natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim of the study was to identify the means that teachers working in primary school use to support the development of pupils’ emotional regulation.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää alakoulussa työskentelevien opettajien keinoja tukea oppilaiden tunnesäätelyn kehittymistä.
In addition, the research provides information on the benefits that teacher self-compassion may have in supporting the development of pupils’ emotional regulation.
Tämän lisäksi tutkimus antaa arvokasta tietoa siitä, millaisia hyötyjä opettajan itsemyötätunnolla voi olla oppilaan tunnesäätelyn kehittymisen tukemiseen.
This study explores the connection between a teacher’s self-compassion and various means of emotional regulation.
Tässä tutkimuksessa selvitetään opettajan itsemyötätunnon ja eri-laisten tunnesäätelyn keinojen yhteyttä.
The connection of teacher self-compassion with the means of supporting pupils’ emotional regulation in primary school
Opettajan itsemyötätunnon ja oppilaiden tunnesäätelyn tukemiseen käytettyjen keinojen yhteys alakoulussa
The findings show how different the means to support the development of student emotional regulation can be.
Tutkimustulokset osoittavat, kuinka eri tavoin oppilaiden tun-nesäätelyn kehittymistä tuetaan.
In addition, the connection of teachers’ self-compassion to their ability to support the development of emotional regulation and their means of supporting the pupils’ emotional regulation was explored.
Tämän lisäksi tutkittiin opettajien itsemyötätunnon yhteyttä heidän pystyvyyteensä ja keinoihinsa tukea op-pilaan tunnesäätelyä.
Teachers’ self-compassion was found to be related to how they perceive their ability to support the development of pupil emotional regulation since a statistically significant link was found between high self-compassion and the ability.
Opettajien itse-myötätunnon havaittiin olevan yhteydessä siihen, millaiseksi he kokevat pystyvyytensä tukea oppilaan tunnesäätelyn kehittymistä.
The means of emotional regulation can be categorized in different ways.
Hyvinvointia voidaan siis mahdollisesti parantaa tukemalla tunnesäätelyä eri tavoin.
Climate change has been found to be one of the most serious challenges humankind has to face in the future.
Ilmastonmuutoksen on todettu olevan yksi ihmiskuntamme vakavimmista tulevaisuuden haasteista.
Stand Management Assistant (SMA) software is used in the optimization and simulation calculations.
Optimoinneissa ja simuloinneissa käytetään apuna SMA (Stand Management Assistant) -ohjelmistoa.
Using wood for different purposes, however, can result in various climatic benefits.
Puun eri käyttötavoilla voidaan saavuttaa erilaisia ilmastohyötyjä.
The calculations are made with two interest rates, two carbon dioxide prices and with climatic benefits from bioenergy or with climatic benefits from bioenergy and forest products included.
Laskelmat toteutetaan kahdella korkokannalla, kahdella hiilidioksidin hinnalla sekä joko vain bioenergiasta saatavat ilmastohyödyt tai bioenergian ja puutuotteiden ilmastohyödyt huomioiden.
The link between climate change and forests is based on trees’ ability to use carbon dioxide as a raw material for growth.
Ilmastonmuutoksen ja metsien yhteys perustuu puiden kykyyn käyttää ilmakehän hiilidioksidia kasvun raaka-aineena.
This study investigates the significance of forest management in a stand level from the climate change mitigation point of view in three Norway spruce (Picea abies, L.) and three Scots pine (Pinus Sylvestris, L.) stands as the previous carbon accounting aspects are taken into consideration.
Tutkimuksessa tarkastellaan metsikkötasolla metsätalouden merkitystä ilmastonmuutoksen kannalta kolmella kuusi (Picea abies, L.) ja kolmella mänty (Pinus sylvestris, L.) koealalla, kun edellä esitellyn kaltaiset hiilitalouden näkökohdat otetaan huomioon.
This way the level of biomass harvesting for bioenergy that returns with the highest net present value for carbon accounting and/or the highest average carbon storage can be calculated.
Tällä tavoin voidaan märittää se bioenergian korjuuvoimakkuus, joka tuottaa suurimman hiilitalouden nettonykyarvon ja/tai suurimman keskimääräisen hiilivaraston kiertoajan kuluessa.
The SMA software is used for calculating the carbon accounting net present values and average carbon storages during the rotation periods of the stands included in the study with different intensities of bioenergy biomass harvesting.
SMA ohjelmiston avulla tutkimuksessa määritetään metsikkökoealojen hiilitalouden nettonykyarvoja sekä keskimääräisiä hiilivarastoja kiertoajan kuluessa erilaisilla bioenergiaksi soveltuvan metsäbiomassan korjuuvoimakkuuksilla.
These climatic benefits are described in this study by carbon displacement factors which can be used in determining how much the costs of releasing carbon from forests can be deducted.
Näitä ilmastohyötyjä kuvaavat niin sanotut hiilen korvauskertoimet (Carbon displacement factors), joita hyödyntämällä puuhun sitoutuneen hiilen vapauttamisesta aiheutuvaa ilmastovaikutusta voidaan täsmentää.
According to the results it can be stated that the intensification of forest biomass recovery for bioenergy production does not always result in the optimal climate change mitigation.
Tulosten perusteella voidaan todeta, että metsistä korjattavan biomassan korjuuintensiteettiä kasvattamalla ei aina saavuteta ilmaston kannalta edullisinta ratkaisua.
The growing stock sequesters carbon dioxide from the air to itself and ultimately as the forest is harvested the carbon stored is released and it moves from carbon pool of forests to another carbon pool.
Kasvaessaan puusto varastoi itseensä ilmakehän hiiltä ja lopulta metsien korjuun yhteydessä riippuen puun käyttötavasta, varastoitu hiili siirtyy hiilivarastosta toiseen.
The climatic benefits from Norway spruce material use exceed the benefits from bioenergy use.
Kuusen materiaalikäytöstä saatavat ilmastohyödyt ylittävät siis bioenergian vastaavat.
As the climatic benefits from bioenergy use were only taken into consideration, the intensification of recovery of Norway spruce biomass for bioenergy seemed to be most profitable.
Kun vain energiantuotannosta saatavat ilmastohyödyt huomioidaan, kuusen biomassan korjuun maksimointi vaikuttaakin kannattavimmalta.
The use of Norway spruce is considered of being the most potential forest-based bioenergy source in Finland.
Kuusen bioenergiakäytön mahdollisuuksia pidetään Suomessa kaikkein parhaimpina.
With the market price for carbon dioxide known, a net present value for the revenues and costs during the forest’s rotation period can be calculated.
Tämän hiilidioksidin päästöoikeuden markkinahinnan perusteella voidaan määrittää metsän kiertoajan kuluessa metsään sitoutuvan hiilen arvon sekä hiilen vapautumisesta syntyvien kustannusten nettonykyarvo.
If, however, the climatic benefits from forest products are included in the investigation as well, the bioenergy use of Norway spruce is no longer optimal for the climate change mitigation.
Mikäli tarkasteluun lisätään vielä puutuotteiden aiheuttamat ilmastohyödyt, kuusen korjuu bioenergiaksi ei enää olekaan ilmaston kannalta kannattavaa.
This means that biomass recovery for bioenergy production does not necessarily result in optimal climate change mitigation.
Tämä tulos tarkoittaa, että biomassan korjuun lisääminen bioenergiaksi ei aina ole ilmaston kannalta edullisinta.
As the concept of emissions’ trading is applied to the investigation, a price for sequestered and released carbon can be determined.
Päästökaupan olosuhteissa puustoon sitoutuvalle ja siitä vapautuvalle hiilelle voidaan määrittää hinta hiilidioksiditonnia kohden.
Specifically, this thesis focuses on utilising synonyms and taxonomies, since both are commonly available knowledge sources.
Tässä työssä keskitymme erityisesti hyödyntämään synonyymeja sekä taksonomisia luokittelujärjestelmiä, koska kummatkin ovat yleisesti saatavilla olevia tietolähteitä.
We also design a sampling-based estimation procedure to suggest the best parameter in a short time with high accuracy.
Tämän lisäksi laadimme datasta poimittaviin näytteisiin perustuvan algoritmin, jonka avulla voidaan arvioida paras parametri lyhyessä ajassa korkealla tarkkuudella.
Experiments show that the trie-based algorithm has a very fast response time on a vast dataset.
Kokeiden perusteella etuliitepuihin perustuvalla algoritmilla on erittäin nopea vastausaika, kun kyseessä on iso tietoaineisto.
We model the last goal as a variant of an 0/1 knapsack problem and propose an efficient solution based on the branch and bound paradigm.
Jälkimmäinen ongelma on erikoistapaus 0/1 knapsack ongelmasta, ja ratkaisemme ongelman tehokkaan haarauta ja rajoita paradigman avulla (branch and bound paradigm).
The desired output is either all strings similar to a given extent (i.e., all-match) or the top-k most similar strings.
Tuloksena saadaan joko kaikki vastaavat merkkijonot haluttuun vastaavuuteen asti (all-match) tai ensimmäiset k kappaletta (top-k) eniten toisiaan vastaavia merkkijonoja.
Lastly, this thesis researches the all-match join task by integrating typographical errors, synonyms, and taxonomies simultaneously.
Lopuksi työssä tutkimme all-match liitosongelmaa yhdistämällä typografiset virheet sekä synonyymien ja taksonomioiden käytön samanaikaisesti.
Finding similar strings given such inconsistent datasets has been researched extensively during past years under an umbrella problem called approximate string matching.
Samanlaisten merkkijonojen löytäminen yhteensopimattomista tietoaineistoista on laajasti tutkittu kysymys viime vuosien aikana.
We furthermore propose two prefix filtering principles: a fast heuristic and accurate dynamic programming, to strive for the minimised join time.
Lisäksi laadimme kaksi etuliiterajaukseen liittyvää periaatetta: nopean heuristisen periaatteen ja tarkan dynaamiseen ohjelmointiin perustuvan periaatteen.
The first contribution of this thesis is to address the top-k selection problem considering synonyms.
Tämän työn ensimmäisen vastauksen top-k kyselyongelmaan annamme synonyymien avulla.
To this end, we identify the shortcoming of a standard prefix filtering principle and propose an adaptive filtering algorithm that is tuneable towards the minimised join time.
Osoitamme millä tavalla standardi etuliiterajausperiaate (prefix filtering principle) on vajavainen ja vastauksena tähän kehitämme mukautuvan rajausalgoritmin, joka on säädettävissä siten, että liitoksen muodostamiseen tarvittava aika voidaan minimoida.
Here, we propose algorithms with different optimisation goals: to minimise the space cost, to maximise the selection speed, or to maximise the selection speed under a space constraint.
Kehittämissämme algoritmeissa pyrimme erilaisiin optimaalisiin ratkaisuihin, kuten käytetyn muistin minimointiin, suoritusnopeuden maksimointiin sekä näiden yhdistelmään, jossa nopeus maksimoidaan samalla rajoittaen muistinkäyttöä.
The third contribution of this thesis is to deal with the all-match join problem considering taxonomy relations.
Kolmas vastaus työssä käsittelee all-match liitosongelmaa taksonomisten relaatioiden tapauksessa.
This thesis aims to enhance the quality of the approximate string matching by detecting similar strings using their meanings besides typographical errors.
Tämän työn päämääränä on parantaa merkkijonojen likimääräistä yhteensovittamista ottamalla typografisten virheiden lisäksi huomioon merkkijonojen merkitys.
Next, this thesis solves the top-k join problem considering taxonomy relations.
Työn toinen vastaus top-k liitosongelmaan annetaan taksonomisten relaatioiden avulla.
When being collected from various sources, strings are often inconsistent, which means that they can have the same or similar meaning expressed in different forms, such as with typographical mistakes.
Kun merkkijonoja kerätään erilaisista lähteistä, ne ovat usein yhteensopimattomia.
Three algorithms, two based on sorted lists and one based on tries, are proposed, in which we use pre-computations to accelerate list scan or use predictions to eliminate unnecessary trie accesses.
Tätä varten olemme kehittäneet kolme algoritmia, joista kaksi perustuu järjestettyihin listoihin ja yksi etuliitepuutietorakenteeseen (trie).
Key contributions here include a new unified similarity measure that employs multiple measures, as well as a non-trivial approximation algorithm with a tight theoretical guarantee.
Avainratkaisut tässä osassa pitävät sisällään yhtenäisen mitan merkkijonojen samankaltaisuudelle, jossa hyödynnämme useita vastaavaan tarkoitukseen kehitettyjä mittoja.
My goal was also to find out whether the potential donors can be divided into donor segments based on their preferences.
Toisen osatyöni selvitti myös mahdollisuutta jakaa lahjoittajat segmentteihin heidän mieltymystensä perusteella.
Because concentration on aesthetically pleasing species has also attracted criticism, there is a need to find additional ways to promote conservation projects.
Keskittyminen harvoihin esteettisesti vetovoimaisiin lajeihin voi kuitenkin aiheuttaa ongelmia, ja siksi on tärkeää tarkastella myös muita vaihtoehtoja luonnonsuojelumarkkinointia varten.
Chapter IV reviews literature on surrogacy analysis and willingness to pay studies of conservation flagships.
Neljäs osatyö oli kirjallisuuskatsaus aiemmista lippulaivalajien ekologiseen surrogaattivoimaan ja maksuhalukkuuteen liittyneistä meta-analyyseistä ja kirjallisuuskatsauksista.
Common to all empirical studies in my thesis was that the potential donors favored both threatened targets as well as holistic flagship types that included biodiversity and ecosystems.
Väitöskirjani tulosten perusteella lahjoittajien mieltymykset eroavat toisistaan ja heitä voidaan segmentoida pienempiin ryhmiin niiden perusteella Potentiaaliset lahjoittajat suosivat sekä suojelutarpeessa olevia kohteita että holistisia kohteita, joihin lukeutuvat elinympäristöt ja luonnon monimuotoisuus.
The main aim was to study whether a variety of psychologic and sociodemographic variables are associated with donations of money and time, ENGO- membership and the amount donated.
Kolmannessa osatyössä selvitin toteutunutta lahjoittamiskäyttäytymistä ja erilaisten psykologisten ja lahjoittajaan liittyvien tekijöiden yhteyttä lahjoittamisen eri muotoihin sekä lahjoituskohteen valintaan erillisessä lahjoitustehtävässä.
The main aim of these two chapters was to study which kind of flagship types would be useful in fundraising campaigns, as well as to identify factors that make a conservation target appealing from the potential donors’ viewpoint.
Väitöskirjani kahdessa ensimmäisessä osassa selvitin minkälaiset lahjoituskohteet ovat varainkeruukampanjojen kannalta hyödyllisimpiä ja mitä ominaisuuksia voitaisiin painottaa suojelutarpeessa olevien esteettisesti vähemmän vetoavien kohteiden kohdalla.
Flagship species, usually charismatic and aesthetically appealing mammals and birds are used by environmental non-governmental organizations (ENGOs) in two ways: 1) when appealing to the potential donors to attract funds for conservation projects and 2) when raising conservation awareness of the public.
Lippulaivalajeja käytetään luonnonsuojelumarkkinoinnissa kahdella tavalla: kun kerätään varoja suojeluprojekteja varten tai kun halutaan lisätä suojelutietoisuutta.
Chapter III concentrates on real-life donation behavior.
Tutkin sekä maksuhalukkuuteen yhteydessä olevia tekijöitä että oikeassa elämässä tapahtunutta lahjoittamiskäyttäytymistä.
According to these results, the range of donation targets in conservation fundraising campaigns could be wider than at present, although charismatic flagships also have their place as fundraising tools.
Vaikka karismaattisia lajeja tarvitaan varainkeruussa, lahjoituskohteiden valikoima voisi tutkimusteni perusteella olla nykyistä laajempi.
In this thesis, I concentrate on flagship species’ usage from the conservation fundraising viewpoint.
Keskityn monitieteisessä väitöskirjassani lippulaivalajeihin varainkeruun näkökulmasta, ja selvitän lippulaivalajeille ja luonnonsuojeluun lahjoittamiseen liittyviä erilaisia tekijöitä.
Flagship species as fundraising tools : - their role in biodiversity conservation and in environmental philanthropic behavior
Lippulaivalajit ovat luonnonsuojelujärjestöjen käyttämiä lajeja, jotka ovat yleensä ihmissilmää viehättäviä nisäkkäitä ja lintuja.
In the second chapter, I examined which flagship attributes are associated with the choices between flagships species and other flagship types including flagship fleets (a set of flagship species), ecosystems and biodiversity.
Kolmessa ensimmäisessä osatyössä käytin kyselytutkimusaineistoja, jotka keräsin kolmesta eri maasta: Suomesta, USA:sta ja Isosta-Britanniasta.
It deals with allocation of space in complex situations characterised by uncertainty and conflicting values of actors.
Se käsittelee maankäytön ratkaisuja monimutkaisissa tilanteissa, joita luonnehtivat epävarmuus ja toimijoiden ristiriitaiset arvot.
Ecosystem services criteria and indicators were developed for target-setting, impact prediction, and monitoring, and these were tested in three processes of local master planning and regional planning.
Ekosysteemipalvelukriteeristö- ja indikaattorit kehitettiin tavoitteenasettelua, vaikutusten arviointia ja seurantaa varten ja niitä testattiin kolmessa yleiskaavoitusta ja maakuntasuunnittelua koskevassa suunnitteluprosessissa.
Therefore, an objective set for improvement in the knowledge grounding of ecological impact assessment has been the development of a relatively simple tool utilising already available data.
Tutkimuksen tavoitteena luontovaikutusten arvioinnin tietopohjan parantamiseksi olikin suhteellisen yksinkertaisen, olemassa olevien tietoja hyödyntävän työkalun kehittäminen.
The other challenges in improvement of today s ecological impact assessment practices comprise finding a balance between broad-brush and detailed information individually for each planning situation; utilising, sharing, and mediating both knowledge within ecosystem-service-generating units and users and beneficiaries views of valued and prioritised ecosystem services; shifting from parallel linkage of impact assessment and planning towards planning- and decision-making-centred environmental assessment; supplying the necessary substantive and procedural requirements for ecological impact assessment in the EIA, nature conservation, and land-use and building legislation; placing stronger emphasis on scoping by strengthening the guiding role of authorities and reserving more time and resources for scoping by proponents and planners; generating specific cumulative impact assessment in EIA and SEA and improving that employed in Natura 2000 appropriate assessment by creating an iterative link; and fostering work-sharing between project- and plan/programme-level actors in identification of cumulative impacts.
Muita luontovaikutusten arvioinnin kehittämisen haasteita ovat tasapainon löytäminen yleispiirteisen ja yksityiskohtaisen tiedon välillä kussakin yksittäisessä suunnittelu- ja arviointitilanteessa; ekosysteemipalveluita tuottavien biodiversiteetin piirteiden ja palveluita hyödyntävien tai niistä hyötyvien toimijoiden näkemysten ja priorisointien hyödyntäminen, jakaminen ja yhteensovittaminen; siirtyminen vaikutusarvioinnin ja suunnittelun erillisyydestä kohti suunnittelu- ja päätöksentekokeskeistä vaikutusten arviointia; luontovaikutusten arvioinnin sisällön ja esittämisen tarkempi määrittäminen YVA-, luonnonsuojelu- ja maankäyttö- ja rakennuslainsäädännössä; arvioinnin kohdentamisen painotus vahvistamalla ohjaavien viranomaisten roolia sekä lisäämällä hankkeista ja suunnitelmista ja ohjelmista vastaavien panostusta kohdentamiseen; kasautuvien vaikutusten arvioinnin edistäminen YVAssa ja maankäytön suunnittelun vaikutusten arvioinnissa ja sen parantaminen Natura-arvioinneissa luomalla iteratiivinen yhteys ja työnjako eri suunnittelutasojen toimijoiden välille kasautuvien luontovaikutusten arvioinnissa.
Timing constraints of data delivery; obstacles in data availability, quality, and consistency; and relative closeness of planning processes hampered the use of indicators, but the tool nonetheless was experienced as beneficial by the testing teams overall.
Tiedon toimittamisen ajoitukseen, tiedon saatavuuteen, laatuun ja yhdenmukaisuuteen liittyvät ongelmat ja suunnitteluprosessien avoimuuden puute haittasivat kriteeristön ja indikaattorien käyttöä, mutta kokonaisuudessaan työkalu koettiin hyödylliseksi testauksessa.
Ecological impact assessment focuses both on spatially bound biophysical environment and biodiversity as composition, structure, and key processes and on benefits of biodiversity gained through ecosystem services.
Luontovaikutusten arviointi paneutuu sekä paikkasidonnaiseen biofyysiseen ympäristöön ja luonnon monimuotoisuuden koostumukseen, rakenteeseen ja prosesseihin että ekosysteemipalvelujen kautta määrittyviin biodiversiteetin hyötyihin.
In addition, often a highly detailed treatment of biodiversity elements with complex tools is not necessary for achieving a holistic picture of the targets and impacts of an initiative.
Sitä paitsi hyvin yksityiskohtainen biodiversiteetin käsittely monimutkaisin menetelmin on usein tarpeetonta holistisen näkemyksen saavuttamiseksi hankkeen, suunnitelman tai ohjelman tavoitteista ja vaikutuksista.
Scoping practices reflect this separateness by outsourcing important value-bound significance determinations to individual ecology consultants instead of considering them an integral part of the planning process.
Tätä erillisyyttä kuvastavaa arvioinnin kohdentamiskäytäntö, jossa arvosidonnaiset päätökset siitä, mitä ja miten selvitetään ja arvioidaan, ulkoistetaan yksittäisille luontokonsulteille sen sijaan, että arvioinnin kohdentamista käsiteltäisiin osana suunnitteluprosessia.
The analyses utilise qualitative and semi-quantitative data from EIA and Natura 2000 appropriate assessment reports, statements of environmental authorities, other data produced via assessment processes, and actors views related to ecological impact assessment.
Tutkimuksen laadullisten ja määrällisten analyysien aineistona on käytetty YVA- ja Natura-arviointiraportteja, viranomaisten lausuntoja arvioinneista, muuta arviointiaineistoa ja luontovaikutusten arvioinnin toimijoiden haastatteluaineistoja.
The use of more sophisticated methods and tools than expert judgements and matrices is almost non-existent in Finnish ecological impact assessment practices, because of the planning environment lacking the time, resources, and skills for it.
Asiantuntija-arvioita ja arviointimatriiseja monimutkaisempien menetelmien käyttö luontovaikutusten arvioinnissa on lähes olematonta, koska arvioinneissa ei ole aikaa, resursseja eikä asiantuntemusta tähän.
Finnish ecological impact assessment does not take into account the value-laden nature of impact assessment.
Suomalainen luontovaikutusten arviointi ei huomioi vaikutusten arvioinnin arvosidonnaista luonnetta ja on hyvin perusselvitysorientoitunut.
The future challenges facing use of the tool involve its independent utilisation by planners without support from researchers on different planning scales, collaboration and commitment of actors in setting targets for ecosystem services, and versatile use of data.
Kriteeristön ja indikaattorien käytön tulevaisuuden haasteet koskevat monipuolista tiedon käyttöä, työkalun itsenäistä käyttöä eri suunnittelutasoilla ilman tutkijoiden tukea ja suunnittelun ja arvioinnin toimijoiden sitoutumista ekosysteemipalvelutavoitteiden määrittelyyn.
Substantive treatment of biodiversity is often restricted to compositional diversity and at the species and habitat type level.
Sisällöllisesti arviointi on usein keskittynyt vain biodiversiteetin koostumukseen kuvaten pääosin lajistoa ja luontotyyppejä.
After analysis of the present shortcomings, constraints, and development needs, a tool taking into account fully current understanding and ecosystem services is developed to improve prevailing impact assessment practices.
Arviointikäytännön nykyisten puutteiden, rajoitteiden ja kehittämistarpeiden käsittelyn jälkeen kehitettiin ajantasaiseen tieteelliseen ekosysteemipalvelutietoon perustuva ekosysteemipalvelukriteeristö ja -indikaattorit.