natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Another important element in the process is collective memory, as generational consciousness often takes form only retrospectively.
Keskeistä sukupolvitietoisuuden rakentumisen ja ylläpidon kannalta on myös kollektiivinen muistelu: sukupolvitietoisuus kiteytyy usein vasta ajan kuluessa.
Thus generation is, as a product of definition and classification struggles, a contested concept.
Sukupolvi on siten kamppailukäsite, määrityksistä ja luokituksista käytävän taistelun tulos.
Their generational interpretations have spread through the media with the help of certain iconic images of the generation insomuch that 1960s radicalism has become an indirect generational experience for other parts of the baby boom cohort as well.
Heidän sukupolvitulkintansa ovat levinneet julkisuuden kautta ns. Vanhan valtauksen kaltaisten sukupolvelle erityisten kulttuuristen ikonien avulla siinä määrin, että 60-luvun radikalismi sukupolvikokemuksena on alkanut epäsuorasti koskea myös ikäluokan muita osia.
The concept also clearly implies elitist connotations; the idea of some kind of vanguard (the elite) that represents an entire generation by proclaiming itself as its spokesman automatically creates a counterpart, namely the others in the peer group who are thought to be represented (the masses).
Käsite on perustaltaan myös elitistinen: ajatus sukupolvelle äänen antavasta etujoukosta tuottaa automaattisesti vastinparikseen muut , saman ikäluokan massan , joita etujoukon väitetään edustavan.
Three main themes were clarified in the thesis.
Tutkimuksen keskeiset tulokset voidaan tiivistää seuraavasti.
The thesis contributes to the discussion on the social (as distinct from its genealogical) meaning of the concept of generation, launched by Karl Mannheim s classic Das Problem der Generationen (1928), in which the central idea is that a certain group of people is bonded together by a shared experience and that this bonding can result in a distinct self-consciousness.
Tutkimus osallistuu sukupolven käsitteen yhteiskunnallisesta merkityksestä käytyyn keskusteluun ajatukseen, että tiettyä ihmisryhmää yhdistää jokin yhteinen kokemus, jonka perustalta ryhmä voi tulla tietoiseksi omasta erityisluonteestaan , jonka klassinen esitys on Karl Mannheimin Das Problem der Generationen (1928).
Some top politicians starting from the president and the minister for foreign affairs adopt many of the movement s claims.
Joukko huippupoliitikkoja presidentistä ja ulkoministeristä alkaen adoptoi monet liikkeen keskeisimmistä argumenteista.
The return of politics staged by the movement is, first and foremost, a phenomenon in the public sphere.
Liikkeen aikaan saama politiikan paluu tapahtuu ennen kaikkea julkisuudessa.
This allows for the conclusion that we are witnessing a move from organizational politics towards politics in the public sphere.
Tämä antaa aiheen väittää, että suomalaisessa politiikassa ollaan siirtymässä organisaatiovaikuttamisesta julkisuusvaikuttamiseen.
The study proves many common assumptions about the Global Justice Movement wrong.
Tutkimus osoittaa monet yleiset globalisaatioliikettä koskevat käsitykset vääriksi.
Two downward trends, the decline of party politics and the traditionally strong Finnish field of politically oriented civic associations remain unchanged.
Kahta laskevaa trendiä, puoluepolitiikan ja poliittisesti orientoituneen järjestökentän alamäkeä, liike ei onnistu kääntämään.
The political and economic elites are not just adversaries of the movement.
Eliitistä löytyy liikkeelle paitsi vastustajia, myös liittolaisia.
The mediation of the debates initiated by these publics to the Finnish national context is analyzed at two levels: First, through forums for policy debate such as the Helsinki Process on Globalization and Democracy and second, through the public debate in the Finnish mass media.
Niissä käydyn keskustelun välittymistä Suomeen seurataan tutkimalla sekä Helsinki-prosessin kaltaisia asiantuntijajulkisuuksia että Helsingin Sanomien valtavirtajulkisuutta.
Combining expert knowledge to carnevalistic demonstrations rarely seen in Finland, the movement gains more public attention and more members in Finland than in many other European countries.
Yhdistämällä asiantuntijatiedon käyttöä uusiin karnevalistisiin mielenosoittamisen tapoihin ja kansalaistottelemattomuuteen liike saa valtavasti huomiota, ja nostaa globalisaatiokeskustelun julkisuuden valokeilaan.
The Global Justice Movement and the Public Sphere
Politiikan paluu : Globalisaatioliike ja julkisuus
Rather than being a marginal actor, the movement is the initiator of the whole debate.
Liike ei ole keskustelun marginaalissa vaan keskiössä.
Particular attention is given to the World Social Forum, the movement s global gathering, analyzed as a new form of global publics.
Kokouksia tarkastellaan uudenlaisina globaalin julkisuuden muotoina.
In the light of this observation, the study assesses the potentials and the pitfalls of social movements and their related publics to global democracy.
Siinä esitetään, että yhteiskunnalliset liikkeet ovat olleet tärkeitä demokraattisen julkisuuden kehitykselle ja pohditaan, missä määrin uudet globaalit liikkeet ja julkisuuden muodot voivat edistää globaalia demokratiaa.
Later, the business elite, with support from the nation s largest newspaper, begins a counterattack to challenge the movement and its allies.
Elinkeinoelämän eliitti puolestaan käy vastaiskuun Helsingin sanomien pääkirjoitustoimittajien avustuksella.
The struggle over globalization has arguably been the most important debate in world politics of the 2000 s. This study maps the origins of this debate, its most important actors and its results so far.
Kamppailu globalisaatiosta määritteli vahvasti 2000-luvun maailmanpolitiikkaa, mutta myös kansallisen politiikan jakolinjoja.
The focus is on the Global Justice Movement which launched the globalization debate to the mass media spotlight.
Erityisesti kirja keskittyy keskustelun julkisuuteen nostaneeseen globalisaatioliikkeeseen ja sen suurkokouksiin, Maailman sosiaalifoorumeihin.
The study develops a theoretical perspective on social movements as actors in the public sphere.
Tutkimuksen näkökulma on julkisuusteoreettinen.
Non-perturbative analysis provides the most accurate information about the properties of the electroweak phase transition in the Standard Model of particle physics.
Hilasimulaatioihin perustuva analyysi tarjoaa tarkimman informaation sähköheikön faasitransition ominaisuuksista.
The main result of this thesis is a set of dimensional reduction matching relations between parameters of effective theories and physical quantities in the aforementioned extensions of the Standard Model.
Tutkielman päätulos ovat relaatiot efektiivisten teorioiden ja täyden teorian fysikaalisten suureiden välillä näissä malleissa.
Properties of the phase transition are important for both obtaining reliable predictions for potential gravitational wave background produced by this phase transition, and for viability of electroweak baryogenesis, that attempts to solve the problem of observed matter/antimatter asymmetry of the universe.
Sähköheikon faasimuunnoksen ominaisuuksien tunteminen mahdollistaa tarkkojen kvantitatiivisten ennusteiden tekemisen faasimuunnoksessa mahdollisesti syntyneille gravitaatioaalloille, sekä sähköheikon baryogeneesin tutkimuksen.
In all these models we have derived three-dimensional effective theories by using a method of high temperature dimensional reduction.
Osa tätä analyysiä on ns. dimensionaalinen reduktio, jossa täydelle hiukkasfysiikan mallille johdetaan korkean lämpötilan efektiivinen teoria.
In this thesis, we initiate similar non-perturbative studies for three theories of physics beyond the Standard Model.
Tässä väitöskirjassa dimensionaalinen reduktio suoritetaan kolmelle eri hiukkasfysiikan standardimallin laajennukselle.
For a full analysis, new simulations are required, which goes beyond the scope of this thesis.
Nämä relaatiot muodostavat perustan tulevalle tutkimukselle, jossa faasimuunnoksen ominaisuuksia tutkitaan uusien hilasimulaatioiden avulla.
We then discuss both perturbative and non-perturbative approaches to the problem in greater detail.
Lisäksi tässä tutkielmassa annetaan lyhyt johdatus Sähköheikkoon faasimuunnokseen ja perehdytään tarkemmin sen tutkimuksessa käytettäviin eri metodeihin.
In certain regions of parameter space for each model, we are able to perform a non-perturbative analysis simply by recycling lattice results obtained in the past.
Viimeksi mainittu mekanismi pyrkii selittämään maailmankaikkeudessa havaitun aine-antiaine-epätasapainon, joka on yksi kosmologian suurista ratkaisemattomista ongelmista.
In particular, we study three models with an extended Higgs sector: the Two-Higgs-Doublet Model, the real singlet and the real triplet extensions of the Standard Model.
Vuonna 2012 havaitun Higgsin bosonin löytymisen jälkeen uusien hiukkasten kokeellinen etsintä jatkuu ja hiukkasfysiikan standardimallin ns. Higgsin sektorin laajennukset ovat aktiivinen teoreettinen tutkimuskohde.
What Is That Song?
Mikä tuo laulu on?
: Aleksej Balabanov's Brother and Rock as Film Music in Russian Cinema
: Aleksej Balabanovin Veli ja rock elokuvamusiikkina venäläisessä elokuvassa
This dissertation examines the role of rock songs as film music in Russian cinema and how one important film, Aleksej Balabanov’s Brother (Brat, 1997), reshaped film music conventions in the 1990s.
Väitöskirjatutkimus tarkastelee venäläisen elokuvan rock-musiikinkäytön erityispiirteitä 1960-luvulta 1990-luvulle sekä sitä, miten yksi Neuvostoliiton jälkeisen elokuvan merkkiteos, Aleksej Balabanovin Veli (Brat, 1997), uudisti venäläisen elokuvamusiikin käytänteitä.
The study shows that the use of rock songs in Soviet-era Russian films goes through three stages.
Yli 20 elokuvan musiikinkäytön analyysi osoittaa, että rock elokuvamusiikkina käy läpi kolme vaihetta.
The analysis uncovers that the rock songs represent the voice of the author, but they are ambivalent in their relationship to the diegesis.
Analyysi osoittaa, että Veljessä rock edustaa pääasiassa tekijän ääntä, mutta sen suhde kerrontaan on kaksijakoinen: toisaalta se tuo ulkomaisia vaikutteita venäläisen elokuvan piiriin, mutta toisaalta viittaa vahvasti perinteisiin.
The research questions are 1) How is music used in Brother?
Tutkimuksen toinen osa keskittyy tutkimaan Veli-elokuvan musiikkia.
The methodology of the research is based on film music narratology combined with traditional Russian formalist and structural-semiotic views of art-texts as structures.
Koko elokuvan voi nähdä kuvauksena venäläisen ja läntisen rock-käsityksen ja elokuvamusiikkiperinteen yhteentörmäyksestä.
Finally, during perestroika underground rock songs are used as the main idiom and rock gains new connotations of the intelligentsia and the avant-garde, but the songs are still mainly connected to realistic motivation.
Ensin rockia kuullaan elokuvien tarinamaailman sisällä tapahtuvina esityksinä, ja muuten perinteisemmän musiikkivalikoiman keskellä nämä yksittäiset poikkeamat kuvastavat yleensä nuorison pinnallisuutta.
Then, in the youth films of Dinara Asanova, rock songs gradually become a more dominant part of the musical strategies.
Rock-laulut ovat tärkeä osa nykyelokuvien musiikillista ilmaisua.
Brother’s music track acts as a link in the evolutionary chain of Russian film music’s development toward post-classical compilation and composite scores.
1990-luvun suurmenestys Veli yhdisti ennennäkemättömällä tavalla legendaarisen rock-yhtyeen Nautilus Pompiliuksen musiikkia kuvaukseen nuoren miehen taistelusta Pietarin mafiaa vastaan.
A struggle emerges between the author-narrator and the main character over the music and this can be read as a self-reflective commentary on the development of the use of rock in Russian cinema.
1980-luvulla rockista tulee usean elokuvan kantava elementti; erityisesti perestroikan aikana rock-musiikkia käyttävien elokuvien keskeisenä sisältönä on välittää informaatiota rock-muusikoiden taidepiireistä.
"Contesting Forests and Power; Dispute, Violence and Negotiations in Central Java" is an ethnographic analysis of an ongoing forest land dispute and its negotiations in an upland forest village in the district of Wonosobo, Central Java.
"Metsämaakiista, väkivalta ja neuvottelut Keski-Jaavalla" on etnografinen analyysi metsämaakiistasta tiheästi asutulla ylänköalueella Keski-Jaavalla, Indonesiassa.
Contesting Forests and Power : Dispute, Violence and Negotiations
Metsämaakiista, väkivalta ja neuvottelut Keski-Jaavalla
This study argues that different cosmological and cultural orientations influence how the dispute and its negotiations have evolved.
Tutkimuksen keskeisen argumentin mukaan kulttuuriset ja kosmologiset orientaatiot vaikuttavat oleellisesti kiistan ratkaisuyrityksiin.
As the New Order came to an end, forest cover on state forest lands in the Wonosobo district was largely destroyed.
Väitöskirjan tarkastelemalla alueella valtion hallinnoimista metsistä suuri osa hakattiin muutamassa vuodessa.
Rather than focusing only on the village site, this ethnography of global connections explores the inequalities of power in different negotiation arenas and how these power relations have had an effect on the dispute and efforts made to settle it. Today, national and transnational connections have an effect on how land disputes develop.
Väitöskirja osoittaa, ettei metsäkato johdu vain taloudellisen hyödyn tavoittelusta, vaan historiallisesti muokkautuneista valtasuhteista, globaalien ja kansallisten valtarakenteiden välittymisestä paikallistasolle, ja jännitteistä jotka kumpuavat näiden järjestelmien välisestä vuorovaikutuksesta.
After the fall of President Suharto in 1998, disputes over access to state forest land emerged as a problem all over upland Java.
Indonesian ja Keski-Jaavan metsät ovat hävinneet hyvin nopeasti Presidentti Suharton väistyttyä vallasta vuonna 1998.
The dispute over state forest land is about a struggle over sovereignty which involves violence on the parts of different parties who maintain that they have a legitimate right to the state forest land.
Antropologian alaan kuuluva väitöskirja käsittelee kiistan eri osapuolten valta-asemia metsämaakiistan eri areenoilla ja neuvotteluissa.
It draws its theoretical framework from legal and political anthropology by looking at the position of law in society, exploring state formation processes and issues of power.
Oikeusantropologiaan liittyvässä tutkimuksessa kysytään, millaisia oikeusperiaatteita ja lakeja maakiistassa on noussut esiin.
Overall 934 nurses responded the questionnaires.
Kaikkiaan 934 sairaanhoitajaa vastasi kyselyyn.
In some analyses, cognitive coping was also treated as an organizational outcome.
Kognitiivista selviytymistä tarkasteltiin joissakin analyyseissa myös organisaation tulostekijänä.
Overall findings on mediation models partly supported the two simultaneous underlying processes proposed by the JD-R model.
Kaikkiaan välitysmalleja koskevat tulokset olivat sopusoinnussa JD-R –mallin olettamien kahden yhtäaikaisen prosessin kanssa.
The data were collected from among Finnish hospital nurses using e-questionnaires.
Aineisto koottiin suomalaisilta sairaalassa toimivilta sairaanhoitajilta e-lomakekyselynä.
Hence, this interaction was evidenced only among nurses in non-supervisory positions.
Tämä vaikutus todettiin vain hoitajilla, jotka eivät olleet esimiesasemassa.
However, many potential functions of organizational causal attribution are yet to be evaluated by relevant academic and organizational research.
Syyattribuutioilla on organisaatioissa kuitenkin monia muita mahdollisia vaikutuksia, joiden arvioiminen on tulevan akateemisen ja organisaatiotutkimuksen tehtävä.
Several hypotheses were derived from Karasek’s (1989) Job Demands–Control (JD-C) model and from the Job Demands–Resources (JD-R) model (Demerouti, Bakker, Nachreiner & Schaufeli, 2001).
Hypoteesit johdettiin Karasekin (1989) työn vaatimusten ja kontrollin (Job Demands-Control; JD-C) mallista ja työn vaatimusten ja voimavarojen (Job Demands-Resources; JD-C; Demerouti, Bakker, Nachreiner & Schaufeli, 2001) mallista.
Work engagement was assessed through the Utrecht Work Engagement Scale (Schaufeli & al., 2002), turnover intention by the Van Veldhoven & Meijman (1994) scale, and organizational identification by the Mael & Ashforth (1992) measure.
Työhön sitoutumista arvioitiin Utrechtin työhön sitoutumisen mittarilla (Schaufeli ym., 2002), irtisanoutumisaikeita Van Veldhovenin ja Meijmanin (1994) mittarilla ja organisaatioon samastumista Maelin ja Ashforthin (1992) mittarilla.
Keywords: organizational causal attribution, optimistic / pessimistic attributional style, work stressors, organisational stress process, stressors in nursing profession, hospital nursing, JD-R model, personal resources, turnover intention, work engagement, organizational identification.
Avainsanat: syyattribuutio organisaatioissa, optimistinen/pessimistinen attribuutiotyyli, työn kuormitustekijät, organisaatioiden stressiprosessi, kuormitustekijät hoitajan ammatissa, sairaanhoitotyö, JD-R –malli, henkilökohtaiset voimavarat, irtisanoutumisaikeet, työn imu, organisaatioon samastumien
Causal attribution was conceptualized in terms of four dimensions: internality-externality, attributing the cause of one’s successes and failures to oneself, as opposed to external factors, stability (thinking that the cause of one’s successes and failures is stable over time), globality (perceiving the cause to be operative on many areas of one’s life), and controllability (believing that one can control the causes of one’s successes and failures).
Syyattribuutio käsitteellistettiin neljäksi ulottuvuudeksi: sisäisyys-ulkoisuus, ts. onnistumisten ja epäonnistumisten syyn näkeminen itsessä vs. ulkoisissa tekijöissä, vakaus – onnistumisten ja epäonnistumisten syyn näkeminen ajallisesti vakaana, globaalisuus – käsitys, että syy vaikuttaa monilla oman elämän alueilla sekä kontrolloitavuus – usko siihen, että voi vaikuttaa omiin onnistumisiin ja epäonnistumisiin.
From the JD-R model, a number of hypotheses on the mediation model were derived.
JD-R –mallista johdettiin puolestaan mediaatiota (välittymistä) koskevia hypoteeseja.
While in the energetic process the dimension of externality mediated the relationship between stressors and turnover partially, all the dimensions of causal attribution appeared to entail significant mediator effects in the motivational process.
Vaikka energiaprosessissa ulkoisuus-ulottuvuus välitti osittain kuormitustekijöiden suhdetta irtisanoutumisaikeisiin, motivaatioprosessissa kaikki syyattribuution ulottuvuudet näyttivät olevan välitysefekteissä merkitsevästi mukana.
Work stressors and personal resources were measured by five scales derived from the Occupational Stress Inventory-Revised (Osipow, 1998).
Työn kuormitustekijöitä ja henkilökohtaisia voimavaroja kartoitettiin viidellä Osipowin ja Sokanen (1998) työstressimittarin viidellä asteikolla.
Based on the JD-C model, a number of moderation effects were predicted, stating that the strength of the association of work stressors with the outcome variables (e.g. turnover intentions) varies as a function of the causal attribution; for example, unpleasant work environment is more strongly associated with turnover intention among those with an external locus of causality than among those with an internal locuse of causality.
JD-C mallin (eli moderaatiomallin) nojalla ennustettiin, että se, miten vahvasti työn stressitekijät ovat yhteydessä tulosmuuttujien (esim. irtisanoutumisaikomusten) kanssa riippuu attribuutiotyylistä (eli moderaatiovaikutus); esimerkiksi epämiellyttävä työympäristö liittyy irtisanoutumisaikomuksiin voimakkaammin niillä, joiden attribuutiotyyli on ulkoinen kuin niillä, joiden tyyli on sisäinen.
Third, job level also disclosed a moderation effect for controllability attribution over the relationship between physical environment and cognitive coping.
Kolmanneksi ammattiasemalla todettiin kontrolloitavuusattribuution moderaatiovaikutus fyysisen työympäristön ja kognitiivisen selviytymisen suhteeseen.
For instance, it was expected that the relationship between work stressors and turnover intention could be explained (mediated) by a tendency to attribute one’s work failures to stable causes.
Oletuksena esimerkiksi oli, että työn kuormitustekijöiden ja irtisanoutumisaikomusten suhde selittyisi taipumuksella ajatella työssä epäonnistumisten johtuvan vakaista syistä (välittymisvaikutus).
All dimensions of causal attribution appeared to follow a somewhat unique pattern of mediation effect not only for energetic but also for motivational processes.
Kaikki syyattribuution ulottuvuudet noudattivat yhtenäistä välittymiskaavaa sekä energia- että motivaatioprosessin suhteen.
The study contributes to several research traditions, including the interaction approach, the JD-C, and the JD-R models.
Näitä ovat mm. interaktiolähestymistapa sekä JD-C- ja JD-R –mallit.
The goal of this study was to examine the role of organizational causal attribution in understanding the relation of work stressors (work-role overload, excessive role responsibility, and unpleasant physical environment) and personal resources (social support and cognitive coping) to such organizational-attitudinal outcomes as work engagement, turnover intention, and organizational identification.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää syyattribuutioiden merkitystä siinä, miten työn kuormitustekijät (työroolin kuormittavuus, liialliset roolivaatimukset ja työympäristön epämiellyttävyys) ja henkilökohtaiset voimavarat (sosiaalinen tuki ja kognitiivinen selviytyminen) kytkeytyvät organisaation tulostekijöihin, kuten työhön sitoutumiseen, irtisanoutumisaikomuksiin ja organisaatioon samastumiseen.
They were based on two processes posited by the model: an energy-draining process in which work stressors along with a mediating effect of causal attribution for failures deplete the nurses’ energy, leading to turnover intention, and a motivational process in which personal resources along with a mediating effect of causal attribution for successes foster the nurses’ engagement in their work, leading to higher organizational identification and to decreased intention to leave the nursing job.
Ne perustuivat kahteen mallissa oletettuun prosessiin, energian ehtymiseen, jossa työn kuormitustekijät epäonnistumisten syyattribuutioiden välityksellä ehdyttävät työntekijöiden tarmon ja johtavat irtisanoutumisaikeisiin, sekä motivaatioprosessiin, jossa henkilökohtaiset voimavarat onnistumisten syyattribuution välityksellä lisäävät työntekijöiden sitoutumista työhön ja johtavat organisaatioon samastumiseen ja vähentävät irtisanoutumisaikeita.
An opposite pattern of interaction was found for this interaction: among nurses, externality exacerbated the effect of perceived unpleasantness of the physical environment on turnover intention, whereas among supervisors internality produced the same effect.
Tässä todettiin vastakkaissuuntainen vuorovaikutus: hoitajilla ulkoinen attribuutio vahvisti epämiellyttävän ympäristön vaikutusta irtisanoutumisaikeisiin, kun taas esimiesasemassa olevilla sisäisellä attribuutiolla oli sama vaikutus.
Findings related to the moderation model can be divided into three main findings.
Moderaatiomalliin liittyviä päätuloksia oli kolme.
The results provided support for the function of causal attribution in the overall work stress process.
Tulokset antoivat tukea oletukselle, että syyattribuutio vaikuttaa työssä rasittumiseen.
First, external locus of causality along with job level moderated the relationship between work overload and cognitive coping.
Ensinnäkin ulkoinen syyattribuutio yhdessä ammattiaseman kanssa vaikutti roolin ylikuormituksen ja kognitiivisen selviytymisen väliseen suhteeseen.
Causal attribution was measured using the Occupational Attributional Style Questionnaire (Furnham, 2004).
Syyattribuutiota mitattiin Furnhamin (1992) työhön liittyvän attribuutiotyylin mittarilla.
Second, external locus of causality and job level together moderated the relationship between physical environment and turnover intention.
Toiseksi ulkoinen syyattribuutio yhdessä ammattiaseman kanssa vaikutti fyysisen työympäristön ja irtisanoutumisaikeiden suhteeseen.