natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There is no strong evidence to the hypothesis that inflation and nominal interest rate would explain the movements in the pricing error.
Siitä, että inflaatio tai nimelliskorkoa selittäisi hinnoitteluvirhettä ei löydy vahvaa näyttöä.
Housing is considered as a dividend paying asset as in the financial market approach.
Hyödyntäen rahoitusmarkkinoiden lähestymistapaa, asuntoja käsitellään osinkoa maksavana hyödykkeenä.
The study shows that there is a link between inflation and price-rent ratio.
Tutkielmassa näytetään, että inflaatiolla on vaikutus hinta-vuokrasuhteen muutoksiin.
Previous studies have reported that trust correlates, for instance, with higher economic growth, better governance, higher levels of education and subjective wellbeing.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet luottamuksen korreloivan esimerkiksi korkeamman talouskasvun, hyvän hallinnon, korkeamman koulutustason sekä subjektiivisen hyvinvoinnin kanssa.
Trust is one the key concepts in analyzing the maintenance of social order and diversity in modern societies.
Luottamus on yksi avainkäsitteistä analysoitaessa sitä, miten voidaan ylläpitää samanaikaisesti sosiaalista järjestystä ja sosiaalista monimuotoisuutta nyky-yhteiskunnissa.
This thesis aims to examine how relevant the aforementioned argument is in the context of contemporary Russia.
Tutkielmassa tarkastellaan, kuinka relevantti edellä mainittu argumentti on nyky-Venäjän kontekstissa.
In this regard, political trust in Eastern European countries seems to adhere to conditions of the Russian proverb "doverjaj, no proverjaj" ("trust but verify").
Tässä mielessä poliittinen luottamus näyttää mukailevan kyseisissä maissa venäläistä sanontaa "doverjaj, no proverjaj" ("luota, mutta varmista").
Mishler and Rose (2001) studied the origins of political trust in post-Communist Eastern European countries in the late 1990s.
Mishler ja Rose (2001) tutkivat poliittisen luottamuksen syntymiseen johtavia syitä Itä-Euroopan entisissä kommunistimaissa 1990-luvun lopulla.
These observations of trust call for a more comprehensive and in-depth areal understanding of the concept.
Nämä havainnot antavat aihetta kokonaisvaltaisemmalle ja syvällisemmälle alueelliselle luottamuksen tutkimukselle.
The present thesis examines the dynamics of political trust in contemporary Russia, and draws inspiration from W. Mishler and R. Rose’s (2001, 2005) studies of political trust.
Tämä pro gradu tutkielma tutkii poliittisen luottamuksen dynamiikkaa nyky-Venäjällä, ja tutkielman innoittajina ovat W. Mishlerin ja R. Rosen (2001, 2005) tutkimukset.
However, the hypothesis about political trust as a rational response to political and economic performance contradicts with the recent data and research on Russian economy and politics: economy has stagnated or even fallen in Russia during recent years, and, at the same time, Russian domestic policy has become increasingly repressive.
Hypoteesi poliittisesta luottamuksesta rationaalisena reaktiona poliittiseen ja taloudelliseen kehitykseen on kuitenkin ristiriidassa tuoreen Venäjän taloutta ja poliittista kehitystä koskevan datan ja tutkimuksen kanssa, sillä Venäjän talous on ollut stagnaatiossa tai jopa laskenut viime vuosien aikana, ja samaan aikaan sisäpolitiikassa vallanpitäjien otteet ovat kiristyneet.
Analyses were performed using principal component factor analysis and ordinary least squares linear regression models.
Analyysimenetelminä käytetään pääkomponenttianalyysiä sekä pienimmän neliösumman menetelmän regressiota.
The data for the thesis’ model are drawn from the third round of the Life in Transition survey (LiTS III).
Tutkielman analyyttisessä mallissa käytetään Life in Transition Surveyn tuoreimman kierroksen (LiTS III) dataa.
These observations suggest that political trust might be a reflection of something else than mere rational response to institutional performance in Russia.
Tämä puolestaan viittaa siihen, että poliittinen luottamus saattaa heijastella muutakin kuin rationaalista reaktiota instituutioiden toimintaa kohtaan Venäjällä.
In general, the results of the thesis’s model are consistent with those of Mishler and Rose (2001): the subjective perceptions of political and economic performance of Russian institutions were the most significant domains associated with political trust in modern Russia, whereas socio-demographic factors had only a minuscule effect in shaping it.
Analyysimallien tulokset ovat yleisesti ottaen linjassa Mishlerin ja Rosen tulosten kanssa: Subjektiiviset näkemykset venäläisten instituutioiden poliittisesta ja taloudellisesta toiminnasta olivat mallin mukaan kaikkein merkittävimmin yhteydessä poliittiseen luottamukseen nyky-Venäjällä, kun taas sosiodemografisten tekijöiden vaikutus oli vähäinen.
Their main finding was that while socio-demographic factors explain poorly the variance of political trust in post-Soviet sphere, the individual perceptions of political and economic performance of the institutions correlate significantly with it.
Heidän mukaansa sosiodemografiset tekijät selittävät heikosti poliittisen luottamuksen vaihtelua jälkisosialistisissa maissa, kun taas ihmisten subjektiiviset näkemykset instituutioiden poliittisesta ja taloudellisesta toiminnasta korreloivat merkittävästi poliittisen luottamuksen kanssa.
On the other hand, the fluctuation of the Russian political trust implies that it presents evaluative attitudes toward institutions, but in the light of the evidence of this thesis, the level of rationality of these evaluative attitudes remains unclear and questionable.
Poliittisen luottamuksen vaihtelu ajan mittaan Venäjällä puolestaan kielii siitä, että poliittinen luottamus ilmentää ihmisten arvioita instituutioiden harjoittamasta politiikasta, mutta tutkielmassa esitettyjen havaintojen valossa näiden arvioiden täsmällisyys ja rationaalisuus on kuitenkin kyseenalaista.
However, former Soviet countries face particular problems in developing the habits of trust.
Luottamuksen rakentaminen on kuitenkin haastavaa, etenkin entisissä neuvostomaissa.
Moreover, a critical evaluation of the results of thesis’ model is given by applying recent insights from Russian studies.
Käytännössä tämä toteutetaan tekemällä eräänlainen toistokoe Mishlerin ja Rosen mallista, sekä analysoimalla toistokokeen tuloksia kriittisesti viimeaikaisien Venäjä-tutkimuksen näkökulmien valossa.
Result-based management came into the development field following the new public management in the 1990’s, and it became central within development cooperation as a critique towards failures to achieve sustainable results.
Tulosohjaus ilmaantui kehitysyhteistyön piiriin uuden julkisjohtamisen myötä 1990-luvulla, ja se nousi keskeiseksi kehitysyh-teistyön parissa vastauksena kehityshankkeiden epäonnistumisiin saavuttaa kestäviä tuloksia.
Promoting higher education and by improving knowledge of sustainable land use and sustainable resources, sustaina-ble development and democracy can be improved.
Edistämällä korkeakoulutusta ja lisäämällä tietoa kestävästä maankäytöstä sekä luonnonvarojen käytöstä parannetaan kestävää kehitystä sekä demokratiaa.
The concept of theory of change was also introduced in the 1990’s, and it describes the process assumed to lead to desired outcomes.
Muutosteorian käsitettä alettiin myös käyttää 1990-luvulla, ja yksinkertaistetusti se kuvaa sitä tapahtumasarjaa, jonka oletetaan johtavan toivottuun lopputu-lokseen.
This is a qualitative research, and the methods used are narrative analysis and content analysis.
Tutkielma on laadullinen tutkimus, ja menetelminä käytetään narratiivista tutkimusta sekä sisällönanalyysiä.
The quantitative indicators include for example, the number of trained teachers, number of new curriculums and degree programmes, number of publications and number of course participants.
Määrällisiä indikaattoreja ovat esimerkiksi koulutettujen opettajien määrä, uusien opetussuunnitelmien ja koulutusohjelmien määrä, lisääntynyt julkaisujen määrä sekä kursseille ilmoittautuneiden määrä.
In this thesis I analysis the theories of change and implemen-tation of result-based management in the project documents of the Higher Education Institutions Institutional Cooperation Instrument (HEI ICI) -programme.
Tutkielmassa analysoidaan, mitä muutosteorioita ja tulosohjauksen käyttötapoja ilmenee The Higher Education Institutions Institutional Cooperation Instrument (HEI ICI) -ohjelman projektien projektidokumenteissa.
Promoting the quality and relevance of higher education can have an impact on poverty reduction, promotion of human rights and achievement of sustainable development goals.
Parantamalla koulutuksen laatua ja relevanssia edistetään köyhyyden vähentymistä, ihmisoikeuksien toteutumista ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista.
Each project’s result framework differs, but in the end the indicators and means to achieve results are very similar.
Projektikohtaisesti tuloskehikoissa ilmenee eroja, mutta tulosalueiden indikaattorit sekä keinot tulosten saavuttamiseksi ovat hyvin samanlaisia.
The result frameworks were examined based on the four predefined result areas, focusing on measurability.
Tuloskehikoita tarkasteltiin neljän ennalta määritellyn tulosalueen mukaisesti, keskittyen tulosten mitatta-vuuteen.
Through reform-ing curriculums and teaching education can be targeted to respond better to the needs of the society.
Opetussuunnitelmien ja opetuksen uudistamisella voidaan kohdistaa koulutus-ta vastaamaan paremmin yhteiskunnan ja työmarkkinoiden tarpeeseen.
This thesis only examines the context of the HEI ICI -program, but it still shows the importance of higher education and different ways how higher education can support development.
Vaikka tutkielma rajoittuukin vain HEI ICI-ohjelmaan, antaa se silti suuntaa korkeakoulutuksen merkityksestä ja eri tavoista tukea kehitystä.
The result frameworks are also examined through content analysis examining the result-based manage-ment and measurability of results.
Projektikohtaisia tuloskehikoita tarkastellaan vielä sisällönanalyysin avulla, tarkastellen tulosoh-jausta ja tulosten mitattavuutta.
Each of the four result areas has its own indicators on how the results are achieved.
Jokaiselle tulosalueelle on määritelty omat mittarit tulosten saavuttamisesta.
The project documents and result frameworks are analyzed narratively examining their theories of change.
Aineistona käy-tettäviä HEI ICI -projektien projektidokumentteja sekä tuloskehikoita analysoidaan narratiivisesti tarkastellen projekteissa ilmeneviä muutosteorioita.
The types are related on the role higher education has on promoting employment and entrepreneurship, how better targeted curriculums can respond to challenges in the society, the role of trained teachers and staff have on development, and how higher education can support sustainable development.
Muutosnarratiivityypit liittyvät korkeakouluihin yrittäjyyden ja työllisyyden edistäjinä, uusiin ja paremmin kohdennettuihin koulutusohjelmiin vastauksena yhteiskunnallisiin ongelmiin, koulutettujen opettajien ja korkeakoulujen henkilökunnan rooliin kehityksen takaajina sekä ympäristön hyvinvoinnin edistämiseen korkea-koulutuksen kautta.
Qualitative indicators can be linked to how curriculums are improved, how to improve teach-ing and research results, how facilities are improved and how attitudes towards education have changed.
Laadulliset indikaattorit liittyvät esimerkiksi siihen, miten opetussuunnitelmia parannetaan, miten taidot paranevat, miten opetus- ja tutkimustilat paranevat tai esimerkiksi mitä muutoksia oppilaiden asenteissa oppimi-seen ja opetukseen ilmenee.
This thesis examines the assumed impact of development cooperation projects, and the implementation of result-based management as well as the measurement of the achievements.
Tässä tutkielmassa tarkastellaan korkeakoulutukseen liittyvien kehitysyhteistyöhankkeiden oletettuja vaikutuksia sekä tulos-ohjauksen ilmenemistä projekteissa.
Education also has a role in the societal change, and higher education is important in orientating the curriculums to be in line with sustainable develop-ment.
Korkeakouluinstituutiot ovat olennaisessa osassa opetussuunnitelmien udelleen orientoimisessa kestävän kehityksen mukaisiksi.
Higher education has many different opportunities to affect the development of the society and create change.
Projektien oletetut vaikutukset ja tavoitteet ovat hyvin monipuolisia ja läpileikkaavia, ja projektit kuvastavat korkeakoulutuksen monia mahdollisuuksia vaikuttaa yhteiskuntien kehitykseen ja muutokseen.
The material is the project documents of HEI ICI -projects.
Korkeakoulutuksen yhteiskunnalliset vaikutukset : muutosteoriat HEI ICI -projektien projektidokumenteissa
Higher education is also important for economic growth.
Korkeakoulut ovat myös keskeisiä talouskasvun edistämisessä niiden valmistaen uutta työvoimaa työmarkkinoille ja tukien yrittäjyyttä.
From the documents, four change-narrative types were created.
Aineistosta muodostettiin neljä muutosnarratiivityyppiä, joissa käsitellään projektien oletuksia korkeakoulutuksen yhteiskunnallisista vaikutuksista.
I study almost 180,000 children who move across regions by exploiting variation in the age of children at the time of the move.
Työssäni analysoin lähes 180 000:ta maakuntien välillä muuttavaa lasta hyödyntäen lasten iän vaihtelua muuttohetkellä.
The estimation using data of all girls gives a less clear result, which might imply heterogeneity of exposure effects across parents' income levels.
Estimointi aineiston kaikilla tytöillä antaa vähemmän selvän tuloksen, mikä voi tarkoittaa vaikutusten olevan riippuvainen vanhempien tulotasosta.
This implies that the likelihood of boys to complete high school may be unaffected by the families' choices where to live, or boys are affected by the move to a new area at similar magnitude irrespective of the age at the time of the move.
Siten poikien todennäköisyys suorittaa ylioppilastutkinto joko ei riipu perheiden valitsemasta asuinalueesta, tai sitten muutto uudelle alueelle vaikuttaa poikiin yhtä voimakkaasti muuttoiästä riippumatta.
I find that neighbourhoods might have a significant childhood exposure effect on girls of low-income families.
Tulosten perusteella lapsuuden asuinalueella voi olla merkittävää vaikutusta pienituloisissa perheissä varttuviin tyttöihin.
The results are robust to alternative specifications and to the overidentification test based on different birth cohorts.
Mallin vaihtoehtoiset määrittelytavat tuottavat samankaltaisia tuloksia, ja lasten ikäluokkaan perustuvat yli-identifikaatiotestit tukevat tulosten kausaalista tulkintaa.
It implies that children who move at birth would pick up 90 % of the difference in permanent residents’ outcomes between their origin and destination regions by the age of 16.
Tällöin ne pienituloisten perheiden tytöt, jotka muuttavat uudelle alueelle heti syntymänsä jälkeen, saavuttaisivat keskimäärin 90 prosenttia alueiden välisestä erosta 16 ikävuoteen mennessä.
The outcomes of girls of low-income families change linearly in proportion to the amount of time they spend growing up in a new area at a rate of approximately 6 % per year of exposure.
Pienituloisten perheiden tyttöjen lopputulemat muuttuvat lineaarisesti suhteessa uudella alueella vietettyyn aikaan.
In my thesis, I estimate the childhood exposure effects of regions in Finland on the probability of completing high school matriculation examination.
Tässä tutkielmassa arvioin, onko asuinalueilla vaikutusta eri maakunnissa varttuvien lasten todennäköisyyteen suorittaa ylioppilastutkinto ja jos on, kuinka suuria vaikutukset ovat.
The results for boys support the critical age model and imply that areas have no childhood exposure effects on boys: the outcomes of boys are unrelated to their age at the time of the move.
Poikien lopputulemat taas eivät riipu siitä, missä iässä pojat muuttavat maakuntien välillä.
As a result of the modeling, five retirement specific themes were found from the forum: Social issues, Social security system, Social development, Retirement transition, and Life and feelings.
Mallinnuksen tuloksena foorumilta löydettiin viisi erityisesti eläkekeskusteluun liittyvää teemaa: Yhteiskunnalliset ongelmat, Sosiaaliturvajärjestelmä, Yhteiskunnallinen kehitys, Eläkkeelle siirtyminen sekä Elämä ja tunteet.
The most widely accepted reason for retirement is achieving pension eligibility age, and those who continue working after this are seen as cheating the game, threatening the younger workers.
Sopiva syy jäädä eläkkeelle on tulla lakisääteiseen eläkeikään ja ne, jotka jatkavat työntekoa tämän jälkeen, huijaavat pelissä ja ovat uhaksi nuoremmille työntekijöille.
Societal norms guide the discussion on the transition to retirement.
Yhteiskunnalliset normit ohjaavat keskustelua eläkkeelle siirtymisestä.
As the data consists of over 300 000 conversations threads, it is, first, thematically grouped using a machine learning method called Latent dirichlet allocation topic modeling.
Koska aineisto käsittää yli 300 000 keskusteluketjua, se luokitellaan ensin teemoittain hyödyntäen koneoppimismenetelmää, Latent dirichlet allocation -aihemallinnusalgoritmia.
An attempt is also made to develop the interpretation of the model’s results: a system is created for labelling the modelled topics and for finding the key themes among all the topics the model outputs.
Tutkielmassa myös kehitetään aihemallinnuksen tulosten tulkintaa: mallinnettujen aiheiden nimeämistä ja keskeisten teemojen löytämistä kaikkien aiheiden joukosta.
Before retirement, one has to work and pay pension payments.
Eläkkeelle päästäkseen pelissä pitää tehdä työtä ja maksaa eläkemaksuja.
The results show that using similar data and methods it is possible to find new perspectives to existing scientific knowledge of Social Sciences’ research objectives.
Tulokset osoittavat, että vastaavia aineistoja ja menetelmiä käyttäen on mahdollista löytää uusia näkökulmia jo tutkittuihin yhteiskuntatieteellisiin tutkimuskohteisiin.
This common narrative is called in the thesis the Retirement game.
Tämä narratiivi nimettiin tutkielmassa Eläkepeliksi.
The normative narratives guide individual choices and define who has retired successfully.
Normittuneet narratiivit ohjaavat yksilöiden valintoja ja pyrkivät määrittämään, ketkä ovat onnistuneet jäämään eläkkeelle oikein.
The norms dictate how and when one should retire and how one should spend retirement days.
Normit sanelevat, miten ja milloin eläkkeelle pitäisi jäädä, ja mitä eläkkeellä on sopivaa tehdä.
The data are the posts, mentioning the word retirement or pension, that were written on the forum between years 2001 and 2016.
Aineistona käytetään foorumille vuosina 2001-2016 kirjoitettuja kommentteja, joissa mainitaan sana eläke.
Of these themes, Retirement transition was selected for the qualitative content analysis.
Näistä Eläkkeelle siirtymiseen sisältyviä keskusteluja analysoitiin laadullisella sisällönanalyysillä.
However, topic modeling and other computational methods require interdisciplinary expertise, and further research on their best practices and application possibilities is needed.
Aihemallinnuksen ja muiden laskennallisten menetelmien käyttö yhteiskuntatieteissä vaatii kuitenkin poikkitieteellistä asiantuntemusta, ja jatkotutkimusta sen parhaista käytännöistä ja soveltamismahdollisuuksista tarvitaan.
Because computational topic modeling and internet’s big data have yet but few applications in the Social Science research, the second research question of the thesis is, how they can be applied in the research of this discipline.
Koska laskennallisen aihemallinnuksen ja suurten, itsestään muodostuvien internet-aineistojen käyttö on yhteiskuntatieteissä vähäistä, tutkielman toisena tutkimuskysymyksenä on, miten niitä voi soveltaa tällä tieteenalalla.
There is not yet consensus on the best practices of the method’s usage, hence the analytical choices made in this thesis are described in detail.
Menetelmälle ei ole vielä muodostunut kattavia yhtenäisiä käytäntöjä, ja siksi tutkielmassa kuvataan tarkasti tehdyt analyyttiset valinnat.
What unifies the discussions is the view that choices and chances during career define how well one succeeds in retirement.
Keskusteluja yhdistää, että uran aikana tehdyt valinnat ja sattumukset määräävät, miten hyvin eläkkeelle jäädään.
Norms are expressed in ways to speak about retirement, that is, in the narratives of retirement.
Ne ilmenevät tavoissa puhua eläkkeestä, eli eläkenarratiiveissa.
The expressed norms were stronger in the discussion forum, but on the other hand, there were ways to retire that were completely against the norm.
Keskustelufoorumilla normit ilmaistiin toisaalta voimakkaammin kuin mitä aiemmissa tutkimuksissa on havaittu, mutta toisaalta foorumilta löytyi myös kiinnostavia, täysin normista poikkeavia toimintamalleja.
The winner of the game is the one who survives in paid work all the way to the pension eligibility age, manages to accumulate enough pension and enjoys their freedom to control how to use their time.
Pelin voittaa selviämällä työelämässä eläkeikään asti, kerryttämällä sopivan eläkkeen ja nauttimalla eläkkeellä saadusta oikeudesta päättää omasta ajankäytöstään.
If individual’s retirement does not meet the criteria described in the narratives, they may feel they have failed.
Jos oma eläkkeelle jääminen ei vastaa onnistuneen eläkkeelle jäämisen narratiivia, yksilö voi kokea voimakasta epäonnistumisen tunnetta.
In this Master’s thesis, the retirement narratives are searched from Finland’s largest online discussion forum Finland24, and the narratives are compared with the narratives found in previous studies.
Tässä pro gradu -tutkielmassa tarkastellaan, millaisia eläkenarratiiveja Suomi24-keskustelufoorumilta löytyy ja miten ne eroavat aiemmassa tutkimuksessa löydetyistä eläkenarratiiveista.
By combining computational topic modeling and qualitative analysis, the thesis found retirement narratives that supplement the existing knowledge of them.
Aihemallinnusta ja laadullista analyysiä yhdistämällä tässä tutkielmassa löydettiin aiempaa tutkimusta täydentäviä eläkenarratiiveja.
With the help of the model, it is possible to choose from the data only the conversations that contain relevant information on retirement narratives.
Mallin avulla keskusteluista voidaan valita tarkempiin laadullisiin analyyseihin ne, jotka sisältävät olennaista tietoa eläkenarratiiveista.
The discussions within the theme reveal the typically normative nature of retirement discussion on the forum.
Tulosten perusteella foorumilla käytävä eläkekeskustelu on monin paikoin normittunutta.
A former warehouse and shelter for the homeless was occupied in Helsinki in 1979.
Helsingin Ruoholahdessa sijainnut "Lepakkoluolana" tunnetuksi tullut entinen maalivarasto ja asunnottomien asuntola vallattiin vuonna 1979 nuorten toimeesta.
In the fourth stage, ‘maintenance’, the person continues and maintains their life course based on the earlier stages.
Neljännen, "maintenance", tason aikana henkilö jatkaa ja ylläpitää elämäänsä aikaisemman elämänkulkunsa pohjalta.
The data has been deconstructed and reconstructed with the help of grounded theory’s tools for coding, categorisation and explication.
Aineisto puretaan osiin ja järjestetään uudelleen käyttäen grounded theoryn tarjoamia välineitä aineiston koodaukseen, kategorisoimiseen ja selittämiseen.
The secondary data is provided by two books books in which the voices of participants in Lepakkoluola and Radio City are heard.
Sekundaariaineistona hyödynnetään kahta kirjaa, joissa Lepakkoluolaan ja Radio Cityyn osallistujat ovat itse äänessä.
The central method of the study is life course analysis and its five principles: agency, accumulation, timing, linked lives and the historical time and place.
Tutkielman keskeinen menetelmä on elämänkulkuanalyysi, jossa elämänkulun viiteen periaatteeseen – toimijuus, linkittyneet elämät, ajoitus, kumuloituvuus, historiallinen aika ja paikka – yhdistyy epifanian kaltaiset itseymmärryksen hetket omasta elämästä.
The primary data for this study is seven interviews by five interviewees.
Tutkielman primääriaineistona toimii viiden henkilön seitsemän elämänkulkuhaastattelua.