natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They were interviewed both individually and in groups, which was the setting used to examine the storytelling method.
Heitä haastateltiin sekä yksin että ryhmissä, joissa käytettiin myös sadutusmenetelmän keinoja.
The study also focuses on ethnographic features in order to understand and explore the phenomenon from the children's point of view, as well as from that of the teacher and researcher.
Tutkimuksessa on myös etnografisia piirteitä, sillä sen avulla on pyritty ymmärtämään ja tarkastelemaan tutkittavaa ilmiötä lapsen näkökulmasta opettajana ja tutkijana.
The theoretical framework is based on a socio-cultural point of view and narrative research methods.
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä on sosiokulttuurinen näkökulma sekä narratiivinen tutkimusmenetelmä.
The children's collective narrative was marked by spontaneous verbal description, as well as by playing with the worlds of media effects and the disorder of civilizations.
Lasten yhteistä kerrontaa leimasivat spontaani sanallinen leikittely, epäjärjestyksen rikkomat maailmat sekä median vaikutukset.
The data were classified by means of content analysis and narrative research methods.
Tutkimusaineisto luokiteltiin sisällönanalyysin menetelmiä hyödyntäen sekä narratiivista tutkimusmenetelmää soveltaen.
Explanatory questions examined the different kinds of meanings of the word courage that children have, as well as what kind of narrative method results in children telling stories that can be interacted with by their peer group as well as adults and children.
Tarkentavien kysymysten avulla selvitettiin minkälaisia merkityksiä lapset tuottavat rohkeudesta kerronnallisen menetelmän avulla sekä minkälaista on lasten kerronta vuorovaikutuksessa aikuisen ja vertaisryhmän kanssa.
The interviews contained numerous narrative moments, in which children told little stories that described an important experience of courage.
Aineistosta nousi myös tiiviitä kerronnan hetkiä, pieniä kertomuksia, joissa lapset kuvasivat jotakin itselleen tärkeää kokemusta rohkeuden ja uskaltamisen näkökulmasta.
The study outlines the narrative as well as the methodology and pedagogical methods.
Tutkimuksessa narratiivisuus hahmotetaan metodologiana, jossa aineiston tuottaminen ja analyysi ovat kulkeneet rinnakkain.
The questionnaire was answered by 3859 parents and 1252 pupils.
Kyselyyn vastasi 3859 huoltajaa ja 1252 oppilasta.
Also their knowledge about student welfare team was quite good.
Myös heidän oppilashuoltoryhmätuntemuksensa oli melko hyvä.
Partnership activities that belong to the basic obligations of school communication, for example informing and personal meetings, gathered both most compliments and most developmental proposals.
Koulun perustehtäviin kuuluvat yhteistyömuodot, kuten tiedottaminen ja henkilökohtaiset tapaamiset keräsivät eniten sekä kiitosta että kehitysehdotuksia.
The theoretical framework of this study is made up of Epstein's (1987, 1992, 1994) model overlapping spheres of influence and the six major types of partnership activities.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys muodostuu Epsteinin (1987, 1992, 1994) kehittämästä päällekkäisten vaikutusalueiden mallista sekä siitä johdetuista kodin ja koulun yhteistyömuotojen kuudesta pääryhmästä.
The survey consisted of background questions, structured questions and open-ended questions.
Kyselyssä oli taustatietokysymysten lisäksi strukturoituja ja avoimia kysymyksiä.
Home-school partnership : perceptions of parents
Kodin ja koulun yhteistyö : huoltajien näkökulma
Parents view home-school partnership important and they hope investment for its improvement.
Huoltajat pitävät kodin ja koulun yhteistyötä tärkeänä ja toivovat panostusta sen kehittämiseen.
In this study parents' perceptions of the interaction between home and school was positive.
Tässä tutkimuksessa huoltajien näkemys kodin ja koulun välisestä vuorovaikutuksesta oli myönteinen.
The data of this study is collected via web-survey, which purpose was to map pupils and their parents' viewpoints to support the improvement of basic education in the research city.
Tutkimuksen aineisto kerättiin verkkokyselynä, jonka tarkoituksena oli kartoittaa oppilaiden ja heidän huoltajiensa näkemyksiä tutkimuskunnan perusopetuksen kehittämisen tueksi.
This study is a mixed methods study which has both quantitative and qualitative part. At the quantitative part of the study the sum of the variables have been formed by factor analysis and then examined with different background variables using analysis of variance.
Kvantitatiivisessa osassa faktorianalyysin avulla muodostettuja summamuuttujia tarkasteltiin eri taustamuuttujien suhteen varianssianalyysin avulla.
The knowledge about student welfare team was statistically significant related to pupil's grade, mother's education and pupil's support level.
Oppilashuoltoryhmätuntemukseen tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä olivat oppilaan vuosiluokka, äidin koulutustaso sekä oppilaan tuen taso.
At the end quantitative and qualitative part will integrate as meta-inferences.
Kvantitatiivinen ja kvalitatiivinen osuus yhdistyvät koko aineistoa kuvaaviksi metapäätelmiksi.
The aim of this study is to map perceptions of parents of school-age children about home-school partnership.
Tässä tutkimuksessa tarkoituksena on kartoittaa peruskouluikäisten oppilaiden huoltajien näkemyksiä kodin ja koulun yhteistyöstä.
Furthermore this study will canvass practices of partnership that are practical or need to be improved from parents' viewpoint.
Lisäksi selvitetään huoltajien näkökulmasta toimivia ja kehitystä vaativia yhteistyön muotoja.
In previous studies it has been found a connection between pupils' school success and the quality of home-school partnership.
Aikaisemmissa tutkimuksissa kodin ja koulun yhteistyön onnistumisella on todettu olevan merkitystä muun muassa oppilaiden koulumenestykseen.
Epstein's (1992, 1994) six major types of partnership activities is used as a framework for analysis.
Kvalitatiivinen analyysi toteutettiin teorialähtöisellä sisällönanalyysilla, jossa analyysirunkona toimi Epsteinin (1992, 1994) luokittelemat kuusi kodin ja koulun yhteistyömuotojen pääryhmää.
Parents' view of home-school interaction was statistically significant related to pupil's grade.
Taustamuuttujista oppilaan vuosiluokalla oli tilastollisesti merkitsevä yhteys huoltajien näkemykseen kodin ja koulun välisestä vuorovaikutuksesta.
Childcitizenship in 21st century ABC-books
Lapsikansalaisuus 2000-luvun aapisissa
The appearance of other categories varied drastically.
Muiden tutkimuskategorioiden painotukset vaihtelivat rajusti aapisittain.
In addition, one experienced ABC-book writer was interviewed twice according to Delphi research method.
Lisäksi haastattelin erästä kokenutta aapiskirjailijaa Delfoi-menetelmän tavoin useamman kerran.
In those carefully selected research and authority documents published in 21st century, the characteristics that determine childcitizenship were entrepreneurialism, tolerance and multiculturalism, consumerism, IT and media utilizing, gender sensitivity and awareness of environmental issues.
Tutkimani viranomaisdokumenttien mukaan 2000-luvulla tyypillisiä lapsikansalaisen piirteitä olivat yritteliäisyys, suvaitsevaisuus, kuluttajuus, diginatiivius, sukupuolisensitiivisyys ja ympäristötietoisuus.
The analysis of research material was executed with close reading.
Tutkimusaineiston analyysin toteutin lähilukuna.
These six characteristics became the six research categories used in the analysis of ABC-books and teachers guides.
Nämä piirteet muodostivat kuusi tutkimuskategoriaa, joiden suunnassa aapisten ja opettajanoppaiden tekstien analyysi suoritettiin.
In the second interview the ABC-book writer commented on the results of the analysis.
Toisessa haastattelussa hän kommentoi tutkielman tuloksia.
The milieu of ABC-books has broadened from homeland to abroad and other cultures have taken place in ABC-books.
Aapisen ympäristö on avartunut kotipiiristä ja laajentunut vieraat kulttuurit kattaviksi sekä tuonut uusia vaatimuksia lapsikansalaisuudelle.
Some ABC-books concentrate on embodying childcitizen more than others.
Osassa aapisista lapsikansalaisen kasvattaminen kuitenkin korostuu toisia enemmän.
I also compare these characteristics to those produced in the carefully selected research and authority documents published in 21st century.
2000-luvun lapsikansalaisen piirteet kokosin 2000-luvulla julkaistujen kansainvälisten ja kansallisten viranomaisdokumenttien ja tutkimusten pohjalta.
Entrepreneurialism appeared in several stories and consumerism appeared in few stories in every ABC-book.
Kaikissa aapisissa yritteliäisyys sai runsaasti, ja kuluttajuus vähän huomiota.
According to the results every ABC-book determines and embodies different kind of childcitizenship.
Tulosten mukaan tutkittavat aapiset rakentavat kukin omanlaistaan lapsikansalaista.
Only one ABC-book with its embodied childcitizenship was equivalent with the childcitizen determined in the research and authority documents published in 21st century.
Vain yksi tutkittavista aapisista vastasi hyvin viranomaisdokumenttien rakentamaa lapsikansalaista.
The focus of this thesis is to define which are the characteristics that determine the childcitizenship in 21st century ABC-books and complimentary teachers guides.
Tutkielmassani keskityn analysoimaan 2000-luvun aapisten ja opettajanoppaiden kertomusten rakentamaa lapsikansalaista.
All research categories occurred in the research material.
Kaikki kuusi tutkimuskategoriaa esiintyivät tutkittavien aapisten ja opettajanoppaiden teksteissä.
The research material consisted of three ABC-books and complimentary teacher guides published in 21st century.
Tutkittaviksi aapisiksi valitsin kolme aapista, yksi jokaiselta 2000-luvulla aapisia julkaisseelta kustantajalta.
In the first interview the ABC-book writer commented on the research categories and told what is it like to write ABC-books.
Ensimmäisessä haastattelussa aapiskirjailija kommentoi viranomaisdokumenttien pohjalta luomaani 2000-luvun lapsikansalaista ja tutkimuskategorioita sekä kertoi aapisen tekemisen mahdollisuuksista ja rajoitteista.
The previous ABC-studies have shown that during the years from 1960 to 2000 the factors that determine childcitizenship in ABC-books have changed.
Esimerkiksi vuosien 1960–2000 aikana sukupuoli aapisen lapsikansalaista määrittävänä tekijänä on heikentynyt ja yhä enemmän samat piirteet ovat leimallisia aapisen hahmoille sukupuolesta riippumatta.
These narratives express also the desired characteristics of childcitizen.
Aapisen opetuskertomuksissa esitellään kansalaisen mallia eli rakennetaan lapsikansalaista.
This thesis assumes that ABC–book reflects the society's worldview through its narratives.
Aiemman aapistutkimuksen mukaan aapinen on väline, jolla integroidaan lapsi vallitsevaan kulttuuriin.
The sample consisted of 239 students corresponding to 75 % of all the course participants.
Aineisto koostui 239 opiskelijan vastauksista vastausprosentin ollessa 75 %.
The research data was gathered during February and March 2013 using an electronic questionnaire.
Tutkimuksen aineisto kerättiin kyselylomakkeella helmi-maaliskuussa 2013.
Three different groups of students were formed: 1) positive and dedicated, 2) ashamed of not working hard and not dedicated, and 3) anxious and surface oriented.
Opiskelijoista muodostettiin kolme profiilia: 1) positiiviset ja sitoutuneet, 2) panostuksen puutetta häpeävät ja sitoutumattomat sekä 3) ahdistuneet ja pintasuuntautuneet.
Examining the study success in this course was important, as some students had repeatedly found the course extremely challenging and the proportion of poorly performing students had often been significant.
Suoriutumisen tarkastelu kurssilla oli tärkeää, sillä osa opiskelijoista oli toistuvasti kokenut kurssin haastavaksi ja kurssilla heikosti menestyneiden opiskelijoiden osuus oli usein ollut huomattava.
In this study, emotions were defined according to Pekrun's et al. (2002) control-value theory of academic emotions.
Tässä tutkimuksessa tunteita tarkasteltiin Pekrunin ym. (2002) tunteiden kontrolliarvoteorian näkökulmasta.
The group of positive and dedicated students had succeeded better in the course and were 40 % more likely to pass the course than the other two groups.
Positiiviset ja sitoutuneet olivat menestyneet kurssilla muita paremmin ja läpäisivät kurssin 40 % muita ryhmiä todennäköisemmin.
Factor analysis was used to form scales measuring academic emotions and approaches to learning.
Faktorianalyysiä käytettiin muodostettaessa akateemisia tunteita ja oppimisen lähestymistapoja mittaavat ulottuvuudet.
Previous research shows that emotions experienced in learning affect the learning results.
Aiempien tutkimusten perusteella tiedetään, että oppimisessa koetut tunteet vaikuttavat oppimistuloksiin.
The academic emotions questionnaire was compiled and the items were translated using recent international questionnaires.
Akateemisten tunteiden mittari koottiin ja väittämät käännettiin käyttäen kansainvälisiä lähteitä.
In addition, there is lots of evidence about the interconnections between approaches to learning and study success.
Myös oppimisen lähestymistapojen ja opintomenestyksen välisistä yhteyksistä on runsaasti tietoa.
The objective of the thesis was to explore university students' academic emotions and approaches to learning, their interrelations and effects on study success in a lecture course arranged by Aalto University School of Engineering.
Tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella yliopisto-opiskelijoiden akateemisia tunteita ja oppimisen lähestymistapoja sekä niiden yhteyksiä toisiinsa ja vaikutuksia suoriutumiseen Aalto-yliopiston insinööritieteiden korkeakoulun järjestämällä lujuusopin peruskurssilla.
Academic emotions refer to the emotions experienced in context of learning, studying, performing and success.
Akateemisilla tunteilla tarkoitetaan oppimiseen, opiskeluun, suorittamiseen tai menestymiseen liittyviä tunteita.
Differences in emotions, self-efficacy beliefs, approaches to learning and study success according to the number of times participated in the course were analyzed using Kruskall-Wallis test. Correlations, regression analysis, cluster analysis, analysis of variance (ANOVA) and cross tabulation were used to examine the interconnections of emotions, self-efficacy beliefs and approaches to learning and their effects on the study success in the course.
Korrelaatiokertoimia, regressioanalyysia, klusteri- sekä varianssianalyysia (ANOVA) ja ristiintaulukointia käytettiin tarkasteltaessa tunteiden, pystyvyysuskomusten ja lähestymistapojen yhteyksiä toisiinsa sekä kurssimenestykseen.
Students who participated the course two or more times in order to pass it, had felt more negative emotions and weaker self-efficacy and they had applied more surface and non-organized approaches to learning and studying during the course than those participating for the first time.
Toista tai useampaa kertaa kurssille osallistuneet olivat kokeneet muita enemmän negatiivisia tunteita ja heikkoa pystyvyyttä ja käyttäneet enemmän pinnallisia ja ei-suunnitelmallisia lähestymistapoja.
The significance of academic emotions in learning and success : Engineering students' academic emotions, self-efficacy beliefs and approaches to learning, their interrelations and effects on course success
Tunteiden merkitys oppimisessa ja suoriutumisessa : Insinööritieteiden opiskelijoiden akateemisten tunteiden, pystyvyysuskomusten ja oppimisen lähestymistapojen suhteet toisiinsa sekä suoriutumiseen kurssilla
The results indicate that students' study success could be contributed by supporting positive self-efficacy beliefs and organized approach to studying and by avoiding study environments that might create anxiety or encourage surface approach to learning.
Tulosten valossa kurssimenestystä voitaisiin edesauttaa tukemalla erityisesti positiivisten pystyvyysuskomusten kehittymistä ja opiskelun suunnitelmallisuutta sekä vähentämällä ahdistusta ja pintasuuntautuneisuutta luovia ympäristöjä.
In addition, students' points in homework papers, midpoint exam marks and final course results were included in the data.
Tämän lisäksi tutkimusaineistoon otettiin mukaan opiskelijoiden saamat kotitehtävä-, välikoe- sekä kurssin yhteispisteet.
Positive emotions correlated positively with self-efficacy beliefs, deep approach to learning, organized studying and study success.
Positiiviset tunteet korreloivat positiivisesti pystyvyysuskomusten, syväsuuntautuneisuuden, opiskelun suunnitelmallisuuden sekä kurssimenestyksen kanssa.
The factors affecting good and on the other hand poor performance in the course were explored.
Tutkimuksessa tarkasteltiin tekijöitä, jotka olivat yhteydessä hyvään tai heikkoon kurssimenestykseen.
It was investigated if the participants had different experiences and approaches to learning according to the number of times participated in the course.
Osa opiskelijoista osallistui kurssille toista tai useampaa kertaa ja tutkimuksessa selvitettiin, oliko opiskelijoiden kokemuksissa ja lähestymistavoissa eroja kurssille osallistumiskerran mukaan.
However, no research has been conducted in Finland about how the emotions experienced in learning might relate to different approaches to learning students adopt and to their learning results.
Kuitenkaan oppimisessa koettujen tunteiden yhteyksistä erilaisiin oppimisen lähestymistapoihin ja opintomenestykseen ei Suomessa aiemmin ole tehty tutkimusta.
As for negative emotions, they correlated positively with surface approach to learning and negatively with self-efficacy, organized studying and study success.
Koetut negatiiviset tunteet taas olivat yhteydessä heikompiin pystyvyysuskomuksiin, pintasuuntautuneisuuteen, vähäisempään suunnitelmallisuuteen opiskelussa ja heikompaan menestymiseen.
Similarly, self-efficacy beliefs predicted positively whereas experienced boredom predicted negatively the final course results.
Kurssin yhteispisteitä taas ennustivat pystyvyysuskomukset sekä vähäisempi tylsistyneisyys kurssiin.
Self-efficacy beliefs predicted positively and anxiety and hopelessness predicted negatively students' midpoint exam marks.
Välikoepisteitä parhaiten ennustivat pystyvyysuskomukset sekä vähäisempi ahdistuneisuus ja toivottomuus.
They were also motivated to meet both international and local people.
He olivat motivoituneita tutustumaan sekä kansainvälisiin että paikallisiin ihmisiin.
Based on the analysis, the results have been divided into nine categories: prior arrival, orientation, housing, social gatherings, behavior patterns, class, language, social support and failed tries to adapt.
Analyysin perusteella tulokset jaettiin yhdeksään kategoriaan: ennen saapumista, orientaatio, asuminen, sosiaaliset kokoontumiset, käyttäytymismallit, luokka, kieli, sosiaalinen tuki ja epäonnistuneet yritykset.
Earlier studies have proven that students' sociocultural adjustment will foster psychological adjustment in a new environment.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että opiskelijoiden sosiaalinen sopeutuminen edesauttaa psykologista sopeutumista uuteen ympäristöön ja kulttuuriin.
Students, who were planning to stay in the host country after graduation, tried to acculturate by learning for example Finnish language skills.
Opiskelijat, joiden tavoitteena oli jäädä opiskelujen jälkeen kohdemaahan tavoittelivat selvästi enemmän integraatiota kyseiseen kulttuuriin, esimerkiksi Helsingin yliopistossa he opiskelivat suomen kieltä.
Students focused on using assimilation and integration as acculturation strategies, based on Berry's four-fold model of acculturation.
Berryn akkulturaatio teoriasta nousi esiin erityisesti assimilaatio ja integraatio opiskelijoiden käyttäminä strategioina.
International Students' Paths to Acculturate into the Student Community in the Host Universities
Kansainvälisten opiskelijoiden erilaisia sopeutumispolkuja uuden yliopiston opiskelijayhteisöön
Biggest difference is on the path of social gatherings; students from Oklahoma State University met many new students through sports, and students from the University of Helsinki felt that parties were one of easiest places to meet new people.
Oklahoma State Universityssa painottui selkeästi tutustuminen uusiin opiskelijoihin urheilun kautta, kun taas Helsingin yliopistossa kansainväliset opiskelijat tutustuivat uusiin opiskelijoihin helpoiten erilaisissa juhlissa.
The interviewees were 13 students from Europe, Asia, Africa and South- America.
Aineistoa kerättiin haastattelemalla Helsingin yliopiston ja Oklahoma State Universityn kansainvälisiä opiskelijoita Euroopasta, Aasiasta, Afrikasta ja Etelä-Amerikasta.
Successful paths to acculturate had little different emphasis between these two universities.
Tutkittujen kahden yliopiston välillä sopeutumiseen johtaneet polut erosivat osittain toisistaan saaden erilaisia painotuksia.
The aim of the study was to analyze international students' typical paths to acculturate into the student community by using the research question: What kind of paths international students use to acculturate into the student community in Oklahoma State University and in the University of Helsinki?
Tutkielma kuvaa, millaisia polkuja kansainväliset opiskelijat käyttivät sopeutuakseen uuteen opiskelijayhteisöönsä Oklahoma State Universityssä ja Helsingin yliopistossa.
The study is current, because of the continuing increase of students' mobility and importance of students' acculturation into a new culture and student community in order to feel comfortable in a new university.
Opiskelijoiden sopeutuminen uuteen kulttuuriin ja opiskelijayhteisöön paransi opiskelijan sopeutumista uuteen yliopistoon ja kulttuuriin.
With time, students have started to create more friendships with local students alongside with other international students.
Opiskelijoiden ystäväverkosto muuttui kansainvälisistä opiskelijoista yhä enenevässä määrässä paikallisiin ystäviin oleskeluajan pidentyessä uudessa maassa.
The data has been analyzed by using qualitative content analysis.
Sisällönanalyysin avulla tiivistettiin opiskelijoiden käyttämät erilaiset polut sopeutua uuteen ympäristöön.
Physical appearance, style of clothing, cultural habits and religious way of life defined the Somali children as a cultural category.
Pukeutuminen, ulkonäkö, kulttuuriset perinteet ja uskonnon rooli elämässä määrittivät somaleita kulttuurisena kategoriana.
Children with Russian roots were described to have a strong sense of cultural identity.
Venäläislapsilla kuvattiin olevan vahva oman identiteetin tunne.
Considering one's own ethnic group to be better than other minority groups seems to help the individual strengthen his/her social identity.
Oman etnisen ryhmän pitäminen toista etnistä ryhmää parempana näyttää vahvistavan omaa sosiaalista identiteettiä.
"I know that the phenomenon exists but I don't see it or hear it" : Teachers' experiences on racism and cultural categorizations between ethnic minority groups in elementary schools
"Mä tiedän et se ilmiö on siinä, mut mä en nää enkä mä kuule" : Opettajien kokemuksia etnisiin vähemmistöryhmiin kuuluvien lasten välisestä rasismista ja kulttuurisista kategorisoinneista alakouluissa
In this study four factors were shown to influence racist conflicts between ethnic minority groups in school; religion, lack of a majority language, cultural habits and behavioural patterns learned at home.
Tässä tutkimuksessa neljä eri tekijää nähtiin vaikuttamassa etnisten vähemmistöryhmien välillä ilmenevien rasististen konfliktien taustalla; uskonto, valtakielen taidon puute, kulttuuriset tavat ja kotona opittu käyttäytyminen.
This study is part of the research project Racism Between Ethnic Minority Groups, carried out by the youth education organization Non Fighting Generation.
Tutkimus on osa Etnisten vähemmistöjen välinen rasismi – tutkimushanketta, jonka toteuttajana toimii nuorisokasvatusjärjestö Non Fighting Generation.
The data show that there is hierarchy-based reasoning between ethnic minority groups.
Tulokset osoittavat, että eri etnisten ryhmien välillä esiintyy hierarkkista ajattelua.
Based on cultural categorization children with Asian background were seen as calm survivors, more likely to stay in the background.
Kulttuurisen kategorisoinnin pohjalta aasialaistaustaiset nähtiin selviytyjinä, rauhallisina ja taustalla pysyttelevinä.