natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The third study examines students’ perceptions of learning innovation competences during the courses (n=77), and the fourth study (n=236) approaches students’ innovation competences and their associations with students’ study experiences of learning environments based on innovation pedagogy at the degree level.
Neljäs tutkimus (n=236) tarkastelee innovaatiokompetensseja ja niiden yhteyttä opiskelijoiden opiskelukokemuksiin innovaatiopedagogiikan oppimisympäristöistä tutkinnon aikana.
Instead, certain individual and environmental factors, especially students’ motivation, the importance of learning, and the atmosphere of the course, are related to the learning of innovation competences.
Sukupuoli, opiskeluvuosi, työkokemus tai opintojakso ei ole yhteydessä innovaatiokompetenssien oppimiseen, mutta tietyt yksilölliset ja ympäristölliset tekijät, etenkin opiskelijan motivaatio, oppimisen tärkeys ja ilmapiiri opintojaksolla, näyttävät yhdistyvän oppimiseen.
The study sample comprised Finnish adolescents in transition to early adulthood, aged 18–26 years (n = 777, n = 773, n = 5), except for a sample of 15-year-old adolescents (n = 27).
Tutkimuksen havaintoaineisto muodostui pääosin aikuistuvista suomalaisnuorista iältään 18-26 vuotta (n = 777, n = 773, n = 5) lukuun ottamatta 15-vuotiaiden nuorten otosta (n = 27).
The SDFQ is clinically feasible and informative instrument in measuring dental fear.
SDFQ on kliinisesti toimiva ja informatiivinen mittari hammashoitopelon mittaamisessa.
The SDFQ was found to be a valid dental fear instrument and the PDSIQ a valid interaction instrument with five factors of interaction retrieved: ‘kind atmosphere and mutual communication’, ‘roughness’, ‘insecurity’, ‘trust and safety’, and ‘shame and guilt’.
SDFQ osoittautui validiksi hammashoitopelkomittariksi ja PDSIQ validiksi vuorovaikutusmittariksi, josta löytyi viisi eri vuorovaikutuksen osa-aluetta kuvaavaa faktoria: ’ystävällinen ilmapiiri ja vastavuoroinen viestintä’, ’karskius’, ’turvattomuus’, ’luottamus ja turvallisuus’ sekä ’häpeä ja syyllisyys’.
The results of the intervention study showed that young adults’ high dental fear decreased and their commitment to dental treatment increased.
Interventiotutkimuksen tulosten mukaan nuorten aikuisten kova hammashoitopelko väheni ja heidän sitoutumisensa hammashoitoon lisääntyi.
A multi-professional small therapeutic group seems to increase fearful young adults’ resources for confronting dental treatment.
Moniammatillinen terapeuttinen pienryhmä näyttää lisäävän nuoren aikuisen keinoja hänelle pelottavan hammashoidon kohtaamiseen
A weak SOC may affect young adults’ high dental fear in that they would not have enough tools to manage their fear.
Heikko koherenssintunne saattaa vaikuttaa nuoren aikuisen kovaan hammashoitopelkoon siten, ettei hänellä oli tarpeeksi keinoja, kuinka selviytyä pelkonsa kanssa.
Knowledge of the level of fear enables dental staff to better consider an adolescent’s fear.
Tieto pelon voimakkuudesta auttaa suun terveydenhuollon henkilöstöä ottamaan paremmin huomioon nuoren pelkoineen.
Highly fearful young adults more often perceived their interaction with dental staff as negative, more often felt insecure and had a weaker sense of coherence compared to their peers with no to moderate dental fear.
Kovasti hammashoitoa pelkäävät nuoret kokivat vuorovaikutuksensa suun terveydenhuollon henkilöstön kanssa useammin kielteiseksi ja turvattomaksi verrattuna niihin nuoriin, joilla oli vähemmän tai ei lainkaan hammashoitopelkoa.
Dental fear, sense of coherence (SOC) and the adolescents’ perceived interaction with dental staff were assessed with questionnaires.
Hammashoitopelkoa, koherenssintunnetta ja nuoren kokemaa vuorovaikutusta suun terveydenhuollon henkilöstön kanssa arvioitiin kyselyin.
Dental staff should be aware that a supportive interaction style, creating trust and safety, is especially beneficial for highly dentally fearful young adults.
Suun terveydenhuollon henkilöstön tulee pitää mielessään, että erityisesti kovasti pelkäävä nuori hyötyy kannustavasta, luottamusta ja turvallisuutta herättävästä vuorovaikutustyylistä.
The principles of fear treatment such as gradual exposure, relaxation, encouragement and cornerstones of the reteaming method based on a solution-focused framework to maintain motivation and peer support were used to decrease fear in the intervention study.
Moniammatillisessa pienryhmäinterventiossa käytettiin hammashoitopelon hoidon perusperiaatteita kuten asteittaista altistamista, rentoutusta, kannustusta sekä lisäksi ratkaisukeskeiseen viitekehykseen perustuvan muutosvalmennusprosessin kulmakiviä: motivaation ylläpitämistä sekä vertaistukea.
The aims of the study were to assess the validity of a clinical dental fear question (Short Dental Fear Question, SDFQ) and an instrument measuring interaction between adolescents and dental staff (Patient Dental Staff Interaction Questionnaire, PDSIQ).
Tutkimuksen tarkoituksena oli arvioida kliinisen hammashoitopelkomittarin (SDFQ) kuin myös nuoren ja suun terveydenhuollon henkilöstön välistä vuorovaikutusta mittaavan mittarin (PDSIQ) validiteettia, nuoren subjektiivista käsitystä suun terveydenhuollon henkilöstön kanssa käydystä vuorovaikutuksesta, nuoren hammashoitopelon ja koherenssintunteen välistä yhteyttä, ja moniammatillista pienryhmäinterventiomallia kovan hammashoitopelon vähentämisessä.
The analysis was performed using SPSS software.
Analyysi tehtiin SPSS-ohjelman avulla.
In the future, the possibilities brought by intelligent technology could be utilized for the individual nursing work.
Yksilöllisen hoitotyön toteuttamiseen voitaisiin tulevaisuudessa hyödyntää älyteknologian tuomia mahdollisuuksia.
Nursing work for risk group expectants should aim to reduce influential risk factors by assessing, monitoring, and supporting expectants individually.
Riskiryhmän odottajien hoitotyössä tulisi pyrkiä vaikutettavissa olevien riskitekijöiden vähentämiseen arvioimalla, seuraamalla ja tukemalla odottajia yksilöllisesti.
The aim is to provide information for nursing work.
Tavoitteena on tuottaa tietoa raskauden ajan hoitotyöhön.
The amount of night sleep was 23 minutes less in late pregnancy than in middle pregnancy.
Yöunen määrä oli loppuraskaudessa 23 minuuttia vähemmän kuin keskiraskaudessa.
The admission criteria were an intelligent device suitable for data collection, sufficient Finnish language skills, adulthood, and possibility to start the study before the 16th week of pregnancy.
Sisäänottokriteereinä oli aineiston keruuseen soveltuva älylaite, riittävä suomen kielen taito, täysi-ikäisyys sekä tutkimuksen aloitus ennen 16. raskausviikkoa.
The sample (n = 10) consisted of expectants with a background of premature birth or late miscarriage in a previous pregnancy.
Otoksena (n=10) oli odottajat, joilla oli taustalla aiemman raskauden ennenaikainen synnytys tai myöhäinen keskenmeno.
The data was collected through a smartwatch and the application installed on the smartphone.
Aineisto kerättiin älykellon ja älypuhelin sovelluksen kautta.
Miscarriages and premature births in previous pregnancies increase their likelihood in subsequent pregnancies, as well as feelings of vulnerability and stress.
Aiemman raskauden keskenmeno ja ennenaikainen synnytys lisäävät niiden todennäköisyyttä sekä haavoittuvuuden tuntemuksia ja stressiä seuraavissa raskauksissa.
The results supported previous study results on the decline in sleep quality and amount towards the end of pregnancy and compared to the pre-pregnancy period, as well as the importance of pregnancy history for the well-being of the subsequent pregnancy.
Tulokset tukivat aiempaa tietoa unen laadun heikkenemisestä ja määrän vähentymisestä raskauden aikana ja raskaushistorian merkityksestä seuraavan raskauden hyvinvointiin.
The links between stress levels and sleep in expectant mothers who have experienced late miscarriage and preterm birth have been little studied, hence the study of target group is necessary.
Myöhäisen keskenmenon ja ennenaikaisen synnytyksen kokeneiden odottajien stressitason ja unen yhteyksiä on tutkittu vähän, joten kohderyhmien tutkiminen on perusteltua.
Higher stress levels were statistically significantly associated with longer night's sleep and lower stress levels with shorter night's sleep (r = 0.368, p <0.000).
Korkeammat stressitasot olivat tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä pidempiin yöuniin ja matalammat stressitasot lyhyempiin yöuniin (r= 0,368, p< 0,000).
Pre-pregnancy sleep quality was significantly associated with the amount of nocturnal sleep in late pregnancy (0.802, p = 0.005).
Raskautta edeltävä unen laatu oli merkitsevästi yhteydessä loppuraskauden yöunen määrään (0,802, p=0,005).
Better sleep quality in middle pregnancy was associated with shorter waking hours after falling asleep in middle pregnancy (r = -0.6315, p = 0.049) and in late pregnancy (r = -0.769, p = 0.009).
Keskiraskauden parempi unen laatu oli yhteydessä lyhyempään nukahtamisen jälkeiseen hereilläoloaikaan keskiraskaudessa (r= -0,6315, p= 0,049) ja loppuraskaudessa (r= -0,769, p= 0,009).
The wake-up time after falling asleep increased by approximately 5 minutes in the late pregnancy compared to the middle pregnancy, the change was statistically significant (p=0,037).
Nukahtamisen jälkeinen hereilläoloaika lisääntyi viisi minuuttia loppuraskaudessa keskiraskauteen verrattuna, muutos oli tilastollisesti merkitsevä (p=0,037).
There was a statistically significant association between late miscarriage history and higher stress levels (r = -0.713, p-value 0.021).
Aiemman raskauden myöhäisen keskenmenon ja korkeampien stressitasojen välillä oli tilastollisesti merkitsevä yhteys (r= -0,713, p-arvo 0,021).
The quality of sleep decline as the pregnancy progressed and became statistically significantly worse when comparing the quality of pre-pregnancy sleep with the quality of sleep at baseline (p = 0.037), middle pregnancy (p = 0.005) and late pregnancy (p = 0.008).
Unen laatu heikentyi tutkittavilla raskauden edetessä ja muuttui merkitsevästi huonommaksi verrattaessa raskautta edeltävää unen laatua tutkimuksen aloitushetken (p=0,037), keskiraskauden (p=0,005) ja loppuraskauden (p=0,008) unen laatuun.
Purpose of the study was to describe changes and associations in the amount and quality of sleep, and stress level during pregnancy in risk groups expectants.
Tämä pro gradu tutkielma on korrelatiivinen kuvaileva seurantatutkimus, jonka tarkoituksena on kuvata kymmenen riskiryhmän odottajan stressitason, unen laadun ja määrän, laadun muutoksia ja yhteyksiä raskauden edetessä.
The research material consists of interviews with asylum seekers (N = 7) and survey data (N = 312).
Tutkimuksen aineisto koostuu turvapaikanhakijoiden haastatteluista (N=7) ja kyselyaineistosta (N=312).
This, in turn, affects their role and the formation of resilience in the ever-changing social reality.
Tämä puolestaan vaikuttaa heidän rooliinsa ja resilienssin muodostumiseen yhteiskunnallisessa todellisuudessa.
The interviews were analyzed by content analysis and survey data by statistical methods.
Haastattelut analysoitiin sisällönanalyysillä ja kyselyaineisto tilastollisin menetelmin.
The study revealed that the most important aspect of resilience is how the social, material and functional resources provided by the environment, as well as the cognitive abilities and qualities of the individual meet.
Tutkimuksessa kävi ilmi, että resilienssin kannalta merkittävintä on, kuinka ympäristön tarjoamat sosiaaliset, materiaaliset ja toiminnalliset resurssit sekä yksilön kognitiiviset kyvyt ja ominaisuudet kohtaavat.
From the perspective of asylum seekers, long-term precarious living conditions affect the life and well-being of the individual on a multi-level basis.
Turvapaikanhakijoiden näkökulmasta pitkäkestoiset epävarmat elinolosuhteet vaikuttavat monitasoisesti yksilön elämään ja hyvinvointiin.
Due to European refugee crisis the great amount of asylum seekers have extended the duration of asylum processes and lead to changes in national asylum policies.
Euroopan pakolaiskriisin seurauksena turvapaikanhakijoiden suuret määrät ovat pitkittäneet turvapaikkaprosessien kestoa ja ajaneet valtioita muuttamaan turvapaikkapolitiikkaansa.
This has led to an increasing number of people staying in countries in prolonged liminal spaces, waiting for an asylum decision or becoming paperless.
Tämä on johtanut siihen, että yhä useampi henkilö oleskelee maissa pitkittyneessä liminaalisessa tilassa odottaen turvapaikkapäätöstä tai paperittomana.
Political decision-making and institutional action should be changed so that the liminal space is not prolonged, as a prolonged period of stay weakens the societal agency.
Poliittista päätöksentekoa ja instituutioiden toimintaa tulisi muuttaa, ettei liminaaliset tilat pitkittyisi, sillä pitkittynyt oleskeluaika ilman turvapaikkapäätöstä heikentää yhteiskunnallista toimijuutta.
However, this resilience study shows that a prolonged stay in the country contributes to a person's decision, desire and ability to remain in the country, even if the person receives a negative asylum decision.
Tutkimus kuitenkin osoittaa, että pitkittynyt oleskeluaika maassa edesauttaa henkilön päätöstä, halua ja kykyä jäädä maahan, vaikka saisikin kielteisen turvapaikkapäätöksen.
This study examines how the resilience of asylum seekers is formed, how the reception centres affect its formation and how asylum seekers are prepared for the future after having received a negative asylum decision.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan, mistä turvapaikanhakijoiden resilienssi muodostuu, miten vastaanottokeskukset vaikuttavat sen muodostumiseen ja kuinka turvapaikanhakijat varautuvat tulevaisuuteen negatiivisen päätöksen saatuaan.
To enhance resilience at the reception centres investments should be made in the space's ability to provide significant resources for resilience formation.
Vastaanottokeskuksissa tulisi panostaa tilan mahdollisuuksiin tarjota resilienssin muodostumiselle tärkeitä resursseja esimerkiksi luomalla tiloja, joissa voidaan kohdata toisia tai harrastaa liikuntaa.
The conclusions of the thesis support the existing onboarding literature, but it is important to note that the recommendations apply to specific situations and choices on the onboarding tactics have to be made, and these should be carefully aligned to the personality and the expectations being placed upon the controller hired.
Tutkielman johtopäätökset tukevat olemassa olevaa onboarding kirjallisuutta, mutta on tärkeää huomioida, että suositukset koskevat erityistilanteita ja onboarding-prosessiin liittyvien taktiikoiden valintaan vaikuttaa myös palkattavan kontrollerin persoona ja häneen kohdistuvat odotukset.
There is a significant amount of literature on the role and the changes in the role of a controller already available, and this is true for onboarding as a process, but there is practically no literature combining these two.
Kontrollerin roolista ja sen muutoksesta on olemassa runsaasti kirjallisuutta ja tämä on totta myös onboarding- prosessin osalta, mutta näitä yhdistelevää kirjallisuutta ei juurikaan ole olemassa.
As management accounting as a profession has undergone significant changes in terms of its practical job scope and the expectations placed upon the controllers by the senior management, the topic is arguably relevant today.
Johdon laskentatoimi on ammattina muuttunut huomattavasti sen käytänteiden, työn laajuuden ja ylimmän johdon sille asettamien vaatimuksien osalta joten aihe on kiistatta edelleen ajankohtainen.
The goal is to identify challenges within the onboarding process and to find suggestions on how the onboarding process could be improved to achieve better out- comes for both the individual and the hiring organisation.
Tavoitteena on tunnistaa onboarding-prosessin haasteet ja ehdottaa parannuksia onboarding-prosessiin, jotta siitä saatavia hyötyjä, sekä yksilölle että palkkaavalle organisaatiolle, voidaan lisätä.
The objective of this thesis is to describe the onboarding process of a newly hired management ac- counting professional, a controller.
Tämän tutkielman tavoitteena on kuvata vasta palkatun johdon laskentatoimen ammattilaisen, kontrollerin, onboarding-prosessia.
The different tactics suggested by onboarding literature are compared to the desired traits and characteristics of management accounting professionals.
Aikaisemman onboarding tutkimuksen ehdottamia taktiikoita verrataan johdon laskentatoimen kirjallisuuden esittämiin johdon kirjanpidon ammattilaisen toivottuihin piirteisiin ja ominaisuuksiin.
The study was conducted by firstly gaining understanding the role and expectations for a control- ler through earlier management accounting research.
Tutkimus tehtiin ensin ymmärtämällä, aiempaan johdon laskentatoimen tutkimukseen perustuen, kontrollerin roolia ja kontrolleriin kohdistuvia odotuksia.
In the case study company the director of HR was academically inclined and very well aware of the recommendations made in literature, and this seems to have contributed in the outcomes of the onboarding observed in the case study company.
Case- yrityksen henkilöstöhallinnan päällikkö oli myös merkittävän hyvin tietoinen kirjallisuudessa annetuista neuvoista ja on vaikuttanut case-yrityksen käytänteiden muodostumiseen.
The goal is also to align and understand the connection between the recommendations in the existing onboarding literature and the identified role of a controller based on earlier management accounting research.
Tavoitteena on yhdenmukaistaa ja ymmärtää olemassa olevan onboarding-kirjallisuuden ja johdon laskentatoimen tutkimuksen välisiä suhteita ja näiden vuorovaikutusta kontrollerin roolin kannalta.
The motivation to study the onboarding process of a controller is to help provide recommenda- tions to practitioners on how to organise an effective onboarding process.
Tutkimuksen motivaationa on tarjota ammatinharjoittajille hyödyllisiä ohjeita ja suosituksia siihen kuinka onboarding-prosessia voidaan tehostaa ja siitä saatavia hyötyjä korostaa.
Fi- nally, the suggestions derived using the method mentioned above is used to compare against a case study done in a medium-sized Finnish consulting firm which has a standardised onboarding process in place and was in the process of hiring a controller at the time of writing this the thesis.
Lopuksi, edellä mainittua menetelmää käyttämällä saatuja ehdotuksia verrataan tapaustutkimuksessa tutkitun yrityksen käyttämään standardoituun onboarding-prosessiin.
There are also general onboarding considerations that will improve social- isation outcomes, not specific to hiring a controller.
Onboarding-prosessiin liittyy myös lähtökohtaisesti suosituksia, joilla on positiivinen vaikutus onboardingista saataviin tuloksiin, jotka eivät ole liitoksissa kontrollerin palkkaamiseen.
The onboarding process, its dimensions and tactics are examined by reviewing earlier scientific literature and understanding what the effects of choosing between different tactics are and how these either support or damage the onboarding out- comes in the context of hiring a controller.
Eri taktiikoiden ja näitten välillä tehtävien valintojen vaikutusta onboarding-prosessiin tarkastellaan erityisesti kontrollerin palkkaamisen näkökulmasta.
The mean age at diagnosis was 19.3 years and females accounted for 68% of the cases.
Tapausten keski-ikä diagnoosin asettamisen hetkellä oli 19.3 vuotta ja naisten osuus kaikista tapauksista oli 68 %.
This study included 1887 BPD cases and 3774 matched controls.
Tutkimus käsitti 1887 kaksisuuntaisen mielialahäiriön diagnoosin saanutta tapausta sekä 3774 verrokkia.
The aims of this thesis were to describe the overall study design of the Finnish Prenatal Study of Bipolar Disorders (FIPS-B) and demographic characteristics of the sample.
Väitöskirjatyön tavoitteena oli kuvata Finnish Prenatal Study of Bipolar Disorders (FIPS-B) -tutkimuksen tutkimusasetelma ja otoksen väestöpohjaisia ominaisuuksia.
The cases included all people born in Finland between January 1st 1983 and December 31st 1998 and diagnosed with BPD according to the Finnish Hospital Discharge Register (FHDR) before December 31st 2008.
Tapaukset olivat Suomessa 1.1.1983–31.12.1998 syntyneitä henkilöitä, joille oli 31.12.2008 mennessä annettu kaksisuuntaisen mielialahäiriön diagnoosi kansallisessa hoitoilmoitus-rekisterissä.
The findings of this thesis, considered together with previous literature, suggest that the pre- and perinatal risk factor profile varies among different psychiatric disorders.
Tämän väitöskirjatutkimuksen löydökset ja aikaisempi kirjallisuus viittaavat siihen, että pre- ja perinataaliriskitekijöiden merkitys psykiatristen häiriöiden välillä vaihtelee.
Furthermore, it was aimed to examine the association of parental age, parental age difference, perinatal complications and maternal smoking during pregnancy with BPD.
Lisäksi tavoitteena oli tutkia vanhempien iän ja ikäeron, perinataaliajan tekijöiden sekä äidin raskaudenaikaisen tupakoinnin yhteyttä kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön.
Most perinatal complications and maternal smoking during pregnancy were not associated with BPD.
Useimmat perinataaliajan komplikaatiot tai äidin raskaudenaikainen tupakointi eivät olleet yhteydessä kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön.
Mothers with the lowest educational level had the highest odds of having BPD in offspring.
Matalimmin koulutettujen äitien jälkeläisillä oli korkein todennäköisyys sairastua kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön.
Being born in Eastern and Southern region of Finland increased the odds of having BPD later in life.
Itä- ja Etelä-Suomessa syntyminen lisäsi todennäköisyyttä sairastua kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön.
Smoking during pregnancy was not associated with BPD in the adjusted analyses.
Äidin raskaudenaikainen tupakointi ei ollut yhteydessä kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön monimuuttuja-analyyseissä.
Bipolar disorder (BPD) is a severe mental disorder associated with considerable morbidity and mortality.
Kaksisuuntaisen mielialahäiriön pre- ja perinataaliset riskitekijät Kaksisuuntainen mielialahäiriö on vakava mielenterveyden häiriö, johon liittyy merkittävä sairastuvuus ja kuolleisuus.
Both young and old father’s age was associated with BPD.
Sekä isän alhainen että korkea ikä olivat yhteydessä kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön.
Controls for this study were people who were without BPD, schizophrenia or diagnoses related to these disorders, identified from the Population Register Centre (PRC), and matched two-fold to the cases on sex, date of birth (+/- 30 days), and residence in Finland on the first day of diagnosis of the matched case.
Tapaukset ja kutakin tutkittavaa varten poimitut kaksi verrokkia olivat kaltaistettuja iän, sukupuolen ja syntymäajan (+/- 30 päivää) sekä asuinpaikkakunnan suhteen.
Region of birth and maternal educational level were associated with BPD.
Syntymäpaikka ja äidin koulutustaso olivat yhteydessä kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön.
Prenatal insults have been shown to be associated with later development of mental disorders and there is a growing interest in the potential role of prenatal and perinatal risk factors in the development of BPD.
Kiinnostus myös kaksisuuntaisen mielialahäiriön mahdollisten pre- ja perinataaliajan riskitekijöiden löytämiseksi on lisääntynyt.
Birth by planned caesarean section was associated with increased odd of BPD.
Syntyminen suunnitellulla keisarinleikkauksella oli yhteydessä kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön.
This thesis is based on FIPS-B, a nested case-control study using several nationwide registers.
Tutkimus on pesitetty tapausverrokkitutkimus, joka hyödyntää kansallisia rekisteritietoja.
A U-shaped distribution of odds ratio was observed between paternal age and BPD in the unadjusted analysis.
Korjaamattomassa analyysissä havaittiin U-muotoinen yhteys kaksisuuntaisen mielialahäiriön ja isän iän välillä.
Conditional logistic regression models were used to examine the association between risk factors and BPD.
Riskitekijöiden ja kaksisuuntaisen mielialahäiriön yhteyttä tutkittiin ehdollisen logistisen regressioanalyysin avulla.
Maternal age and parental age difference was not associated with BPD.
Äidin iällä, eikä vanhempien ikäerolla ollut yhteyttä kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön.