa keskeisempi merkitys.
The study also investigated social capital.
Lisäksi tutkimuksessa tarkastellaan alueiden innovatiivisuutta ja sosiaalista pääomaa.
And those indirect implications cannot be measured.
Monet korkeakoulutettujen vaikutukset ovat välillisiä, eikä niitä pysty tarkastelemaan määrällisin mittarein.
In those regions, which came university regions (after 1960 s) the population has more education (number of years of education) than in Pori and Rauma regions.
1960-luvun jälkeisten yliopistopaikkakuntien väestöllä on enemmän koulutusta kuin Satakunnassa.
The study explores the economic function of universities on seven region.
Koulutuksen ja tutkimuksen taloudellinen merkitys - vertaileva tutkimus yliopistollisen koulutuksen ja tutkimuksen taloudellisesta merkityksestä seitsemälle alueelle
This study also suggests that most of the university students in the studied regions originate from the same region where the university exists.
Tutkittavien alueiden yliopistojen osalta voidaan todeta, että suurin osa yliopistojen opiskelijoista rekrytoituu opiskelemaan yliopiston lähialueelta.
The results of the study are, however, not unambiguous: it cannot be said that the region with more educated labour force has more advanced economic performance.
Tutkimustulosten perusteella ei kuitenkaan voi sanoa, että mitä enemmän alueella on koulutusta, sitä parempi on sen taloudellinen kehitys.
Lost of earnings during the education time are bigger in tertiary level education than in secondary level education.
Useiden, maiden tasoilla, tehtyjen tutkimusten mukaan toisen asteen koulutus on kehitysmaiden taloudellisen kehityksen kannalta merkittävämpää kuin korkea-asteen koulutus.
Rauma has had the teacher education institute for a long time.
Koulutuksen yksilölle tuoma taloudellinen hyöty on tunnustettu pitkään.
The second reason, of course, is that people work in different kinds of positions and make different outcomes.
Alueiden elinkeinorakenteet ovat erilaiset ja ihmiset työskentelevät erilaisissa tehtävissä.
The aim has been to a make democratic society, and it seems that the aim has been reached at least concerning the regions in this study.
Tässä tutkimuksessa näkökulmana on aluetaloudet, ja aluetason tutkimukset ovatkin olleet vähäisiä.
Endogenous growth theory suggests that education and research are in the centre of economical growth.
Koulutusta ja tutkimusta pidetään nykypäivän tietoon perustuvassa yhteiskunnassa keskeisessä osassa taloudellista kehitystä.
One of the reasons for that is that the structure of business life in the regions is different.
Eri koulutustasoilla on eri alueilla erilainen aluetaloudellinen merkitys.
If the student s origin region is differ than the university s region, then it would be more likely that the student will occupy after graduation especially to Uusimaa.
Muulta opiskelemaan tulleiden muuttoalttius sen sijaan on suurempi; muualta opiskelemaan tulleet opiskelijat näyttävät jatkavan valmistuttuaan erityisesti Uudellemaalle.
For instance, the studies of Putnam are based on facts.
Aineistoa analysoidaan tilastollisin menetelmin.
The study is comparative: the comparison is made between the university regions (since 1960´s) and the region of Satakunta in Finland.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan yliopistollisen koulutuksen ja tutkimuksen taloudellista merkitystä 1960-luvun jälkeisillä yliopistopaikkakunnilla ja Satakunnassa.
But the years of education and the amount of social capital have strong correlation; applicants (aggregate for whole regions) with more education have more social capital.
Aihepiiriin liittyvän kirjallisuuden mukaan yliopistollisen toiminnan aluetaloudellinen merkitys on tiivistetysti seuraavanlainen: 1) yliopistoilla on suora kulutusvaikutus alueelleen, 2) yliopistot kouluttavat työvoimaa ja 3) yliopistot toimivat tietoon perustuvan talouden yhtenä lähteenä.
Universities play central role in learning regions and learning economy.
Yliopistoilla on myös imagovaikutus: yliopistot luovat positiivista imagoa ja toimivat vetovoimatekijöinä alueilleen.
The results of this study suggest that education is not the whole solution for making better economic performance.
Koulutus itsessään ei siis ole ratkaisu taloudellisen kehityksen edistämiseen, vaan se on tiiviisti yhteydessä ympäröivään yhteiskuntaan.
If good conditions for social learning already existed, the programmes were likely to strengthen these conditions - and vice versa.
Jos oppimiselle oli jo ennestään hyvät edellytykset, ohjelmat todennäköisemmin vahvistivat näitä valmiuksia ja päinvastoin.
In this thesis I study how the EU rural development programmes (the so called Objective 5b programmes) affected the conditions of social learning in three European rural regions during the 1994-1999 programming period.
Väitöskirjassa selvitetään, miten EU:n maaseudun kehittämisohjelmat (ns. tavoite 5b -ohjelmat) vaikuttivat yhteiskunnallisen oppimisen edellytyksiin kolmella eurooppalaisella maaseutualueella vuosina 1994-1999.
However, the very standardised funding system tends to decrease imagination and learning.
Toisaalta pitkälle standardoitu tukijärjestelmä saattoi vähentää mielikuvitusta ja oppimista.
On the other hand in Gävleborg, for example, the Objective 5b programme encouraged new groups to take part in debates about the economic development of municipalities.
Toisaalta esimerkiksi Gävleborgissa ohjelma kannusti uusia ryhmiä osallistumaan kuntien elinkeinopolitiikkaa koskevaan keskusteluun.
If this happens agency is conditioned by the concepts and goals of programmatic development - not by the plurality of rural people and their problems.
Tällöin toimijuutta ohjaavat ohjelmatyön käsitteet ja tavoitteet - eivät monitahoiset ihmiset erilaisine ongelmineen.
The case study regions were East Anglia in the UK, Gävleborg in Sweden and South Ostrobothnia in Finland.
Tarkastettavana olevassa väitöskirjassa vertaillaan oppimisen edellytysten muotoutumista EU:n maaseutuohjelmien toimeenpanossa kolmella eri alueella, jotka olivat East Anglia Iso-Britanniasta, Gävleborg Ruotsista ja Etelä-Pohjanmaa Suomesta.
In these regions I carried out interviews and observed meetings.
Tutkimusaineisto muodostui haastatteluista ja havainnoista.
The results indicate that the framework created does indeed have analytical power and that it offers a tool for the environmental assessment of institutional changes.
Tutkimuksessa tuotettu arviointikehys tarjoaa välineen institutionaalisten muutosten - ja erityisesti niiden ympäristövaikutusten - arvioinnille.
In South Ostrobothnia the expert-driven forestry schemes continued to operate in the old fashion, without new participants or innovations.
Etelä-Pohjanmaalla asiantuntijavetoinen metsänparannustoiminta jatkui entiseen tapaan, ilman uusia osallistujia tai innovaatioita, kun taas East Angliassa jo ennestään aktiiviset kansalaisjärjestöt synnyttivät ympäristöpoliittisesti mielenkiintoisia kehittämishankkeita.
Social learning is critical for the integration of environmental goals and rural development.
Ympäristönäkökohtien ja maaseudun kehittämisen yhteennivominen edellyttää yhteiskunnallista oppimista.
Documents and previous studies provided me information about the origins of the differences I identified between the case studies.
Niiden avulla oli mahdollista selvittää, millaisiin historiallisiin ja poliittisiin tekijöihin tutkimusalueiden välillä havaitut erot palautuvat.
Even a single innovative official or an active civil group could make a difference and increase the social learning potential.
Oppimisen edellytyksiin saattoi kuitenkin vaikuttaa yhdenkin suunnittelijan innovatiivisuus tai tietyn kansalaisryhmän spontaani aktiivisuus.
Within each of the regions the rural programmes created new practices and changed or strengthened old planning routines.
Kaikissa kolmessa tapauksessa EU-ohjelmien toimeenpanoon osallistuminen edellytti erikoisasiantuntemusta ja usein myös jo ennalta vakiintunutta asemaa maaseudun kehittämisen eri areenoilla.
Since the changes often concentrated power in small groups of civil servants and experts, the potential for learning rather decreased than increased.
Pahimmillaan ohjelmien toimeenpano kasvatti kuilua vaikutusvaltaisten toimijoiden ja maallikoiden välillä ja vähensi näin oppimisen edellytyksiä.
The potential for social learning describes how well the institutional conditions support the production of collective innovations.
Oppimisen edellytykset kuvaavat ympäristöintegraation poliittisia lähtökohtia.
Assessing the emergence of social learning potential requires studying the development of interaction conditions.
Lopputuloksena mahdollisuudet vastavuoroiseen oppimiseen ja uusien ratkaisumallien löytämiseen kasvavat.
Moreover, an actor should be able to participate in common problem solving without identifying herself with only one single group or category.
Yhteiskunnallisen oppimisen kannalta olisi tärkeää, että osallistujat irtautuisivat yhden ainoan roolin edustamisesta.
Only then is the emergence of novel alliances or coalitions possible.
Ihmisten monien roolien samanaikaisuus voi luoda osallistujien välille kosketuspintoja ja uusia yhteenliittymiä.
The crucial issue is the limits which the conditions impose on the participation of particular individuals or organisations.
Liiankin tavallista on, että vuorovaikutus kilpistyy eri tahojen kapeaksi edunvalvonnaksi, jossa kukin osallistuja tarkastelee käsillä olevaa ongelmaa tietyn ryhmän edustajana.
There were no significant deficiencies in knowledge.
Merkittäviä tiedollisia puutteita ei ilmennyt.
Approximately half of the children, however, experienced some dissatisfaction with their weight, height and appearance.
Noin puolet lapsista arvioi kuitenkin jonkinasteista tyytymättömyyttä omaan painoon, pituuteen ja ulkonäköön liittyen.
Statistical analysis was conducted using SPSS versions 14.0 and 16.0.
Aineisto käsiteltiin tilastollisesti SPSS 14.0 ja SPSS 16.0 -ohjelmilla.
The survey data were examined using nonparametric methods for repeated measurements of two groups and logistic regression analysis.
Kysely- ja mittariaineistot analysoitiin käyttämällä epäparametrisia analyysejä kahden ryhmän toistomittauksissa sekä logistista regressioanalyysiä.
The parents' estimates of their children's weight did not match the measurement results.
Vanhempien arviot lastensa painosta eivät vastanneet mittaustuloksia.
The most common reason for non-participation in this trial had to do with parents.
Yleisin syy tutkimukseen osallistumatta jättämiseen oli vanhempiin liittyvät syyt.
Further, the data collection consisted of two follow-ups: a 6 month follow-up in which 166 children and their 198 parents (n=364) participated, and a 12 month follow-up in which 159 children and 175 parents (n=334) participated.
Tutkimuksen aineistonkeruu muodostui vielä kahdesta seurantatilanteesta, jotka olivat 6 kuukauden seuranta, johon osallistui 169 lasta ja heidän 198 vanhempaansa (n = 367) sekä 12 kuukauden seuranta, johon osallistui 159 lasta ja heidän 179 vanhempaansa (n = 338).
Physically inactive children benefit more from the intervention program than physically active children.
Liikunnallisesti passiiviset lapset hyötyvät selvästi enemmän interventiosta kuin liikunnallisesti aktiiviset lapset.
The study design used was a quasi-experimental intervention trial.
Tutkimusmenetelmänä oli kvasikokeellinen interventiotutkimus.
The children´s and their parents´ nutrition patterns did not follow the nutritional recommendations (guidelines) but their nutritional habits were satisfactory on average.
Lasten ja heidän vanhempiensa ravitsemus ei toteutunut ravitsemussuositusten mukaisesti vaan heidän ravitsemustottumuksensa olivat keskimäärin tyydyttävät.
The target group of the trial was those preschool- and primary school-aged children (born between 1995-2001) who were living in the research area and whose height and weight ratio had been ascending in spring 2007 or in the previous year (increase during one year at least from +5% to +10%) or whose weight-to-height percentage was at the time of examination (spring 2007) or the year before + 10%-40% (children under primary school-age + 10%-20% and of primary school-age + 20%-40%) (n=472).
Tutkimuksen kohdejoukkona olivat ne tutkimusalueella asuvat esikoulu- ja alakouluikäiset eli vuosina 1995-2001 syntyneet lapset, joiden pituuden ja painon suhde oli ollut tarkasteluhetkenä eli keväällä 2007 tai sitä edeltävän vuoden aikana nousujohteinen tai joiden pituuspainoprosentti oli ollut kyseisenä tarkasteluhetkenä tai sitä edeltävänä vuotena +10-40 % (alle kouluikäisillä +10-20 % ja kouluikäisillä +20-40 %) (n = 472) sekä heidän vanhempansa.
Parental level of education was associated with nutritional habits of children and parents.
Vanhempien koulutustaso oli yhteydessä lasten ja vanhempien ravitsemustottumuksiin.
A SMALL-GROUP-BASED NUTRITIONAL AND PHYSICAL ACTIVITY INTERVENTION FOR PREVENTING CHILDREN´S OVERWEIGHT AND OBESITY - A QUASI-EXPERIMENTAL INTERVENTION TRIAL The purpose of the trial was to describe in the area of one regional health center, which factors are connected with weight gain in preschool- and primary school-aged children; to describe and assess how a small-group-based nutritional and physical activity intervention aimed at the entire family´s life style changes supports preschool- and primary school-aged children´s overweight and obesity prevention in a period of 12 months; to describe and assess which factors predict prevention of overweight and obesity in preschool- and primary school-aged children and which factors contribute to the discontinuation of and non-participation in the trial.
Pienryhmämuotoinen ravitsemus- ja liikuntainterventio lasten ylipainon ja lihavuuden ehkäisyssä - Kvasikokeellinen interventiotutkimus Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata yhden terveyskeskuksen alueella, millaiset tekijät ovat yhteydessä esikoulu- ja alakouluikäisten lasten nousujohteiseen painonkehitykseen; kuvata ja arvioida miten koko perheen elintapamuutokseen tähtäävä pienryhmäryhmämuotoinen ravitsemus- ja liikuntainterventio tukee esikoulu- ja alakouluikäisten lasten ylipainon ja lihavuuden ehkäisyä 12 kuukauden pituisen ajanjakson aikana; kuvata ja arvioida mitkä tekijät ennakoivat esikoulu- ja alakouluikäisten lasten ylipainon ja lihavuuden ehkäisyä sekä mitkä tekijät vaikuttavat tutkimukseen osallistumatta jättämiseen ja sen keskeyttämiseen.
The level of participation in the intervention was relatively high.
Tutkimuksessa toteutettuun interventioon osallistuttiin melko aktiivisesti.
According to logistic regression analysis, the predicting factor for successful prevention of overweight and obesity is increasing knowledge of nutrition among the parents.
Logistisen regressioanalyysin mukaan ylipainon ja lihavuuden ehkäisyn onnistumista ennakoiva tekijä on vanhempien ravitsemustietouden parantuminen.
Participation in supervised small-group-based physical activity was higher than in small-group-based nutrition and physical activity guidance.
Pienryhmissä tapahtuvaan ohjattuun liikuntaryhmätoimintaan osallistuttiin aktiivisemmin kuin pienryhmissä tapahtuvaan ravitsemus- ja liikuntaohjaukseen.
At the start of the trial 210 children and their 257 parents (n=467) participated and after that children were randomly divided into an intervention and a control group based on sex, year of birth and weight-to-height percentage.
Tutkimuksen lähtötilanteeseen osallistui 210 lasta ja heidän 257 vanhempaansa (n = 467), minkä jälkeen tutkimukseen osallistuneet lapset satunnaistettiin tilastollisesti interventio- ja verrokkiryhmään sukupuolen, syntymävuoden ja pituuspainoprosentin suhteen.
Despite this, the parents´ perceptions of their own overweight and obesity were realistic.
Tästä huolimatta heidän kokemuksensa omasta ylipainoisuudestaan ja lihavuudestaan olivat paikkansa pitäviä.
Children´s physical activity levels were polarized.
Lasten liikunta-aktiivisuus oli kahtiajakautunutta.
Parents of children who had gained weight and who were overweight had moderate knowledge of nutrition and mainly appropriate knowledge of exercise.
Nousujohteisen painonkehityksen omaavien ja ylipainoisten lasten vanhemmilla oli kohtalaiset perustiedot ravitsemuksesta ja pääosin hyvät perustiedot liikunnasta.
Children who were experiencing weight gain and were overweight rated their quality of life as very good on average.
Nousujohteisen painonkehityksen omaavat ja ylipainoiset lapset arvioivat oman terveyteen liittyvän elämänlaadun kokonaisuuden keskimäärin erittäin hyväksi.
Regarding the children who had been gaining weight or were overweight, boys were most likely to discontinue the trial.
Nousujohteisen painonkehityksen omaavista ja ylipainoisista lapsista pojat ja heidän vanhempansa olivat alttiimpia keskeyttämään tutkimuksen.
Also children´s weight-to-height percentage decreased in a 12 month period, which lends support to preventing overweight and obesity.
Intervention avulla pystyttiin aikaansaamaan positiivisia muutoksia 12 kuukauden seuranta-aikana lasten ja vanhempien ravitsemustottumuksissa ja 12 kuukauden seuranta-aikana myös lasten pituuspainoprosentti saatiin laskusuuntaan, mikä tukee ylipainon ja lihavuuden ehkäisyä.