natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The study was designed to investigate the origins of the competency to use municipal decision-making power and its development in the light of the central development of municipal law, including causal relationships and systematization of municipal law.
Siinä selvitetään kunnanvaltuuston vallan syntyhistoria sekä sen kehittyminen yhteiskunnallisen muutoksen osana.
While demands for efficiency grew, they we-re mainly responded to by detailed norm setting and direction by the state.
Tällöin tehokkuusvaatimukset voimistuivat, ja niihin myös vastattiin.
For the purpose, the budget was to be divided in ap-propriations up to one designation.
Samoin tekee määrärahapäätös, jota ei sidota yhteen määrätarkoitukseen.
The local council's (the local government's) decision-making power can be transferred legally to the executive organization within the limits of the law by a by-law.
Kunnan päätösvallan siirtyminen: oikeudellinen tutkimus kunnanvaltuuston vallasta suomalaisen kunnallishallinnon demokraattisten arvojen ja tehokkuusarvojen ristipaineessa
This is called delegation, whereas in the management-by-results system local decision-making power is factually transferred in other forms too.
Valtuuston valtaa on siirretty täytäntöönpanijoille tietoisesti, mutta sitä on siirtynyt myös salaisesti.
The introduction of the management-by-results system to local govern-ment broke the mechanisms that had protected the council's authority in the legal-administrative practice.
Maamme kunnallishallinto siirtyi erilaisten kokeilujen ja hallinnonuudistusten kautta uudenlaiseen kunnallishallintoon, jonka johtavana aatteena on tulosjohtamisen idea.
The launch of management by results meant that efficiency values took precedence over democratic ones.
Hän tulee siihen tulokseen, että nykyajan tehokkuuden ihannointi antaa vain vähän mahdollisuuksia siihen.
During managerial local government, municipal officials became also executors of the self-government of local residents.
Valtion edustajat eivät kuitenkaan ajaneet kuntia muuttamaan hallintoaan, vaan tämän tehtävän hoitivat kuntien keskusjärjestöt.
The idea of management by results played a key role in this development.
Kauko Heuru selvittelee yli 400 -sivuisessa väitöskirjassaan laajasti tämän kehityksen syitä.
The inner logic of the dual principle corresponded to the perceptions of the rule of law and legal positivism about formal rational legal order; implementation was based on subsumptional logic rather than independent consideration.
Kaiken perustana oli uusliberalismi sekä amerikkalainen liiketaloustieteellinen tutkimus ja sen osakseen saama huomio OECD-maiden julkisessa hallinnossa.
The study is a quality case study.
Tutkimus on laadullinen tapaustutkimus.
The school can be regarded as a trendsetter for several school buildings in Helsinki and elsewhere.
Sitä voi pitää suunnannäyttäjänä useille koulurakennuksille Helsingissä ja myös muualla.
The phenomenon to be studied is the experienced well-being produced by the learning environment.
Tutkittava ilmiö on opiskeluympäristön tuottama kokemuksellinen hyvinvointi.
The most significant findings in this study are the factors in the experiences which are not included in the definition of a theoretically good comprehensive school.
Tutkimuksen tärkeimpinä esiin tulevina asioina voidaan pitää niitä kokemuksissa ilmeneviä seikkoja, joita teoreettisesti hyvän peruskoulurakennuksen määrittelyyn ei sisälly.
The research data consist of theme interviews, data collected by the insight method and of the interviews of children based on the photos taken by them.
Tutkimusaineisto koostuu teemahaastatteluista, eläytymismenetelmällä kootusta aineistosta ja oppilaiden ottamiin valokuviin pohjautuvista haastatteluista.
The findings indicate the fact that the teachers active collaboration in the designing process produces school environments supporting the well-being of the staff.
Saadut tulokset viittaavat siihen, että käyttäjien aktiivinen panos suunnitteluvaiheessa tuottaa henkilökunnan hyvinvointia tukevia kouluympäristöjä.
The experiences of the physical learning environment are translated into the designing language and designing instructions.
Koulurakennuksen tuottamia hyvinvointiin liittyviä kokemuksia käännetään suunnittelun kielelle ja suunnitteluohjeiksi.
The experiences of the users are from a school building built according to a first prize entry in an architectural competition, a school building in whose design the users have been actively involved.
Vastauksena on saatu käyttäjien kokemuksia arkkitehtuurikilpailun voittaneen ehdotuksen pohjalta rakennetusta koulurakennuksesta, jonka suunnittelussa käyttäjä on ollut aktiivisesti mukana.
School building and well-being The aim of the study is to find out the connection between a school building and the well-being of the pupils and the staff and create instructions for designing learning environments supporting well-being.
Tutkimuksessa on etsitty peruskoulurakennuksen ja sen käyttäjien hyvinvoinnin välisiä yhteyksiä ohjeiden löytämiseksi hyvinvointia tukevan opiskeluympäristön suunnitteluun.
The school building has been designed based on the winning entry in an architectural design competition with pedagogical aspects as the starting-point.
Soinisen koulu on pedagogisista lähtökohdista ohjelmoidun yleisen arkkitehtuurikilpailun voittaneen ehdotuksen pohjalta suunniteltu rakennus.
The task is to present the contemporary so called official opinion about a good comprehensive school building and to develop its theory with the help of the experiences of the users.
Käsityksen luominen nykyisestä hyvästä peruskoulurakennuksesta on edellytyksenä, jotta voisi kehittää peruskoulurakennusta koskevaa teoriaa käyttäjien kokemusten avulla.
The empirical data have been collected from the staff and pupils of the Soininen school (a comprehensive school in Helsinki, Finland, grades 1-6).
Empiirinen aineisto on kerätty Soinisen koulun henkilökunnalta ja oppilailta.
The third part deals with the role of the users.
Kohtaavatko annetut ohjeet käyttäjien tarpeet?
Cooperating with children, however, is often impossible in practice in projects lasting for many years, but it is possible to learn from the experiences of the pupils in the Soininen school.
Koulun fyysiseenn ympäristöön ei juurikaan kohdisteta odotuksia ja usein ainoana vaikutusmahdollisuutena nähdään luokkahuoneen pulpettien sijoittelu.
The definition is based on the expectations of the society, building regulations, labour legislation, pedagogical norms as well as research findings.
Hyvän peruskoulun ideaalityypin, ideaalikoulurakennuksen määritelmä perustuu koulun fyysiselle ympäristölle asetettuihin teoreettisiin vaatimuksiin: yhteiskunnan odotuksiin, rakentamiseen kohdistuviin vaatimuksiin sekä pedagogisiin ja työympäristön asettamiin vaatimuksiin ja myös käytettävissä oleviin tutkimustuloksiin.
In this study well-being means positive experiences about the possibilities for activities in a comprehensive school building and its social and psychological environment The starting point is the existential- phenomenological concept of man by Lauri Rauhala.
Koulurakennukseen liittyvällä hyvinvoinnilla tarkoitetaan peruskoulurakennuksen toimintamahdollisuuksiin, sosiaaliseen ympäristöön ja psyykkiseen ympäristöön liittyviä myönteisiä kokemuksia.
By comparing the results analytically we can find elements in the frame-work of well-being for the designing theory of a comprehensive school building supporting the well-being of its users.
Näin löytyy aineksia käyttäjien hyvinvointia tukevan hyvän peruskoulurakennuksen suunnitteluteoriaan.
The character of the actual school building, the built reality, as part of the children s experience, challenges all the school architects and designers.
Etsittäessä vastauksia kysymykseen, millaisia kokemuksia Soinisen koulun rakennus tuottaa koulun oppilaille ja henkilökunnalle, on tutkittu koulun fyysisen ympäristön tuottamia kokemuksia tarkoituksena kyseenalaistaa yleisesti käytössä olevat ohjeet ja kehittää suunnitteluteoriaa edelleen.
In the experiences related to the psychological environment the possibilities for influence and self-expression are closely linked with the possibilities given by the physical environment.
Suoritetuissa terveystutkimuksissa näkökulma on ollut koettu terveys ei fyysinen ympäristö ja sen vaikutukset terveyskokemuksiin.
Experiencing the aesthetics is linked to the possibility to influence one s own environment, but also the possibility given by the design solutions to maintain order and cleanliness is an important aesthetic point of view.
Ainekohtaiset suunnitteluoppaat pitäytyvät opetettavan aineen omissa toiminnallisissa lähtökohdissa ja vaatimuksissa näkemättä rakennuksen mahdollisuuksia aineopetustilan ulkopuolella.
In the experiences related to possibilities for activities the importance of the daily routines are emphasized.
Käyttäjien roolin merkitys suunnitteluvaiheessa on jäänyt taustalle.
This part gives an answer to the question: What kind of experiences does the Soininen school building give to its pupils and the staff?
Kaisa Nuikkisen väitöskirjassa kysytään, mikä on koulurakennuksen rooli oppilaiden hyvinvoinnin tukemisessa.
The fourth part is a synthesis of the theoretically good comprehensive school building and the results of the case study.
Teoreettisesti hyvälle peruskoululle asetettuja tavoitteita ja käyttäjän kokemuksia tarkastellaan arkkitehdin silmin.
What kind of experiences does the Soininen school building give to its pupils and staff?
Millainen on hyvä peruskoulurakennus; mitä kokemuksia se tuottaa käyttäjilleen?
The data have been interpreted through the eyes of an architect.
On tarkoitus, että lukija pikemminkin kuuntelisi käyttäjän kokemuksia kuin itse arvioisi arkkitehtonisen suunnitelman onnistuneisuutta.
The well-being supported by the experienced physical environment is studied by applying the subjective indicators of the well-being theory by Erik Allardt.
Arkkitehtuuritutkimus puolestaan on keskittynyt rakennusten esteettisten merkitysten analyysiin irrallaan ihmisten arjesta.
(ii) What are the roles and significance of the family in contemporary societies?
Mikä on perheinstituution rooli ja merkitys nykyajan yhteiskunnassa?
(iii) How is the family defined and what social and cultural factors have affected the definitions in different countries?
Miten perhe, sen roolit ja siihen kohdistetut vaatimukset määritellään ja mitkä sosiaaliset ja kulttuuriset tekijät ovat vaikuttaneet eri maissa vallitseviin määritelmiin?
The examination of the family arises from the following questions: (i) How, to what degree and why are family institutions in Europe different or similar?
Tutkimuksessa pohditaan miten, missä määrin ja miksi eurooppalaiset perheinstituutiot erilaisia tai samanlaisia?
This comparative study is a dissertation comprised of a lengthy summarising article that links four empirical studies that were previously published as articles in international scientific journals and edited volumes.
Tutkimus on ns. artikkeliväitöskirja, joka koostuu laajasta yhteenvetoartikkelista ja neljästä aiemmin julkaistusta artikkelista.
The study demonstrates that the variations are not due to fundamentally different conceptions of the family but to the historical, social and political developments of the countries.
Tutkimus kuitenkin osoittaa, että perheideologian ja sen historiallisen muutoksen erot ja vaihtelut eivät niinkään johdu perustavanlaatuisista perhekäsityseroista vaan pikemminkin yhteiskuntien historiallisista, sosiaalisista ja poliittisista taustoista ja kehityskuluista.
Finnish and Spanish Families in Converging Europe The study explores the family and its changes during the 20th century and, particularly, between the 1960s and 1990s by comparing Finland and Spain within the West European context.
Suomalaiset ja espanjalaiset perheet yhtenevässä Euroopassa Tutkimus käsittelee perhettä ja perheessä 1900-luvun aikana tapahtunutta muutosta analysoimalla Suomea ja Espanjaa länsieurooppalaisina esimerkkeinä.
The family is viewed as a social institution, with the interest lying in macro-level social changes and in the interrelationship between the family and other social institutions such as the welfare state, the labour market, politics, legislation and religion.
Tämä vertaileva tutkimus tarkastelee perhettä sosiaalisena instituutiona, joka on vuorovaikutuksessa muiden sosiaalisten instituutioiden kuten hyvinvointivaltion, työmarkkinoiden, politiikan, lainsäädännön ja uskonnon kanssa.
Analyses of demographic statistics and data on Finns and Spaniards values and attitudes indicate that demographic statistics suggest a crisis of The Family, for in neither of the countries does a fixed or typical family form exist and the growing plurality of family forms is a fact.
Demografisiin tilastoihin perustuva analyysi viittaa perheinstituution kriisiin siinä mielessä, että mitään vakioista perhemuotoa ei kummassakaan maassa ole.
Fundamentally, the family ideologies are the same based on Christian tradition and, furthermore, the evolution of ideologies has moved in the same direction along with modernisation processes, albeit at a different pace.
Ideologiat ovat muuttuneet ja kehittyneet samansuuntaisesti patriarkaalisesta ideologiasta sukupuolien ja sukupolvien tasa-arvoa korostavaksi ideologisaksi, joskin muutos on ollut eritahtista.
Looking at patterns of family formation and considering a variety of hypotheses usually presented as explaining the differences: contraceptive use, premarital cohabitation and women s labour market participation, the study shows that these reasons do not explain the differences between Finnish and Spanish patterns of first family formation.
Näitä trendejä on selitetty moderneilla ehkäisymenetelmillä sekä avoliittojen ja naisten työssäkäynnin yleistymisellä, mutta tutkimus osoittaa, että edellä mainitut selittävät tekijät eivät ole päteviä Suomen ja Espanjan tapauksissa.
However, prolonged periods in education and erratic labour markets tend to complicate the attainment of such independence, reflected in the postponement or even rejection of family formation, especially marriage and parenthood.
Todellisuudessa pidentyneet kouluttautumisajat, työelämän koventunut kilpailu ja työmarkkinoiden epävarmuus ovat niin Suomessa kuin Espanjassakin johtaneet siihen, että nuorten aikuisten taloudellisen itsenäisyyden saavuttaminen vaikeutuu ja pitkittyy ja siten myös perheen perustaminen lykkääntyy.
The study suggests that family-relevant public policies, housing policies and the labour market in particular are factors that better explain why Spaniards have fewer children and form families later than Finns even though the female employment rate is considerably lower and the use of modern contraceptives and premarital cohabitation is clearly more infrequent in Spain than in Finland.
Ne eivät selitä, miksi mm. syntyvyys Espanjassa on huomattavasti matalampi kuin Suomessa ja miksi espanjalaiset lykkäävät perheen perustamista vieläkin pidempään kuin suomalaiset.
Yet, a de-familialised welfare state like the Finnish one eases gaining independence and family formation even with limited means, whereas a familistic welfare state like the Spanish one makes it more difficult to cut the cord to the parental home and to form new families.
Ihanteellinen tai ideologinen perhe niin Suomessa kuin Espanjassakin on avioparin ja heidän lastensa muodostama ydinperhe, vaikka yhä suuremman osan perhetodellisuus ei tätä ihannetta vastaakaan.
The model emphasises the role of public policies, housing policies, legislation and the labour market in particular in shaping the framework within which people in different countries make their decisions concerning family and family life.
Tutkimuksessa kehitetään selitysmallia niin maiden välisille eroille kuin länsieurooppalaisissa perheinstituutioissa tapahtuneille muutoksille, joka korostaa perheen perustamiseen ja perhe-elämään liittyvien valintojen ja mahdollisuuksien kiinteää liitosta yhteiskunnassa harjoitettuun lainsäädäntöön, perhepolitiikkaan ja erityisesti työmarkkinoihin.
The study questions the stereotypical notions of the modern North and traditional South and their typical families and demonstrates that differences between Finnish (Northern) and Spanish (Southern) families have been greatly exaggerated and oversimplified.
Tutkimus oikaisee niin perheestä kuin pohjoisen ja eteläisen Euroopan välisistä eroista vallitsevia stereotypioita ja yksinkertaistuksia ja tuottaa tietoa perheestä, sen roolista ja merkityksestä länsieurooppalaisissa yhteiskunnissa.
Analysis of the role of family formation in the process of attaining adult status shows that financial independence and self-reliance have taken over from marriage and parenthood as the principal markers of adulthood both in Finland and Spain.
Perheen perustamisen tapojen tarkastelu 1960-1999 välisenä aikana osoittaa, että kummassakin maassa solmittujen avioliittojen määrä on laskenut, perhekoko on pienentynyt ja avioliiton solmimisen ja ensisynnyttäjien keksi-ikä on noussut, joskin espanjalaisnaiset ensisynnyttäjien keksi-ikä on vieläkin korkeampi kuin suomalaisten.
Family practices have been studied by analysing and comparing socio-demographic statistics between the 1960s and 1990s, the focus being on the formation of the first family.
Tutkimuksessa tarkasteltava ajanjakso kattaa koko 1900-luvun, joskin pääpaino on 1960­1990 lukujen välisessä ajassa.
On the other hand, the study also shows that The Family ­ the conjugal nuclear family - is very much alive and well as an ideological model and ideal.
Toisaalta ihmisten arvot ja asenteet heijastavat sitä tosiasiaa, että ideologisena mallina perhe on edelleen vankka.
Leadership and employee well-being : A psychological perspective based on resource theories
Lähijohtaminen ja työntekijöiden hyvinvointi : Resurssiteorioihin pohjautuva psykologinen näkökulma
Unfair treatment and abusive behaviours constitute a stressor and a risk factor for employee exhaustion.
Epäoikeudenmukainen kohtelu ja loukkaava johtaminen muodostavat stressitekijän ja riskin työntekijän uupumukselle.
To conclude, leaders can importantly support and enhance employees' well-being.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että lähijohtamisen piirteet voivat merkittävällä tavalla tukea ja edistää työntekijöiden hyvinvointia.
Overall, the results of this study emphasize the role of justice behaviours of supervisors (respectful and equal treatment) in sustaining employee well-being.
Kaikkiaan tutkimuksen tulokset korostavat esimiehen oikeudenmukaisuuden (kunnioittava ja puolueeton, tasapuolinen kohtelu) merkitystä työntekijöiden hyvinvoinnin ylläpitämisessä.
The present study extended the literature on leadership and employee well-being particularly by setting specific leadership styles (transformational and authentic) in the context of other leadership behaviours (supervisor fairness, abusive supervision, and conflict management).
Käsillä oleva tutkimus laajensi johtamista ja työntekijöiden hyvinvointia koskevaa aiempaa tutkimusta erityisesti tarkastelemalla varsinaisia johtamistyylejä (transformationaalinen ja autenttinen) suhteessa muihin käyttäytymispiirteisiin johtamisessa (esimiehen oikeudenmukaisuus, loukkaava johtaminen, konfliktien hallinta).
This view is further supported by the notably high empirical overlap (high correlations) between leadership measures.
Tätä näkemystä tukee myös johtamiskäsitteiden empiirinen päällekkäisyys (korkeat mittareiden väliset korrelaatiot).
Thus, participants reporting better well-being also consistently reported more favourable leadership behaviours, and when occupational well-being improved or deteriorated, leadership perceptions changed in a similar way.
Toisin sanoen, tutkittavat, joilla oli suotuisampi hyvinvoinnin taso, raportoivat myös suotuisampaa johtamista, ja hyvinvoinnin parantuessa tai heikentyessä myös johtamisarviot muuttuivat vastaavalla tavalla.
In order to avoid overstated claims on the effects of transformational leadership on employee well-being, transformational leadership should be evaluated in the context of other leadership behaviours, especially when it concerns supervisory leadership in organizations.
Jotta transformationaalisen johtamisen hyvinvointivaikutuksia ei ylikorostettaisi, sitä tulisi arvioida suhteessa muihin johtamiskäyttäytymisen piirteisiin, erityisesti jos kyseessä on organisaatioissa tapahtuva esimiestyö.
In addition, fair leadership was found to be more important to prevent employee well-being from deteriorating (exhaustion).
Lisäksi oikeudenmukaisen johtamisen havaittiin olevan transformationaalista tärkeämpää työntekijän hyvinvoinnin heikkenemisen eli uupumusasteisen väsymyksen ehkäisyssä.
Congruent changes were found particularly for transformational leadership and employee energy (vigour).
Erityisen yhdenmukaisesti vaihtelivat transformationaalinen johtaminen ja työntekijän energisyys (tarmokkuus).
The questionnaire data used in this study were gathered among Finnish municipal employees 2011–2013 (NTime1 = 557, NTime2 = 333, NTime3 = 294), mostly women (85%), from various occupations.
Tutkimus perustuu kyselyaineistoon, joka kerättiin suomalaisilta eri ammateissa toimivilta kunta-alan työntekijöiltä vuosina 2011–2013 (NT1 = 557, NT2 = 333, NT3 = 294).
The COR theory emphasizes the availability of resourceful factors in shielding well-being, particularly in times when important resources are lost, threatened, or not regained after investment.
Voimavarojen säilyttämisen teoria korostaa käytettävissä olevien voimavarojen (eli erilaisten arvostettujen resurssitekijöiden) suojaavaa vaikutusta hyvinvoinnille erityisesti silloin, kun yksilö on menettänyt tärkeitä voimavaroja, kokee voimavarojen menettämisen uhkaa tai ei ole saanut takaisin sijoittamiaan voimavaroja.
However, based on the results of this study, they are limited to the influence in dyadic relationships since the risk for impairment of psychological well-being among employees is individual and not shared within work units.
Tämän tutkimuksen tulosten perusteella lähijohtamisen vaikutus rajautuu kuitenkin kahdenvälisiin suhteisiin, sillä riski hyvinvoinnin heikkenemiseen on yksilöllinen eikä saman työyksikön työntekijöiden kesken jaettu ilmiö.
The main results of this study indicated that, first, leadership behaviours can decrease employees’ risk for developing depressive symptoms by enhancing employees’ personal resources, referring to aspects of the self that are linked to resiliency.
Tutkimuksen päätulokset osoittivat, ensiksi, että lähijohtaminen voi vähentää työntekijöiden riskiä masennusoireiden kehittymiseen tukemalla työntekijöiden henkilökohtaisia voimavaroja, jotka viittaavat yksilön resilienssiä (psyykkistä kestävyyttä) työssä edistäviin ominaisuuksiin.
In all the four articles of this thesis, constructive leadership was conceived as a job resource for employees in accordance with the Job Demands-Resources model (Bakker & Demerouti, 2007), which elaborates the principles of the Conservation of Resources theory (Hobfoll 1989, 2001) in the occupational context.
Kaikissa väitöskirjan neljässä osatutkimuksessa rakentavia johtamisen piirteitä käsiteltiin työn voimavarojen ja vaatimusten mallin mukaisina työn voimavaratekijöinä (Bakker & Demerouti, 2007).
Furthermore, the results suggested that leadership and employee well-being are intertwined in a way that calls for an understanding of the affective factors involved in relationships between leaders and employees.
Lisäksi tulokset osoittivat johtamisarvioiden ja hyvinvoinnin olevan yhteen kietoutuneita tavalla, joka herättää tarpeen kasvattaa ymmärrystä affektiivisten tekijöiden merkityksestä esimiesten ja työntekijöiden välisissä suhteissa.
Cross-sectional data were used in Study I (N = 557) and Study III (N = 333), whereas in Study II, two-wave longitudinal data with 14 months’ time-lag (N = 262), and in Study IV, three-wave longitudinal (incomplete) data across 22 months (total N = 625) were used.
Toinen osatutkimus perustui 14 kuukauden pitkittäisaineistoon (N = 262) ja neljäs osatutkimus 22 kuukauden pitkittäisaineistoon (vaillinaisen aineiston kokonais-N = 625).