natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Consistency of feces, animal weight, colon weight and the rotavirus colonization of plasma and intestinal tissues were considered as indexes of infection severity.
Probioottien hyödyllisten vaikutusten toimintamekanismit virusinfektioissa sekä probiootin yhdistelmän vaikutukset yksittäisiin verrattuna ja probiootin elävyyden merkitys ovat vielä kuitenkin puutteellisesti tunnettuja.
Children receiving only L. rhamnosus GG had fewer days with respiratory tract symptoms during the intervention period.
Perusterveillä lapsilla GG ei vähentänyt merkitsevästi yleisten eri hengitystievirusten määrää lasten nenänielussa tai niiden yhteydessä ilmenneitä oireita.
Thus, the method is valid for influenza virus research, and it could be applied for studying immune adjuvant effects of probiotics on serum influenza antibody titers in the future.
Tulokset saattaisivat viitata siihen, että GG:n hyödylliset vaikutukset hengitystievirusinfektioissa saattavat perustuvat elimistön immuunijärjestelmän toiminnan vahvistamiseen.
Moreover, neutralization test proved to be more sensitive and specific than the hemagglutinin inhibition test.
Lisäksi virusten muuntuessa jatkuvasti, tarvitaan uusia herkkiä menetelmiä, joilla voidaan tunnistaa virusinfektioita, jotta voidaan tehdä tarkempia virusmäärityksiä/diagnooseja ja kehittää virushoitoja.
The probiotic L. rhamnosus GG reduced days with respiratory tract symptoms.
Kuitenkin GG vähensi merkitsevästi puolen vuoden aikana kuukausittaisten hengitystieinfektio-oireiden määrää.
The applied research method was interpretative phenomenological analysis (IPA).
Tutkimusmenetelmänä käytettiin tulkitsevaa fenomenologista analyysia (IPA).
Experiences and Perceptions of Sensitivity
Kokemuksia ja havaintoja herkkyydestä
The study focuses on investigating and answering the following questions: 1) How do the respondents experience sensitivity a) emotionally, b) socially, in their relationships, and c) specifically in the working environment?
Tutkimuksessa etsittiin vastauksia seuraaviin kysymyksiin: 1) Millaisena vastaajat kokevat herkkyytensä a) tunne-elämässään, b) ihmissuhteissaan ja c) erityisesti työelämässä?
2) How did the respondents become aware of their sensitivity?
2) Miten vastaajat ovat tulleet tietoisiksi herkkyydestään?
3) How do the respondents react to their sensitivity and explain it, based on their experience?
3) Miten vastaajat suhtautuvat herkkyyteensä ja selittävät sitä kokemuksensa perusteella?
Respondents experience human relations as impressive and meaningful and regulate the number, quality and distance of their relationships in different ways.
Vastaajat kokevat ihmissuhteet vaikuttavina ja merkityksellisinä ja säätelevät ihmissuhteidensa määrää, laatua ja etäisyyttä eri tavoin.
Sensitivity is a very multifaceted concept, which has mostly been studied from a trait theoretical perspective within temperament research, whereas less attention has been directed to the phenomenological side of sensitivity.
Herkkyys on hyvin monimuotoinen käsite, jota on tarkasteltu lähinnä piirreteoreettisesti temperamenttitutkimuksen yhteydessä, kun taas herkkyyden fenomenologinen puoli on jäänyt vähemmälle huomiolle.
Emotional skills and life skills in general seem to be significant in whether the respondents feel in control or out of control of their strong feelings and reactions and to what extent they feel they can realize their own goals in life.
Tunnetaidoilla ja elämäntaidoilla näyttää olevan merkitystä sille, kokeeko vastaaja jäävänsä voimakkaiden tunteidensa ja reaktioidensa armoille vai hallitsevansa niitä ja missä määrin hän kokee voivansa toteuttaa omia tavoitteitaan elämässään.
In other words, perceived sensitivity is different from experienced sensitivity.
Havaittu herkkyys on siis eri asia kuin koettu herkkyys.
In the research material sensitivity experienced in human relations is most often connected with empathy.
Ihmissuhteissa koettu herkkyys liitetään aineistossa useimmin empatiaan.
Experiences of emotional sensitivity are in many ways intertwined with experiences of social sensitivity.
Emotionaalisen herkkyyden kokemukset ovat monin tavoin yhteydessä sosiaalisen herkkyyden kokemuksiin.
Sensitivity is experienced as strong feelings and reactions, which are aroused by stimulation from the inner and outer environment.
Herkkyys koetaan voimakkaina tunteina ja reaktioina, jotka syntyvät erilaisten sisäisen ja ulkoisen ympäristön ärsykkeiden vaikutuksesta.
The majority of respondents found their experiences of sensitivity both positively enriching and negatively burdening their private and working life.
Suurin osa vastaajista löytää herkkyyden kokemuksistaan sekä myönteisiä, elämää rikastuttavia puolia että kielteisiä, raskaiksi kokemiaan puolia niin yksityiselämässä kuin työympäristössäkin.
The research material consists of writings on personal experiences of sensitivity by adults who are actively involved in writing or who study writing.
Aineistona käytettiin kirjoittamista opiskelevien tai aktiivisesti harrastavien aikuisten omia herkkyyden kokemuksia käsitteleviä kirjoituksia.
Respondents have varied ways of expressing their sensitivity.
Vastaajat kertovat ilmaisevansa herkkyyttään hyvin eri tavoin.
The study uses the results of temperament research as a starting point and the principles of phenomenological research as a framework for forming and investigating the research questions from a social psychological viewpoint.
Tutkimuksen lähtökohtana ovat temperamenttitutkimuksen tulokset ja viitekehyksenä kokemuksen tutkimus.
This study focuses on emotional and social sensitivity as experienced by adults.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan aikuisten tunne-elämässä ja ihmissuhteissa ilmenevän herkkyyden kokemuksia.
Experiences of sensitivity include detailed perceptions of other people's feelings and the atmosphere of interaction.
Herkkyys voi ilmetä kokemuksina toisten ihmisten tunteiden ja vuorovaikutuksen ilmapiirin havaitsemisesta.
According to the respondents their experiences of sensitivity may be reflected in behaviour in different ways ranging from reactions barely perceptible to others to strong expression of emotions.
Herkkyyden kokemus voi vastaajien mukaan jäädä muiden näkymättömiin, näkyä läpi käytöksestä tai purkautua voimakkaana ilmaisuna.
Research methods include interviews, observations and written documents.
Tutkimusmetodeina on käytetty haastatteluja, havainnointia ja kirjallisia dokumentteja.
However, MCDI is not able to answer to all the development challenges that emerge in the village level.
Silti MCDI ei pysty vastaamaan kaikkiin kehityshaasteisiin, joita kylätasolla esiintyy.
Also, the villages are heterogenic and the benefits are not evenly distributed.
Kylät ovat heterogeenisiä eivätkä hyödyt jakaannu niissä tasaisesti.
The data has been collected in Tanzania during a field work period in 2010.
Aineisto on kerätty vuonna 2010 kenttämatkalla Tansaniassa.
It operates in southeastern Tanzania and promotes participatory forest management and forest certification in four rural villages.
Järjestö toimii Kaakkois-Tansaniassa ja tukee osallistavaa metsien suojelua sekä metsäsertifiointia neljässä kylässä Tansanian maaseudulla.
This thesis is a study of a non-governmental organization called Mpingo Conservation and Development Initiative (MCDI).
Tämän pro gradu -tutkielman kohteena on kansalaisjärjestö nimeltä Mpingo Conservation and Development Initiative (MCDI).
In conclusion, it is suggested that combining environmentalism and developmentalism in practice can be difficult.
Yhteenvedossa esitettään, että käytännössä kehitys- ja ympäristöajattelun yhdistäminen voi olla haastavaa.
The concepts of developmentalist complex and global environmental regime are used.
Työssä käytetään developmentalistisen kompleksin ja globaalin ympäristöhallintajärjestelmän käsitteitä.
MCDI seems to perform better than the district and the villages trust MCDI.
MCDI näyttäisi suoriutuvat paremmin kuin paikallishallinto ja kyläläiset luottavat enemmän MCDI:hin.
The project has been able to generate income on the village level but the benefits still remain small.
MCDI on kyennyt kasvattamaan kylien saamia tuloja mutta hyödyt ovat silti edelleen pienet.
MCDI’s work has also changed the relation between the villages and the district.
MCDI:n tekemä työn on myös muuttanut suhteita kylien ja paikallishallinnon välillä.
As a consequence, MCDI has been transformed from a small research project into a non-governmental organization and development targets have become merged with environmentalist agenda.
MCDI on muuttunut pienestä tutkimushankkeesta kansalaisjärjestöksi, ja samalla kehitystavoitteet ovat sulautuneet osaksi järjestön ympäristö agendaa.
The theoretical framework consists of two discourses: the one about non-governmental organizations, and the other about interconnectedness of environmentalist and developmentalist agendas.
Tutkielman teoreettinen viitekehys nojaa kahteen keskusteluun, joista toinen käsittelee kansalaisjärjestöjä ja toinen kehitys (developmentalism) ja ympäristö (environmentalism) ajattelujen yhteenliittymistä.
In the case of MCDI, creating benefits from sustainable forest management has required several years and engagement with new technical mechanisms.
Jotta kestävä metsien hoito voisi tuottaa inhimillistä kehitystä, MCDI on joutunut luomaan uusia, hyvinkin teknisiä rakenteita, joiden rakentamiseen on kulunut useita vuosia.
The implications of the project in the village and district level are also discussed.
Työssä keskustellaan myös järjestön tekemän työn vaikutuksista kylätasolla ja vaikutuksista kylien ja paikallishallinnon välisiin suhteisiin.
The thesis argues that MCDI has been shaped in relation to various actors, such as donors and the district government.
Tutkielmassa esitetään, että suhteet eri toimijoihin, kuten avunantajiin ja paikallishallintoon ovat muovanneet MCDI:tä ja sen tavoitteita.
The thesis analyses how the organization has become a non-governmental organization and adopted human development targets alongside with sustainable forest management.
Tutkielma analysoi, miten järjestöstä on tullut kansalaisjärjestö: miten se on muodostunut vuorovaikutuksessa muiden toimijoiden kanssa, ja miten nämä suhteet ovat muovanneet järjestöä.
The historical texts considered in this thesis are Polybius’ Histories (264-146 BC); Six Books of the Commonwealth by Jean Bodin (1576); Leviathan by the Thomas Hobbes (1651); and John Locke’s Second Treatise of Government (1689).
Historialliset tekstit, joita tässä tutkielmassa tarkastellaan, ovat: Polybius, Histories (264-146 BC); Jean Bodinin Six Books of the Commonwealth (1576); Thomas Hobbesin Leviathan (1651); sekä John Locken Second Treatise of Government (1689).
There is thus an urgent need to re-examine and re-think the concept of sovereignty, and its place and status in today’s politics and political theory.
Tästä johtuen on tarpeen uudelleentarkastella ja ajatella suvereniteetin käsitettä ja sen paikkaa ja statusta tämän päivän politiikassa ja poliittisessa teoriassa.
The key modern sources adopted in this thesis include: Jacques Maritain’s 'The Concept of Sovereignty' (1950); Literature and Evil by George Bataille (1973); Rogues: Two Essays on Reason by Jacques Derrida (2005); 'Democracy, Demography and Sovereignty' by Seyla Benhabib (2008); World Poverty and Human Rights by Thomas Pogge (2008); Walled States, Waning Sovereignty by Wendy Brown (2010); and After Sovereignty edited by Pavlich & Barbour (2010).
Nykyaikaisen kirjallisuuden päälähteinä tutkielmassa ovat mm. seuraavat: Jacques Maritainin 'The Concept of Sovereignty' (1950); George Bataillen Literature and Evil (1973); Jacques Derridan Rogues: Two Essays on Reason (2005); Seyla Benhabibin 'Democracy, Demography and Sovereignty' (2008); Thomas Poggen World Poverty and Human Rights (2008); Wendy Brownin Walled States, Waning Sovereignty (2010); sekä After Sovereignty Pavlich & Barbourin editoimana (2010).
There is a growing consensus that the nature of sovereignty has changed in the recent decades, as the state as the centrepiece of power and authority is being increasingly affected by forces of globalization and the proliferation of international organizations and institutions.
Yksimielisyys suvereniteetin luonteen muutoksesta viimeisten vuosikymmenien aikana on kasvamassa, globalisaation ja kansainvälisten järjestöjen ja instituutioiden lisääntymisen vaikuttaessa valtioon vallan ja auktoriteetin keskipisteenä.
One such re-configuration is suggested by Thomas Pogge, who promotes a cosmopolitan institutional reform through a vertical dispersal of sovereignty, or a process of decentralization and centralization downwards to local, and upwards to global level - his idea will be critically assessed in detail.
Yhtä tällaisista uudelleenkonfiguroinneista ehdottaa Thomas Pogge, joka tukee kosmopoliittista, institutionaalista reformia suvereniteetin vertikaalin hajaannuttamisen kautta, toisin sanoen keskittämisen ja hajauttamisen prosesseja yhtäältä alas kohti paikallista, sekä toisaalta ylöspäin kohti globaalia tasoa – tätä ajatusta tullaan tarkastelemaan kriittisesti ja yksityiskohtaisesti.
Throughout the thesis some important considerations and reservations are identified, which will eventually suggest several avenues for further research on the concept of sovereignty.
Tutkielman aikana tunnistetaan joitain tärkeitä huomioita ja varauksia, jotka lopulta osoittavat useita mahdollisia tutkimusteitä suvereniteetin käsitteen analyysille tulevaisuudessa.
In addition, such re-conceptualization is further enabled by deliberations and iterations of the concept manifesting in deliberative sovereignty discourse.
Lisäksi, tällaista uudelleenkonfigurointia mahdollistaa edelleen käsitteen monet deliberaatiot ja iteraatiot, jotka ilmentyvät suvereniteetin deliberatiivisessa diskurssissa.
Especially, the thesis will explore a possibility of re-configuring sovereignty towards a conceptualization that enables it to be dispersed, shared or transferred away from the nation-state to other political units.
Erityisesti tutkielma tarkastelee mahdollisuutta uudelleenkonfiguroida suvereniteetti kohti tapaa hahmottaa suvereniteetti hajotettavana, jaettavana ja siirrettävänä, pois kansallisvaltiosta kohti muita poliittisia yksikköjä.
However, the approaches adopted by theorists to confront this perceived crisis of sovereignty seem to be largely divided between those aiming to defend some notion of nation-sate sovereignty, and those aiming to discard it, transform it, migrate or divide it.
Teoreetikkojen omaksumat erilaiset lähestymistavat käsitellä tätä suvereniteetin koettua kriisiä tuntuvat jakaantuvan niiden välillä, jotka puolustavat jonkinlaista kansallisvaltiosuvereniteetin käsitystä, ja niiden, jotka pyrkivät hylkäämään, muuttamaan, siirtämään tai jakamaan suvereniteettia.
The main conclusion in this thesis is that through a thorough philosophical analysis of the concept of sovereignty, it becomes evident that sovereignty evades any fixed meanings, and is inherently ambiguous and polysemic.
Tutkielman keskeisenä johtopäätöksenä on, että suvereniteetin käsitteen filosofisen analyysin kautta suvereniteeti ilmenee käsitteenä, joka välttää jäykkiä tai kiinteitä määritelmiä, vaan on sen sijaan luonnostaan moniselitteinen ja monimerkityksellinen.
This thesis is motivated by what some would consider as the erosion, or demise, of nation-state sovereignty today.
Tämän tutkielman motivaationa toimii ilmiö, jonka jotkut näkevät kansallisvaltiosuvereniteetin eroosiona tai loppuna.
The purpose of this thesis is to contribute to this project through a philosophical analysis of the concept of sovereignty, and the various approaches and conceptualizations present in the modern sovereignty discourse.
Tämän tutkielman tarkoituksena on tukea tätä projektia suvereniteetin käsitteen, sekä sen erilaisten lähestymistapojen ja hahmotusten filosofisen analyysin kautta.
Being polysemic the concept then allows re-configurations and re-conceptualizations that enable conceiving sovereignty as something that can be dispersed, shared or transferred.
Käsitteen moniselitteisyys sallii siten sellaisiakin uudelleenkonfigurointeja ja –hahmotteluja, jotka käsittävät suvereniteetin jonain, jota voidaan hajauttaa, jakaa tai siirtää.
The research method used in this study was semi-structured interviews that were analyzed using qualitative content analysis.
Tämän työn tutkimusmenetelmänä käytettiin puolistrukturoituja haastatteluja, jotka analysoitiin käyttämällä kvalitatiivista analyysimenetelmää.
The main findings of this study show that opening up the digital production and distribution channels gives the artists more power to get distinguished even without the help of any record labels.
Pääasialliset tutkimustulokset osoittavat, että digitaalisen tuotannon ja jakelukanavien avaaminen kaikille mahdollistaa artistien yksilöllisen erottautumisen ilman levy-yhtiöiden apua.
The growth in the volume brings new talent into the music markets but simultaneously the more fragmented digital music environment makes the competition much harder.
Materiaalin määrän kasvu on edesauttanut uusien lahjakkuuksien löytämistä musiikkimarkkinoilla, mutta samalla sirpaloituneempi digitaalinen musiikkiympäristö on tehnyt kilpailusta kovempaa.
This study relied on the constructivist position as the constructivists’ incentive is to understand the world we live in by developing meanings from experiences towards certain objects and ideas.
Tutkimuksessa turvauduttiin konstruktiiviseen tutkimusnäkemykseen, koska sen ideana on ymmärtää kokemuksien kautta syntyneitä ideoita ja ajatuksia maailmasta jossa elämme.
However, the record labels are still integral part of the talent launching processes that are increasingly moving towards digital platforms.
Levy-yhtiöillä on silti edelleen merkittävä osa kykyjen lanseerausprosesseissa, jotka ovat kasvavassa määrin siirtymässä digitaalisille alustoille.
Overall, the digital changes have created a lasting impact on the talent scouting and talent launching processes, which are now extending more towards the digital environment.
Digitaalisilla muutoksilla on yleisesti ottaen ollut pysyvä vaikutus kykyjen löytämis- ja lanseerausprosesseihin, jotka ovat enenevissä määrin siirtymässä digitaaliseen ympäristöön.
Finding musical talent is at the core of the music industry, and therefore this study has examined how the music industry view that the digital changes have affected the talent scouting and talent launching processes.
Musiikkiteollisuuden lähtökohtana on löytää lahjakkaita artisteja, ja tämän vuoksi tässä tutkielmassa tarkasteltiin musiikkiteollisuuden näkemyksiä siitä, miten digitaalinen aikakausi on vaikuttanut kykyjen löytämis- ja lanseerausprosesseihin.
However, more recently the music industry has started to realize the usefulness of digital tools and platforms on the talent scouting and talent launching.
Musiikkiteollisuus on viime aikoina alkanut ymmärtämään digitaalisten työkalujen ja alustojen hyödyn kykyjen etsimis- ja lanseerausprosesseissa.
The music industry is often not educated enough to take advantage of and use the full potential of what the modern digital environment has to offer.
Tämän seurauksena musiikkiteollisuudella ei ole ollut tarpeeksi digitaalista tietotaitoa käyttää hyödykseen digitaalisen ympäristön tarjoamia kaikkia mahdollisuuksia.
The slow reaction of the music industry towards the ever changing digital environment has made it less efficient in the use of the new digital technologies.
Musiikkiteollisuudella on ollut tapana reagoida hitaasti digitaalisessa ympäristössä tapahtuviin muutoksiin, minkä takia uusien teknologisten laitteiden vaikea omaksuminen on tehnyt alasta suorituskyvyttömämmän.
Since the beginning of the digital revolution the music industry has been forced to face frequent changes.
Musiikkiteollisuus on joutunut kohtaamaan lukuisia muutoksia digitaalisen aikakauden alusta alkaen.
The aim of this study was to rely as much as possible on the participants’ responses related to the subject.
Tarkoituksena oli tukeutua mahdollisimman paljon haastateltavien, kymmenen eri kokemustaustaisen musiikkiteollisuuden ammattilaisen, näkemyksiin liittyen tutkimusaiheeseen.
In addition to this, digital marketing and promotion are growing importance in the talent launching process.
Fanikulttuurin lisäksi digitaalinen markkinointi ja mainonta ovat tärkeässä roolissa artistien lanseerauksissa.
Moreover, the fans are growing importance where the information collected from them using the digital technologies can help the record labels in their scouting and launching plans.
Digitaalinen teknologia helpottaa fanien kuluttajakäyttäytymisen seuraamista, jonka avulla pystytään auttamaan levy-yhtiöitä kykyjen löytämis- ja lanseerausprosesseissa.
Altogether ten music industry professionals with different backgrounds were interviewed to get an in-depth understanding on the research question.
Pyrkimyksenä oli saada syvällinen ymmärrys analysoitavasta tutkimusaiheesta.
This is achieved through innovation.
Tämä saavutetaan innovoimalla.
Changing one policy variable might have no effect if other variables are not changed at the same time.
Yhden politiikkamuuttujan muuttaminen voi olla turhaa, jos muihin muuttujiin ei tartuta samaan aikaan.
This evaluation helps choose which policy measures should be implemented.
Arviointi auttaa valitsemaan, mitkä politiikkatoimenpiteet tulisi ottaa käyttöön.
The current study is a theoretical examination on these subjects.
Tutkielma on teoreettinen tarkastelu näistä aiheista.
The competitiveness in global competition is increasingly more dependent on the ability to create unique products and services.
Kilpailukyvyn säilyttäminen globaaleilla markkinoilla on kasvavasti riippuvainen kyvystä luoda ainutlaatuisia tuotteita ja palveluja.
Firms require many types of specialized knowledge that they cannot produce themselves.
Yritykset tarvitsevat monenlaista spesifiä tietoa, jota he eivät aina voi tuottaa itse.
Many of the relevant policy measures are complementary and should be adopted as packages.
Monet politiikkatoimenpiteistä ovat komplementaarisia ja ne tulisi ottaa käyttöön paketteina.
This justifies the public support of networking as part of innovation policy.
Tämä perustelee verkottumisen julkisen tuen osana innovaatiopolitiikkaa.
The policy measures associated with the issues are various.
Näihin liittyvät politiikkatoimenpiteet ovat moninaisia.
The best performance is achieved in 'small-world' networks which consist of tightly interrelated groups of agents which have some contacts with other groups.
Paras suorituskyky saavutetaan 'pienen maailman' verkostoissa, jotka koostuvat tiivisti toisiinsa yhteydessä olevista toimijaryhmistä, joilla on jonkin verran kontakteja muihin ryhmiin.
The availability of knowledge positively influences innovation in all stages: invention, innovation and diffusion.
Tiedon saatavuudella on positiivinen vaikutus innovaatiotoiminnan kaikilla tasoilla: inventio-, innovaatio- ja leviämisvaiheissa.
Knowledge is exchanged, transferred and shared through non-market based knowledge networks.
Tietoa vaihdetaan, siirretään ja jaetaan markkinoiden ulkopuolisissa tiedonvälitysverkostoissa.
Barriers to communication can be removed by improving the learning abilities of agents (means to learn) and promoting investments in collaboration (incentives to learn).
Viestintäesteitä voidaan poistaa parantamalla toimijoiden oppimiskykyä (oppimisen keinot) ja edistämällä yhteistyöhön investointia (oppimisen kannustimet).
Those organizations which exploit networks as a source of knowledge gain competitive advantage over those which do not.
Organisaatiot, jotka hyödyntävät verkostoja tiedon hankkimiseksi, saavat kilpailuetua verrattuna niihin, jotka eivät hyödynnä.
Small-world networks can be understood as local networks such as business clusters or non-local networks such as research networks or professional networks.
Pienen maailman verkostot voidaan käsittää alueverkostoina, kuten bisnesklustereina, tai paikasta riippumattomina verkostoina kuten tutkimus- tai ammattiverkostoina.
Limitations on the learning capabilities of the agents may prevent knowledge sharing.
Rajoitukset toimijoiden oppimiskyvyssä voivat estää tiedon jakamisen.