natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On the one hand the developed world needs foreign workers for sectors such as agriculture and construction because of aging population, low wages on these sectors and increased wellbeing.
Yhtäältä kehittyneet maat tarvitsevat työntekijöitä tietyille sektoreille, kuten maanviljelyyn, hoitoalalle ja rakennusalalle pitkälti väestön ikääntymisen, lisääntyneen hyvinvoinnin ja alojen alhaisten palkkatasojen takia.
Positive connections between circular migration and development can be found in activities such as sending remittances, brain circulation and transfer of skills and knowledge.
Positiivinen yhteys kiertomuuton ja kehityksen välille muodostuu esimerkiksi rahalähetyksistä, aivokierrosta ja taitotiedon välityksestä.
While Guatemalan workers learnt new methods and use of technology in Canada, most concluded that this knowledge did not benefit their work in Guatemala.
Vaikka guatemalalaiset vierastyöläiset oppivat uusia taitoja Kanadassa, he pääosin kokivat, etteivät voineet hyödyntää niitä Guatemalassa.
In Guatemala the program is administered by the International Organization for Migration and the Guatemalan government.
Guatemalassa ohjelmaa hallinnoi Kansainvälinen siirtolaisjärjestö yhteistyössä Guatemalan valtion kanssa.
It has been argued that circular migration can result in a triple win situation from which the origin country, the destination country and the migrant can benefit.
Kiertomuuton uskotaan parhaimmillaan tuovan niin sanotun kolminkertaisen voittotilanteen, josta hyötyvät niin lähtömaa, kohdemaa kuin vierastyöläinen.
The interviews were recorded and the interview data was analyzed and coded according to content analysis.
Haastatteluaineisto nauhoitettiin ja analysoitiin sisällönanalyysin menetelmin eli aineisto luokiteltiin, jonka jälkeen luokista muodostettiin laajempia asiakokonaisuuksia.
The connections between migration and development can be found in transnational activities of migrant workers, which take place in a space external to both the origin and destination countries.
Siirtolaisuuden ja kehityksen yhtymäkohdat täsmentyvät siirtolaisten ylikansallisten aktiviteettien myötä, joita tapahtuu siirtolaisten kotimaan ja työskentelymaan välillä.
The interviews demonstrated that the circular migration program between Guatemala and Canada brought some positive outcomes to the lives of individual migrant workers.
Haastattelut osoittivat, että Guatemalan ja Kanadan välinen kiertomuutto-ohjelma toi osittain positiivisia kehitysvaikutuksia guatemalalaisten maanviljelijöiden elämään.
Temporary worker programs have also received criticism due to restrictions on migrant workers’ rights.
Kiertomuutto-ohjelmien vierastyöläisten vapauteen ja työoloihin kohdistuvia rajoituksia on myös kritisoitu.
This circular migration program is based on the needs of Canadian employers in the agricultural sector to recruit foreign low-skilled labor.
Ohjelma perustuu Kanadan maatilojen tarpeeseen palkata ulkomaalaisia työntekijöitä, koska kanadalaisista ei löydy riittävästi halukasta työvoimaa.
Circular migration between Guatemala and Canada can be connected to the larger discussion of temporary migrant worker programs and their possible links to development.
Kiertomuutto-ohjelma Guatemalan ja Kanadan välillä liittyy laajempaan keskusteluun vierastyöläisistä ja eriarvoisuudesta kehittyneiden ja kehittyvien maiden välillä.
The field research also included a trip to a rural Guatemalan town.All interviewees had travelled to Canada at least once.
Haastateltavat olivat matkanneet töihin Kanadaan vähintään kerran.
Local residents are not willing to work under harsh conditions and for low wages often offered by the sector.
Kanadalaiset eivät halua työskennellä ankeissa oloissa viljelmillä pienellä palkalla.
Based on this study the program has its flaws while it brings much needed income to the poor rural participant workers’ households in Guatemala.
Tutkimuksen perusteella voidaan havaita, että kyseinen ohjelma jää puutteelliseksi työntekijöiden vapauden kannalta, joskin se tuo erityisesti rahallista helpotusta köyhien maanviljelijöiden jokapäiväiseen arkeen.
The aim of this study was to find out the development outcomes of circular migration between Guatemala and Canada in the individual lives of migrant workers.
Tämä tutkielma käsittelee Väli-Amerikassa sijaitsevan Guatemalan valtion ja Kanadan valtion välisen kiertomuutto-ohjelman kehitysvaikutuksia guatemalalaisten maanviljelijöiden elämään.
Quotes from original data were used to present research results.
Aineisto purettiin nauhoitettuja lainauksia käyttäen.
Interviews with 25 Guatemalan circular migrant workers were conducted during an internship with the International Organization for Migration.
Kenttätyö eli aineistonkeruu tehtiin osana kansainvälistä harjoittelua Kansainvälisen siirtolaisjärjestön palveluksessa.
Thus, Guatemalan farmers travel to Canada to work on a circular basis.
Tutkielma on tapaustutkimus niin sanotusta kiertomuutto-ohjelmasta, jonka puitteissa guatemalalaiset maanviljelijät matkustavat Kanadaan vierastyöläisiksi kausiluonteisesti.
All migrant workers sent remittances back home to Guatemala.
Kenttätyö sisälsi myös päivämatkan guatemalalaiseen maanviljelijäkylään.
The data was collected through semi-structured, thematic resident interviews.
Aineisto kerättiin puolistrukturoitujen, temaattisten asukashaastatteluiden avulla.
Urban research has for a long time debated whether services offered in poor neighbourhoods are of worse quality than those in other areas.
Kaupunkitutkimuksessa on pitkään etsitty vastausta siihen, ovatko palvelut matalatuloisten asuinalueella huonompia kuin muilla asuinalueilla.
This study was conducted in one low income, one middle income, and one high income residential area in the city of Villahermosa.
Tämä tutkimus toteutettiin yhdellä matalatuloisella, yhdellä keskituloisella ja yhdellä varakkaalla asuinalueella Villahermosan kaupungissa.
Political ecology addresses power in relation to environmental issues as well as the differential effects of environmental variables on different groups.
Tutkielman teoreettinen viitekehys on poliittinen ekologia, jonka avulla tarkastellaan ympäristökysymyksiin kytkeytyvää valtaa sekä ympäristötekijöiden erilaistavia vaikutuksia eri ryhmiin.
This thesis digs deep into patterns of urban service distribution among the residents of different neighbourhoods in the city of Villahermosa in Southeastern Mexico.
Tämä tutkielma pureutuu urbaanien palveluiden jakaantumiseen eri asuinalueilla Villahermosan kaupungissa Kaakkois-Meksikossa.
The positioning of the residents in terms of infrastructure and basic services, their sphere of life in the city, as well as their social organisation, and their power to influence the quality of services were addressed.
Haastattelut keskittyivät infrastruktuurin ja peruspalveluiden jakaantumiseen kaupungissa sekä asukkaiden elinpiiriin, sosiaaliseen järjestäytymiseen ja mahdollisuuksiin vaikuttaa palveluiden laatuun.
It was found that the variance in the quality of and access to services is partly linked to neighbourhood level differences deriving from the different conditions of each area, as well as to resource allocation, service providers’ work, and residents’ material assets.
Palveluissa ja niiden saatavuudessa esiintyvien alueellisten erojen havaittiin olevan yhteydessä alueiden erilaisiin olosuhteisiin sekä julkisten resurssien kohdentamiseen, palveluntarjoajien standardeihin ja asukkaiden varallisuuteen kullakin alueella.
This thesis is part of a research project between the University of Helsinki and the Universidad Juárez Autónoma de Tabasco.
Tämä pro gradu- tutkielma on osa Helsingin yliopiston ja Universidad Juárez Autónoma de Tabascon yhteistä tutkimusprojektia, joka keskittyy ympäristöriskeihin, haavoittuvuuteen sekä uusiin ympäristöhallinnon muotoihin Tabascon osavaltiossa Meksikossa.
However, a powerful role is played by the general trend of privatisation of services, which makes the residents see the quality of services mostly as a question of economic resources at their disposal.
Lisäksi palveluiden yksityistäminen on vahvistanut asukkaiden vaikutelmaa siitä, että palveluiden laatu riippuu asukkaiden varallisuudesta.
Together with the media, this affects the residents’ perception of their position and power inside the city.
Tutkimuksen mukaan yksityistämiskehitys yhdessä tiedotusvälineiden kanssa muokkaa asukkaiden käsityksiä heidän omista vaikutusmahdollisuuksistaan suhteessa ympäröivään kaupunkiin.
Using political ecology as its theoretical framework, this thesis identifies processes that influence the quality of public and private services as well as the residents’ access to them in different areas of Villahermosa.
Tässä tutkielmassa selvitetään mitkä mekanismit vaikuttavat eri asukasryhmien pääsyyn palveluiden pariin ja näiden palveluiden laatuun kaupungin eri asuinalueilla.
The accession to the European Union (EU) in 1995 has been one of the most important decisions made in the post-Cold War Finland.
Euroopan Unionin (EU) jäsenyys vuonna 1995 on epäilemättä ollut yksi kylmän sodan ajan jälkeisen Suomen tärkeimpiä päätöksiä.
In the 1990’s, VAS was characterized by inner conflict and the rise of social populism inside the party.
1990-luvulla Vasemmistoliitolle oli tunnusomaista sisäiset kiistat ja sosiaalisen populismin nousu puolueen sisällä.
VAS leadership avoided taking an official position to the EU membership and finally in 1997, after a member referendum, the party adopted a pro-EMU line.
Vasemmistoliiton johto vältteli virallisen kannan ottamista ja vihdoin vuonna 1997, jäsenäänestyksen jälkeen, puolue omaksui myönteisen EMU-kannan.
In the 1990’s, VAS, established as a successor of Suomen Kansan Demokraattinen Liitto (SKDL), had to form its opinion on European integration.
1990-luvulla Vasemmistoliiton (VAS), Suomen Kansan Demokraattinen Liiton (SKDL) työn jatkajan, täytyi muodostaa kantansa Euroopan integraatioon.
Deepening European integration created a challenge for Finnish parties which had traditionally based their ideology on national default lines.
Syvenevä eurooppalainen yhteistyö loi haasteita suomalaisille puolueille, jotka olivat pohjanneet ideologiansa kansallisiin jakolinjoihin.
This study discusses VAS position on European integration from the establishment of the party in 1990 until 1998.
Tämä tutkielma käsittelee Vasemmistoliiton kantaa Euroopan integraation puolueen perustamisesta vuonna 1990 vuoteen 1998 saakka.
As other European radical left parties, VAS too, struggled to find its ideological basis on the post-Cold War Europe.
Vasemmistoliitto, muiden eurooppalaisen radikaalin vasemmiston puolueiden tapaan, pyrki löytämään omat ideologiset lähtökohtansa muuttuneessa kylmän sodan jälkeisessä Euroopassa.
The accelerating pace of European integration in the 1990’s partly urged VAS to rethink in which direction it as a radical left-wing party was heading to.
1990-luvulla Euroopan integraatio osaltaan kannusti Vasemmistoliittoa pohtimaan mihin suuntaan se radikaalin vasemmiston puolueena oli menossa.
The questions on the EU and the EMU were a stimulus for VAS to define what kind of values it aimed to advance.
Kysymykset EU- ja EMU-jäsenyyksistä saivat Vasemmistoliiton osaltaan pohtimaan millaisia arvoja se halusi edistää.
Party archives, two interviews of VAS party secretaries and newspaper material have been used as primary sources of the analysis.
Lähdeaineistona työssä on käytetty Vasemmistoliiton puoluearkistoa, kahden puoluesihteerin haastatteluja sekä sanomalehtiaineistoa.
The Nordic sister parties’ decades long path in opposition only strengthened the will of VAS to be there where the decision were made.
Pohjoismaisten sisarpuolueiden pitkä tie oppositiossa vain vahvisti Vasemmistoliitossa näkemystä, että puolueen piti olla siellä, missä päätöksiä tehdään.
A decade after the end of the Cold War period, Finland had become a full member of both the EU and the European Economic and Monetary Union (EMU) entering the inner circle of European decision-making.
Vuosikymmen kylmän sodan päättymisen jälkeen Suomi oli eurooppalaisen yhteistyön keskiössä: EU:n ja Euroopan talous- ja rahaliiton (EMU) jäsenenä.
As the majority of VAS voters were against European integration, VAS position on Europe did not reflect the opinions of the voters of the party very well.
Koska suurin osa puolueen äänestäjistä vastusti Euroopan integraatiota, Vasemmistoliiton myönteinen EMU-kanta ei kovin hyvin heijastellut kannattajien mielipiteitä.
The main finding of this study is that VAS position on European integration was characterized by the party’s will to be seen as fit to govern.
Tutkimuksen tärkein johtopäätös on, että puolueen kantaan Euroopan integraatioon vaikutti eniten Vasemmistoliiton halu näyttäytyä luotettavana hallituskumppanina.
As all major parties supported European integration, anti-EU and anti-EMU positions would have meant a role in opposition ranks for VAS for years to come.
Koska Suomen suurimmat puolueet suhtautuivat Euroopan integraatioon myönteisesti, kielteiset EU- ja EMU-kannat olisivat tarkoittaneet Vasemmistoliitolle pitkää tietä opposition riveissä.
By means of qualitative content analysis, it seeks to answer what the VAS position on European integration was and why did it change.
Laadullisen sisällön analyysin keinoin tutkitaan, mikä oli Vasemmistoliiton kanta Euroopan integraatioon vuosina 1990 – 1998 ja miksi puolueen kanta muuttui.
In order to advance values and politics central to the party, VAS had the urge to be seen as fit to govern and as a reliable coalition partner.
Vasemmistoliitto halusi edistää sille tärkeitä arvoja ja poliittisia tavoitteita juuri hallituksesta käsin ja siksi se halusi olla muiden puolueiden silmissä luotettava hallituskumppani.
The long path in opposition that SKDL had experienced was a frightening future scenario for VAS.
Valtavirtapolitiikan ulkopuolelle joutuminen SKDL:n tapaan oli Vasemmistoliitolle kauhukuva.
VAS was traumatized by the deep inner split of its predecessor SKDL and isolation from the mainstream Finnish politics.
Vasemmistoliitossa SKDL:n kipeä sisäinen jako ja edeltäjäpuolueen pitkä tie oppositiossa olivat kokemuksia, joita ei haluttu kokea uudelleen.
The symbolic practices are important in terms of migrants’ identity development as well.
Symboliset käytännöt ovat tärkeitä myös maahanmuuttajan identiteetin kehitykselle.
The interviews were conducted in Los Angeles during May 2011.
Haastattelut on kerätty meksikolaisilta, sekä etelä- ja keski-amerikkalaisilta maahanmuuttajilta Los Angelesissa toukokuun 2011 aikana.
The transnational community, which in this study includes both migrants’ ethnic community and family, offers the most important context for the expression of transnational membership.
Transnationaalinen yhteisö, joka tässä tutkimuksessa käsittää sekä maahanmuuttajan etnisen yhteisön että perheen, muodostaa tärkeimmän kontekstin transnationalisuuden ilmaisemiselle.
With the variety of symbolic practices, such as cooking and eating traditional food from home country, listening and playing traditional Latin American music, wearing clothes representing one’s origins, and home decoration, migrants construct and maintain important notions of home and belongingness.
Symbolisten käytäntöjen, kuten perinteisen ruuanlaiton, perinteisen musiikin kuuntelun, pukeutumisen ja kodin sisustuksen avulla maahanmuuttajat muodostavat ja pitävät yllä ajatusta kodista ja kuulumisesta tiettyyn paikkaan.
However, what received most attention in this study was the role of family and symbolic practices among migrants.
Tutkimuksen huomiota herättävin havainto liittyy kuitenkin perheen suureen merkitykseen ja maahanmuuttajien symbolisiin käytäntöihin.
Despite this, in many respects migrants’ orientation is strongly towards the home society.
Tästä huolimatta heidän orientoitumisensa oli monessa suhteessa kohti kotimaata.
Instead of approaching migration as a process involving a permanent break with one’s home society, transnationalism offers a new perspective to migration that allows studying migrants’ connections to both home and host societies.
Sen sijaan, että maahanmuuttoa lähestyttäisiin prosessina, johon liittyy pysyvä katkos maahanmuuttajan kotimaahan, transnationaalinen viitekehys tarjoaa uuden näkökulman korostaen maahanmuuttajan yhteyksiä sekä hänen isäntä- että kotimaahansa.
As a sharp contrast to the main body of literature on transnationalism, the political and economic aspects of migrant transnationalism turned out not to be important in this study.
Toisin kuin valtaosa transnationaalista muuttoliikettä käsittelevää kirjallisuutta korostaa, poliittiset ja taloudelliset transnationaaliset käytännöt jäivät tässä tutkimuksessa vähälle huomiolle.
The word transnationalism characterizes contemporary research on migration.
Transnationaalisuus on keskeinen käsite nykyajan maahanmuuttotutkimuksessa.
The transnational perspective offers a valuable approach to the study of international migration.
Transnationaalisuuden käsite avaa arvokkaan lähestymistavan maahanmuuttotutkimukselle.
This study looks at transnationalism in ordinary migrants’ lives and how migrants themselves experience and understand it, as told in their life stories.
Tutkielman tarkoituksena on selvittää, miten maahanmuuttajat itse ymmärtävät ja kokevat transnationaalisuuden kertomissaan omaelämäkerroissa.
In their narratives, they articulate gratitude to the United States and the new opportunities migrating there has offered for both themselves and their families.
Tutkimuksen maahanmuuttajat olivat tyytyväisiä elämäänsä Yhdysvalloissa ja ilmaisivat kiitollisuutensa Yhdysvalloille ja maahanmuuton avaamille uusille mahdollisuuksille.
Prior research on migrant transnationalism has emphasized the economic and political aspects, leaving sociocultural aspects for less attention.
Aikaisempi transnationaalista muuttoliikettä koskeva tutkimus on painottunut poliittisen ja taloudellisen puolen tarkasteluun.
As the results of this study reveal, despite migrants physical presence in the United States, migrants’ countries of origin continue to play significant role in their lives.
Kuten tämän tutkimuksen tulokset osoittavat, maahanmuuttajien elämää ja kokemuksia isäntämaassa ei voi täysin ymmärtää ottamatta huomioon kotimaan suurta roolia heidän elämässään.
Transportation and communication technologies are regularly and effectively used to connect migrants with their distant family and friends.
Yhteyksiä kotimaahan pidettiin tehokkaasti yllä niin viestintä- kuin kuljetusteknologioita hyväksikäyttäen.
However, the primary source of data consists of 10 narrative interviews collected from migrants of Mexican, South-and Central American origins.
Tutkimuksen taustana on laadullinen tutkimusaineisto, joka koostuu 10 narratiivisesta haastattelusta ja osallistuvan havainnoinnin muistiinpanoista.
Inductive, data-derived approach was used to find the central concepts and themes used in this research.
Analyysimenetelmä on induktiivinen, eli sisältölähtöinen.
"So that’s like one of the most important things to open my mind: to see the world as a neighbour instead of separate people" : transnationalism in migrant narratives
Tutkimuksella pyritään vastaamaan neljään kysymykseen: 1) Mitä muotoja transnationaalisuus saa maahanmuuttajien elämässä?
The school recommendations were connected to verbal performance: the more severe the problems with language, the more rehabilitating education was recommended.
Koulusuositukset olivat yhteydessä lasten kielelliseen suoriutumiseen: mitä suuremmat kielelliset vaikeudet olivat, sitä kuntouttavampaa koulumuotoa lapselle suositeltiin.
Specific language impairment and cognitive performance based on neuropsychological evaluation
Kielellinen erityisvaikeus ja kognitiivinen suoriutuminen neuropsykologisen tutkimuksen perusteella
Children with specific language impairment were mostly recommended to participate in prolonged primary education, full-time special education or general education.
Kielihäiriöisille lapsille suositeltiin kouluratkaisuksi eniten pidennettyä oppivelvollisuutta, erityisopetusta ja yleisopetusta.
The participants performed worse than standard on verbal tasks, whereas in non-verbal tasks their performance was close to standard.
Tutkittavat suoriutuivat standardijoukkoa huonommin kielellisissä tehtävissä, kun taas ei-kielellisissä tehtävissä lapset suoriutuivat lähes ikäjoukon tavoin.
Occurrences of and connections between variables were analyzed with descriptive statistics, graphs, t-tests, chi-square tests, one-way ANOVAs and contrasts.
Muuttujien esiintyvyyksiä ja yhteyksiä toisiinsa tarkasteltiin kuvaavilla tunnusluvuilla, graafisilla kuvaajilla sekä t-testillä, ?2-riippumattomuustestillä, yksisuuntaisella riippumattomien muuttujien varianssianalyysillä ja kontrastivertailuilla.
Participants with expressive language disorder F80.1 had the verbal IQ close to normal, and only participants with receptive language disorder F80.2 had a significantly low verbal IQ.
Puheen tuottamisen häiriö F80.1 - diagnoosin saaneilla kielellinen älykkyysosamäärä oli lähellä normaalia, ja vain puheen ymmärtämisen häiriö F80.2 -diagnoosin saaneilla kielellinen älykkyysosamäärä oli merkittävästi normaalia matalampi.
The participants (N=67) were diagnosed with F80.1 and / or F80.2 in Lastenlinna hospital in 1998-1999 and were neuropsychologically evaluated in 1996 2001.
Tutkittavien joukko (N=67) koostui Lastenlinnassa vuosina 1998 1999 diagnosoiduista ja vuosina 1996 2001 neuropsykologisissa tutkimuksissa käyneistä lapsista,joilla oli kielellisen häiriön diagnoosi F80.1 tai / ja F80.2.
In addition, the methods used to evaluate neuropsychological processing of the children and their school recommendations were studied.
Lisäksi tarkasteltiin kielihäiriöisten lasten neuropsykologiseen tutkimukseen käytettyjä menetelmiä ja näille lapsille tehtyjä koulusuosituksia.
The methods used to neuropsychologically evaluate children with specific language impairment in Lastenlinna hospital in 1996 2001 included different versions of Wechsler intelligence scales with which verbal and non-verbal processing were analyzed.
Kielihäiriöisten lasten neuropsykologiseen tutkimukseen käytettiin Lastenlinnassa vuosina 1999 2001 Wechslerin älykkyystestistöjen eri versioita, joiden avulla tarkasteltiin lasten kielellistä ja ei-kielellistä suoriutumista.
Knowledge of performance in other areas of cognitive processing in children with specific language impairment is contradictory.
Lasten, joilla on kielellinen erityisvaikeus, muusta kognitiivisesta suoriutumisesta on ristiriitaisia tutkimustuloksia.
The difference between the verbal and non-verbal performance
Myös kielellisen ja ei-kielellisen älyllisen toiminnan välistä eroa tulisi tarkastella lisää.
The study retrospectively examined which methods of evaluation were used to assess children with specific language impairment.
Tutkimuksessa tarkasteltiin, millaisia neuropsykologisia tutkimusmenetelmiä oli käytetty kielihäiriöisiä lapsia tutkittaessa.
The aim of this study was to research verbal and cognitive performance as well as intelligence of children with specific language impairment using neuropsychological evaluation data.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää kielihäiriöisten lasten kielellis-kognitiivista ja älyllistä suoriutumista neuropsykologisen tutkimuksen perusteella.
The evaluation of children with specific language impairment should be more comprehensive so that a clearer picture of their cognitive processing and ability to function could be attained.
Jotta kielelliseen erityisvaikeuteen liittyvästä kognitiivisesta suoriutumistasosta saataisiin nykyistä selkeämpi kuva, tulisi lasten toimintakykyä tarkastella yhä kokonaisvaltaisemmin.
In addition, the neuropsychological evaluation was often augmented with the linguistic subtests of Nepsy and Nepsu.
Lisäksi neuropsykologista tutkimusta täydennettiin yleisimmin Nepsyn ja Nepsun kielellisiä taitoja mittaavilla osatesteillä.
Descriptions of spontaneity, ability to cooperate and concentrate as well as school recommendations were gathered from neuropsychologists' reports.
Tutkittavien ensimmäisestä neuropsykologisesta tutkimuksesta kerättiin testien pistemäärät ja lausunnoista kuvaukset lapsen omaehtoisuudesta, yhteistyökyvystä, keskittymiskyvystä sekä koulusuosituksista.