natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim of this study is to find out if there is any correlation between group development and the quality of the learning environment in the early childhood education.
(2) Onko lapsiryhmän ryhmäytymisen ja varhaiskasvatuksen oppimisympäristön sosiaalisen ulottuvuuden laadun välillä yhteyttä?
The implementation of cooperation between preschool education and primary education was performed weekly, monthly, once every two months or 2-6 times a year.
Esi- ja alkuopetuksen välisen yhteistyön toteuttaminen oli viikoittain, kuukausittain, kerran kahdessa kuukaudessa tai 2–6 kertaa vuodessa tapahtuvaa.
The research strategy used in this study was qualitative research in which theme interviews were used.
Tutkimusstrategiana käytettiin laadullista tutkimusta, jossa hyödynnettiin teemahaastattelua.
All teachers felt that the current cooperation between the preschool education and primary education is positive and they do not want to make a lot of changes or develop the existing cooperation.
Kaikki opettajat kokivat tämän hetkisen esi- ja alkuopetuksen välisen yhteistyön myönteisenä eivätkä haluaisi tehdä nykyiseen yhteistyöhön paljoa muutoksia tai kehittää sitä.
The collected data were analyzed by means of data-driven content analysis.
Aineiston analyysimenetelmänä oli aineistolähtöinen sisällönanalyysi.
The research questions helped to identify how useful do kindergarten teachers and class teachers find the cooperation, how frequently cooperation is carried out, which types of cooperation there is, how can the cooperation be developed and whether kindergarten teachers and class teachers have ideas how to develop the current cooperation.
Tutkimuskysymysten avulla kartoitettiin, kuinka hyödylliseksi lastentarhanopettajat ja luokanopettajat kokevat yhteistyön, kuinka usein yhteistyötä tehdään, minkälaiset ovat yhteistyön muodot, mitä kehitettävää yhteistyössä on ja onko lastentarhanopettajilla ja luokanopettajilla yhteistyötä koskevia kehittämisideoita.
The study material consisted of three kindergarten teachers and four class teachers working in the metropolitan area.
Tutkimusaineistona oli kolme pääkaupunkiseudulla työskentelevää lastentarhanopettajaa ja neljä pääkaupunkiseudulla työskentelevää luokanopettajaa.
Today, there has been a lot of talk about the importance of the cooperation between the preschool education and primary education for the child's smooth transition from preschool to primary education.
Nykyisin on paljon puhuttu esi- ja alkuopetuksen välisen yhteistyön tärkeydestä ja lapsen joustavasta siirtymisestä esiopetuksesta alkuopetukseen.
In addition, responses emphasized the cooperation to encompass the same basic formula but the organization of additional forms of cooperation depends on the year and on the activity of the preschool teachers and primary teachers.
Vastauksissa korostui yhteistyön pitävän sisällään joka vuosi samantyyppisiä asioita, mutta yhteistyön tekeminen oli kiinni esi- ja alkuopettajien aktiivisuudesta.
Kindergarten teachers and class teachers would like to see closer cooperation between preschool and primary school teacher for example by adding joint debates and common planning time.
Lastentarhanopettajat ja luokanopettajat toivoisivat tiiviimpää yhteistyötä esi- ja alkuopettajan välille esimerkiksi lisäämällä yhteisiä keskusteluja ja yhteistä suunnitteluaikaa sekä se, että päiväkoti ja koulu olisivat samassa rakennuksessa.
Improvement alternatives included for example adding various events, ensuring data transfer from kindergarten to school, effortless school visits and joint training.
Esi- ja alkuopettajien kehittämisehdotuksia olivat esimerkiksi erilaisien tapahtumien lisääminen, tiedonsiirtämisen takaaminen päiväkodista koululle, vaivattomat kouluvierailut ja yhteiset koulutukset.
In the spring a joint evaluation meeting, the introduction of preschool children to school and primary school teachers and the meeting of a pupil care team for children moving to school.
Keväällä yhteistyössä korostuivat yhteinen arviointikokous, esiopetusikäisten lasten luokkavierailu, tutustumispäivä kouluun ja alkuopettajiin sekä oppilashuoltoryhmän tapaaminen kouluun siirtyvistä lapsista.
The purpose of this qualitative study was to find out what kinds of views do kindergarten teachers and class teachers have on the cooperation between the preschool education and primary education.
Tämän laadullisen tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, minkälaisia näkemyksiä lastentarhanopettajilla ja luokanopettajilla on esi- ja alkuopetuksen välisestä yhteistyöstä.
Previous studies show that there is need for more cooperation between the preschool education and primary education to ensure the child's smooth start to school.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että esi- ja alkuopetuksen välistä yhteistyötä tarvitaan lapsen mahdollisimman sujuvaan koulun aloitukseen.
This study showed that kindergarten teachers and class teachers felt the cooperation between the preschool education and primary education important.
Tämä tutkimus osoitti, että lastentarhanopettajat ja luokanopettajat kokivat esi- ja alkuopetuksen välisen yhteistyön tärkeäksi.
Kindergarten teachers and class teachers had different content development suggestions for cooperation between preschool education and primary education.
Lastentarhanopettajilla ja luokanopettajilla oli erisisältöisiä kehittämisehdotuksia esi- ja alkuopetuksen väliseen yhteistyöhön.
Kindergarten teachers and class teachers views on cooperation between preschool education and primary education in the Helsinki metropolitan area
Lastentarhanopettajien ja luokanopettajien näkemyksiä esi- ja alkuopetuksen välisestä yhteistyöstä pääkaupunkiseudulla
In the autumn preschool teachers and primary school teachers will invest in joint planning of activities in the presence of preschool children in the classroom.
Syksyllä esi- ja alkuopettajat panostivat toiminnan yhteiseen suunnitteluun ja siihen, että esiopetusikäiset lapset pääsivät tutustumaan koululuokkaan.
The data was collected by a questionnaire which was completed by 1446 junior footballers from Southern Finland.
Tutkimuksen aineisto kerättiin kyselyllä, johon vastasi yhteensä 1446 eteläsuomalaista jalkapallojunioria.
Junior football players' perceptions of a good coach
Juniorijalkapalloilijoiden käsityksiä hyvästä valmentajasta
The results of this study can be used in the future to develop junior coaching and training of the coaches.
Tutkimuksesta saatuja tuloksia voidaan jatkossa hyödyntää juniorivalmennuksen kehittämisessä sekä valmentajien koulutuksessa.
Coaching children and youth is more than exercising – coach needs to have other abilities too, like interaction and educational skills.
Lasten ja nuorten valmentaminen ei nimittäin ole pelkkää liikuntaa, vaan valmentajan täytyy omata myös muita kykyjä, kuten vuorovaikutuksellisia ja kasvatuksellisia taitoja.
The results of the questionnaire were classified by using content analysis after which they were categorised under different themes.
Kyselyn vastaukset järjesteltiin eri teemojen alle ja luokiteltiin sisällön analyysin avulla.
Some previous studies considering the theme are introduced in the theory section.
Teoriaosiossa esiteltiin myös aiheeseen liittyviä aiempia tutkimuksia.
Based on the results of the study the main findings were that there is a connection between a football player's sex and their perception of a good coach, which means that some differences between boys and girls did occur.
Saatujen tulosten pohjalta huomattiin, että jalkapallojuniorien sukupuoli on jonkin verran yhteydessä käsitykseen hyvästä valmentajuudesta, sillä tyttöjen ja poikien käsitysten välillä oli eroja.
When the results of the survey were examined based on the Finnish Coaching Expertise Model, the main finding was that the most important skills that a good coach should have are interaction skills and knowledge of the sport.
Suomalaisen valmennusosaamisen mallin pohjalta tarkasteltuna huomattiin, että tärkeimpiä ominaisuuksia valmentajalla ovat jalkapallojuniorien mukaan vuorovaikutustaidot sekä urheiluosaaminen.
Every fifth answer was randomly selected for closer examination.
Tästä joukosta poimittiin satunnaisotannalla joka viides (289 vastausta) varsinaiseksi tutkimusaineistoksi.
The essential terms are youth sports, team sports, physical education, coaching and different roles of a coach.
Valmentajuus koostuu useasta eri osa-alueesta, johon pureuduttiin teoriaosiossa tarkemmin muun muassa lasten ja nuorten liikuntaharrastamisen, joukkueurheilun, liikuntakasvatuksen, valmennuksen sekä valmentajan eri roolien kautta.
There was also differences between the results of the players from teams of different skill levels, but they seemed relatively random.
Eri tasojen pelaajien vastauksissa oli havaittavissa eroja, mutta mitään säännönmukaisuutta näistä eroista oli vaikea löytää.
To help the children to answer, the questionnaire included few open questions about good coaching.
Kysely toteutettiin avoimena kyselynä, jossa vastaajilla oli apunaan kysymyksiä liittyen hyvään valmentajuuteen.
The results were also examined based on former studies and theories, most importantly the Finnish Coaching Expertise Model (Suomalainen valmennusosaamisen malli).
Keskeisin teoria tulosten analysoinnissa oli suomalainen valmennusosaamisen malli.
The study is looking for answers to the following questions: What kind of qualities the coach should have based on the opinion of junior players?
Tutkimuksessa etsitään vastauksia siihen, minkälaisia ominaisuuksia junioripelaajat kaipaavat valmentajaltaan, ja miten joukkueen taso sekä pelaajan sukupuoli ovat yhteydessä käsitykseen hyvästä valmentajasta.
The possible divergences between boys and girls as well as different skill levels of the teams were investigated.
Tämän jälkeen vastauksia tarkasteltiin aiempien tutkimusten ja teorian pohjalta, sekä etsittiin mahdollisia yhteyksiä saatujen tulosten ja vastaajien sukupuolen sekä joukkueiden tasojen välillä.
The study approaches the subject through the eyes of junior footballers.
Tämän tutkielman tarkoituksena oli selvittää, millainen on hyvä valmentaja juniorijalkapalloilijoiden käsityksen mukaan.
Also goals in learning should be suitably challenging.
Myös tavoitteiden tulisi olla sopivan haastavia.
I did an interview study by interviewing four young adult amateur musicians.
Tein haastattelututkimuksen haastattelemalla neljää nuorta aikuista musiikinharrastajaa.
Interviewees narrated their experiences, views and ideas based on three themes.
Haastattelussa haastateltavat saivat kertoa omia näkemyksiään, ideoitaan ja kokemuksiaan liittyen haastatteluteemoihin, joita oli kolme.
From transcribed interviews I analysed the substantive contents and connected them to the theoretic framework.
Haastatteluista erittelin oleelliset sisällöt ja analysoin niitä sitomalla ne tutkimukseni viitekehykseen.
According to interviewees, learning music tracks by listening is challenging but possible.
Kuuntelemalla musiikkikappaleiden oppiminen nähtiin haasteellisena, mutta mahdollisena.
Interviewees also thought that composing and improvisation are closely connected to each other.
Haastatteluissa korostui myös säveltämisen ja improvisaation yhteys: haastateltavat näkivät niiden olevan läheisesti yhteydessä toisiinsa.
My interviewing method was qualitative semi-structured theme interview.
Haastattelumenetelmäni oli laadullinen puolistrukturoitu teemahaastattelu, jonka aiheet sidoin tutkimukseni teoreettiseen viitekehykseen.
Activities outside classroom were seen important as well by the interviewees, especially band practicing.
Musiikkioppituntien ulkopuolinen toiminta nähtiin positiivisena, etenkin yhtyetoiminta.
It is also important to know pupils' skills.
Myös oppilaantuntemus olisi tärkeä tekijä.
Amateur musicians' views on inspiring pupils towards music and encouraging music as a hobby in elementary school music education
Musiikinharrastajien käsityksiä musiikista innostamiseen ja musiikkiharrastuksen tukemiseen peruskoulun musiikinopetuksessa
Another goal is to clarify interviewees' own experiences on learning, composing and improvising music, and how these experiences could be applied to music education.
Tavoitteena on myös selvittää haastateltavien omia kokemuksia musiikin opettelusta, säveltämisestä ja improvisaatiosta, sekä niiden soveltamisesta kouluopetuksessa.
According to interviewees, learning by listening, composing and improvisation in music education makes learning more meaningful to pupils, and inspires them towards music and encourages music as a hobby.
Haastateltavat kokivat kuuntelemalla oppimisen, säveltämisen ja improvisaation tekevän musiikkioppiaineesta mielekkäämpää ja innostavan musiikkiin sekä musiikkiharrastukseen.
The focus is on reflecting interviewees' own experiences on elementary school music education and music as a hobby, and through these reflections to find thoughts and ideas that could be applied in elementary school music education.
Tärkeää on peilata haastateltavien omia kokemuksia koulun musiikinopetuksesta ja omasta musiikkiharrastuksesta, ja etsiä sieltä ajatuksia, kokemuksia sekä ideoita mitä voisi mahdollisesti tuoda koulun musiikinopetukseen.
My master's thesis' goal is trough interviews to clarify young amateur musicians' views on inspiring pupils towards music and encouraging music hobby in elementary school music education.
Pro gradu –tutkielmani tavoitteena on selvittää haastattelemalla minkälaisia näkemyksiä aikuisilla musiikinharrastajilla on siitä, millä tavoin oppilaiden musiikista innostumista ja mahdollista musiikkiharrastusta voisi tukea peruskoulun musiikinopetuksessa.
In their mind, dividing class into groups, thorough preparing to activities and instruments as well as simplifying the tasks are important factors in learning music by listening.
Toiminnan ryhmäyttäminen, perinpohjainen alustus toimintaan ja soittimiin sekä tehtävän pilkkominen osiin nähtiin tärkeänä.
Interviewees' thoughts on composing and improvisation in music education were similar with learning by listening.
Säveltämisen ja improvisaation käytöstä musiikinopetuksessa ajateltiin samoin.
The interviews showed that rich and versatile music-making is important in inspiring pupils towards music and encouraging music as a hobby.
Haastatteluista tuli ilmi, että musiikkiin innostamisessa ja musiikkiharrastuksen tukemisessa korostui etenkin runsas ja monipuolinen musisointi haastateltavien käsityksissä.
School Fitness or School's Fitness?
Koulukunto vai koulun kunto?
This was a qualitative study with material consisting of three parts.
Kyseessä oli laadullinen tutkimus, jonka aineisto koostui kolmesta osiosta.
The three components of the material were partly handled separately, and partly as a unified whole based on content analysis and discourse analysis.
Aineistoja käsiteltiin teemoittain osittain erikseen, osittain yhtenä kokonaisuutena sisällönanalyysin ja diskurssianalyysin periaatteiden mukaisesti.
According to the teachers, pupils with challenging behavior are often stressed and overstrained.
Opettajien mukaan haastavan käytöksen takana on usein oppilaan suuri ylikuormitustila ja stressi.
The teachers felt both helpless and hopeful.
Opettajien kuvauksista löytyi neuvottomuutta ja toiveikkuutta.
The teachers considered school fitness mostly as a good and descriptive term, and it appeared that most of the teachers used the term naturally when talking about pupils with mental symptoms.
Opettajat pitivät koulukuntoisuutta pääosin hyvänä ja kuvaavana terminä, ja vaikutti siltä, että suurin osa aineiston opettajista käytti sitä luontevasti puhuessaan psyykkisesti oirehtivista oppilaista.
When feeling helpless, they for example wished to move the responsibility elsewhere, and felt concern for the other pupils.
Neuvottomat puheet sisälsivät toivetta siirtää vastuuta muille tahoille ja huolta muista oppilaista.
The second and most central part of the material consisted of five semi structured interviews with special education teachers.
Tutkimuksen keskeisin aineisto sisälsi viiden erityisopettajan puolistrukturoidut haastattelut.
: Special Education Teachers Talk About Pupils Who Have Mental Symptons
: Erityisopettajien näkemyksiä psyykkisesti oireilevien oppilaiden koulunkäynnistä
The second goal was to find out what experiences the teachers have with these pupils, and what it is like to teach them.
Toisena tehtävänä oli kartoittaa opettajien kokemuksia kyseisistä oppilaista ja heidän opettamisestaan.
They reflected on the structure and culture of the school, and the teachers thought that the school should expand more to cover overall wellbeing instead of concentrating on only subject teaching.
Niissä pohdittiin koulun rakenteita ja toimintakulttuuria, ja kaivattiin laajempaa ajattelua oppiaineisiin keskittyvän ajattelun sijaan.
The goal of this study was to find out what thoughts and opinions special education teachers have about the informal term school fitness and its use when talking about elementary school pupils with mental symptoms.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää (erityis)opettajien ajatuksia epävirallisesta termistä koulukuntoisuus, kun puhutaan psyykkisesti oireilevista perusopetuksen oppilaista.
The third goal was to find out how the teachers perceive the methods the schools can have in place for supporting the wellbeing of the pupils, and how the schools could reduce the strain and stress that these pupils face.
Kolmantena tavoitteena oli selvittää opettajien näkemyksiä koulun keinoista ja mahdollisuuksista tukea oppilaiden kokonaisvaltaista hyvinvointia ja vähentää oppilaiden kokemaa ylikuormittumista.
They also thought that the schools should increase the cooperation between different sections for supporting the wellbeing of the pupils.
Koulun pitäisi saada entistä paremmin yhteistyöhön eri toimijat, ja oppilaiden kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin tukemista tulisi lisätä.
Three of the interviewees were found through the Erkkamaikat Facebook group, one through the author's own network, and one was a participant in the training for Vaativa erityinen tuki (Challenging special needs support) at the University of Helsinki.
Kolme haastateltavaa löytyi Erkkamaikkojen Facebook-ryhmän kautta ja yksi tutkimuksen tekijän oman verkoston kautta.
The first part came from a discussion thread dealing with the topics of this study in the Erkkamaikat (special education teachers) group on Facebook.
Ensimmäinen osa oli hankittu Erkkamaikkojen Facebook-ryhmästä tutkimusaiheisiin liittyvästä keskusteluketjusta.
The teachers felt hopeful when talking about methods and ideas to support the wellbeing of the pupils.
Toiveikkaat puheet sisälsivät kertomuksia hyvinvointia tukevista keinoista.
Two lectures from this training form the third part of the study material.
Yksi haastateltava löytyi Helsingin yliopistossa järjestetyssä Vaativan erityisen tuen koulutuspäiviltä, jonka kaksi luentoa olivat aineiston kolmas osa.
The material was analysed by using qualitative content analysis.
Tutkimuksen aineisto analysoitiin käyttämällä aineistolähtöistä sisällönanalyysia.
The material for this study was acquired during spring 2017 by interviewing three class teachers from a school located in southern Finland.
Aineisto kerättiin keväällä 2017 haastattelemalla kolmea luokanopettajaa yhdestä eteläsuomalaisesta koulusta.
The material was categorized into different categories according to the themes emerging from the material.
Aineisto luokiteltiin ala-, ylä- ja pääluokkiin aineistosta nousseiden teemojen mukaisesti.
Objective of the study.
Tavoitteet.
The experiences and views of class teachers on recess activity
: Luokanopettajien näkemyksiä välituntiliikunnasta
The objective of this Master's thesis is to study the experiences and views of class teachers on recess activity.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää luokanopettajien kokemuksia ja näkemyksiä koulussaan toteutettavasta välituntiliikunnasta.
According to the class teachers are provided with a variety of tools and ideas for promoting their physical activity during recess.
Luokanopettajien mielestä välitunneilla tarjottiin oppilaille monipuolisesti välineitä ja ideoita liikkumiseen ja pitkä välitunti mahdollisti pidemmän ajan aktiiviseen toimintaan.
The thesis also aims to discuss about the factors that motivates the teachers to arrange and enable recess activity for the students.
Tutkimuksen avulla pyrittiin myös selvittämään sitä, mitkä tekijät lisäävät ja laskevat luokanopettajien motivaatiota välituntiliikunnan mahdollistamisen suhteen ja mitä motivointikeinoja he käyttävät oppilaiden motivoimiseen.
Also the lifestyle and the experiences of the teachers were regarded to have an impact on teachers' readiness to activate and motivate students.
Myös omilla kokemuksilla ja elämäntavalla nähtiin olevan merkitystä oppilaiden motivoimiseen.
Colleagues were found both increase and decrease the motivation of the class teachers.
Opettajien motivaatiota nosti ja laski eniten oppilaat.
Teachers used variety of methods to motivate students.
Opettajat motivoivat oppilaita monipuolisilla tavoilla, joista tärkeimpänä nähtiin oppilaiden kannustaminen ja rohkaiseminen.
Bad attitude and misbehaving of the students lessened the motivation.
Oppilaiden innostus leikkimiseen ja omatoimisuus nostivat opettajien motivaatiota, kun taas oppilailta saatava huono asenne ja käytös laskivat motivaatiota.
Enthusiastic attitude towards activities and self-determination of the students enhanced the motivation of the teachers to provide recess activities.
Omat Liikkuva koulu -tiimiläiset nostivat opettajien motivaatiota ja muut opettajat laskivat motivaatiota asenteellaan Liikkuva koulu -tiimiläisiä kohtaan.
Teachers found students to be the main source of their motivation.
Opettajat kertoivat oppilaiden itseohjautuvuuden olevan yksi välituntitoiminnan tavoitteista.
However, students were also one of the factors that decreased the motivation of the teachers.
Toiset opettajat vaikuttivat sekä nostavasti että laskevasti motivaatioon.
"I found strength in the forest."
"Metsästä mä löysin voimaa."
The data was analyzed using qualitative content analysis.
Aineisto analysoitiin laadullisella teoriaohjaavalla sisällönanalyysilla.
The participants' ages varied between 30 to 55 years and they had lived in Finland from 2 to 12 years.
Maahanmuuttajat olivat iältään 30–55-vuotiaita, ja Suomessa asumisen aika vaihteli maahanmuuttajien välillä kahdesta kahteentoista vuoteen.
Previous studies have shown that nature can enhance psychological, physiological and social well-being.
Aikaisemmat tutkimukset ovat tuoneet esille luonnon mahdollisuuksia tukea ihmisen psyykkistä, fyysistä ja sosiaalista terveyttä ja hyvinvointia.
Immigration has increased in the capital region of Finland.
Maahanmuutto on keskittynyt erityisesti pääkaupunkiseudulle.
: A Case Study on the Meaning of Nature for Immigrant's Well-being and Integration
: Tapaustutkimus luonnon merkityksestä maahanmuuttajan hyvinvoinnille ja kotoutumiselle
According to immigrants, moving in and learning about nature could have a positive impact for the integration process by supporting social and cultural integration, enhancing well-being, and introducing new places.
Maahanmuuttajien mukaan luontoretket ja luonnossa liikkuminen saattavat parhaimmillaan tukea henkistä, sosiaalista ja kulttuurista kotoutumista, ja tarjota luontevan tavan tutustua lähiympäristöön.
The data consisted of theme interviews done before the nature walks and feedback forms filled in the end of the last walk.
Tutkimusaineisto koostui ennen retkiä tehdyistä teemahaastatteluista ja retkien jälkeen kerätystä palautteesta.
According to the content analysis, the immigrants seemed to have mainly positive and everyday relation to nature.
Analyysin perusteella tutkielmaan osallistuneiden maahanmuuttajien luontosuhde näyttäytyi pääosin myönteisenä ja arkisena.
The purpose of this thesis was to describe, analyze and interpret the meaning of nature for eight immigrants living in the capital region.
Tämän tutkielman tarkoituksena oli kuvata, tulkita ja analysoida maahanmuuttajan luontosuhdetta ja luonnon merkitystä maahanmuuttajan hyvinvoinnille ja kotoutumiselle.
Participants also brought up that both cultural and practical topics related to nature could be more significant part of the integration education.
Heidän mielestään luonto voisi olla merkittävämpi osa kotoutumiskoulutusta.