natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Practices and Thought in Michel Foucault s Philosophy The present thesis examines Michel Foucault s (1926-1984) notion of practice and argues that it is an essential concept in his philosophy, especially in his analysis of knowledge, power and ethics.
Väitöskirja käsittelee ranskalaisen filosofin Michel Foucault n (1926 1984) ajattelun lähtökohtia ja osoittaa, että hänen moniaineksinen filosofiansa nojaa käytännön käsitteeseen.
The first chapter clarifies Foucault s philosophy by outlining it according to four central themes.
Tutkimuksen alussa Foucault n filosofian lähtökohtia jäsennetään neljän keskeisen teeman varassa.
Fourth, the analysis of practices is executed along three axes: knowledge, power and ethics.
Hän rajaa tutkimusalueensa koskemaan ajattelua ohjaavia käytäntöjä ja tutkii niitä kolmella alueella: tiedon, vallan ja etiikan näkökulmista.
First, the main philosophical goal of his historical studies is to analyse how human subjects have become objects of their own thinking.
Foucault n historiantutkimusten johtoajatuksen muodostaa filosofinen kysymys: miten ihminen on tullut oman ajattelunsa kohteeksi?
Foucault s archaeological analysis is not directed towards objects and subjects as such, but to the way that the rules of discursive practice form them in the discourse.
Foucault ei tutki diskurssien objekteja ja subjekteja vaan diskursiivisten käytäntöjen ohjaamaa objektivointia ja subjektivointia .
I argue that Foucault s analysis concerning the limits of knowledge relates to local and contingent rules of discursive practice, not to transcendental rules of thinking in general.
Tutkimuksessa väitetään, että Foucault ei käsittänyt tiedon rajoja transsendentaaleiksi kaikkea ajattelua ohjaaviksi muodoiksi vaan ajallisesti muuttuviksi ja paikallisesti vaikuttaviksi säännöiksi.
The fourth chapter examines Foucault s way of perceiving ethics as a practice.
Tutkimuksen lopussa selvitetään Foucault n käsitystä etiikasta käytäntönä.
I argue that Foucault s own ethical views can be found in the ideas on the importance of practices of self in the modern world, and emphasize that these ideas should be connected to his views concerning the tradition of the Enlightenment, and to his own political action.
Tutkimuksessa esitetään, että Foucault n oma etiikka tulee kytkeä hänen pohdintoihinsa valistuksen perinnöstä ja hänen omaan poliittiseen toimintaansa.
Second, this goal calls for methodological precaution to avoid all anthropological universals.
Tämän tutkimiseksi hän ottaa käyttöön ihmisluontoa koskevien yleistysten metodologisen epäilyn.
The thesis reveals a previously neglected chronological and methodological unity in Foucault s work.
Käytännön käsitteen analyysi paljastaa aiemmin sivuutetun yhtenäisyyden hänen filosofiassaan.
This conceptual clarification also helps in understanding Foucault s critique concerning modern practices of power.
Tämä erottelu myös valaisee Foucault n kritiikkiä modernin ajan vallankäytön muotoja kohtaan, sillä hän ei kritisoi hallitsemista sinällään vaan ihmisiin kohdistettua normalisoivaa hallintaa.
I stress a conceptual definition, which separates relations of power from the practices of government and show that the latter is based on the idea that power relations are integrated into practices.
Erityisen oleelliseksi osoittautuu erottelu muuttuvien valtasuhteiden ja suunnitelmallisen hallinnan välillä.
Many commentators have neglected Foucault s concept of practice when discussing his ideas concerning rules of discourse and limits of knowledge.
Tutkimuksessa analysoidaan Foucault n valtafilosofiaa käytäntöjen muodostamisen dispositiivien ja verkostojen näkökulmasta.
The second chapter concerns the notion of practice in Foucault s archaeological method.
Foucault alkoi tutkia ajattelua käytäntöjen näkökulmasta Tiedon arkeologia -teoksesta eteenpäin.
Space within Space : Liturgy and Space in Dialogue at the Altar
Tila tilassa : Liturgian ja tilan dialogi alttarin äärellä
In certain instances, fixed furnishings had been substituted by movable pieces or, moreover, new pieces of furniture and paraphernalia such as music instruments, pieces of art, tables, chairs and plants were brought in.
Muutosten seurauksena alttaritiloihin lisättiin irtokalusteita, kuten pöytiä ja tuoleja sekä lattialle esineitä ja soittimia.
The position and status of fonts was generally weakened even if baptism in the Lutheran Church was regarded as one of the two sacraments together with the eucharist.
Kastemaljan merkityksen väheneminen on huomionarvoista, sillä kaste on luterilaisen kirkon toinen sakramentti ehtoollisen ohella.
In terms of the liturgy, versus populum altars had been realised in expectation of increased communication between liturgist and worshippers.
Tällä menettelyllä alttarin voitiin todeta sitä vastoin kasvattavan tilallista hierarkiaa, kun alttarista muodostui tilanjakajana liturgin ja seurakunnan välillä.
According to this study, in the Finnish Lutheran Church, the primarily functional nature of given guidelines and instructions characterises several practical solutions in furnishing.
Tutkimuksen mukaan luterilaisessa kirkossa liturginen uudistus esitti teoreettisesti orientoituneita malleja siitä, miten uudistus voitaisiin toteuttaa.
The research data consists of 65 altar spaces in The Finnish Evangelical Lutheran church buildings.
Tarkastelun kohteena olivat eri puolilla Suomea sijaitsevat 65 kirkkoa ja niiden alttaritilat.
The focus of this study concerns the organisation of modern Finnish Evangelical Lutheran altar spaces and, in particular, their changes also in relation to the liturgical movement.
Tutkimuksessa analysoitiin modernien Suomen evankelis-luterilaisten kirkkojen alttaritiloja, kalustejärjestystä ja niissä tapahtuneita muutoksia 1960-luvun alusta 2000-luvun vaihteeseen.
All of these were characterised in Church Government records as churches , built 1962 1999 and had been consecrated.
Muutokset kohdistuivat erityisesti tutkimuksen vanhimpiin alttaritiloihin, jotka olivat 1960- ja 1970-luvuilla rakennetuissa kirkoissa.
However, the analysis indicated that the altar could also become a divider of space.
Tutkimus osoitti, ettei alttarin seinästä irrottaminen kuitenkaan yksittäisenä muutoksena tehnyt alttaritilasta vuorovaikutteisempaa.
Moreover, attention was focused on furnishing and fixed versus movable pieces of furniture (such as the altar, altar rail, the pulpit, the baptismal font, and lectern).
Lisäksi uudistuksessa esitettiin toivottavia ominaisuuksia alttaritilan kalusteille, erityisesti alttarille ja sen sijainnille.
This study examines the organisation and transformation of altar space in the modern Evangelical Lutheran Church of Finland in liturgical and architectural perspective.
Tutkimus osoitti kastemaljan sijainnin vaihtelevan kirkko- ja alttaritiloissa.
Lecterns were often movable until the millennium this was the case in most altar spaces.
Lukupulpetti sijoitettiin useimmin alttaritilan oikealla puolelle, paikkaan joka vanhimmissa alttaritiloissa kuului kastemaljalle.
Interiors, the organisation of altar space, as well as architectonic qualities of altar spaces in terms of floor elevations, shapes of ceilings, lighting, and openings in the altar space were analysed.
Vuorovaikutusta edistettiin kirkoissa joko irrottamalla alttari seinästä, lisäämällä alttarin taakse papin polvistumispenkki tai toinen alttari.
The challenge of this approach was especially in discovering the spatial identity of an altar space in terms of unequivocal boundaries.
Tämä johtuu siitä, että alttarin merkitystä korostettiin nimenomaan ehtoollispöytänä ja alttari on keskeisessä asemassa vain ehtoollisosassa.
Finally, the potential qualitative and quantitative changes in altar space were examined.
Muutokset näkyivät alttaritilan kalustuksessa useilla tavoilla.
In the Evangelical Lutheran Church of Finland, liturgical changes were principally inspired by the Catholic Church, in which liturgical changes are essentially based on Canon Law.
Liturgisen uudistuksen ja uudistetun jumalanpalveluskäytännön seurauksina kirkkojen alttaritiloissa tehtiin eriasteisia muutoksia.
For architectural and esthetic reasons (and not primarily due to liturgical ideas), also altars standing freely off the walls had been constructed.
Toisaalta tulkinnanvaraisuus voidaan todeta myös hyväksi, sillä liturgisen uudistuksen teoreettisen näkökulman kautta ei voida olettaa luotavan alttaritilan mallia, jota voitaisiin toistaa kirkosta toiseen.
To look at the data in chronological perspective, increasingly wide church halls had been built since the 1980s (yet there was only one central hall in which the altar was placed at the middle point of the church).
Tämä voidaan todeta muutosten seuraukseksi, sillä vanhimmissa kirkoissa kastemalja oli kiinteä osa alttaritilan kalustusta.
This research indicated that the pieces of furniture that mostly involved (many kinds of) visual and spatial changes included the altar and the lectern.
Tutkimus on osoittanut tähän mennessä huomioitta jääneitä puolia liturgisesta uudistuksesta ja uudistetusta jumalanpalveluskäytännöstä sekä nostanut esiin alttaritilan kalustuksellisia ja suunnittelullisia ongelmakohtia.
Hence, it was meaningful to determine, in terms of interior design, whether liturgists were able to celebrate facing the people attending the service.
Alttari siirrettiin lähemmäs seurakuntaa, sillä liturgin ja seurakunnan asettumista kasvokkain jumalanpalveluksessa pidettiin vuorovaikutusta edistävänä.
Baptismal fonts did not have a permanent place in this data, and the data even included altar spaces with no baptismal fonts in the choir, nor the church hall.
Alttarikaide ei kuitenkaan ole enää ehtoollisenvietossa välttämätön kaluste, sillä ehtoollista voidaan nauttia myös seisten.
Keywords: Lutheranism, understanding, variation, teaching, learning, phenomenography, religious education
Avainsanat: luterilaisuus, ymmärtäminen, variaatio, fenomenografia, opettaminen, oppiminen, uskonnonopetus
2) How do Finnish teachers of religious education constitute the meaning of Lutheranism?
2) Miten uskonnonopettajat ymmärtävät luterilaisuuden?
3) How could phenomenography and the Variation Theory of Learning contribute to learning about and from religion in the context of Finnish Lutheran Religious Education as compared to religious education in the UK?
3) Kuinka fenomenografia ja oppimisen variaatioteoria soveltuvat uskonnon oppimiseen ja uskonnosta oppimiseen suomalaisessa koulun uskonnonopetuksessa verrattuna englantilaiseen uskonnonopetukseen?
The aim of understanding the qualitative variation in understanding Lutheranism was explored through the relationship between the following questions, which correspond to the results reported in the following original refereed publications: 1) How do Finnish students understand Lutheranism?
Tutkimustehtävä jakaantui kolmeen kysymykseen ja kuhunkin kysymykseen vastaavaan artikkeliin: 1) Miten lukiolaiset ymmärtävät luterilaisuuden?
The ways the teachers understand relate to student s understandings in a sequential manner.
Opettajien neljä ymmärtämistapaa muodosti yhä moniulotteisemman jatkumon lukiolaisten käsityksille.
The thesis suggests that variation theory enables religious educators to recognise the unity of learning about and from religion, as learning is always learning about something and involves simultaneous engagement with the object of learning and development as a person.
Sen mukaan kriittinen uskonnonopetus mahdollistaa katsomuksellisen lukutaidon kehittymisen variaation avulla ja samalla oppilaan persoonallisen kasvun sekä identiteetin ja maailmankatsomuksen muodostumisen.
The key differences between the ways students understand varied from understanding Lutheranism as a religion to personal faith with its core in mercy.
Luterilaisuuden merkitys vaihteli lukiolaisilla viidessä kategoriassa uskonnosta henkilökohtaiseen Jumala-suhteeseen, jonka keskuksena on armo.
The study investigated variation in the ways in which a group of students and teachers of Evangelical Lutheran religious education in Finnish upper secondary schools understand Lutheranism and searched for educational implications for learning in religious education.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli etsiä lukiolaisten ja uskonnonopettajien erilaisia tapoja ymmärtää luterilaisuus.
The logical relationships between the categories that describe variation in understanding express a hierarchy of ascending complexity, according to which more developed understandings are inclusive of less developed ones.
Sen mukaan oppiminen perustuu tietoisuuden laajenemiseen asioiden välisistä suhteista ja kykyyn erotella yhä monimutkaisempia merkityskokonaisuuksia.
The study also suggests that phenomenography and variation theory offer a means by which it is possible for academics, policy makers, curriculum designers, teachers and students to learn to discern different ways of understanding the contested nature of religions.
Artikkeli korostaa variaatiota opettamisen ja oppimisen välineenä ja oppilaiden kriittistä, mutta kokonaisvaltaista erilaisten katsomusten kohtaamista syvällisen ymmärtämisen perustana.
Phenomenography and Variation Theory were discussed in the context of religious education in Finland and the UK in relation to the theoretical notion of learning about and from religion (Hella & Wright, 2008).
Kolmas, teoreettinen artikkeli tarkasteli fenomenografian ja variaatioteorian pedagogisia sovellusmahdollisuuksia uskonnon oppimiseen ja uskonnosta oppimiseen suomalaisessa ja brittiläisessä uskonnonopetuksessa.
The two studies focused on the content and structure of meaning discernment in students and teachers expressed understandings of Lutheranism.
Kahden ensimmäisen artikkelin empiiriset tulokset kertovat siitä, miten luterilaisuutta voidaan ymmärtää opiskelijoiden ja opettajien näkökulmasta.
Variation in the Understanding of Lutheranism and Its Implications for Religious Education : Meaning Discernment of Students and Teachers in Finnish Upper Secondary Schools
Ymmärtämisen variaatiota tarkasteltiin etsimällä keskeisiä samankaltaisuuksia ja eroja tutkitun opiskelija- ja opettajaryhmän tavoissa muodostaa merkityksiä luterilaisuudesta: erotella luterilaisuus ja siihen kuuluvia piirteitä muista asioista tai ilmiöistä.
Many pilgrims visit the convent regularly and the visitation is a lifestyle the pilgrims have chosen and wish to maintain.
Monet pyhiinvaeltajat vierailevat luostarissa säännöllisesti ja vierailut ovat osa elämäntapaa, jonka pyhiinvaeltajat ovat valinneet ja jota he haluavat pitää yllä.
Thus, the main interest in this study is in the interaction between pilgrims and nuns.
Siten tutkimuksen pääkiinnostus kohdistuu nunnien ja pyhiinvaeltajien väliseen vuorovaikutukseen.
Pilgrimage is seen here as a significant and concrete form of interaction, which in fact makes the contemporary nunneries dynamic scenes of religious, social and sometimes even political life.
Pyhiinvaellus nähdään tutkimuksessa merkittävänä ja konkreettisena vuorovaikutuksen muotona, joka vuorovaikutus myös tekee naisluostarista uskonnollisen, sosiaalisen ja joissakin tapauksissa poliittisen elämän dynaamisen näyttämön.
The aim of this research is to present, interpret and analyze the phenomenon of pilgrimage in a contemporary, suburban Greek nunnery, and to elucidate the different functions that the present-day convent has for its pilgrims.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on esittää, tulkita ja analysoida pyhiinvaellusilmiötä nykypäivän kreikkalaisessa esikaupunkiin sijoittuvassa naisluostarissa, ja valottaa luostarin funktioita sen pyhiinvaeltajille.
The coalition of Orthodoxy and nationalism is also visible in their attitudes towards the convent, which they see as a guardian of Hellenism and as nurturing Greek values both now and in the future.
Ortodoksian ja nationalismin linkki on nähtävissä myös pyhiinvaeltajien asenteissa luostariin, joka nähdään kreikkalaisuuden vartijana ja instituutiona joka pitää huolen kreikkalaisesta arvomaailmasta nyt ja tulevaisuudessa.
It must be noted that most Greek nunneries are not really communities of hermits but institutions that operate in complex interaction with the surrounding society.
Tutkimuksen lähtökohtana toimii havainto, jonka mukaan suurin osa kreikkalaisista naisluostareista ei ole yksinäisten kilvoittelijoiden yhteisöjä vaan instituutioita, jotka toimivat monimuotoisessa vuorovaikutuksessa ympäröivän yhteisön kanssa.
The focus of the analysis is on the pilgrims’ experiences, reflected upon on the levels of the individual, the Church institution, and society in general.
Analyysissa painotetaan pyhiinvaeltajien kokemuksia ja niitä tarkastellaan yksilön, kirkkoinstituution ja yhteiskunnan tasoilla.
The visits offer pilgrims various tools for reflecting on their personal life situations and on questions of identity.
Pyhiinvaellus tarjoavaa luostarivieraille erilaisia henkisiä työkaluja, joiden avulla he voivat reflektoida elämäntilanteeseensa sekä identiteettiinsä liittyviä kysymyksiä.
Despite cultural developments such as secularization and globalization, pilgrims are quite loyal to the convent they visit.
Huolimatta kulttuurisista ja uskonnollisista muutoksista, kuten maallistumisesta ja globalisaatiosta, Neitsyt Marian Kuolonuneen Nukkumisen Luostarin pyhiinvaeltajat ovat uskollisia luostarille jonka he ovat valinneet pyhiinvaelluskohteekseen.
For them the full round of liturgical worship is a very good reason for going to the convent, and many see it as a way of maintaining their faith and of feeling close to God.
Pyhiinvaeltajille mahdollisuus osallistua luostarin jumalanpalveluksiin on merkittävä syy mennä luostariin, ja monet näkevät sen keinona ylläpitää uskoaan ja jumalasuhdettaan.
It represents the positive values of ‘Greekness’ and therefore they also trust the nuns’ approach to various matters, both personal and political.
Luostari edustaa pyhiinvaeltajille kreikkalaisuuden positiivisia arvoja ja siten pyhiinvaeltajat arvostavat myös nunnien näkemyksiä henkilökohtaisissa ja myös poliittisissa teemoissa.
This study shows that pilgrimage in a suburban nunnery, such as the convent of the Dormition, can be seen as part of everyday religiosity.
Tutkimus osoittaa että pyhiinvaellus kreikkalaisessa esikaupunkiluostarissa voidaan nähdä osana arkipäivän uskonnollisuutta.
The scope of the study is limited to a case nunnery, the convent of the Dormition of the Virgin, which is situated in Northern Greece.
Tutkimus rajoittuu tapausluostariin, jota kutsutaan työssä nimellä Neitsyt Marian Kuolonuneen Nukkumisen luostari.
Pilgrimage to a contemporary Greek nunnery should not be ennobled, but seen as part of a popular religious sentiment.
Pyhiinvaellusta ei siis tässä kontekstissa tarvitse ylevöittää tai eristää vaan sitä voidaan tarkastella osana populaaria kreikkalaista uskonnollisuutta.
Luther believes similarly to Matthew that Jesus reveals the real meaning of Mosaic Law and confirms its validity for Christians in Mt 5.
Luther uskoo Matteuksen tavoin, että Jeesus paljastaa lain todellisen sisällön ja vahvistaa sen voimassaolon kristityn elämässä.
The study applies the reception-historical approach and contributes to the history of effects and the history of interpretation in New Testament exegesis.
Väitöskirja on ensisijaisesti puheenvuoro Uuden testamentin tulkinta- ja vaikutushistoriallisessa tutkimuksessa.
The study underlines a feature in Luther s thinking that has received little attention in Lutheran theology: Luther insists on preaching the law to Christians.
Tutkimus painottaa sitä luterilaisessa teologiassa vähemmälle huomiolle jäänyttä asiaa, että Luther edellyttää lain saarnaamista kristityille ja että hän edellyttää hyviä tekoja kristityiltä.
The task of the law is to show the dependence of a Christian on God and to help one to love and to serve one s neighbour (brothers as well as enemies) properly.
Laista Luther esittää, että kristityn elämässä sen tehtävänä on yhtäältä osoittaa kristityn riippuvuus Jumalasta ja toisaalta auttaa kristittyä rakastamaan ja palvelemaan lähimmäistään oikein.
The study shows that Luther understands the better righteousness of Mt 5 as good works and fulfillment of the law.
Työ osoittaa, että Luther ymmärtää Mt 5. luvun opetuksena hyvistä teoista.
In this co-operation the law, as it is taught by Jesus, is not the opposite of the gospel, but the gospel itself in the sense of Christ as an example .
Laki ei ole tässä evankeliumin vastakohta, joka tuomitsee, vaan se on itse evankeliumi merkityksessä Kristus esimerkkinä Lutherin mukaan evankeliumi on Kristus lahjana ja Kristus esimerkkinä ja Mt 5. luvussa on kyse jälkimmäisestä.
Like Matthew, Luther insists on the practicability of the commandments of Mt 5 in his view Christians fulfil the law also with joy yet his interpretation of Mt 5 attenuates the radical nature of its commandments.
Kuten Matteus, myös Luther vaatii lain noudattamista, ja hän esittää, että kristitty täyttää lain käskyt mielellään ja jopa iloiten.
The purpose of this study is to examine the reception of Matthew 5 in Martin Luther s sermons; in other words to investigate how Luther interprets and applies Jesus teaching of the better righteousness and the law in Mt 5.
Tutkimuksessa selvitetään, miten Martti Luther tulkitsee ja soveltaa Mt 5. luvun opetusta paremmasta vanhurskaudesta ja laista, ja miten hän konkreettisesti työskentelee Raamatun tekstien kanssa.
Most of all, Luther s reception of Mt 5 is shaped by his own experience as a preacher, by his relation to his religious enemies, rulers and to the congregation of Wittenberg.
Saarnoissa näkyy hänen kokemuksensa saarnaajana ja suhteensa yhtäältä Wittenbergin seurakuntaan ja toisaalta esivaltaan sekä hänen taistelunsa Roomaa ja hurmahenkiä vastaan.
Luther s reception of the individual pericopes of Mt 5 is considerably generative and occasionally contradictory, which is explained by the following factors, among others: Luther receives many ideas from tradition and reads them and his own theological concepts into Matthew s Gospel.
Tämä selittyy muun muassa sillä, että Luther lukee oman teologiansa Matteuksen teksteihin sisään ja hän tulkitsee niitä Vanhan testamentin ja Paavalin tekstien valossa.
In his view Mt 5 is directed to all Christians and particularly to pastors, for whom Jesus here gives an example of how to preach the law.
Jeesus antaa siinä esimerkin papeille, kuinka heidän tulee saarnata lakia oikein.
Luther s interpretation coheres with the intention of the Evangelist, even if Luther s overall concept of righteousness is foreign to Matthew.
Lutherin tulkinta on myös vahvasti traditio- ja kontekstisidonnaista.
The committee paper did, however, lead to preparations for greater independence of the Church.
Selvitys käynnisti kuitenkin kirkon itsenäisyyttä vahvistaneiden muutosten valmistelun.
Some of the radicals of the 1960s and 1970s presented the Church as an obstacle to freedom of religion.
Yhteiskunnallinen radikalismi ilmeni 1960 ja 1970 luvuilla myös kirkonvastaisuutena.
Active co-operation with the state caused a dispute in the Church during this period.
Kansankirkon toiminnallinen aktiivisuus ja pyrkimys yhteistyöhön valtion kanssa herätti kiistoja kirkon sisällä.
As an active guardian of the rights of its members, the Synod defended such issues as the teaching of religion in schools.
Jäsentensä edunvalvojana kirkolliskokous esiintyi puolustaessaan aktiivisesti muun muassa uskonnonopetuksen asemaa.
As the Synod of 1963 discussed the status of the Church, the Church began to reflect upon its identity as a national church, and to evaluate freedom of religion in the country, as well as the relationship between the Church and the state.
Kirkon asemaa muuttuvassa yhteiskunnassa tarkastellut vuoden 1963 kirkolliskokous käynnisti prosessin, joka johti kansankirkollisen identiteetin, uskonnonvapauden sekä kirkon ja valtion suhteiden tarkasteluun.
The effect of these formulations and decisions made by the Synod on the relationship between the Church and the state is also discussed as the relationship has been a central issue in the debate about freedom of religion in Finland.
Kirkon ja valtion suhde on ollut keskeinen kysymys suomalaisessa uskonnonvapauskeskustelussa.