natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results of the study indicate that the cover art and promotional images were unique, where the bands endeavoured to emphasise their roots and unique style.
Kansikuvat ja promootiokuvat ovat ainutlaatuisia kokonaisuuksia, joissa bändit painottavat omia juuriaan ja omalaatuista tyyliään.
Heroic and warrior themes are also prevalent themes, with accessories including swords and shields, as well as traditional dress style of in promotional imagery.
Myös sankari- ja soturiteemat ilmenevät kansitaiteen teemoissa ja asusteissa, kuten miekoissa ja kilvissä, sekä alkuvuosien promootiokuvien pukeutumisessa.
The aim of this study is to find out what kind of folklore influences bands of this genre have in their cover art and promotional imagery.
Tutkimuksessa selvitän, minkälaisia kansanperinteeseen liittyviä piirteitä bändien kansitaiteessa ja promootiokuvissa ilmenee.
Design, as well as an integrated ensemble of music, lyrics and visual materials, were important in how the bands conveyed their art.
Bändeille oli tärkeää sanoitusten, musiikin ja visuaalisen materiaalin suhteen yhtenäinen, yhdessä suunniteltu kokonaisuus.
The research data includes the cover art and promotional images before the year 2020, as well as interviews with the Finnish folk metal bands: Ensiferum, Moonsorrow, Finntroll and Korpiklaani.
Aineistona tutkielmassa oli neljän suomalaisen folk metal -bändin kansitaide ja promootiokuvat ennen vuotta 2020, sekä bändien jäsenten haastattelut.
The themes commonly used by the bands also serve as inspiration for the outfits.
Asujen haluttiin viestivän bändin yleisesti käyttämiä teemoja.
Interviewees were from four different professions.
Haastateltavat edustivat neljää eri ammattikuntaa.
Since 2018 Anchor teams (ankkuritiimit) have meen mandated to co-operate more tightly with local schools.
Vuodesta 2018 alkaen ankkuritiimit ovat olleet velvoitettuja toimimaan tiiviissä yhteistyössä paikallisten kou-lujen kanssa.
There were four (4) factors guid-ing the multiprofessional collaboration: youth’s position, interaction, values and later conse-quences.
Ohjaavat tekijät moniammatillisen yhteistyön taustalla oli jaettavissa neljään tekijään: nuoren asemaan, vuorovaikutukseen, arvoihin sekä myöhempiin vaikutuksiin.
The goal is to find out how collaboration is experienced and to identify the factors that are perceived as guiding the collaboration.
Tavoitteena on selvittää, millaisena organisaatioiden välinen yhteistyö koetaan se-kä hahmottaa niitä tekijöitä, joiden koetaan ohjaavan kyseistä yhteistyötä.
Preventing youth’s marginalization is a major challenge for the whole society and it has been in the forefront media coverage as well as in the government programme.
Yksilöiden, ja etenkin nuorten, syrjäytymisen uhka on koko yhteiskuntaa koskettava haaste, joka on ollut vuosien ajan voimakkaasti esillä niin mediassa kuin hallitusohjelmassakin.
The interviews were transcribed and analysed by content analysis.
Haastatteluista saatu aineisto litteroitiin, jonka jälkeen se analysoitiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin menetelmää hyödyntäen.
The data was gathered by theme interviews from three (3) members of Anchor team located in Southern Finland and three (3) members of school personnel from the same area.
Aineisto kerättiin teemahaastattelujen avulla eteläsuomalaisen ankkuritiimin (N=3) sekä kyseisen tiimin toimi-alueeseen kuuluvan koulun (N=3) edustajilta kesäkuun 2020 alkupuolella.
Experiences of multiprofessional collaboration between school personnel and Anchor team in preventing juvenile delinquency
Koulun ja ankkuritiimin henkilöstön kokemuksia moniammatillisesta yhteistyöstä nuorten rikoskäyttäytymisen ehkäisemiseksi
The result showed that the experiences of collaboration between the Anchor team and school were mainly positive but also dependent on the situation.
Ankkuritiimin ja koulun yhteistyö näyttäytyi saatujen tulosten mukaan yleisesti myönteisenä, vaikkakin tapauskohtaisena.
The aim of this study is to determine the experiences of multiprofessional collaboration between school personnel and Anchor team when preventing juvenile delinquency.
Tämän tutkielman tarkoituksena on kartoittaa tapauskohtaisesti ankkuritiimin ja koulun hen-kilökunnan kokemuksia moniammatillisesta yhteistyöstä nuorten rikoskäyttäytymisen ehkäi-semisessä.
Collaboration was perceived as concrete, consultative, solution-orientated and interactive.
Tarpeet yhteistyön tekemiselle koettiin sekä konkreettisina että konsultatiivisina.
Earlier research has shown that juvenile delinquency has a connection with both dropout and challenging position in labour market later in life.
Aikai-sempi tutkimus on löytänyt yhteyden nuoren rikoskäyttäytymisen ja heikon koulusuoriutumi-sen välillä, joka myöhemmän yksilön heikon työmarkkina-aseman kautta voi johtaa syrjäyty-miskierteeseen.
This qualitative study is a case study with a background in phenomenological research tradition.
Tutkielman tekemistä ohjasi-vat fenomenologisen tutkimusperinteen sekä tapaustutkimuksen periaatteet.
Finnish Ministry of the Interior has launched an youth’s criminal behavior preventing programme, Anchor work (ankkuritoiminta).
Sisäministeriön alainen ankkuritoiminta on yksi ratkaisupyrkimys nuorten ri-koskäyttäytymisen ennaltaehkäisemiseksi sekä rikoskierteen katkaisemiseksi.
Respondents aged 40-49 were more likely to implement more mealtime recommendations than those under 30.
40–49-vuotiailla vastaajilla oli puolestaan suurempi todennäköisyys useamman suosituksen toteuttamiseen kuin alle 30-vuotiailla.
The associations between personnel’s background factors and the implementation of mealtime recommendations was examined using logistic regression analysis.
Henkilökunnan taustatekijöiden ja ruokailusuositusten toteutumisen yhteyttä tutkittiin logistisella regressioanalyysillä.
The results showed that respondents who did not have a degree in early childhood education were less likely to implement several mealtime recommendations than those with a preschool teacher university degree.
Tulosten mukaan vastaajilla, joilla ei ollut varhaiskasvatukseen liittyvää koulutusta, oli pienempi todennäköisyys toteuttaa useita ruokailusuosituksia kuin lastentarhanopettajan (KK) koulutuksen saaneilla.
The development of a child’s eating habits is influenced by the individual characteristics of the child but also by the feeding practices used by adults during mealtimes.
Lapsen ruokatottumusten muodostumiseen vaikuttavat lapsen yksilölliset ominaisuudet, mutta myös aikuisten toiminta ruokailutilanteessa.
The research reveals the importance of education in the fulfillment of early childhood mealtime recommendations.
Tutkimus tuo ilmi koulutuksen merkityksen ruokailusuositusten toteutumisessa.
The study was conducted as a quantitative study.
Tutkimus toteutettiin määrällisenä tutkimuksena.
The background factors examined were level of education in early childhood education, age group, work experience in early childhood education, and knowledge of the recommended intake of vegetables, fruits, and berries for children.
Tutkittavat taustatekijät olivat koulutustaso, ikäryhmä, työskentelyvuodet varhaiskasvatuksessa sekä tietämys lasten kasvisten, hedelmien ja marjojen saantisuosituksesta.
Feeding practices are behavioral approaches by which adults try to control what and how much children eat.
Ruokailukäytänteillä tarkoitetaan niitä toimia, joilla aikuinen pyrkii vaikuttamaan siihen mitä ja kuinka paljon lapsi syö.
Four mealtime recommendations were identified: modelling healthy eating, encouraging children to eat vegetables and fruit, helping children to recognize feelings of hunger and satiety and avoiding using food as a reward.
Lomakkeen kysymyksistä oli tunnistettavissa neljä ruokailusuositusta: esimerkin näyttäminen, kasvisten ja hedelmien syöntiin kannustaminen, nälän ja kylläisyyden tunteen tunnistamiseen ohjaaminen ja ruoalla palkitsemisen välttäminen.
Health and Joy from food – meal recommendations for early childhood education and care (VRN 2018) provides recommended feeding practices for early childhood education personnel to be used during preschool mealtimes.
Varhaiskasvatuksen ruokailusuosituksessa (VRN 2018) annetaan ruokailukäytänteisiin liittyviä suosituksia varhaiskasvatuksen henkilökunnan toiminnalle päiväkodin ruokailutilanteissa.
Respondent’s gender and municipality were used as confounding factors.
Vastaajan sukupuoli ja kunta olivat analyyseissä sekoittavina tekijöinä.
Association between background factors of personnel and implementation of mealtime recommendations in early childhood education
Varhaiskasvatuksen henkilökunnan taustatekijöiden yhteys ruokailusuositusten toteuttamiseen
Data comprised of questionnaires filled in by preschool personnel in the cross-sectional study of the DAGIS project in 2015–2016.
Aineistona oli vuosina 2015–2016 DAGIS- hankkeen poikkileikkaustutkimuksessa kerättyjen henkilökunnan kyselylomakkeiden vastaukset 66 päiväkodista, jotka sijaitsivat kahdeksassa Etelä-Pohjanmaan ja Uudenmaan kunnassa.
The purpose of this study is to determine how personnel’s background factors relate to the implementation of these mealtime recommendations.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, millä tavoin henkilökunnan taustatekijät ovat yhteydessä ruokailusuositusten toteuttamiseen.
The effect of guidance from outside the preschool was analyzed by including an interaction term.
Päiväkodin ulkopuolisen ohjeistuksen vaikutusta tutkittiin yhdysvaikutustermin avulla.
In addition, we look at how guidance related to mealtimes given from outside of the preschool affects this relationship.
Lisäksi tarkastellaan miten päiväkodin ulkopuolinen ohjeistus liittyen ruokailutilanteisiin vaikuttaa tähän yhteyteen.
Guidance given from outside the preschool did not affect the association between background factors and the implementation of mealtime recommendations.
Muut taustatekijät eivät olleet yhteydessä vastaajan toteuttamien suositusten määrään Päiväkodin ulkopuolinen ohjeistus ei vaikuttanut taustatekijöiden ja ruokailusuositusten toteuttamisen välisen yhteyteen.
The data was analysed with discourse analysis.
Aineisto analysoitiin diskurssianalyysin keinoin.
This topic has not been researched before in this research frame, however similar studies have been conducted of students participating in preparatory courses.
Aihetta ei ole aikaisemmin tutkittu tällaisella tutkimusasetelmalla, mutta samankaltaisia tutkimuksia on tehty valmennuskursseille osallistuvista.
Altogether five senior students, who participated in preparatory courses in Helsinki Summer University, were interviewed.
Tutkimukseen haastateltiin viittä abiturienttia, jotka osallistuivat Helsingin seudun kesäyliopiston abikursseille.
The research data was collected in the winter of 2020 through semi-structured interviews.
Tutkimusaineiston keruu toteutettiin talvella 2020 yksilöhaastatteluina, jotka olivat teemahaastatteluja.
The meaning of the reform was to bring forward the starting of university studies as well as remove the need to participate in preparatory courses.
Uudistuksen tarkoitus oli muun muassa aikaistaa korkeakouluopintojen aloitusta sekä poistaa tarve osallistua valmennuskursseille.
In 2020, the government of Juha Sipilä implemented a reform in higher education.
Vuonna 2020 tuli voimaan Juha Sipilän hallituksen toimeenpanema korkeakoulu-uudistus.
The impact is evident in the notion of entrepreneurial self as well as in emphasizing the instrumental value of education.
Vaikutus ilmeni yrittäjämäisen ideaalin mukaisena toimintana sekä koulutuksen välinearvon korostamisena.
The school transition of high school seniors in the competitive ethos
Abiturienttien koulutussiirtymä kilpailukyvyn eetoksessa
The aim of this thesis was to study high school seniors who applied to universities under the new reform.
Tämän tutkielman tarkoitus oli tarkastella siirtymävaiheessa olevia abiturientteja, jotka hakivat korkeakouluun uudistuneessa korkeakouluhaussa.
The aim was to examine how the competitive ethos affected their transition as well as how they reasoned the need to participate in preparatory courses as a part of the transition.
Tarkoitus oli selvittää, miten kilpailukyvyn eetos vaikutti nuorten siirtymään, ja miten abiturientit perustelivat maksullinen lisäopetuksen tarvetta siirtymässä.
The competitive ethos affected the transitioning strongly.
Tulosten mukaan kilpailukyvyn eetos vaikutti vahvasti abiturienttien siirtymässä.
Instead of disappearing, the preparatory course markets will presumably transform into courses offered for even younger students at earlier stage, thus causing extra pressure to younger students.
Valmennuskurssien arvellaan kuitenkin siirtyvän vain alemmas ja aiheuttavan lisäpaineita yhä nuoremmille opiskelijoille.
As a result of the reform, students are required to act as an entrepreneurial self in order to secure a successful transition.
Tulosten valossa näyttääkin siltä, että valmennus siirtyy korkeakoulu-uudistuksen myötä alemmas, ja uudistus vaatii opiskelijoilta yrittäjämäisen ideaalin mukaista toimimista onnistuneen siirtymän varmistamiseksi.
Former studies show that preparatory courses are perceived as a normal part of transitioning from secondary education to tertiary education.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että maksullinen lisäopetus mielletään luonnollisena osana onnistunutta siirtymää toiselta asteelta korkeakouluun, ja onnistunut siirtymä vaikuttaisi edellyttävän yrittäjämäisiä ominaisuuksia.
The ideals of the competitive society were influencing in the backround of the reform.
Uudistuksen taustalla vaikuttivat kilpailukyky-yhteiskunnan ideaalit sujuvista siirtymistä ja yrittäjämäisen ideaalin mukaisesta toiminnasta.
The preparatory courses give important support in the application to universities thus it’s viewed as a natural part of the transition.
Maksullinen lisäopetus miellettiin luonnolliseksi osaksi siirtymää, ja sen nähtiin tarjoavan esimerkiksi tärkeää lisätukea korkeakouluhaussa.
Most of the children involved in this research has use the application for several years and still use it every day for several hours.
Suurin osa osallistuneista lapsista oli käyttänyt sovellusta useita vuosia ja käyttää edelleen päivittäin use-amman tunnin.
There were a total of 17 participants and six interview groups.
Haastatteluryhmiä tuli yhteensä seitsemän.
Criticality against influencer marketing was not present.
Kriittistä suhtautumista vaikuttajamarkkinoin-tia kohtaan ei juurikaan ollut havaittavissa.
YouTube has become the second popular application among children.
YouTube on noussut toisiksi suosituimmaksi sovelluksesi lasten keskuudessa.
Classes of first and second graders from Helsinki metropolitan area participated in the research.
Tutkimukseen osallistui ensimmäisen ja toisen luokan oppilaita pääkaupunkiseudulta.
The data was categorised and analysed by using the content analysis method.
Aineisto luokiteltiin ja analysoitiin laadullisen sisällönanalyysin keinoin, tarkemmin teoriaohjaavalla sisällönanalyysillä.
Children don’t talk about YouTube in school with their teachers and school’s media educations don’t seem to reach YouTube.
Koulussa YouTuben mainonnasta ei ole ollut lasten mukaan puhetta lainkaan, eikä koulun mediakasvatus näytä ulottuvan YouTubeen asti.
The material as collected through themed small-group interviews, which had four bigger themes as YouTube’s using, commercial collaborations, criticality and school’s role.
Aineisto kerättiin pienryhmissä tapahtuneissa teemahaastatteluilla, joissa isoina teemoina olivat YouTu-ben käyttö, kaupalliset yhteistyöt, kriittisyys ja koulun rooli.
Children recognise commercial collaborations, but they don’t really understand what they mean in practice.
Kaupalliset yhteistyöt tunnistetaan videoilta, mutta se mitä ne tarkoittavat käy-tännössä oli suurimmalle osalle täysin epäselvää.
The reason why children adores YouTube is because it is full of entertainment and the diversity it serves.
YouTuben vetonaula lasten puheissa oli palvelun viihteellisyys ja monipuolisuus.
The objective of this research was to determine why children spend so much time in YouTube and examine children viewpoint on YouTubes’s commercial collaborations and review it by critical media educational point of view.
Tämän tutki-muksen tarkoituksena on selvittää, mikä vie lapset YouTubeen ja tutkia lasten näkemyksiä YouTuben kaupallisista yhteistöistä.
Three different content types were identified from the material and they were YouTube’s using, viewpoint on YouTubes’s commercial collaborations and school’s role as media educator.
Aineiston kolmeksi pääteemaksi nousivat osallistuneiden oppilaiden YouTuben käyttö, heidän tietonsa ja suhtautumisensa kaupallisiin yhteistöihin sekä koulun mediakasvatuksen rooli.
Also, the goal was to research school’s role as a media educator.
Lisäksi tavoitteena on selvittää, millaisia keinoja koulun mediakasvatus tarjoaa You-Tuben käytön tarkastelun suhteen.
A Media Educational Viewpoint of Youtube's Commercial Collaborations and Their Effects on Children
"Tää video on toteutettu kaupallisessa yhteistyössä…" : YouTuben kaupalliset yhteistyöt lasten ja kriittisen mediakasvatuksen näkökulmasta
One extra type was identified in children’s interviews, and that was parent’s role.
Yhdeksi kysymysten ulkopuoliseksi tee-maksi nousi vanhempien rooli, sillä heidän asettamat rajat toistuivat haastateltavien puheissa.
Demonstration of observed (scientific) knowledge was emphasized only in some reports.
Havaitun (tieteellisen) tiedon osoittaminen korostui vain joissain kertomuksissa.
Thirteen students participated in the study.
Tutkimukseen osallistui 13 oppilasta.
All participants in the study and their guardians were asked for written permission to participate in the study.
Kaikilta tutkimukseen osallistuneilta ja heidän huoltajiltaan pyydettiin kirjallinen lupa tutkimuksen osallistumiseen.
The material was analyzed according to phenomenographic analysis.
Aineis-to analysoitiin fenomenografista analyysia mukaillen.
The forest is described and valued through personal meanings.
Metsää kuvaillaan ja arvotetaan henkilökohtaisten merkitysten kautta.
Forest memories are often made possible by adults, but also independent interaction with the environment are sought in the forest.
Metsähetket ovat usein aikuisten mahdollistamia, mutta metsässä haetaan myös itsenäistä vuorovaikutusta ympäristön kanssa.
The results show that environmental education deserves special attention, especially in the areas of environmental information and environmental protection.
Tutkimustulokset osoittavat, että ympäristökasvatuksessa on syytä kiinnittää huomiota erityisesti ympäristöä koskevan tiedon ja ympäristönsuojelun osaalueisiin.
Studies have shown concern about the distance between children and nature – children's freedom of movement has narrowed, children's leisure time has become more adult-led indoors, and concerns have been raised about children's poor skills in identifying plant species.
Tutkimuksissa on osoitettu huolta lasten luontosuhteen etääntymisestä: lasten liikkumisvapaus on kaventunut, monien lasten vapaa-aika on muuttunut aikuisten ohjaamaksi sisätiloihin, ja lisäksi huolta on esitetty lasten heikosta osaamisesta kasvilajien tunnistamisessa.
The theoretical starting points of this study are in environmental education.
Tämän tutkimuksen teoreettiset lähtökohdat ovat ympäristökasvatuksessa.
The stories of the fifth-graders emphasize the experienced (subjective) and shared (social and cultural) meanings of the forest.
Helsinkiläisten viidesluokkalaisten kertomuksissa korostuvat metsän koetut (subjektiiviset) ja jaetut (yhteiskunnalliset ja kulttuuriset) merkitykset.
The research results show that the forest relationship of children is multidimensional.
Tutkimustulokset osoittavat, että lasten metsäsuhde on moniulotteinen.
The purpose of this study is to describe and analyze children’s relationship to the forest.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvata ja analysoida lasten suhdetta metsään.
Forest relationship of Finns has been a lively debate in recent years, and there is a debate about what kind of forest relationships Finns have.
Suomalaisten suhde metsään on ollut vilkkaassa keskustelussa viime vuosina ja keskustelua käydään siitä, millaisia metsäsuhteita suomalaisilla on.
I examine the forest relationship through the observed, experienced and shared dimensions.
Suhdetta metsään tarkastelen havaitun, koetun ja jaetun ulottuvuuden kautta.
There is more in the forest than just trees : an overview of the fifth-graders relationship with the forest
Metsä on muutakin kuin puita : tarkastelussa viidesluokkalaisten metsäsuhde
Not all students’ forest memories convey a knowledgeable, close, and caring relationship to the forest.
Kaikkien oppilaiden metsähetkistä ei välity tietävä, läheinen ja huolehtiva suhde metsään.
More up-to-date research data on the state of children's forest relations are needed to develop environmental education.
Tulevaisuudessa tarvitaan lisää päivitettyä tutkimustietoa lasten metsäsuhteen tilasta ympäristökasvatuksen kehittämiseksi.
The material of this study consist of the writings and drawings of Helsinki's fifth-graders about their memories in the forest.
Aineistona toimii helsinkiläisten viidesluokkalaisten kirjoitelmat ja piirrokset heille mieleen painuneesta metsähetkestään.
The forest is used for leisure and being together with others.
Metsää käytetään vapaa-ajan viettoon ja yhdessäoloon.
Dialogue and Encounter in Waldorf School : Possibilities and Challenges
Dialogisuus ja oppilaan kohtaaminen steinerkoulussa : mahdollisuuksia ja haasteita
The material consists of six interviews of Waldorf school class teachers from three different Waldorf schools in Finland.
Aineisto koostuu kuudesta steinerkoulun luokanopettajan haastattelusta kolmesta eri Suomen steinerkoulusta.
The research material was collected using interviews.
Tutkimusaineiston keräsin haastattelemalla.
The research method was theory-based content analysis.
Analysoin aineiston teoriaohjaavan sisällönanalyysin keinoin.
Furthermore, they form the basis of the teachers’ dialogical action and attitudes of encounter with a student.
Lisäksi ne toimivat perustana opettajan dialogiselle toiminnalle ja oppilaan kohtaamisen asenteille.
Moreover, the challenges of teacher-parent relationships were experienced as time-consuming and wearing.
Lisäksi opettaja-vanhempisuhteisiin liittyvät haasteet koettiin aikaa vievinä ja uuvuttavina.
On the other hand, the issues touched upon the difficulty of harmonizing the ideals and practices of Waldorf education with the neoliberal education policy, making teachers busy and exhausted as well as encounters with students almost impossible.
Toisaalta kyse oli steinerpedagogiikan ihanteiden ja käytäntöjen sekä uusliberalistisen koulutuspolitiikan yhteensovittamisen hankaluudesta, joka tekee opettajan työstä kiireistä ja uuvuttavaa sekä oppilaan kohtaamisesta lähes mahdotonta.
The aim of this research was to investigate how the different possibilities and challenges of dialogue and encounter with a student appear in Waldorf school class teachers’ descriptions.
Tutkimukseni tavoitteena oli selvittää, millaisena dialogisuuden ja oppilaan kohtaamisen mahdollisuudet ja haasteet steinerkoulussa näyttäytyvät luokanopettajien kuvaamana.
The findings of this study indicate, that in line with the idea of dialogue, Waldorf schools’ aim of education and school culture have characteristics of encouraging both the unique potential of a student and the dialogical relationship with the world, while primarily respecting the individuality and otherness of student.
Tutkimukseni osoittaa, että dialogisuuden idean mukaisesti steinerkoulun kasvatustehtävässä ja toimintakulttuurissa on piirteitä sekä oppilaan ainutlaatuisen potentiaalin että dialogisen maailmasuhteen edistämisestä kuitenkin oppilaan yksilöllisyyttä ja toiseutta ensisijaisesti kunnioittaen.
This work approaches the concepts of dialogue and encounter with a student from the theoretical framework of Martin Buber’s thoughts on education and philosophy of dialogue, as well as through their interpretations.
Teoreettisessa tarkastelussa lähestyn dialogisuutta ja oppilaan kohtaamista pääasiassa Martin Buberin dialogisen filosofian ja kasvatusajattelun sekä niihin liittyvien tulkintojen kautta.