natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, those elements in students activities should be structured and directed, which are central to the aim of Progressive Inquiry, but which the students do not recognize or demonstrate spontaneously, and which are usually not taken into account in existing pedagogical methods or educational conventions.
Opettajan pitäisi strukturoida ja mallintaa erityisesti sellaisia käytäntöjä, jotka ovat tutkivan oppimisen kannalta keskeisiä, mutta joita oppilaat eivät hallitse oma-aloitteisesti ja joihin muut opetusmenetelmät eivät kiinnitä huomiota.
The developed Pedagogical Infrastructure Framework enabled recognizing and examining some central features and their interplay in the designs of examined inquiry units.
Tutkivan oppimisen sovellusesimerkkien tutkimiseen kehitetty analyysikehikko (Pedagogical Infrastructure Framework) auttoi tarkastelemaan joitakin oppimisprojektien pedagogisen toteutuksen keskeisiä piirteitä ja niiden yhteisvaikutusta.
Careful consideration should be given to content mastery, critical working strategies or essential knowledge practices that the inquiry approach is intended to promote.
Opettajan tulisi harkita tarkoin, mitkä ovat niitä keskeisiä seikkoja opiskeltavissa asiasisällöissä tai tietokäytännöissä, joiden oppimista tutkivan oppimisen avulla voidaan edistää.
In Study IV, a design-based research effort consisting of four consecutive university courses, applying progressive inquiry pedagogy, was retrospectively re-analyzed in order to develop the generic design framework.
Tutkimuksessa IV tarkastellaan tutkivan oppimisen soveltamista neljällä peräkkäisellä yliopistokurssilla sekä kehitetään edelleen yhtenäistä analyysikehikkoa pedagogisten suunnitelmien tarkasteluun.
Study III examined multiple teachers' methods of organizing progressive inquiry projects in primary and secondary classrooms through a generic analysis framework.
Tutkimuksessa III tarkastellaan tutkivan oppimisen projektien pedagogista toteutusta ala- ja yläkouluissa yhtenäisen analyysikehikon avulla.
The results indicate that appropriate teacher support for students collaborative inquiry efforts appears to include interplay between spontaneity and structure.
Tulosten perusteella yhteisöllisen, tutkivan oppimisen taitojen harjoittelussa avoin oma-aloitteisuus ja opettajan tarjoamat ohjaavat rakenteet näyttävät olevan vuorovaikutuksessa keskenään.
Concerning the scaling-up of inquiry pedagogy, it was concluded that one individual teacher can also apply the principles of Progressive Inquiry in his or her own teaching in many innovative ways, even under various institutional constraints.
Tutkimuksissa saatiin rohkaisevia kokemuksia siitä, miten yksittäinen opettaja pystyy soveltamaan tutkivaa oppimista omassa opetuksessaan innovatiivisesti, vaikka kouluissa ja yliopistoissa onkin paljon erilaisia institutionaalisia rajoitteita, jotka hankaloittavat opetuskäytäntöjen kehittämistä.
In Study I, the aims were to investigate how a human tutor contributed to the university students collaborative inquiry process through virtual forums, and how the influence of the tutoring activities is demonstrated in the students inquiry discourse.
Tutkimus I käsittelee verkkotyöskentelyn ohjaustapojen vaikutusta opiskelijoiden tutkivan oppimisen prosessiin yliopistokurssilla.
The present study focuses on investigating multiple efforts to implement a model of Progressive Inquiry and related Web-based tools in primary, secondary and university level education, to develop guidelines for educators in promoting students collaborative inquiry practices with technology.
Väitöstutkimus tarkastelee esimerkkejä, joissa tutkivan oppimisen (Progressive Inquiry) pedagogista mallia ja verkkoteknologiaa on käytetty koulu- ja yliopisto-opetuksessa.
Study II examined an effort to implement technology-enhanced progressive inquiry as a distance working project in a middle school context.
Tutkimuksessa II tutkitaan opettajien ohjauskäytäntöjä peruskoulun yläasteella toteutetulla tutkivan oppimisen etäopiskelukurssilla.
The framework may help to recognize and critically evaluate the invisible learning-cultural conventions in various educational settings and can mediate discussions about how to overcome or change them.
Mallia voisi ehkä käyttää yleisemminkin tunnistamaan ja arvioimaan kriittisesti vallitsevia oppimisen ja opettamisen käytäntöjä.
Personality is also the main source of resources concerning compensations for lower-order physical deficiencies and restrictions.
Persoonallisuus on myöskin tärkein kompensaatiolähde fyysisille ja kognitiivisille rajoitteille.
Despite quite intensive research there is still no consensus concerning what is the factual situation in a driver evaluation (methodology), which measures should be included in an evaluation (methods), and how an evaluation has to be carried out (practise).
Huolimatta varsin intensiivisestä tutkimuksesta edelleenkään ei ole olemassa yhteistä näkemystä siitä, mistä ajokykyarvioinneissa on kysymys (metodologia), mitä menetelmiä ja mittoja arvioinneissa tulisi käyttää (metodit) ja miten arviointi tulisi suorittaa (käytäntö).
6) Personality factors including higher-order needs and motives, attitudes and a degree of self-awareness, particularly a sense of illness, are decisive when evaluating a disabled person’s driving ability.
Persoonallisuustekijät mukaan lukien tarpeet, motiivit, asenteet ja itsetiedostuksen aste, etenkin sairauden tunne, ovat keskeisiä arvioitaessa toimintarajoitteisten henkilöiden ajokykyä.
In the future the number of the disabled drivers requiring a special evaluation of their driving ability will increase due to the ageing population, as well as the progress of adaptive technology.
Tulevaisuudessa ajokyvyn erityistutkimusta vaativien toimintarajoitteisten henkilöiden määrä tulee kasvaamaan väestön vanhenemisen ja apuvälineteknologian kehittymisen myötä.
Fourth, an evaluation has to be person centred but not disease-, function- or method centred.
Arviointityön on oltava persoonalähtöistä eikä sairaus-, funktio- tai menetelmälähtöistä.
2) The Parkinson study clearly showed that even an experienced clinician cannot reliably accomplish an evaluation of a disabled person’s driving ability without collaboration with other specialists.
Parkinson-tutkimuksen keskeinen löydös oli, että kokenutkaan kliinikko ei kykene ajokykyä luotettavasti arvioimaan tekemättä yhteistyötä muiden asiantuntijoiden kanssa.
On the basis of our study a multidisciplinary team (practitioner, driving school teacher, psychologist, occupational therapist) is recommended for use in demanding driver evaluations.
Tutkimustemme perusteella suosittelemme moniammatillisen tiimin (lääkäri, liikenneopettaja, psykologi, toimintaterapeutti,) käyttöä vaativissa ajokyvyn arvioinneissa.
5) From the safety point of view, perceptible operations with the control devices are not crucial, but correct mental actions which the driver carries out with the help of the control devices are of greatest importance.
Turvallisuuden kannalta hallintalaitteilla suoritetut operaatiot eivät ole ratkaisevia, vaan keskeisessä asemassa ovat henkiset toiminnot, jotka kuljettaja toteuttaa hallintalaitteiden avulla.
Faults in the laboratory tests predicted faults in the on-road driving test in the novice group, whereas slowness in the laboratory predicted driving faults in the experienced drivers group.
Empiiriset tutkimukset osoittivat, että kokemattomilla virheet laboratoriossa ennustivat virheitä ajokokeessa kun kokeneilla hitaus laboratoriossa ennusti virheitä ajokokeessa.
4) The patient studies demonstrated that the disabled persons themselves, as well as their spouses, are as a rule not reliable evaluators.
Potilastutkimuksemme osoittivat myös selkeästi, etteivät potilaat itse eivätkä heidän puolisonsa kykene ajokykyä luotettavasti arvioimaan.
Primary in a driver’s evaluations is a coherent conceptual model while concrete methods of evaluations may vary.
Ajokyvyn arvioinnissa ensisijaista on johdonmukainan ja perusteltu käsitteellinen malli konkreettisten arviointimene-telmien voidessa vaihdella.
In order to find answers to these questions we carried out empirical studies, and simultaneously elaborated upon a conceptual model for driving and a driving evaluation.
Väitöstyössä kehitettiin empiirisen tutkimuksen ja psykologisen toiminnan teorian pohjalta ajotoiminnan ja ajokyvyn arvioinnin käsitteellinen malli.
Third, in an evaluation of driving ability it is a question of matching these two hierarchically organised structures: a subject of an activity and a proper activity.
Ajokyvyn arvioinnissa on kysymys näiden kahden dynaamisen systeemin vertailusta.
The argument developed has the same layered structure.
Kehitetyllä argumentilla on siis kerroksinen rakenne.
The latter is especially the case, when the aim is to grasp the cultural dynamics in the processes of organising schooling.
Jälkimmäinen pätee erityisesti silloin, kun päämääränä on koulutuksen organisoitumisen prosessien kulttuurisen dynamiikan syvempi ymmärtäminen.
This leads to narrowing down the topic of openness and to focussing on how adult education is organised.
Tämä johtaa avoimuuden teeman rajaamiseen ja kohdennukseen aikuiskoulutuksen organisoitumisen suunnassa.
Openness and reflexivity of university education in the analysis of structuration of Finnish university adult education
Yliopistokoulutuksen avoimuus ja refleksiivisyys : Suomalaisen yliopistoaikuiskoulutuksen rakenteistumisen analyysia
I am arguing in favour of meta theoretical possibility and the empirical fertility of such a synthesis.
Argumentoin tällaisen synteesin metateoreettisen mahdollisuuden ja empiirisen hedelmällisyyden puolesta.
At the first level, within the theoretical disposition of structuration, I develop methodological solutions, which allow the theme of reflexivity to be taken into account in the research concerning the organisational change of schooling.
Ensimmäisellä tasolla kehitän rakenteistumisen teoreettisessa dispositiossa metodologista ratkaisua tuon teoreettiseen teeman huomioimiseksi koulutuksen organisaatiomuutoksen tutkimuksessa.
The results of my historical analysis are presented through three articles and a commentary chapter.
Historiallisen analyysin tulokset on esitetty kolmen osajulkaisun kautta ja niitä kommentoivassa luvussa, jotka ovat osa tätä teoreettisesti painotettua tutkimusta.
The analysis of structuration is supported by the ideal type -like notion of university adult education, since this allows the comparative and historical research strategy required for the task.
Rakenteistumisen analyysia tuetaan vertailevan tutkimusstrategian mahdollistavan ideaalityyppisen yliopistoaikuiskoulutuksen käsitteen avulla.
In the actual empirical part of the study, the third level, I explore the genesis of the Finnish open university.
Kolmannella tutkimustasolla yliopistokoulutuksen avoimuuden varsinainen empiirinen tutkimus selventää suomalaisen avoimen yliopiston genesistä.
The essential results achieved at this research level are presented as developing a synthesis of the theoretical thinking of Giddens and Bourdieu.
Tämän tutkimustason keskeiset tutkimustulokset esitän Giddensin ja Bourdieun tuotannon syntetisoivana kehittelynä.
At the second level of empirical-historical theorising about schooling I confine the treatment of the theme of reflexivity to the topic of the openness of university education.
Tutkimuksen toisella - koulutuksen empiirishistoriallisen teorian – tasolla rajaan teoreettisen teeman yliopistokoulutuksen avoimuuteen.
Following this setting, structuration is taken to be a concern of the theoretical thinking of both Anthony Giddens and Pierre Bourdieu.
Käsitetyö on toteutettu Margaret Archerin aikanaan muotoilemassa "morfogenesis vs. rakenteistuminen" asetelmassa, jota seuraten rakenteistumisen ajatus koskettaa sekä Anthony Giddensin että Pierre Bourdieun teoreettista ajattelua.
This is done in such manner that demonstrates how the structuration approach, understood as synthesising the meta theory of Giddens and Bourdieu, can take into account the theme of the reflexivity of schooling.
Sisällökkään koulutuksen teorian kautta, rakennan poikkitieteellisen tutkimusnäkökulman avoimuuden ilmiöön siten, että samalla havainnollistan, kuinka Giddensin ja Bourdieun metateoriaa yhdistelevä lähestymistapa voi huomioida koulutuksen refleksiivisyyden teeman.
Openness and reflexivity of university education in the analysis of structuration of Finnish university adult education This research has been organised on three levels around a specific theoretical theme of the reflexivity of schooling.
Tämä tutkimus on jäsennetty kolmitasoisesti koulutuksen refleksiivisyyden teoreettisen teeman ympärille.
The empirical part of the research consisted of 22 thematic interviews with mothers, fathers and 14 – 16-year-old teenagers from 11 different families.
Mukana on sekä isien, äitien että 14 – 16 –vuotiaiden nuorten haastatteluja.
The Use of Power in Bringing up Children at Home
Valta kotikasvatuksessa
Manipulative and violent forms of power are not justifiable but other forms of power and their open exercise is sometimes necessary.
Manipulatiiviset tai väkivaltaiset vallan muodot eivät näyttäydy kotikasvatuksessa koskaan oikeutettuina.
The most common aim of the research was to find out and theoretize of power which is suitable for bringing up children at home. Power was defined and researched on the basis of existing power theories, mostly those presented in anglo-american research on power.
Teoreettisessa osassa tarkastellaan jo olemassa olevien, angloamerikkalaisessa valtakirjallisuudessa yleisimpien valtaluokitusten ja –teorioiden soveltuvuutta kotikasvatuksessa ilmenevän vallan tarkasteluun.
The relationship between the parent and the child is necessary the inner power relation where the relation itself modifies the parties’ identities.
Yhteiskunnalliseen vallankäyttöön verrattuna kotikasvatuksessa korostuu vanhemman ja lapsen välinen sisäinen valtasuhde eli se, että suhde itsessään muokkaa syvällisesti sekä vanhempaa että lasta ja heidän identiteettejään.
The important criteria to use in order to determine the most suitable forms of power and the most appropriate ways of exercising that power is to see how they improve the development of the identity and internalization of values of the child. An ethically justified exercise of power in bringing up children at home is based on a dialogical, pedagogical relationship between the parent and the child, focuses on the relationship between the parent and the child, orientates itself further than present, aspires to promote the good of the child, and comes true in a caring atmosphere.
Paras toimintatapa kotikasvatuksessa ei ole autoritaarinen eikä vapaan kasvatuksen mukainen, vaan vanhemman arvostus, kunnioitus ja rakkaus lasta kohtaan näyttäytyy parhaimmillaan dialogisena kasvatussuhteena ja kodissa vallitsevana lämpimänä välittämisen ilmapiirinä.
The aim of this research was to explore how issues of power manifest themselves in bringing up children at home.
Tutkimus osoitti, että kotikasvatuksessa ilmenee hyvin monenlaista valtaa.
Parents use many forms of power in bringing up children at home.
Lisäksi kotikasvatuksessa ilmenee paljon positiivista valtaa, jonka kautta pyritään esimerkiksi vahvistamaan lapsen omaa persoonaa.
The starting point for the study was a phenomenon centered, power focused, and theoretically orientated view which also included an empirical part as well.
Erityisesti nuorilla korostuu neuvotteleva valta sekä strateginen valtapeli vanhempien kanssa.
In that case positive and productive elements are also included in the power relationship.
Myös laajemmat yhteiskuntaan ja lähiympäristöön liittyvät tekijät vaikuttavat vahvasti valtaan ja sen käyttämiseen.
The nature of authority in bringing up children at home appears to have same characteristics as the categorization of authority put forward by Weber but in addition it included extra categories called moral authority and ontological-existential authority.
Valta ei ole kuitenkaan yksisuuntaista, vaan mitä vanhemmista lapsista on kyse, sitä vastavuoroisempana vallankäyttö tutkimuksessa ilmeni.
The questions for the interviews were based on power theories.
Kasvatusta on usein kritisoitu siihen sisältyvän vallan vuoksi.
The interviewees were found through snowball sampling.
Tutkimuksen empiirinen osa koostuu 22 teemahaastattelusta.
The acquisition rate of the expressive lexicon increased from slow to faster in most children (91%).
Ilmaistun sanaston omaksumisnopeus muuttui hitaasta nopeaan suurimmalla osalla (91 %).
Four groups took part in the studies: the longitudinal (N = 35) and cross-sectional (N = 146) samples of the FT children, and the longitudinal (N = 32) and cross-sectional (N = 66) samples of VLBW children.
Tutkimuksissa oli neljä tutkittavien ryhmää: täysiaikaisten lasten pitkittäinen (N = 35) ja poikittainen (N = 146), sekä pienipainoisten keskosten pitkittäinen (N = 32) ja poikittainen (N = 66) otanta.
The language development of the VLBW children should be followed in clinical work.
Pieninä keskosina syntyneiden lasten varhaisten kielellisten taitojen kehitystä tulisi seurata kliinisessä työssä.
The data was gathered by applying of the structured parental rating method (the Finnish version of the Communicative Development Inventory), through analysis of the children´s spontaneous speech and by administering a a formal test (Reynell Developmental Language Scales).
Aineistoa kerättiin strukturoidun vanhempien arviointimenetelmän (Varhaisen kommunikaation ja kielen kehityksen arviointimenetelmä), spontaanipuheen analyysin ja muodollisen testin (Reynellin kielellisen kehityksen testi) avulla.
However, when the compositional development was analysed in relation to the growth of lexicon size, this development occurred qualitatively in a nearly parallel manner in the VLBW children as in the FT children.
Kuitenkin, kun sanaston koostumuksen kehitystä analysoitiin suhteessa sanaston kokoon, kehitys oli laadullisesti lähes samantyyppistä kuin täysiaikaisilla lapsilla.
In addition, the language skills of the VLBW children at 2;0 were analysed, as well as the predictive value of early lexicon to the later language performance.
Lisäksi tutkittiin pienten keskosten kielellisiä taitoja kahden vuoden iässä, ja varhaisen sanaston ennustearvoa myöhempiin kielellisiin taitoihin nähden.
The effect of the background variables (gender, length of the mother s basic education, birth weight) on the language development in the FT and the VLBW children differed.
Taustamuuttujien (sukupuoli, äitien peruskoulutuksen pituus, syntymäpaino) yhteys sanaston kehitykseen erosi täysiaikaisten ja keskosten ryhmässä.
The aim was to analyse the growth and compositional development of the receptive and expressive lexicons between the ages 0,9 and 2;0 in the full-term (FT) and the very-low-birth-weight (VLBW) children who are acquiring Finnish.
Väitöskirjan tavoitteena oli saada tietoa täysiaikaisina ja pieninä keskosina (syntymäpaino ≤ 1500 g) syntyneiden suomalaislasten ymmärtävän ja ilmaistun sanaston määrällisestä ja koostumuksen kehityksestä ikävälillä 0;9 ja 2;0, sekä ilmaistun sanaston ja varhaisen kieliopin välisestä suhteesta täysiaikaisilla lapsilla toisen ikävuoden lopussa.
The results provide new information of early language acquisition by the Finnish FT and VLBW children.
Tulokset tuovat uutta tietoa täysiaikaisina ja pieninä keskosina syntyneiden suomalaislasten kielenkehityksestä.
The compositional development of both lexicons happened at a slower rate in the VLBW children when compared to the FT controls.
Kummankin sanaston koostumuksen kehitys tapahtui pienipainoisilla keskosilla hitaammin kuin täysiaikaisina syntyneillä.
The results support the view that the early acquisition of the semantic lexical categories is related to lexicon growth.
Tulokset tukevat näkemystä, jonka mukaan varhaisten semanttisten sanakategorioiden kehitys tapahtuu suhteessa sanaston määrälliseen kehitykseen, sekä näkemystä, jonka mukaan kieliopin ilmaantuminen on sidoksissa ilmaistun sanaston määrällisen kehitykseen.
The FT children acquired their receptive lexicons earlier, at a faster rate and with larger individual variation than their expressive lexicons.
Täysiaikaiset lapset omaksuivat ymmärtävää sanastoaan aiemmin ja nopeammin, ja omaksumisessa oli huomattavampaa yksiköllistä variaatiota verrattuna ilmaistun sanaston omaksumiseen.
Highly parallel developmental paths for lexical semantic categories were detected in the receptive and expressive lexicons of the Finnish children when they were analysed in relation to the growth of the lexicon size, as described in the literature for children acquiring other languages.
Kun ymmärtävän ja ilmaistun sanaston koostumuksen kehitystä analysoitiin suhteessa sanaston kokoon, semanttisten sanakategorioiden kehityskäyrät muistuttivat kirjallisuudessa kuvattuja, muita kieliä omaksuvien lasten kehityskäyriä.
The emergence of grammar was closely associated with expressive lexical growth.
Varhaisen kieliopin ilmaantuminen oli yksityiskohtaisella tavalla sidoksissa ilmaistun sanaston kehitykseen.
The VLBW children acquired their receptive lexicons at a slower rate and had weaker language skills at 2;0 than the full-term children.
Pienipainoisina keskosina syntyneiden lasten ymmärtävän sanaston kehitys oli hitaampaa ja kielelliset taidot heikommat kuin verrokeilla.
Early receptive and expressive lexicon sizes were significantly associated with later language skills in both groups.
Varhaisen sanaston koko ennusti merkitsevästi myöhempää kielellistä kokonaistasoa.
Here, for the first time this assumption was directly tested.
Tutkimuksessa oletusta testattiin ensimmäistä kertaa suoraan.
The local structure was either Cartesian or curved.
Paikallinen rakenne oli joko kaareva tai suora.
Feature integration in human vision
Piirteiden integroiminen ihmisen näköjärjestelmässä
This thesis consists of four experimental, psychophysical studies on human visual feature integration.
Tässä väitöskirjassa esitellään neljä kokeellista psykofysiikan tutkimusta piirteiden integraatiosta.
The results showed that the global form was more efficiently discriminated in concentric patterns.
Tulokset osoittivat, että kokonaismuoto voitiin havaita paremmin konsentrisillä ärsykkeillä.
Many theories assume that perceived brightness is based on the analysis of luminance border features.
Monet teoriat olettavat, että kirkkaushavainto perustuu pinnan reunojen piirteiden analyysiin.
The fourth study investigated how form detectability depends on the global regularity of the Glass pattern.
Neljännessä tutkimuksessa tutkittiin kuinka havaittavuus riippuu ärsykkeen säännönmukaisuudesta.
The second study investigated how visual features are integrated into percepts of surface brightness.
Toisessa osatutkimuksessa tutkittiin miten visuaaliset piirteet integroidaan pinnan kirkkauden havainnossa.
In the third study the discrimination of orientation structure in highly coherent concentric and Cartesian (straight) Glass patterns was measured.
Orientaatiorakenteen erotuskyky mitattiin koherenteilla konsentrisillä (ympyrän muotoisilla) ja suorilla Glass-ärsykkeillä.
Recently, neural processes underlying feature integration in the visual system have been under intensive study.
Integraation mekanismit ovat olleet viime aikoina intensiivisen tutkimuksen kohteena.
Some of these interactions are quite complex, and it is not known whether they reflect early or late stages of perceptual processing.
Osa kontekstin aiheuttamista vaikutuksista on varsin monimutkaisia, eikä tiedetä millä näkötiedon prosessoinnin tasolla ne tapahtuvat.
The third and fourth studies investigated global form integration in random-dot Glass patterns.
Kolmannessa ja neljännessä osatutkimuksessa tutkittiin kokonaismuotojen havaitsemista pelkistä satunnaispisteistä muodostuvissa Glass-ärsykkeissä.
The classification images show that the perceived brightness of both an illusory Craik-O Brien-Cornsweet stimulus and a real uniform step stimulus depends solely on the border.
Tulokset osoittivat, että sekä tasaisen pinta-ärsykkeen että nk. Craik-O Brien-Cornsweet-illuusion pinnan kirkkaus integroidaan yksinomaan reuna-informaation perusteella.