natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The context data had originally been recorded in record books, which were reviewed to compile an Excel spreadsheet of the material and catalogue the data using Atlas.ti software.
Kontekstitiedot oli kirjattu diaariokirjoihin, joista aineisto koottiin Excel-taulukoksi ja luokiteltiin Atlas.ti-ohjelman avulla.
The collection was transferred to Helsinki University Museum in 2002.
Kokoelma siirtyi vuonna 2002 Helsingin yliopistomuseon hallintaan.
The material of the study consisted of context data for those objects in the Craft Science collection that had been catalogued in the collection in 1959–2003.
Tutkimuksen aineisto koostui käsityötieteen kokoelman niiden esineiden kontekstitiedoista, jotka oli luetteloitu kokoelman osaksi vuosina 1959–2003.
The timing of the coursework objects donated showed that when textiles teacher education was transferred to the University of Helsinki in 1975, the Craft Science collection increasingly shifted from a teaching collection to a historical collection.
Kurssitöiden lahjoitusajankohdista havaitsi, että käsityönopettajien koulutuksen siirryttyä Helsingin yliopistoon vuonna 1975, käsityötieteen kokoelman toiminta suuntautui yhä enemmän opetuskokoelmasta historiaa tallettavaksi kokoelmaksi.
The third theme that emerged in the material was wartime, as the war greatly influenced textiles teacher education in Helsinki just as it influenced society as a whole.
Kolmas aineistosta esiin noussut teema oli sota-aika, joka vaikutti Helsingin käsityönopettajien koulutuksen toimintaan aivan kuten muuhunkin yhteiskuntaan.
In the post-war setting, the work of Hulda Kontturi created a strong connection between textiles teacher education in Helsinki and the cottage industry ideology, which increased financial stability and helped to establish permanent activity.
Sodan jälkeen muodostui Hulda Kontturin kautta selkeä yhteys Helsingin käsityönopettajien koulutuksen ja kotiteollisuusaatteen välille, mikä tasapainotti koulutuksen taloudellisen tilanteen ja vakiinnutti toiminnan.
The first theme were objects from the upper socioeconomic class, which highlighted the fact that textiles teacher education in Helsinki was established by, and long controlled by, women from the upper socioeconomic classes.
Ensimmäinen teema oli ylemmän yhteiskuntaluokan esineistö, joka havainnollisti sitä, että Helsingin käsityönopettajien koulutus oli ylempien yhteiskuntaluokkien naisten perustama ja pitkään myös heidän hallinnoimansa.
This study discusses the Helsinki University Museum Craft Science collection, the objects of which have been accumulated during the history of textiles teacher education in Helsinki, starting in the late 19th century.
Tutkimuksen kohde on Helsingin yliopistomuseon käsityötieteen kokoelma, jonka esineistö on koottu Helsingin käsityönopettajien koulutuksen historian aikana 1800-luvun lopulta lähtien.
The second theme, coursework, demonstrated that while a number of other educational curricula were long run in parallel to textiles teacher education in Helsinki, textiles teacher education had a particularly high status.
Kurssityöt-teema toi esiin sen, että vaikka Helsingin käsityönopettajien koulutuksen rinnalla toimi pitkään useita muita opiskelulinjoja, käsityönopettajien koulutusta arvostettiin erityisen paljon.
Research on the history of textiles teacher education in Helsinki also indicated that major changes occurred after the war.
Helsingin käsityönopettajien koulutuksen historian tutkiminen paljasti myös viitteitä siitä, että sota-aika oli koulutukselle murroskohta.
A number of persons involved in textiles teacher education in Helsinki had an active role under the military administration in East Karelia during the Continuation War.
Helsingin käsityönopettajien koulutukseen kytkeytyneitä henkilöitä toimi jatkosodan aikana aktiivisesti Itä-Karjalassa Sotilashallintoesikunnan alaisina, ja tätä historiaa on talletettu käsityötieteen kokoelmaan.
This study presents the history of the Craft Science collection and discusses the history of textiles teacher education in Helsinki on the basis of the collection.
Tutkimuksessa selvitetään käsityötieteen kokoelman vaiheet, ja kokoelman kautta tarkastellaan Helsingin käsityönopettajien koulutuksen historiaa.
Adaptation in interaction?
Sopeutumista vuorovaikutuksessa?
There were eight interviewees and the interviews lasted for 7 hours and 55 minutes in total.
Haastateltavia oli kahdeksan ja haastattelut kestivät yhteensä 7 tuntia ja 55 minuuttia.
In this way, the aim was to gain better understanding of the phenomenon of adaptation.
Tavoitteena oli tällä tavalla ymmärtää paremmin sopeutumisen ilmiötä.
Recorded material was transcribed and there was 130 pages of transcribed text.
Nauhoitettu aineisto litteroitiin ja litteroitua tekstiä oli noin 130 sivua.
The research question was "What kind of adaptation is produced in the speech by Finnish who have lived abroad?".
Tutkimuskysymyksenä oli "Millaista sopeutumista uudelleen tuotetaan ulkomailla asuneiden suomalaisten puheessa?".
The data was analyzed by methods of analytical discourse analysis and the focus of the analysis was on identifying the discursive structure, variations in the talk and the positions of the interviewees.
Aineisto analysoitiin analyyttisen diskurssianalyysin keinoin ja analyysissä keskityttiin diskursiivisen rakenteen, variaatioiden ja haastateltavien positioiden tunnistamiseen.
As a conclusion, the study suggests that the versatility of adaptation discourses should be recognized and taken into account both in the societal conversation and in the field of adaptation research.
Johtopäätöksenä tutkimuksessa on, että sopeutumisdiskurssien monipuolisuus tulisi huomioida sekä yhteiskunnallisessa keskustelussa että sopeutumistutkimuksessa.
The study was conducted with qualitative methods by doing focused interviews.
Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisin menetelmin keräämällä teemahaastatteluaineistoa.
The aim of this study was to investigate the discourses on adaptation of Finns who lived abroad and what kind of adaptation they reproduce in the interviews.
Tutkimuksen tavoitteena oli tutkia ulkomailla asuneiden suomalaisten puhetta sopeutumisesta ja sitä millaista sopeutumista he uudelleen tuottavat haastattelupuheessa.
The active community discourse emphasized interaction with others as a prerequisite for adaptation.
Aktiivisen yhteisön diskurssissa vuorovaikutus muiden kanssa oli edellytys sopeutumiselle.
As a result there were three discourses: individual adaptation discourses included active individual discourse and passive individual discourse, and the collectivistic adaptation discourse included the active community discourse.
Tutkimuksen tulokseksi saatiin kolme diskurssia: yksilöllistä sopeutumista edustavat aktiivisen yksilön diskurssi ja passiivisen yksilön diskurssi sekä yhteisöllistä sopeutumista edustava aktiivisen yhteisön diskurssi.
: Discourse analysis on the adaptation discourses of Finns living abroad
: Diskurssianalyyttinen tutkimus ulkomailla asuneiden suomalaisten sopeutumispuheesta
In the field of communication research, the academic literature on adaptation has examined the individual activities and abilities, as well as the relationship between adaptation and interaction.
Viestinnän alan sopeutumiskirjallisuudessa on tarkasteltu yksilön toimintaa ja kykyjä sekä sopeutumisen yhteyttä vuorovaikutussuhteisiin.
In addition, there has been research on adaptation as a communicative phenomenon where other people also affect the adaptation process.
Lisäksi sopeutumista on tarkasteltu lähtökohtaisesti vuorovaikutuksellisena ilmiönä, jossa eri osapuolet vaikuttavat olennaisesti sopeutumisen prosessiin.
The active individual discourse emphasized the meaning of individuals' active action for adaptation.
Aktiivisen yksilön diskurssissa korostui yksilön oman aktiivisen toiminnan edellytys sopeutumiselle.
The passive individual discourse highlighted the meaning of individual qualities and characteristics of the persona for adaptation.
Passiivisen yksilön diskurssissa sopeutumiseen liitettiin merkityksiä yksilön ominaisuuksista ja persoonan piirteistä.
In the future, it is advisable to examine more deeply the interaction between researcher and journalist.
Jatkossa on aiheellista tutkia tutkijan ja toimittajan vuorovaikutusta syvällisemmin.
Social anxiety has been widely studied, and it has been established to be a common phenomena.
Sosiaalista jännittämistä on tutkittu paljon, ja sen on todettu olevan yleistä.
Transcribed interviews were analyzed using qualitative content analysis.
Litteroidut haastattelut analysoitiin laadullisella sisällönanalyysillä.
Secondly, media interview often is a rare situation for the interviewee.
Toiseksi mediahaastattelu on usein haastateltavalle harvinainen viestintätilanne.
This thesis approaches anxiety as a subjective experience.
Jännittämistä lähestytään tässä tutkielmassa subjektiivisena kokemuksena.
Important competence in media interviews includes, for example, the skills to popularize and to understand the logic of media.
Mediahaastatteluissa tärkeää osaamista ovat esimerkiksi yleistajuistamisen taito sekä median toimintatapojen ymmärtäminen.
The aim is to describe and understand anxiety experienced by researchers, who are interviewed in media as professionals.
Tavoitteena on kuvata ja ymmärtää jännittämistä, jota mediassa asiantuntijana haastateltavat tutkijat kokevat.
Another subject of further investigation would be the anxiety experienced in media by other groups of people.
Toinen jatkotutkimuksen aihe olisi muiden mediassa esiintyvien kokema jännittäminen.
It was interesting, that one interviewee could experience anxiety as having both the increasing and the decreasing influence on concentration.
Mielenkiintoista oli, että samakin haastateltava saattoi kokea jännittämisen sekä parantavan että heikentävän keskittymistä.
In addition, according to interviewees, anxiety appeared as physical sensations, changes in action, and emotions.
Edellisen lisäksi jännittäminen ilmeni haastateltavien mukaan fyysisinä tuntemuksina, muutoksina toiminnassa sekä tunteina.
They were, for example, uncertain of their expertise.
Osaamisen jännittäminen liittyi esimerkiksi epävarmuuteen omasta asiantuntijuudesta.
Presumably people experience anxiety also in this kind of situations.
On oletettavaa, että tällaisissakin vuorovaikutustilanteissa koetaan jännittämistä.
They had a researcher's education, and they worked as researchers in either university or other research institution.
Haastateltavat olivat eri ikäisiä ja eri vaiheessa uraa olevia tutkijan koulutuksen saaneita ihmisiä, jotka tekivät tutkimustyötä yliopistossa tai jossakin muussa tutkimuslaitoksessa.
The data of this qualitative research consisted of nine focused interviews.
Laadullisen tutkimuksen aineistona oli yhdeksän teemahaastattelua.
In order to reduce or control anxiety, it could be useful for researchers to get communications training.
Yksi jännittämistä vähentävä tai sen hallintaa lisäävä tekijä voisi olla viestintäkoulutuksen saaminen.
The most important reported aspect of anxiety was the experience of changes in concentration.
Keskeisin jännittämisen ilmenemismuoto olivat muutokset keskittymisessä.
However, there are not studies on anxiety in media interviews or among researchers.
Aiemmin ei ole kuitenkaan tutkittu erityisesti jännittämistä mediahaastatteluissa eikä tutkijoiden kokemana.
Social anxiety in media interviews : experiences of researchers
Mediahaastatteluiden jännittäminen tutkijoiden kokemana
On the one hand, researcher's media performance is a part of the societal interaction of universities.
Tutkijoiden esiintyminen asiantuntijana mediassa on toisaalta yliopistojen yhteiskunnallista vuorovaikutusta ja toisaalta tutkijoiden henkilökohtainen viestintätilanne.
The results of this study show the many types of anxiety experienced by the interviewed researchers.
Tutkielman tulokset kertovat aineiston tutkijoiden kokeneen monen tyyppistä jännittämistä.
Firstly, it is a bilateral conversation, which still has an audience.
Radio- tai televisiohaastattelu on erityinen vuorovaikutustilanne ensinnäkin siksi, että se on kahdenvälinen keskustelu, jolla kuitenkin on yleisö.
A media interview record was listened or watched during each interview providing a stimulus to the interviewee.
Jokaisen teemahaastattelun yhteydessä käytettiin virikkeenä tallennetta mediahaastattelusta, jossa haastateltava oli ollut.
Descriptions of anxiety were categorized based on the reported appearance and defined object of anxiety.
Aineiston sisältämät kuvaukset jännittämisestä luokiteltiin jännittämisen ilmenemisen ja kohteen mukaan.
Interviewees experienced, that one reason for the anxiety was their lack of competence.
Jännittäminen kohdistui toisaalta kokijan omaan osaamiseen ja toisaalta hänestä riippumattomiin tilannetekijöihin.
Background and aims.
Johdanto ja tavoitteet.
Statistically significant differences between nouns and verbs were found in the sensors above the left temporal cortex, in the 138–164 ms and 184–206 ms time windows after the fixation onset.
Eroja havaittiin 138–164 ms ja 184–206 ms aikaikkunoissa sanaan kohdistuneen katseen alkamisen jälkeen.
The novel combination of methods used in this study proved to be a promising approach to examine neural processes of reading.
Tutkimuksessa kehitetty uusi menetelmien yhdistelmä osoittautui lupaavaksi lähestymistavaksi lukemisen hermostollisten mekanismien tutkimisessa.
Event-related fields (ERFs) evoked by fixations on nouns and verbs were compared using nonparametric cluster-based permutation tests in time window of 0–250 ms after the fixation onset.
event-related field, ERF) vertailtiin epäparametrisella klusteripermutaatiotestillä 0–250 ms aikaikkunassa sanoihin kohdistuneen katseen alkamisen jälkeen.
The second aim was to apply this novel paradigm to test if early differences in the neurocognitive processing of words from different word classes can be found during naturalistic reading.
Tämän tutkimuksen toisena tavoitteena oli soveltaa kehitettyä menetelmää ja selvittää voidaanko sen avulla havaita varhaisia eroja eri sanaluokkien hermostollisessa käsittelyssä luonnollisen lukemisen aikana.
A naturalistic approach to study reading-related brain activity
Luonnollinen lähestymistapa lukemisen hermostollisten mekanismien tutkimukseen
Early processing differences between word classes have been observed before, but they might be task-specific or due to processing related to linguistic violations.
Varhaisia sanaluokkaeroja on hermostollisissa tiedonkäsittelymekanismeissa havaittu aiemmin, mutta tulokset voivat riippua tutkimuksissa käytetyistä erillisistä tehtävistä tai liittyä kielellisten rikkomusten käsittelyyn.
The main aim of this thesis was to develop a novel approach to study the neural processes of reading.
Tämän tutkimuksen päätavoitteena oli kehittää uusi menetelmä lukemisen hermostollisten mekanismien tutkimiseen.
Most of the knowledge about neurocognitive processes of reading is based on artificial reading paradigms, such as serial presentation of isolated words or linguistic violation paradigms.
Lukemisen hermostollisten mekanismien tutkimuksessa on pääosin käytetty keinotekoisia koeasetelmia, joissa on esimerkiksi esitetty yksi sana kerrallaan tai käytetty kielellisten sääntöjen tai odotusten rikkomista.
Magnetoencephalography (MEG) and eye movements were recorded simultaneously while participants (8, 4 males) silently read a biographical novel presented on a computer screen.
Osallistujien (8, 4 miestä) aivojen sähkömagneettista toimintaa mitattiin magnetoenkefalografiamenetelmällä (MEG) ja silmänliikkeitä mitattiin silmänliikekameralla.
The eye movement recording was used to relate the MEG recording to specific word fixation events during reading.
Silmänliikeaineiston avulla MEG-aineistosta voitiin poimia erilleen kunkin sanan lukemiseen liittyvä aivoaktivaatio.
In comparison to mainstream methodology of cognitive neuroscience of reading, the present approach has several theoretical and practical advantages.
Tällä uudella menetelmällä on monia teoreettisia ja käytännöllisiä etuja verrattaessa sitä lukemisen hermostollisen perustan tutkimuksessa tyypillisesti käytettäviin menetelmiin.
The results confirm some of the earlier findings that were based on non-naturalistic reading settings and suggests that syntactic and/or semantic information is accessed remarkably early in the course of normal reading.
Tulos osoittaa, että osa aiemmissa tutkimuksissa havaituista sanaluokkaeroista ei johtunut keinotekoisista koeasetelmista vaan ne voitiin havaita myös luonnollisen lukemisen aikana.
Independent component analysis (ICA) was used to remove eye movement artifacts from the MEG recording and to extract activations of individual cortical areas.
Silmänliikkeistä johtuvia häiriöitä sekä yksittäisten aivoalueiden vasteita eroteltiin MEG-aineistosta itsenäisten komponenttien analyysin (engl.
Specifically, a naturalistic reading task was employed due to concerns for ecological validity, that have been raised about the effects of task on the reading processes.
Omatahtinen tekstin lukeminen aiheuttaa kuitenkin hermostollisten mekanismien tutkimiselle haasteita, joihin tässä työssä etsittiin uusia ratkaisuja.
An automatic parser was used to extract word class information for all the words in the reading material.
Luettavasta tekstistä määriteltiin yksittäisten sanojen sanalu okat käyttämällä automaattista jäsennintä.
The data comprised 894 pages.
Aineisto oli laajuudeltaan 894 sivua.
The research interviews were conducted during spring 2011.
Tutkimushaastattelut on toteutettu keväällä 2011 yksilöhaastatteluina.
Most of the concerns were related to students and more specifically to special students and multicultural students.
Eniten huolia liittyi oppilaisiin ja tarkemmin erityisoppilaisiin ja monikulttuurisiin oppilaisiin.
Least of the expectations focused on students.
Vähiten toiveita kohdistui oppilaisiin.
There were sixteen questions in the interview and they were related to studying in the teacher education program and teachers' work at school.
Haastattelukysymyksiä oli kuusitoista, jotka liittyivät opiskeluun opettajankoulutusohjelmassa ja opettajan työhön koulussa.
Most of the expectations focused on the teacher: teachers' qualities, professionalism, appreciation and respect.
Suurin osa toiveista kohdistui opettajaan: opettajan ominaisuuksiin, ammattitaitoon, arvostukseen ja kunnioitukseen.
This study can be utilized in, for example, the teacher education as the interviewed teacher students describe issues that are currently not taught in the teacher education but they hope to learn in order to improve their skills in home-school cooperation.
Tutkimusta voidaan hyödyntää esimerkiksi opettajankoulutuksessa, sillä opettajaopiskelijat kuvaavat asioita, joita he eivät saa tietoonsa opettajakoulutuksesta, mutta toivoisivat oppivansa ammattitaitonsa parantamiseksi ollakseen parempia yhteistyön tekijöitä.
The teacher students that took part in this study (N=19) were in the final stage of their studies when the interviews were conducted so they were to soon enter working life and start cooperating with parents.
Luokanopettajaopiskelijat (N=19) olivat haastatteluiden aikana loppuvaiheessa olevia opiskelijoita eli pian työelämään ja yhteistyön pariin siirtyviä.
This study examines the cooperation between home and school from the viewpoint of teacher students.
Tässä tutkielmassa tarkastellaan kodin ja koulun välistä yhteistyötä luokanopettajaopiskelijoiden näkökulmasta.
Parents-related expectations came in second and were related to the fluency of the cooperation, the parents' positive attitude towards the teacher and the parents' involvement.
Vanhempiin liittyviä toiveita oli toiseksi eniten ja ne liittyivät suurimmaksi osaksi yhteistyön sujuvuuteen, vanhempien myönteiseen suhtautumiseen opettajaa kohtaan ja vanhempien osallistumiseen.
Much research hasn't been done on the subject of teacher students' thoughts, expectations and concerns concerning home-school cooperation so the subject is important and topical.
Luokanopettajaopiskelijoiden ajatuksia yhteistyöhön liittyen ei ole aiemmin paljon tutkittu, joten aihe on tärkeä ja ajankohtainen.
Teacher students hope that students say positive things about the teacher at home and that students feel themselves important also at school.
Opiskelijat toivoivat oppilaiden kokevan tärkeydentunnetta myös koulussa ja oppilaiden kertovan positiivisia asioita opettajasta kotona.
Teacher students' expectations and concerns about cooperation between home and school
Luokanopettajaksi opiskelevien odotukset ja huolet kodin ja koulun välisestä yhteistyöstä
The theoretical framework of this study takes a closer look at the legal framework, the purpose of home-school cooperation and the practical implications of the cooperation.
Teoreettisessa viitekehyksessä perehdytään kodin ja koulun välisen yhteistyön lakivelvoitteisiin, yhteistyön tarkoitukseen ja yhteistyön toteuttamiseen käytännössä.
The purpose of the interviews was to find out how teacher students' professional agency progresses.
Haastatteluiden avulla on pyritty selvittämään luokanopettajaksi opiskelevien ammatillisen toimijuuden kehittymistä.
The concerns and expectations of teacher students relating to home-school cooperation could be divided into three categories: student-related, teacher-related and parents-related.
Luokanopettajaopiskelijoiden kodin ja koulun väliseen yhteistyöhön liittyvät huolet ja odotukset jakautuivat kohteen perusteella kolmeen: oppilaat, opettajat ja vanhemmat.
Parents-related concerns were mostly related to the opinions of parents, facing parents, parents' boundaries and their taking part in the cooperation.
Vanhempiin liittyviä huolia oli vähiten ja ne liittyivät pääasiassa vanhempien mielipiteisiin, kohtaamiseen, rajoihin ja osallistumiseen.
The aim of the empirical part of the study is to discover the expectations and concerns that teacher students have about home-school cooperation.
Empiirisen osion tarkoituksena on saada tietouteen, minkälaisia odotuksia ja huolia luokanopettajaopiskelijoilla on yhteistyötä ajatellen.
Teacher-related concerns came in second and were mostly related to teachers' professionalism, hurry and boundaries.
Opettajaan liittyviä huolia oli toiseksi eniten ja ne koskivat suurimmaksi osaksi opettajan ammattitaitoa, opettajan kiirettä ja opettajan rajoja.
Teacher students described their concerns about the skills of teachers relating to home-school cooperation.
Opiskelijat kuvasivat opettajan ammattitaitoon liittyviä huolia koskien kodin ja koulun välistä yhteistyötä.
In particular, this study focuses on the expectations and concerns of teacher students relating to cooperation between home and school.
Tutkimuksessa selvitettiin luokanopettajaopiskelijoiden odotuksia ja huolia kodin ja koulun väliseen yhteistyöhön liittyen.
Many of the goals of internationalization, such as increased international cooperation and ability to operate in international and intercultural environments, are connected to the need to use languages.
Monet kansainvälistymisen tavoitteet, kuten lisääntynyt kansainvälinen yhteistyö ja kyky toimia kansainvälisessä ja kulttuurienvälisessä ympäristössä, ovat yhteydessä tarpeeseen käyttää kieliä.
This is why the meaning of language has come relevant to the access to different work environments.
Tästä syystä kieli vaikuttaa erilaisiin työympäristöihin pääsyyn.
For open-ended questions qualitative analysis was used.
Avoimet kysymykset käsiteltiin kvalitatiivisesti.
The study showed that there has not really been development in the Finnish skill during the time and to attend Finnish language courses did not have remarkable affect especially to the usage of Finnish in more official work situations.
Tutkimus osoitti, ettei suomen osaaminen lisääntynyt juurikaan ajan kuluessa ja ettei suomenkielen kursseille osallistumisella ollut merkittävää vaikutusta erityisesti suomen käyttöön virallisemmissa työtilanteissa.
The method to analyze the data was quantitative for closed questions and statistical analysis was utilized.
Suljetut kysymykset analysoitiin kvantitatiivisesti tilastollisia menetelmiä hyödyntäen.