natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Growing evidence suggests that prenatal maternal stress may also play a role in the onset of attention deficit hyperactivity disorder (ADHD).
Viimeaikaiset tutkimukset ovat osoittaneet, että raskaudenaikainen stressi saattaa kasvattaa myös aktiivisuuden ja tarkkaavuuden häiriön (ADHD) riskiä.
The associations between prenatal stress and child ADHD symptoms were analyzed statistically using multiple linear regression, controlling for multiple sociodemographic and perinatal confounders and for postnatal levels of maternal and paternal stress.
Raskaudenaikaisen stressin yhteyttä lapsen ADHD-oireisiin tutkittiin tilastollisesti regressioanalyysillä huomioiden useiden sosiodemografisten tekijöiden sekä äidin ja isän postnataalisen stressin vaikutukset.
Prenatal maternal stress and child ADHD symptoms in early childhood
Äidin raskaudenaikaisen stressin yhteys lapsen ADHD-oireisiin varhaislapsuudessa
Exposure to maternal stress during pregnancy has been associated with a variety of adverse outcomes in the offspring, ranging from restrictions on fetal growth to long-term psychological impairments.
Äidin raskaudenaikaisen stressin on todettu olevan yhteydessä useisiin lapsen kehityksellisiin ongelmiin: niin sikiöaikaisiin kasvuhidastumiin kuin kauaskantoisiin psyykkisen kehityksen pulmiin.
Mid- to late-pregnancy stress had the strongest associations with child ADHD symptoms, while early-pregnancy stress showed a slightly weaker, yet significant, effect.
Raskauden keski- ja loppuvaiheeseen ajoittuneella stressillä oli vahvempi yhteys lapsen ADHD-oireisiin kuin alkuraskauden stressillä, jolla oli pienempi, joskin myös tilastollisesti merkitsevä vaikutus.
The sex of the child moderated the association between first trimester prenatal stress and child ADHD symptoms, so that prenatal stress during the first trimester independently predicted higher levels of ADHD symptoms among boys, whereas, among girls, no significant associations were found for early-pregnancy stress after postnatal maternal stress was accounted for.
Pojilla altistuminen stressille alkuraskaudessa ennusti voimakkaampia ADHD-oireita, kun taas tytöillä alkuraskauden aikaisen stressin yhteys ADHD-oireisiin ei säilynyt merkitsevänä, kun äidin ajankohtaisen stressin vaikutus huomioitiin.
Prenatal maternal stress was associated with significantly higher levels of ADHD symptoms in the offspring.
Altistuminen raskaudenaikaiselle stressille oli tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä lapsen voimakkaampiin ADHD-oireisiin.
The aim of this study is to examine whether exposure to prenatal maternal stress is associated with higher levels of ADHD symptoms in the children, and whether the associations are timing-specific and independent of postnatal maternal and paternal stress.
Tässä tutkimuksessa tutkitaan äidin raskaudenaikaisen stressin ja sen ajoittumisen yhteyttä lapsen ADHD-oireisiin.
Nevertheless, even after controlling for postnatal maternal stress, the independent effects of prenatal stress remained significant.
Postnataalisen stressin huomioimisesta huolimatta yhteydet raskaudenaikaisen stressin ja lapsen ADHD-oireiden välillä säilyivät riippumattomina ja tilastollisesti merkitsevinä.
The key research questions are: 1.
Tutkimuksen pääkysymykset ovat: 1.
11 of the respondents were women and 7 men.
Heistä 11 oli naisia ja seitsemän miehiä.
The study sample consisted of 18 adults aged from 24 to 59 years.
Tutkimukseen osallistui 18 kahden aikuisen taloudessa asuvaa 24–59-vuotiasta aikuista.
The data was analyzed by using content analysis method.
Aineisto analysoitiin sisällönanalyysiä käyttäen.
Impulse purchases included fruits and vegetables, meat and chicken, breads, cheeses, drinks and sweets.
Heräteostot olivat hedelmiä ja vihanneksia, lihaa ja kanaa, leipää, juustoja, juomia ja makeisia.
The main selection criteria for groceries were price, healthiness, taste and the origin of food.
Ruoan tärkeimmät valintakriteerit olivat hinta, terveellisyys, maku ja ruoan alkuperä.
There was also a contradiction in consumer speech: whilst people would have preferred ethical and sustainable products they had to buy cheaper products for economical reasons.
Ristiriitaisen mallin mukaan toimivat haluaisivat ostaa eettisesti kestävämpiä tuotteita, mutta taloudellisista syistä joutuvat ostamaan edullisempia tuotteita.
The theoretical approach of the study is based on food consumption and food choice framework.
Tutkimuksen teoreettinen tausta rakentuu elintarvikkeiden kulutuksen ja ruoan valinnan viitekehyksen kautta.
Food choice is analyzed with a reference to Järvelä's, Mäkelä's and Piiroinen's (2006) food choice strategies and everyday practices -study.
Ruoan valintaa peilataan Järvelän, Mäkelän ja Piiroisen (2006) ruoan valinnan ja arjen toimintamalleihin.
Use of a shopping list reduced impulse buying.
Ostoslistan käyttö vähensi heräteostojen määrää.
Shop-along method from the ethnographic research tradition was complemented with the thinking aloud -method.
Kanssakävelymenetelmässä on piirteitä etnografisesta tutkimusperinteestä ja siinä hyödynnettiin ääneen ajattelu-menetelmää.
The purpose of this study is to examine consumers' purchase behavior and food choices in the grocery-shopping context.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tutkia kuluttajien ostokäyttäytymistä ja ruoan valintaa päivittäistavarakaupan kontekstissa.
: Consumers' food choice behavior in the grocery store context
: Kuluttajien ruoan valintaa päivittäistavarakaupan kontekstissa
Impulse buying was done to some extent.
Heräteostoja tehtiin jonkin verran.
Impulse buying was influenced by the use of the shopping list and purchase style.
Heräteostojen määrään vaikutti ostoslistan käyttö sekä ostotyyli.
Consumer speech emphasized the price and meaning of the whole balanced and diverse diet over of individual product choices.
Kuluttajuuspuheessa korostui yksittäisten kriteerien malleista hinnan perusteella tehtävä valinta sekä kohtuuden ja monipuolisuuden mallin mukainen toiminta, jolloin kokonaisruokavalion tärkeys korostui yksittäisiä valintoja enemmän.
The study examines the basis on which consumers choose food items as well as how impulse shopping is done.
Tutkimuksessa selvitetään, millä perusteella kuluttajat valitsevat elintarvikkeita sekä millaisia heräteostoja tehdään.
What kind of consumption models emerge from the purchase behavior and consumer speech?
Millaisia kuluttajamalleja rakentuu ostosten teossa ja ostospuheessa?
The data collection methods were as shop-alongs and semi-structured interviews.
Tutkimuksen aineistonkeruumenetelmänä käytettiin kanssakävelyä sekä puolistrukturoitua teemahaastattelua.
Also other things, such as the purpose of use, size and formula, affected food selection.
Ruoan valintaan vaikuttivat muutkin asiat, kuten käyttötarkoitus, koko ja koostumus.
In addition, the study will explore how consumer orientation is reflected in consumers' speech, and actual purchase decisions they make.
Lisäksi tarkastellaan, millaista kuluttajuutta viestitään puheessa ja miten se näkyy ostokäyttäytymisessä.
"Well, the prices have gone up."
"Siis näähän on kallistunu ihan älyttömästi."
On what grounds people make their purchase decisions in the grocery shopping context?
Millaisia ruoan valinnan kriteerejä päivittäistavaraostoihin liittyy?
What kind of grocery purchases are made impulsively?
Millaisia päivittäistavaraostoja tehdään ostoslistan ulkopuolelta?
The study involved six seventh grade students.
Tutkimukseen osallistui kuusi seitsemäsluokkalaista oppilasta.
The probe study is one of the newest user research methods and it is based on a participatory self-documentation with different probe assignments.
Luotaintutkimus on yksi uusimmista käyttäjätutkimuksen menetelmistä ja se perustuu osallistujien itsedokumentointiin erilaisten luotaintehtävien avulla.
The study is based on analysis of the existing theory, so the content analysis has been theory-driven.
Tutkimuksen analyysi perustuu jo olemassa olevaan teoriaan, joten sisällönanalyysi on ollut teorialähtöistä.
Cosiness of the learning environment in textile classroom : Probe study to a group of 7th grade students
Tekstiilityöluokan oppimisympäristön viihtyisyys : Luotaintutkimus seitsemännen luokan oppilasryhmälle
Different themes was approached with content analysis.
Teemoiteltua aineistoa lähestyttiin sisällönanalyysin keinoin.
The collected data was analyzed by dividing it to four themes: lighting, coloring, social behavior and functionality.
Luotaimella kerättyä aineistoa analysoitiin jakamalla se ensin teoriataustasta olevaan neljään teemaan, valaistukseen, väritykseen, sosiaalisuuteen ja toiminnallisuuteen.
Previous studies shows that the lighting, coloring, social behavior and functionality plays a big role in the cosiness of the classroom.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että valaistuksella, värityksellä, sosiaalisuudella ja sitä myötä toiminnallisuudella on paljon vaikutusta kotoisuuden ja viihtyisyyden tunteen syntymiseen.
In students opinion uncomfortable class is dark, colorless, hard, boring, confusing, impersonal, noisy, cold and restless
Epäviihtyisänä luokkana pidettiin pimeää, väritöntä, kovaa, tylsää, sekavaa, persoonatonta, äänekästä, kylmää ja rauhatonta luokkaa.
Aim of this study is to determine the students' views of the cosiness of the learning environment.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää oppilaiden näkemyksiä tekstiilityöluokan viihtyisyydestä.
Instead of statistical generalization this study aims to describe the phenomenon.
Tutkimus on menetelmältään kvalitatiivista eli tilastollisen yleistämisen sijaan tässä tutkimuksessa pyritään kuvaamaan ilmiötä, oppimisympäristön viihtyisyyttä, kokonaisvaltaisesti.
Result of the study is that a cosy classroom is bright, warm, quiet, organized, colorful, soft, stimulating, inspiring and has lots of character.
Tutkimuksen tuloksena on havaittavissa, että oppilaiden valinnoissa käy todella selvästi ilmi, että viihtyisä luokka on ominaisuuksiltaan valoisa, lämmin, rauhallinen, persoonallinen, järjestelmällinen, värikäs, pehmeä, virikkeellinen ja inspiroiva.
The research question of this study is to find out the factors that makes students feel cosiness in the learning environment in textile classroom.
Näistä teoreettisista lähtökohdista tutkimukseni tutkimuskysymykseksi nousi, mitkä tekijät vaikuttavat oppilaiden mielestä oppimisympäristön viihtyisyyteen.
A total of 85 responses were received so the response rate was 7.4 %.
Vastauksia kyselyyn saatiin 85, jolloin vastausprosentti oli 7,4 %.
This study was carried out as a survey.
Tutkimus toteutettiin kyselytutkimuksena.
The data was analyzed using IBM SPSS Statistics 22 -program.
Aineistoa analysoitiin IBM SPSS Statistics 22 -ohjelman avulla.
An electronic questionnaire was send via the Finnish Association of Speech Therapists to 1154 SLTs in Finland.
Sähköinen e-lomake lähetettiin Suomen Puheterapeuttiliiton kautta 1154 laillistetulle puheterapeutille ympäri Suomea.
Approximately 50-60 children are born with severe to profound hearing impairment in Finland every year.
Vaikeasti tai erittäin vaikeasti kuulovikaisia lapsia syntyy Suomessa vuosittain noin 50–60.
Rank correlation of ordinal variables was measured using Spearman's rho (ρ), Kendall's tau-c (τ) and Goodman and Kruskal's gamma (γ) rank correlations.
Tilastollisista analyyseista käytettiin mm. kuvantavia menetelmiä (keskiarvo ja keskihajonta) sekä järjestyskorrelaatiokertoimia (Spearmanin rho (ρ), Kendallin tau-c (τ) ja Goodmanin and Kruskalin gamma (γ)) Tulokset ja johtopäätökset.
It was quite common that parents were not present during their child's speech therapy and the SLTs reported that they would ask separately if they wanted the parents to be present in some speech therapy session.
Melko yleistä oli, että vanhemmat eivät olleet paikalla lapsen puheterapiassa ja useimmat puheterapeutit esittivät toiveen erikseen, jos halusivat vanhempien olevan paikalla jollain puheterapiakerralla.
The most common approach used in speech and language therapy was auditory-verbal method but total communication and pictures were commonly used as well.
Puheterapiassa yleisin lähestymistapa oli auditiivis-verbaalinen menetelmä, mutta myös totaalikommunikaation ja kuvien käyttö oli yleistä.
The contents of CI- and HA- children's speech therapy seems to be very similar.
SI-ja KK-lasten puheterapia näyttäisi olevan sisällöltään hyvin samanlaista.
Hearing impaired children in speech therapy : survey for Finnish speech and language therapists
Kuulovikainen lapsi puheterapiassa : kyselytutkimus suomalaisille puheterapeuteille
However the results show that most of the SLTs and parents were equal partners in HI children's linguistic rehabilitation.
Kuitenkin suurin osa vanhemmista ja puheterapeuteista toimi tasavertaisina kumppaneina lapsen kielellisessä kuntoutuksessa.
The results show that Finnish SLTs have only little experience about the rehabilitations of HI children.
Tutkimuksen tulosten mukaan, suomalaisilla puheterapeuteilla on melko vähän kokemusta kuulovikaisten lasten kuntoutuksesta.
In addition the goal was to find out what components are used in HI children's speech therapy and what role does the children's parents have in their child's linguistic rehabilitation.
Lisäksi tavoitteena oli selvittää mistä osatekijöistä kuulovikaisen lapsen puheterapia koostuu sekä mikä rooli kuulovikaisen lapsen vanhemmilla on lapsen kielellisessä kuntoutuksessa.
The most common components in HI children's speech therapy were supporting and guiding children's early vocalizations, auditory training and training of vocabulary.
Yleisimpiä kuulovikaisen lapsen puheterapiaan sisältyviä osatekijöitä olivat varhaisen ääntelyn tukemisen ohjaus, kuulonharjoitus sekä sanaston eri osa-alueiden kuntoutus.
More research is needed to discover factors that influence the contents of HI children's speech therapy and the parent's role in their child's linguistic rehabilitation.
Lisää tutkimusta tarvittaisiin muun muassa selvittämään mitkä tekijät vaikuttavat puheterapian sisältöön, vanhempien paikallaoloon lapsen puheterapiassa sekä vanhempien rooliin lapsen kielellisessä kuntoutuksessa.
The aim of this study was to find out how much Finnish speech and language therapists (SLTs) have experience about the rehabilitation of HI children.
Tässä tutkimuksessa haluttiin selvittää kuinka paljon suomalaisilla puheterapeuteilla on kokemusta kuulovikaisten (sisäkorvaistutetta (SI) tai kuulokojetta (KK) käyttävien) lasten kuntoutuksesta.
The results show that parent's role in HI children's rehabilitations varied quite a lot.
Vanhempien paikallaolo lapsen puheterapiassa vaihteli tulosten mukaan suhteellisen paljon.
The main emphasis in HI children's speech therapy in Finland is in the auditory-verbal method.
Kuulovikaisten lasten kielellisessä kuntoutuksessa on käytössä useita eri menetelmiä lapsen ja perheen yksilöllisten tarpeiden mukaan, mutta pääpainotus Suomessa on auditiivis-verbaalissa menetelmässä.
Frequencies, percentages and descriptive statistical analysis were computed (for example average and standard deviation).
Aineistoa kuvattiin frekvensseinä ja prosentteina sekä havainnollistettiin graafisesti kuvaajien avulla.
I have analyzed my results using qualitative content analysis.
Olen analysoinut tulokseni laadullisen sisällönanalyysin avulla.
The age effect is bigger compared to the generation effect.
Ikävaikutus on suurempi verrattuna sukupolvivaikutukseen.
There is a lot of literature about generation Y but less scientific studies.
"Y-sukupolvesta" löytyy paljon kirjallisuutta, mutta tieteellisiä tutkimuksia sitä vähemmän.
Young employees are also more efforts willing compared to older generations.
Nuoret työntekijät ovat myös ponnisteluhalukkaampia verrattuna vanhempiin sukupolviin.
Because of demographic changes old employees will retire all the time and young employees are entering to the world of work life.
Demografisten muutosten myötä vanhoja työntekijöitä jää eläkkeelle koko ajan ja nuoria työntekijöitä siirtyy työelämään.
Young employees and their approach to work life described by representatives of employers
Nuoret työntekijät ja heidän suhtautumisensa työelämään työnantajien edustajien kuvailemina
According to my results the informants describe that young employees are shortsighted, self-confident, ambitious, they have new work standards, and they are individually different.
Tulosteni mukaan informantit kuvailevat nuorten työntekijöiden olevan lyhytjänteisiä, itsevarmoja, tavoitteellisia, omaavan uudet työnteon normit sekä olevan yksilöllisesti erilaisia.
According to the informants, young employees' approach to work life is positive and they are motivated by the work content, the atmosphere of organization, employment framework, tangible benefits of work and increased employability.
Informanttien mukaan nuoret työntekijät suhtautuvat työelämään suurilta osin positiivisesti, ja heitä motivoi työskentelemään työn sisältö, organisaation ilmapiiri, työnteon raamit, työn aineelliset hyödyt sekä työmarkkinakelpoisuuden lisääminen.
Some researchers are expecting that young employees will change the work life practices because their expectations towards the working life differ from older generations.
Joidenkin näkemysten mukaan nuorten työtekijöiden odotetaan muuttavan työelämän käytäntöjä, sillä heidän odotuksensa työelämää kohtaan ovat erilaiset verrattuna vanhempiin työntekijöihin.
I have collected my data using theme interviews and qualitative attitude research.
Olen kerännyt aineistoni teemahaastatteluiden ja laadullisen asennetutkimuksen lauseväittämien avulla.
In this thesis I will examine young people using the concept of generation when young employees can be called "Generation Y".
Tarkastelen nuoria työntekijöitä tässä tutkimuksessa sukupolven käsitteen avulla, jolloin nuoria työntekijöitä voidaan kutsua "y-sukupolven" edustajiksi.
The generation effect can be observed in the point that family and leisure valuation has increased among young employees.
Sukupolvivaikutus on havaittu muun muassa siinä, että perheen ja vapaa-ajan arvostus on kasvanut nuorilla.
The aim of this master's thesis is to examine how representatives of employers describe young employees and their approach to work life.
Tämän pro gradu-tutkielman tarkoituksena on tutkia, miten työnantajien edustajat kuvailevat nuoria työntekijöitä ja heidän työelämään suhtautumistaan.
According to the scientific studies young employees, so called generation Y, are not as different from other generations as it's often implied.
Aiemmin tehtyjen tutkimusten mukaan nuoret työntekijät eli "y-sukupolven" edustajat eivät ole niin erilaisia verrattuna muihin sukupolviin kuin usein annetaan ymmärtää.
According to the studies the differences in approaches to work life between different age groups are based on age and generation affect.
Tulosten mukaan eri ikäryhmien välinen eroavaisuus työasenteissa johtuu sekä ikä- että sukupolvivaikutuksesta.
The persons who I interviewed are representatives of employers and they work in Human Resources in different fields.
Olen haastatellut tutkielmaani varten kahdeksaa työnantajan edustajaa, jotka tässä tutkimuksessa ovat henkilöstöhallinnossa työskenteleviä henkilöitä eri aloilta.
The closed questions of the questionnaire were analyzed quantitatively, by representing percentages and frequencies of the answers.
Suljettujen kysymysten vastaukset analysoitiin kvantitatiivisesti esittäen vastausten prosentuaalisia osuuksia sekä frekvenssejä.
Also, the resources and the causes behind these practices were studied.
Lisäksi selvitettiin kliinisten käytänteiden taustalla vaikuttavia syitä ja resursseja.
SLPs used varying methods working with significant others, although structured methods described in the literature were seldom used.
Yleisesti ottaen puheterapeutit käyttivät melko laajasti erilaisia työskentelytapoja läheisten kanssa, mutta strukturoidut kirjallisuudessa kuvatut menetelmät olivat harvinaisia.
The questionnaire was conducted in e-form and sent via the Finnish Association of Speech Therapists to its members.
Kysely lähetettiin sähköisesti puheterapeuttiliiton kautta kaikille sen jäsenille.
As a conclusion, this study shows that practices concerning participation of significant others in the aphasia rehabilitation process are somewhat unestablished in Finland, and that communication partner training hasn't quite yet reached clinicians.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että käytänteet koskien läheisten kanssa työskentelyä ovat afasiakuntoutuksen osalta jokseenkin vakiintumattomia, eivätkä erilaiset kommunikointikumppaniin kohdistuvat kuntoutusmuodot ole vielä täysin saavuttaneet kliinikoita.
Significant others were frequently or always part of the rehabilitation according to 58 % of the respondents.
Läheisten osallistuminen kuntoutukseen usein tai aina toteutui 58 % mielestä.
Aphasia impacts not only the aphasic person, but also the significant others.
Afasia vaikuttaa merkittävästi sairastuneen henkilön lisäksi lähiympäristöön ja erityisesti perheenjäseniin.
Time, therapy materials and education were among the resources that were needed more.
Resursseista lisää toivottiin muun muassa aikaa, koulutusta sekä terapiamateriaaleja.
Significant others in aphasia rehabilitation : a survey for speech and language therapists
Läheiset osana afasiakuntoutusta : kyselytutkimus puheterapeuteille
SLPs recognized the importance of significant others in supporting communication and overall progress in rehabilitation.
Läheisten osallistumista pidettiin melko tärkeänä, ja sen nähtiin olevan merkittävää niin kommunikoinnin edistämisen kuin yleisemmin kuntoutumisen tukemisen kannalta.
There are no clinical guidelines concerning aphasia therapy and significant others participation in it, which based on the results, would be needed.
Läheisten kuntoutusprosessiin osallistumisesta ei ole tehty selkeitä hoitolinjauksia tai suosituksia, mille tämän tutkimuksen perusteella olisi tarvetta.
The aim of this study was to investigate how significant others participate in the rehabilitation process for people with aphasia in the SLPs point of view.
Tämän pro gradu -tutkielman tavoitteena oli selvittää, miten läheiset osallistuvat afaattisen henkilön kuntoutusprosessiin Suomessa.
In planning the rehabilitation, significant others were involved frequently or always according to 68 % of the respondents.
Kyselyyn vastanneista 60 % ilmoitti läheisten osallistuvan usein tai aina afaattisen henkilön arviointiin, ja 68 % ilmoitti heidän olevan usein tai aina kuntoutuksen suunnittelussa.
A total of 56 SLPs participated in the survey.
Kyselyyn vastasi yhteensä 56 puheterapeuttia ympäri Suomen, ja vastausprosentiksi muodostui 46 %.
The qualitative analysis was based on the classification of recurring themes in the open-ended questions.
Avoimet vastaukset analysoitiin sisällönanalyysin avulla ryhmittelemällä vastausten sisältöjä.
This study was carried out as a survey for Finnish speech and language therapists working with people with aphasia.
Kyselyn kohderyhmänä olivat kaikki afasian parissa työskentelevät puheterapeutit Suomessa.
Structural/organizational constraints were often mentioned and SLPs also felt that significant others weren't always motivated to participate in the rehabilitation process.
Työtä rajoittivat erityisesti puheterapiapalveluiden rakenteisiin/organisaatioon liittyvät tekijät sekä usein myös läheisten asenteelliset syyt.
However, there is little evidence how SLPs implement these practices in the clinical rehabilitation process.
Läheisten kanssa työskentelyn kliinisistä käytänteistä on kuitenkin vielä vähän tietoa.
There has been a largely grown interest on different types of intervention and services directed to significant others.
Läheisiä huomioiva kuntoutus sekä läheisille ja afaattisille suunnatut kommunikoinnin tukemiseen keskittyvät terapiamenetelmät ovatkin herättäneet viime aikoina laajalti kiinnostusta afasiatutkimuksessa.
However there is relatively only few research data.
Tutkimustietoa siitä on kuitenkin verrattain melko vähän.
Hospital schooling has been organized in Finland from the early 20th century.
Sairaalaopetusta on järjestetty Suomessa jo ainakin 1900-luvun alusta saakka.
The research results revealed five types of cases.
Tutkimukseni tulokset toivat esille viidenlaisia tapauksia.