natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As shown by prior research, primary school student teachers feel a lack of practical experience in their studies.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että luokanopettajaopiskelijat kokevat koulutuksessa saatavan käytännön kokemuksen jäävän vähäiseksi.
The second group consisted of three answerers and they were named further as self-reflector, novice teacher and the exceeder.
Erilaisia asioita painottavat vastaajat nimettiin edelleen itsereflektoi-jaksi, noviisiopettajaksi ja itsensä ylittäjäksi.
The presumption for the research was that working on a summer camp has positive and important effects on the professional development of a primary school student teacher.
Tutkielman taustaoletuksena oli, että kesäleirityöllä on positiivisia ja merkityksellisiä vaikutuksia luokanopettajaopiskelijan ammatilliseen kehityk-seen.
This study can act as inspiration for applying for a job on a summer camp and as a reason for hiring student teachers.
Tutkimus voi toimia innoittajana kesätöihin hakemiselle ja perusteena opettajaopiskelijoiden työhönotolle.
Based on their answers, the test subjects were categorized into test subjects with converging answers and test subjects with diverging answers.
Tutkimushenkilöt tyypiteltiin eri-laisten vastaustensa perusteella samantyyppisiin vastaajiin ja erilaisia asioita painottaviin vas-taajiin.
This thesis argues for the advantages of working on a summer camp for primary school student teacher’s professional development during their studies.
Tässä tutkielmassa perustellaan kesäleirityön antia luokanopettajaopiskelijan ammatilliselle kehitykselle koulutuksen aikana.
Based on this study, working on a summer camp can be recommended for all student teachers.
Tutkimuksen perusteella kesäleirityötä voidaan suositella kai-kille luokanopettajaksi opiskeleville.
This thesis describes how working on a summer camp affects a student teacher’s professional development and what factors they consider important for their own professional development.
Tutkielmassa selvitettiin, miten kesäleirityö vaikuttaa luokanopettajaopiskelijan ammatilliseen kehitykseen ja millaiset erilaiset asiat ko-rostuivat eri henkilöiden vastauksissa.
The respondents experienced that working on a summer camp was beneficial for their professional development.
Kesäleirityö koettiin hyödyl-liseksi ja positiiviseksi ammatillisen kehittymisen kannalta.
The effects on a primary school student teacher’s professional development of working on a summer camp
Kesäleirityön vaikutukset luokanopettajaopiskelijan ammatilliseen kehitykseen
A total of 43 kindergarten professionals and their 13 teams from outside of southern Finland participated in the study.
Tutkimukseen osallistui 43 varhaiskasvatuksen ammattilaista ja 13 heidän muodostamaansa tiimiä pääkaupunkiseudun ulkopuolelta.
The research questions are: 1) How did early childhood educators relate their interaction?
Tutkimuksessa kysytään 1) Miten varhaiskasvatuksen ammattilaiset kuvasivat omaa vuorovaikutustyyliään?
The previous PedaSens-research has demonstrated that consciousness of high-quality interaction increased by intervention and adults also paid more attention to their own working habits.
Aiemmassa PedaSens-tutkimuksessa on osoitettu, että opettajien tietoisuus laadukkaasta vuorovaikutuksesta lisääntyi intervention avulla, jolloin he myös kiinnittivät enemmän huomiota omaan tapaansa toimia lasten kanssa.
2) How did early childhood educators relate the strenghts of their interaction in terms of pedagogical sensitivity?
2) Miten varhaiskasvatuksen ammattilaiset kuvasivat omia vuorovaikutuksensa vahvuuksia pedagogisen sensitiivisyyden osa-alueiden avulla?
Previous research has demonstrated that adults’ reflective function is requirement for pedagogical sensitivity.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että aikuisen reflektiivinen kyky on edellytys pedagogiselle sensitiivisyydelle.
The data consists of early childhood educators’ reflective diaries, which was returned via email to doctoral student Sivi Harkoma.
Aineisto koostui varhaiskasvatuksen ammattilaisten kirjaamista reflektiivisistä päiväkirjoista, jotka palautettiin sähköpostitse tohtorikoulutettava Sivi Harkomalle.
This study increase understanding of mentalization and reflective function (RF) as one of the quality factor in pedagogical sensitivity and early childhood education work.
Tutkimuksen avulla voidaan lisätä ymmärrystä mentalisaation ja reflektiivisen kyvyn (RF) merkityksestä pedagogisen sensitiivisyyden ja varhaiskasvatustyön eräänä oleellisena laatutekijänä.
In individual reflections RF was in the same levels during intervention, in group reflections RF increased more during intervention.
Yksilöreflektioissa RF säilyi 75% varhaiskasvattajista samalla tasolla intervention aikana, tiimireflektioissa oli nähtävissä enemmän reflektiivisen kyvyn vahvistumista intervention aikana.
Theory guided content analysis was made by creating an estimation scale where was utilized the reflective function theory.
Analyysi tehtiin teorian ohjaaman sisällönanalyysin avulla luoden arviointimalli, jossa hyödynnettiin reflektiivisen kyvyn (RF) arviointiin tarkoitettuja työkaluja.
3) How did the reflective function (RF) appeal in both individual and group reflective diaries and how did the reflective function increase during the intervention?
3) Millaisena varhaiskasvatuksen ammattilaisten reflektiivinen kyky (RF) näyttäytyi varhaiskasvatuksen ammattilaisten kirjaamissa yksilö- ja tiimireflektioissa ja miten varhaiskasvatuksen ammattilaisten reflektiivinen kyky vahvistui intervention aikana?
In higher level of reflective function, educators had more intense describing of mental state and interest in child’s mind.
Reflektiivisen kyvyn vahvistuessa varhaiskasvattajalla oli käytössään tarkempaa kuvausta mielentiloihin ja kiinnostusta lapsen mieleen.
The aim of this study was to investigate the effects of the pedagogical intervention (PedaSens) to develop adult reflective function (RF).
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää päiväkotiryhmissä toteutettavan PedaSens-intervention vaikutuksia varhaiskasvatuksen ammattilaisten reflektiivisen kyvyn (RF) vahvistumiseen.
The reflective function of early childhood educators in reflective diaries of PedaSens - intervention
PedaSens-interventioon osallistuneiden varhaiskasvatuksen ammattilaisten reflektiivinen kyky reflektiivisen päiväkirjan kuvaamana
According to this study mentalization and reflective function seem to be necessary to improve and give opportunity for reflective discussion in early childhood education.
Tutkimus paljasti reflektiivisen kyvyn kehittämisen ja reflektiivisen keskustelun mahdollistamisen tarpeellisuuden varhaiskasvatuksessa.
The purpose of PedaSens-intervention was to increase a professional development and well-being of the children.
Tutkimuksen näkökulma perustuu PedaSens-tutkimuksen tavoitteisiin, joiden mukaan tutkimuksen yhtenä tavoitteena on vahvistaa kasvattajien ammatillista kehitystä ja lasten hyvinvointia.
The main intent was to clarify how adults perceive and describe both their and children’s behavior and state of mind after meaningful interaction in terms of mentalization, mental consepts and reflective thinking.
Kiinnos-tuksenkohteena oli, millä tavoin varhaiskasvatuksen ammattilainen havaitsee ja kuvailee omaa ja lapsen mieltä sekä vuorovaikutusta merkityksellisten vuorovaikutustilanteiden jälkeen.
In those diaries adults focused on describing behaviour and interpreting children’s mind.
Tutkimuksessa kiinnitettiin huomiota päiväkirjoista nouseviin mentalisaatiota ilmentäviin ydinteemoihin, mielen käsitteisiin sekä reflektiiviseen pohdintaan.
Reflection function (RF) was at lower to normal lever among most participants both in individual and group diaries.
Varhaiskasvatuksen ammattilaisten reflektiivinen kyky näyttäytyi sekä yksilö- että tiimireflektioissa pääosin heikkona tai normaalina, jolloin reflektioissa korostuivat käyttäytymisen kuvaaminen ja suorat oletukset lapsen mielestä.
The data included parents N=22, grandparents N=1, toddlers N=20 and infants N=3.
Aineisto sisälsi vanhempia N=22, isovanhempia N=1, taaperoita N=20 ja vauvoja N=3.
The data was analyzed qualitatively by content analysis and quantitatively by IBM SPSS Statistics 25 by looking at means and standard deviations.
Aineistoa analysoitiin laadullisesti sisällönanalyysillä ja määrällisesti IBM SPSS Statistics 25-ohjelmalla tarkastelemalla keskiarvoja ja keskihajontoja.
There were four research questions: (1) What are the parents' concerns about their own and their children behavior?
Tutkimuskysymyksiä oli neljä: (1) Mitkä ovat vanhempien kokemat huolenaiheet omassa ja lastensa käyttäytymisessä?
In the study, parents had more negative emotional expression than their children.
Tutkimuksessa vanhemmilla oli enemmän kielteistä tunneilmaisua kuin lapsillaan.
The aim is to provide information on the meaning of temperament and to develop an understanding of the temperament behind the behavior.
Tavoitteena oli tuottaa tietoa temperamentin merkityksestä ja luoda ymmärrystä käyttäytymisen takana olevasta temperamentista.
The theoretical framework contained temperament, parenting support, and previous research of these.
Teoreettisessa viitekehyksessä käsiteltiin temperamenttia, vanhemmuuden tukemista ja näihin liittyviä aiempia tutkimuksia.
Because of the vulnerability of child’s temperament, it is especially important to consider understanding the importance of temperament in supporting parenting.
Lapsen temperamentin haavoittuvuuden takia on erityisen tärkeää huomioida vanhemmuuden tukemisessa temperamentin merkityksen ymmärtäminen.
The study was a multi-case study.
Tutkimus oli monitapaustutkimus.
Parenting plays a significant role in shaping a child's temperament.
Vanhemmuudella on merkittävä rooli lapsen temperamentin muovautumisessa.
The data includes Rothbart's temperament surveys and parents also had the opportunity to answer an open question about the everyday challenge.
Aineisto sisältää Rothbartin temperamenttikyselyt ja lisäksi vanhemmilla oli mahdollisuus vastata avoimeen kysymykseen arjen haasteesta.
Parents possessed a great deal of sensitivity and were thus sensitive to challenges in their daily lives.
Vanhemmilla oli paljon aistiherkkyyttä ja he kokivat näin ollen haasteet herkästi arjessaan.
According to the results, similar temperaments of parents and children may present everyday challenges as well as different temperaments.
Tulosten mukaan vanhempien ja lasten samankaltaiset temperamentit saattavat aiheuttaa arjen haasteita yhtä lailla kuin erisuuntaiset temperamentit.
Parental concerns about their children's behavior were related to restlessness, dressing, social situations, aggressive behavior, disobedience and defiance, anxiety, attention, eating, sleeping, transitions, impulsivity, and impatience.
Vanhempien kokemat huolenaiheet lastensa käyttäytymisessä liittyivät rauhattomuuteen, pukeutumiseen, sosiaalisiin tilanteisiin, aggressiiviseen käytökseen, tottelemattomuuteen ja uhmaan, huolestuneisuuteen, huomiohakuisuuteen, ruokailutilanteisiin, nukkumaanmenoon, siirtymiin, impulsiivisuuteen ja kärsimättömyyteen sekä vanhempien kohdalla oman hillinnän hallintaan.
(2) What are the temperament characteristics of parents and children?
(2) Millaisia ovat vanhempien ja lasten temperamenttipiirteet?
The parent's negative affect in emotion added to the perceived negativity in many everyday challenges.
Vanhemman kielteinen tunneilmaisu lisäsi koettua negatiivisuutta useassa arjen haasteessa.
When the parent had both high negative affect and orienting sensitivity, resilience tolerated the child's impulses and rapid reactivity, caused the parent to quickly develop anxiety, discomfort, sadness, and frustration.
Kun vanhemmalla oli sekä korkea kielteinen tunneilmaisu että aistiherkkyys näytti siltä, että resilienssi sietää lapsen impulsseja ja nopeaa reaktiivisuutta aiheutti vanhemmassa nopeasti ahdistusta, epämukavuutta, surumielisyyttä ja turhautumista.
The study used pre-collected data from the Silmu Parenting platform owned by the University of Helsinki.
Tutkimuksessa käytettiin Helsingin yliopiston omistamasta Silmu Parenting- alustasta valmiiksi kerättyä dataa.
The purpose of this study was to survey parents' concerns in their and their children’s behavior.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kartoittaa vanhempien kokemia huolenaiheita omassa ja lastensa käyttäytymisessä.
The aim was also to evaluate how the temperament of parents and children is related to the challenges of everyday life.
Tavoitteena oli myös arvioida, millä tavalla vanhempien ja lasten temperamentti on yhteydessä arjen haasteisiin.
Temperament behind the behavior : Encounters between the temperament of the parent and the child in the everyday challenges of families with young children
Temperamentti käyttäytymisen takana : vanhemman ja lapsen temperamenttien kohtaamisia pikkulapsiperheiden arjen haasteissa
In children, high impulsivity, activity and low reaction prevention emerged in particular as temperament features.
Lapsilla nousivat erityisesti esiin temperamenttipiirteinä korkea impulsiivisuus, aktiivisuus ja alhainen reaktioiden ehkäisy.
This study also clarified the types of meeting points and connections between parent and child temperament.
Selvitettiin myös sitä, millaisia kohtauspisteitä ja yhteyksiä vanhemman ja lapsen temperamentin välillä löytyi.
(4) Which temperament features are highlighted in the everyday challenges?
(4) Mitkä temperamenttipiirteet korostuvat vanhempien kokemissa arjen haasteissa?
Examining the intersections provided more detailed information on the encounter between parent and child.
Kohtauspisteitä tarkasteltaessa saatiin tarkempaa tietoa vanhemman ja lapsen välisten temperamenttien kohtaamisesta.
For both parents and children, feelings of discomfort, frustration and sadness became high factors in everyday challenges.
Sekä vanhemmilla että lapsilla nousivat korkeiksi tekijöiksi arjen haasteissa epämukavuuden tunne, turhautuminen ja surumielisyys.
(3) What are the intersections between the temperaments of parents and children in everyday challenges?
(3) Mitkä ovat vanhempien ja lasten temperamenttien kohtauspisteet arjen haasteissa?
The philosophical starting point of the research was phenomenology.
Tutkimuksen tieteenfilosofisena lähtökohtana oli fenomenologia.
The interview was conducted with the help of social media cathartic groups.
Kysely tehtiin käyttäen apuna sosiaalista mediassa olevia kategorisia ryhmiä.
What added value does dog-assisted pedagogy bring to the school classroom?
Mitä lisäarvoa koira-avusteinen pedagogiikka tuo koululuokkaan?
The results of this study are consistent with previous studies on dog-assisted pedagogy.
Tämän tutkimuksen tulokset ovat yhteneväiset aiempien koira-avusteisesta pedagogiikasta tehtyjen tutkimusten kanssa.
Ac- cording to the school education staff participating in the study, dog assisted activities in the school learning environment improves the classrooms socio-emotional atmosphere, provides more tools for special education and subject-specific study, and motivates students.
Tutkimukseen osallistuneiden koulun kasvatushenkilöstöjen näkemysten mukaan kasvatuskoiratoiminta koulun oppimisympäristössä parantaa luokan sosiaalisemotionaalista ilmapiiriä, antaa lisää työkaluja erityispedagogiikkaan ja oppiainekohtaiseen opiskeluun, sekä motivoi oppilaita.
The purpose of this qualitative case study was to identify the teaching staff experiences in the application of dog assisted studies in practical work.
Tämän laadullisen tapaustutkimuksen tavoitteena oli selvittää opetustoimen henkilöstön kokemuksia koira-avusteisen opintojen soveltamisesta käytännön työssä.
The theoretical part of the study consists of a study of what dog-assisted work and pedagogy are in a school learning environment and how dog-assisted learning benefits learners.
Tutkimuksen teoriaosa koostuu selvityksestä mitä on koira-avusteinen työskentely ja pedagogiikka koulun oppimisympäristössä ja mitä hyötyä koira-avusteisesta opiskelusta on oppijoille.
The purpose of the study is to find out how respondents have benefited from and utilized the content of dog-assisted studies for practical work.
Tutkimuksella on tarkoitus selvittää, miten vastaajat hyötyivät ja hyödynsivät koira-avusteisen opintojen sisältöjä käytännön työhön.
In addition, the study explores the mean- ings and benefits they experience in a dog-learning environment at school.
Lisäksi tutkimuksessa selvitetään minkälaisia merkityksiä ja hyötyjä he kokevat koira-avusteisen opetuksen tuovan koulun oppimisympäristöön.
In addition, the study mapped what courses dog owners have the opportunity to complete.
Lisäksi tutkimuksessa kartoitettiin mitä opintoja kasvatuskoiraohjaajilla on mahdollisuus suorittaa.
Views on the benefits of dog-assisted training for practical work.
Näkemyksiä koira-avusteisen koulutuksen tuomista hyödyistä käytännön työhön
The study explored the impact of dog-assisted training on practical work through a questionnaire.
Tutkimuksessa selvitettiin koira-avusteisen koulutuksen vaikutuksia käytännön työhön kyselytutkimuksen avulla.
The training provided information and certainty for the dog assisted work and created a social networking opportu- nities.
Koira-avusteisen opintojen tuomat hyödyt vastaajat kokivat olevan merkityksellisenä, koulutus antoi tietoa ja varmuutta koira-avusteiselle toiminalle sekä loi sidosryhmän, johon verkostoitua.
What benefits does dog-assisted studies bring to their own work.
Mitä hyötyä opetushenkilöstöllä koira-avusteisista oppinoista omaa koira-avusteiseen työhön.
12 pupils who were separated into four research groups took part in this research.
Tutkimukseen osallistui 12 oppilasta, jotka jaettiin neljään tutkimusryhmään.
The testing of the learning ensemble and the practical development work was carried out as a two-week project including six teaching sessions of different durations.
Oppimiskokonaisuuden testaaminen ja käytännön kehittämistyö toteutettiin kahden viikon kes-tävänä projektina, joka sisälsi kuusi kestoltaan eri mittaista opetuskertaa.
Based on the research outcome it can be assumed that the different forms of play can support the completion of different stages of design process.
Tutkimustulosten perusteella voidaan olettaa, että eri leikin muodoilla voidaan tukea suunnitte-lun eri vaiheiden toteutumista.
Play and playful attitude can increase the joy of learning and motivate the activity in process.
Leikillä ja leikillisellä asenteella voidaan lisätä oppi-misen iloa ja motivaatiota meneillään olevaa toimintaa kohtaan.
The learning ensemble was implemented as pupil group work.
Oppimiskokonaisuus toteutettiin oppilaiden ryhmätyönä.
To reach desired results, the education of the craft design process should reflect the children's own experiences and take the typical ways of processing matters at different age into account.
Jotta opetussuunni-telmaan kirjatut tavoitteet voidaan saavuttaa, tulee suunnittelunopetuksen vastata lasten omaa kokemusmaailmaa ja huomioida ikäkaudelle tyypillisiä tapoja prosessoida asioita.
Design based research was used as the main research method.
Tutkimusmenetelmänä käytettiin kehittämis-tutkimusta.
The research material consists of observations, a research diary and documents and products produced by the pupils during the research.
Aineisto koostuu tehdyistä havainnoista, ryhmähaastatteluista, tutkimuspäi-väkirjasta sekä oppilaiden suunnitteluprosessin aikana tuottamista dokumenteista ja tuotoksis-ta.
The development research began with a theoretical problem analysis which helped outline the interface of the play activity and the creative craft process.
Kehittämistutkimus käynnistyi teoreettisella ongelma-analyysillä, jonka avulla kartoitin leikkitoiminnan ja luovan käsityöprosessin yhtymä-kohtia.
Play contributes to team work skills and planning together as well as discussing the pupils' own ideas and work.
Leikki edistää yhdessä tekemistä ja yhteissuunnittelua, sekä omista ideoista ja työstä puhumista.
Pretend play fuels the development of ideas and works as a source of inspiration and creativity.
Kuvitteluleikit ruokkivat mielikuvien syntymistä ja siten toimivat hyvin inspiraation ja ideoinnin lähteenä.
The objective of this thesis was to find out how play and playfulness as pedagogical operations models conduce to completion of the design process.
Tämän pro gradu -tutkielman tavoitteena oli selvittää, miten leikki ja leikillisyys pedagogisina toimintamalleina edistää suunnittelun toteutumista.
Playful craft : A design based research of a craft designing task based on play and playfulness
Leikillinen käsityö : kehittämistutkimus leikkiin perustuvasta käsityön suunnittelusta
A defragmented learning synthesis, where a story and a linked building game work as the starting point of the entire craft process, was formed as the progeny of the development research.
Kehittämistutkimuksen tuo-toksena syntyi eheyttävä oppimiskokonaisuus, jossa tarina ja siihen liittyvä rakenteluleikki toi-mivat kokonaisen käsityöprosessin lähtökohtina.
The theoretical frame of reference playful craft is based on this interface.
Näiden yhtymäkohtien varaan rakentuu tutkimuksen teoreettinen viitekehys leikillinen käsityö, johon kehittämistyö perusti.
The importance of design skills and problem solving is emphasized in the basics of the core curriculum.
Opetussuunnitelman perusteissa korostetaan suunnittelutaitojen ja ongelmanratkaisun merkitys-tä.
The challenging process of craft design includes multiple stages.
Käsityöllinen suunnittelu on hyvin monivaiheinen ja haastava prosessi.
The creative process and the design phases using play based methods were the objects of this development work.
Kehittämisen kohteena olivat kokonaiseen käsityöprosessiin sisältyvät ideointi- ja suunnitteluvaiheet, joissa käytettiin leikkiin perustuvia työtapoja.
Semi-structured individual interviews were conducted in two parts, in spring 2018 and in autumn 2019.
Puolistrukturoidut yksilöhaastattelut toteutettiin kahdessa osassa, keväällä 2018 sekä syksyllä 2019.
The results were analyzed through qualitative, theory-driven content analysis and interpreted using the Korthagen model.
Tuloksia analysoitiin laadullisen, teoriaohjautuvan sisällönanalyysin kautta ja tulkittiin Korthage-nin mallin avulla.
Five early childhood education teacher students were interviewed in the first round and four in the second round, with one of the first-round interviewees reclining from the interview.
Ensimmäisellä kierroksella haastateltiin viittä varhaiskasvatuksen opettajaopiskelijaa ja toisella haastattelukierroksella neljää, yhden ensimmäisen kierroksen haastateltavan jättäytyessä pois.
In addition, interviewees reported facilitating the handling of emotions and understanding the importance of being present in supporting children's play.
Lisäksi haastatteltavat kertoivat tunteiden käsittelemisen helpottumi-sesta sekä läsnäolon merkityksen ymmärtämisenä suhteessa lasten leikin tukemiseen.
This onion model illustrates the layered nature of teaching and provides a framework through which to explore different levels of teaching from a more holistic perspective.
Tämä sipulimalli kuvaa opettajuuden kerroksel-lisuutta ja luo kehyksen, jonka kautta opettajuuden eri tasoja voidaan tutkia kokonaisvaltaisemmasta näkökulmasta.
However, the second round of interviews revealed that only one of the four interviewees were utilisating drama education in their daily teaching.
Toisella haas-tattelukierroksella kävi kuitenkin ilmi, että vain yksi neljästä haastateltavasta hyödynsi draamakasva-tusta opettajuudessaan päivittäin.
Teacher (in) Role : Theatre-based methods as means of forming teacherhood in Early Childhood Education
Opettaja(n) roolissa : teatterilähtöiset menetelmät varhaiskasvatuksen opettajuuden rakentumisessa
The structure of being a teacher was investigated using Korthagen's (2004) model of levels of change.
Opettajuuden rakentumista selvitettiin Korthagenin (2004) opettajuuden muutosten tasojen mallin avulla.
In addition, the premise was that theatre-based methods could support the construction and identification of teacher identities and core characteristics.
Lisäksi esioletuksena oli, että teatterilähtöiset menetelmät voisivat tukea opetta-jaidentiteetin sekä ydinominaisuuksien rakentumista ja tunnistamista.