natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim of the study is to analyze and describe the expression of a student's basic emotions through nonverbal communication in a craft lesson.
Tutkimuksen tavoitteena on analysoida ja kuvailla oppilaan perustunteiden ilmaisua sanattoman viestinnän keinoin käsityöntunnilla.
Emotions were expressed through movements of the whole body as well as variations in the position of the upper body, chest, and shoulders.
Tunteita ilmaistiin koko vartaloa liikuttavien liikkeiden sekä ylävartalon, rintakehän ja hartioiden asennon vaihteluiden kautta.
The discussion about manufacturing and material experimentation caused emotions of anger, frustration and confusion.
Keskustelu tuotteen valmistuksesta ja materiaalikokeilujen tekeminen aiheutti vihan, turhautumisen ja hämmästyksen tunteita.
What kind of clusters of nonverbal communication occur in a craft lesson when expressing emotions?
Millaisia sanattoman viestinnän elekimppuja käsityöntunnilla esiintyy tunteiden ilmaisussa?
The ideation of the craft process was reflected in gestures of joy.
Käsityöprosessin ideointi näkyi ilon eleinä.
Model making was reflected as gestures of joy.
Mallintaminen näkyi ilon eleinä.
This survey was conducted with electrical survey.
Tutkimusaineisto kerättiin heiltä kyselyn avulla, joka toteutettiin sähköisellä lomakkeella.
The focus group was new early childhood education centre directors, who had been working less than two years in their current positions.
Tutkimuksen kohderyhmänä olivat alle kaksi vuotta päiväkodin johtajan tehtävissä työskennelleet päiväkodin johtajat, joilla on lyhyt aika työssä aloittamisesta.
Only couple of responding directors had got work orientation that had been planned little bit more.
Useat johtajat joutuvat ottamaan uuden työnkuvan haltuun ilman minkäänlaista perehdyttämistä ja vain muutaman perehdyttämistä oli suunniteltu enemmän.
Early childhood education center director’s experiences from work orientation
Päiväkodin johtajien kokemuksia perehdytyksestä
This topic hasn’t been studied earlier.
Päiväkodin johtajien saamaa perehdytystä ei ole aiemmin tutkittu.
The data from the directors revealed that experiences of work orientation varied greatly from each other.
Aineistosta selvisi, että uusien päiväkodin johtajien kokemukset saadusta perehdytyksestä poikkeavat toisistaan suuresti.
Research data was examined with thematic analysis.
Aineisto analysoitiin vastauksista nousseiden keskeisten teemojen avulla.
This study will be beneficial to new early childhood education centre directors as well as to those who are responsible of planning the work orientation.
Tutkimuksesta hyötyvät uudet päiväkodin johtajat sekä heidän perehdyttämisestänsä vastaavat henkilöt.
The study brings up things which those who are responsible of planning the work orientation of early childhood education centre directors, should pay more attention.
Tutkimus tuo esille asioita, joihin uusien päiväkodin johtajien perehdyttämisestä vastaavien kannattaisi kiinnittää huomiota.
This study illustrates current experiences of early childhood education centre directors from work orientation.
Tutkimuksessa selvitettiin uusien päiväkodin johtajien kokemuksia työsuhteen alussa saadusta perehdytyksestä.
Participants of this survey, where eight respondents, who were all new early childhood education directors.
Tutkimukseen osallistui kahdeksan uutta päiväkodin johtajaa.
They hoped that it would include well planned and written strategy, which should include all the things that are influencing directors daily work tasks.
Johtajien kokemuksen mukaan perehdytyksen tueksi tulisi aina tehdä kirjallinen perehdyttämissuunnitelma, johon on kirjattu mahdollisimman paljon johtajan työnkuvaan vaikuttavia tekijöitä ja jota noudatettaisiin perehdytyksen aikana.
It also illuminates those ideas that work orientation should conclude in the future.
Tutkimukseni avaa päiväkodin johtajien tämänhetkistä perehdyttämistapaa sekä tuo esille toiveita siitä, mitä perehdytyksen tulisi pitää sisällään.
Altogether seven interviews were conducted, and the interviewees were aged 30-53.
Haastatteluja oli seitsemän kappaletta ja haastateltavat olivat iältään 30-53 ja he asuivat Pohjois-Suomessa.
Prättälä (1998) studied the effect of working conditions for foresters and carpenters on. Viinamäki (2010) studied lunch patterns of hospital staff members, and Tuikkanen and Mikkola (2015) studied the working hours of factory workers.
Prättälä (1998) tutki metsurien ja kirvesmiesten työolojen vaikutusta elintapoihin, Viinamäki (2010) tutki sairaalahenkilökunnan eväsruokailua ja Tuikkanen ja Mikkola (2015) tehdastyöntekijöiden työaikaista ruokailua.
The data were analyzed by qualitative content analysis.
Tutkimusaineisto analysoitiin sisällönanalyysillä.
I try to understand man as a thinking and functioning being who interacts with his environment.
Pyrin siis ymmärtämään ihmistä ajattelevana ja toimivana olentona, joka on vuorovaikutuksessa ympäristönsä kanssa.
The interviewees worked in different jobs at different workplaces and were united by the lack of a workplace canteen.
Haastateltavat työskentelivät erilaisissa työtehtävissä eri työpaikoilla ja heitä yhdisti työpaikkaruokalan puuttuminen.
Workers feel that eating is everyone's own business and that the decisions made by others are respected.
Työmiehet kokevat syömisen olevan jokaisen oma asia ja toisen tekemiä ratkaisuja kunnioitetaan.
In order to make changes, it is important to understand why workers act the way they do and what meanings their eating habits involve.
Muutoksien tekemiseksi on tärkeää ymmärtää miksi työmiehet toimivat niin kuin toimivat ja millaisia merkityksiä heidän toimintaansa liittyy.
I apply a perspective of home economics science to my research in a way, that I am not primarily interested in what the men under my study eat, but rather I focus on the accounts on how they organize their working-time meals.
Sovellan tutkimukseeni kotitaloustieteellistä näkökulmaa siten, että en ole ensisijaisesti kiinnostunut siitä, mitä tutkimuksen kohteena olevat miehet syövät, vaan siitä, millä perusteilla tutkittavat järjestävät työaikaisen ateriointinsa.
Very little research has been done on the eating habits of workers.
Työmiesten ruokailua on tutkittu hyvin vähän.
The goal of everyday human activities is to maintain the basic conditions of life, such as access to food, which makes eating during work an object of daily activity.
Ihmisen arjen toiminnan päämääränä on ylläpitää elämän perusedellytyksiä, kuten ravinnonsaantia, mikä tekee työaikai-sesta ruokailusta jokapäiväisen toiminnan kohteen.
Workers' eating habits have long been a concern and working conditions are known to affect working hours.
Työmiesten ruokatottumuksista on oltu huolissaan jo pitkään ja työolojen tiedetään vaikuttavan työaikaiseen ruokailuun.
The purpose of this study is to find out how workers, who do not have the opportunity to dine their workplace canteen organize their in-work meals.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, kuinka työmiehet, joilla ei ole mahdollisuutta ruokailla työpaikkaruokalassa, järjestävät työaikaisen ruokailun.
Changing one´s eating habits is challening and it is known that workers only start changing their diet when the health reasons weigh more than their shoulders can handle.
Ruokailutottumusten muuttaminen on haastavaa ja tiedetään, että työmiehet aloittavat ruokaremontin vasta, kun terveydelliset syyt painavat enemmän kuin hartiat jaksavat kantaa.
The results of this study show that workers arrange in-work meals regardless of the prevailing conditions.
Tämän tutkimuksen tulokset osoittavat, että työmiehet järjestävät työaikaisen ruokailun olosuhteista huolimatta.
Very different solutions are made in similar working conditions, because different tactics are used to organize the working-time meals.
Samankaltaisissa työolosuhteissa tehdään hyvin erilaisia ratkaisuja, koska työaikaisen ruokailun järjestämiseen käytetään erilaisia taktiikoita, jotka kuvaavat ruokailulle annettuja merkityksiä sekä työmiehen suhdetta työhön.
This research is qualitative and the data were collected by interviewing.
Tutkimuksen aineistonkeruumenetelmänä oli haastattelu.
Above all the nature was seen as a place where to do things.
Luonto nähtiin ennen kaikkea paikkana, jossa tehdä asioita.
This study represents the field of qualitative research.
Tämä tutkimus edustaa laadullista tutkimusta.
Previous studies have shown that nature enhances well-being in several ways: being in nature decreases heart rate and the feeling of stress, restores attention and increases positive thoughts and feelings.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että luonto edistää ihmisten hyvinvointia monin eri tavoin: stressi vähenee, sydämen syke laskee, tarkkaavaisuus elpyy ja positiiviset tunteet ja ajatukset lisääntyvät.
Environmental studies as the promoter of the positive effects of nature
Ympäristöoppi luonnon hyvinvointivaikutusten edistäjänä
The restorative effects of nature appeared in the materials of Tutkimusmatka but not in the ones of Pisara.
Luonnon elvyttävät vaikutukset nousivat esiin Tutkimusmatkan materiaaleissa, mutta eivät juurikaan Pisaran kirjoissa.
The aim of this study is to find out how environmental studies as a school subject can promote the restorative effects of nature during school days.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää, miten ympäristöoppi oppiaineena voi edistää luonnon elvyttäviä vaikutuksia koulupäivän aikana.
The material used in this study consisted of two compendium series of environmental studies, Tutkimusmatka of Otava Pub-lishing and Pisara of Sanoma Pro, and included their textbooks and teacher guides for grades 1 to 6.
Aineiston tässä tutkimuksessa muodostivat kaksi ympäristöopin oppikirjasarjaa ja niiden oppikirjat sekä opettajanoppaat vuosiluokille 1–6, Otavan Tutkimusmatka sekä Sanoma Pron Pisara.
The material was analysed by using directed and conventional content analysis.
Aineisto analysoitiin teoriaohjaavasti sekä aineistolähtöisesti sisällönanalyysin keinon.
In this study the curriculum objective about pupils enhancing their own well-being was examined out of nature perspective and seen as such this curriculum objective was realized only in some of the materials of Tutkimusmatka.
Tavoitetta oppilaan oman hyvinvoinnin edistämisestä tarkasteltiin luontoympäristön näkökulmasta, ja tavoite toteutui osassa Tutkimusmatkan opetusmateriaaleja.
This study aims to find out what kind of meanings does the educational material of environmental studies associate with nature, and how these materials meet the objectives related to learning environments and working methods set in the national core curriculum for basic studies (2014).
Tutkimuksessa pyritään selvittämään, millaisia merkityksiä luonnolle annetaan ympäristöopin opetusmateriaaleissa ja miten niissä toteutuvat perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa (2014) asetetut tavoitteet oppimisympäristöihin ja työtapoihin liittyen.
Both compediums series emphasized the meaning themes of ‘being away from the every-day life’, ‘observation’ and ‘outdoor recreation and exercise’.
Merkitysteemoista aineistossa painottuivat ’irti arjesta’, ’havainnointi’ sekä ’ulkoilu ja liikunta’.
Additionally, the objective of this study is to examine what kind of tools do the teacher guides of environmental studies provide for utilizing nature in teaching.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan lisäksi sitä, millaisia keinoja ympäristöopin opettajanoppaat tarjoavat luontoympäristöjen hyödyntämiseen opetuksessa.
The textbooks and teacher guides of environmental studies associated several meanings with nature.
Ympäristöopin oppikirjoissa ja opettajanoppaissa luonnolle annettiin monia eri merkityksiä.
The examined textbooks and teacher guides coincided with the objectives about learning environments and working methods set in the curriculum for environmental studies.
Ympäristöopin opetusmateriaalit vastasivat opetussuunnitelman tavoitteisiin oppimisympäristöjen ja työtapojen osalta.
These included exercises, excursions, events, teaching materials as well as additional information and instructions.
Molemmat ympäristöopin oppikirjasarjojen opettajanoppaat tarjosivat erilaisia keinoja luontoympäristöjen hyödyntämiseen opetuksessa: tehtäviä, retkiä, tapahtumaideoita, opetusmateriaaleja sekä lisätietoa ja ohjeita.
The material was analyzed by using qualitative content analysis.
Aineisto luokiteltiin ja analysoitiin laadullisen sisällönanalyysin avulla.
Four guardians and three teachers participated in the study.
Tutkimukseen osallistui neljä huoltajaa ja kolme opettajaa.
The results showed that teachers applied the same methods than in traditional bullying such as discussions, agreements and positive pedagogy while emphasizing also the responsibility of the guardians.
Tulokset osoittivat, että opettajat sovelsivat puuttumiseen erilaisia keinoja perinteisen kiusaamisen tavoin, kuten yhteisiä keskusteluja, sopimuksia ja positiivista pedagogiikkaa painottaen myös huoltajan vastuuta.
The analysis was partly led by the theoretical framework and partly the themes that came up in the discussions.
Analyysi toteutui pääsääntöisesti teoriaohjaavasti liittämällä teemoja ja tuloksia teoreettiseen viitekehykseen sekä osittain keskusteluista nousseiden teemojen ohjaamana.
Besides the intent was to examine their views about the intervention programs gathered by the Ministry of Education and Culture.
Lisäksi tavoitteena oli kartoittaa heidän näkemyksiään opetus- ja kulttuuriministeriön työryhmän kokoamien toimintamallien toimivuudesta.
As to the intervention programs the guardians considered the peer mediation program VERSO to be the most functional while the teachers found it to be more suitable for small disputes.
Toimintamallien osalta huoltajat näkivät toimivimmaksi toimintamalliksi lasten fasilitoiman ja vertaissovitteluun perustuvan VERSO-ohjelman, kun taas opettajat näkivät sen vähiten toimivana ja sopivan paremmin pieniin riitoihin.
Responsibility of school officials in responding to cyberbullying : intervention programs
Koulun vastuu nettikiusaamisessa : toimintamallit nettikiusaamiseen puuttumiseen
When it happens outside the school the responsibility is easier to specify – teachers are not obligated to intervene excluding the incidents that are linked to school or appear also in there.
Kouluajan ulkopuolella tilanne on selkeämpi, sillä opettajien puuttumista ei nähty velvollisuutena, ellei se ole jollain tavalla yhteydessä kouluun tai vaikuta myös kouluaikana.
However, the guardians felt that the pre-adolescents had not received enough guidance and support from the school and they were reluctant to report cyberbullying.
Huoltajat kuitenkin kokivat, etteivät nuoret olleet saaneet tarpeeksi ohjeistusta ja tukea koululta, eivätkä nuoret helposti kerro nettikiusaamisesta.
The data was collected in two focus group discussions, one with teachers and the other one with guardians.
Aineistonkeruumenetelmänä käytettiin kahta ryhmäkeskustelua, joissa toiseen osallistuivat opettajat ja toiseen huoltajat.
Previous research has shown that school officials intervene more easily in physical bullying as they do not notice the cyberbullying incidents and more guidance and intervention programs are needed.
Aiempien tutkimusten mukaan koulun henkilökunta puuttuu fyysiseen kiusaamiseen helpommin, sillä he eivät huomaa nettikiusaamista.
The aim of this study was to find out teachers’ and guardians’ perceptions of cyberbullying intervention strategies and the school’s responsibility.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää millaisia käsityksiä opettajilla ja huoltajilla on nettikiusaamiseen puuttumisesta ja koulun vastuusta siinä.
The purpose of this study was to provide information to school officials and guardians about the operative factors linked to cyberbullying interventions, to point out the intervention procedures and programs that are regarded as being practical and to determine the responsibility of school based on the views of teachers and guardians.
Tämän tutkimuksen tarkoitus on tuottaa pohjatietoa koulun henkilökunnalle sekä huoltajille nettikiusaamiseen puuttumiseen vaikuttavista tekijöistä, esittää siihen hyväksi koettuja toimintatapoja sekä -malleja ja selvittää vastuun rajaa koulun ja kodin näkemyksien perusteella sekä juridisesta näkökulmasta.
According to the focus groups the responsibility of school to intervene in the cyberbullying occurred at school depends on the school policies, legislation, multi-professional collaboration, anonymity and the case in question.
Kouluaikana tapahtuvaan nettikiusaamiseen puuttumisessa sekä huoltajat että opettajat painottivat koulun sallimien keinojen ja käytänteiden, lain, moniammatillisen yhteistyön, tapausten piirteiden sekä nettimaailman anonyymiyden määrittävän vastuun rajoja.
The teachers liked the KiVa program the most based on their good experiences and they especially high-lighted a case-by-case approach.
Opettajat pitäytyivätkin jo hyväksi koetussa KiVa Koulu -mallissa, joka sai myös huoltajilta erittäin hyvää palautetta: he painottivat erityisesti yksilöllistä, tilannekohtaista puuttumista tapauksen mukaisesti.
Indigo is one of humanity’s most important sources of blue color.
Indigo on yksi ihmiskunnan tärkeimpiä sinisen värin lähteitä.
Synthetic indigo is produced from oil refining by-products and uses chemicals that are harmful to the environment.
Synteettistä indigoa valmistetaan öljyn jalostuksen sivutuotteista ja valmistusprosessissa käytetään ympäristölle haitallisia kemikaaleja.
Natural indigo would be more environmentally friendly, but it does not guarantee an environmentally friendly dyeing process, since sodium dithionite, which is environmentally harmful, is often used to reduce indigo.
Luonnonindigo olisi synteettistä indigoa ekologisempaa, mutta sekään ei takaa ympäristöystävällistä värjäysprosessia, sillä indigon pelkistykseen käytetään usein natriumditioniittia, joka on ympäristölle haitallista.
The goal is to find an environmentally friendly dyeing method suitable for home dyers and craft teaching.
Tavoitteena on löytää kotivärjärille ja käsityönopetukseen sopiva ympäristöystävällinen värjäysmenetelmä.
Sugar reduction is thus well suited for both home dyeing and craft teaching, but to improve the coloring result, the woad leaves should be chopped and extracted in hot water (80 ˚C) for half an hour.
Sokeripelkistys sopii siis hyvin sekä kotivärjärille että käsityönopetukseen, mutta värjäystuloksen parantamiseksi morsingon lehdet kannattaa pilkkoa ja uuttaa lehtiä kuumassa vedessä (80 ˚C) puoli tuntia.
Indigo precursors were extracted from three different strains of woad by three slightly different steeping methods.
Indigon esiasteet eristettiin kolmesta eri morsinkolajikkeesta uuttamalla ne lämpimään veteen kolmella hieman toisistaan poikkeavalla menetelmällä.
However, in laundering, these samples faded less than others and their color turned bluer as the yellow colorants washed away.
Vesipesussa nämä näytteet kuitenkin haalistuivat vähiten ja muuttuivat väriltään sinisemmäksi keltaisten väriaineiden peseytyessä pois.
Longer extraction time and chopping of the leaves improved the dyeing result.
Pidempi uuttoaika ja lehtien pilkkominen paransivat selvästi värjäystulosta.
However, in addition to indigo, chopped leaves and longer extraction time also resulted in increased amount of other colorants in the dye, as the samples were greener and more yellow than their controls.
Indigon lisäksi pilkotuilla lehdillä ja pidemmällä uuttoajalla lisääntyi kuitenkin myös morsingossa olevien muiden väriaineiden määrä väriliemessä, sillä näytteet olivat vihreämpiä ja keltaisempia, kuin verrokkinsa.
Indigo was reduced to its water-soluble form with fructose and glucose, and control samples with sodium dithionite.
Indigo pelkistettiin vesiliukoiseen muotoonsa fruktoosilla ja glukoosilla, sekä vertailunäytteisiin natriumditioniitilla.
Dyeing cotton with woad (Isatis tinctoria) : the effect of strain of woad, steeping and indigo reduction to color yield and fastness
Puuvillan indigovärjäys morsingolla (Isatis tinctoria) : Morsinkolajikkeen, uuttomenetelmän ja pelkistimen vaikutus värjäystulokseen ja värinkestoon
Indigo was successfully reduced with both fructose and glucose, but color yields were lighter and less blue than with sodium dithionite.
Indigon pelkistys onnistui sekä fruktoosilla että glukoosilla, mutta värjäystulokset olivat vaaleampia ja vähemmän sinisiä kuin natriumditioniitilla.
This study examines the dyeing of cotton with woad (Isatis tinctoria) and the reduction of indigo with environmentally friendly sugars.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan puuvillan värjäystä morsingosta (Isatis tinctoria) saatavalla indigolla ja indigon pelkistämistä ympäristöystävällisillä sokereilla.
There were no significant differences in color yield between fructose and glucose.
Fruktoosin ja glukoosin välillä ei värjäystuloksissa ollut merkittäviä eroja.
Among the strains, the best color yield was obtained from the 2002 row spacing and seed quantity test conducted by the MTT Agrifood Research Finland (now known as the Natural Resources Institute Finland).
Lajikkeista parhaaseen värjäystulokseen päästiin MTT:n (nyk. Luonnonvarakeskus) vuoden 2002 riviväli- ja siemenmääräkokeesta peräisin olevalla lajikkeella.
There were no differences in the laundering and abrasion resistance tests between the woad strains.
Pesun- ja hankauksenkeston testeissä morsinkolajikkeilla ei ollut eroja.
In addition, the washing and abrasion resistance of the color with different strains of woad, extraction methods and reducing agents is examined.
Lisäksi tarkastellaan värin vesipesun- ja hankauksen kestoa eri morsinkolajikkeilla, uuttomenetelmillä ja pelkistimillä.
The color yield is considered in relation to the different strains of woad, extraction methods and reducing agents.
Värjäystulosta tarkastellaan eri morsinkolajikkeiden, uuttomenetelmien ja pelkistimien suhteen.
The resulting indigo dye was used to dye cotton fabric.
Saaduilla väriliemillä värjättiin puuvillakangasta.
Fructose scored slightly better than other reducing agents in laundering tests.
Vesipesun keston testeissä fruktoosi sai sen sijaan hieman muita pelkistimiä parempia arvosanoja niin värin haalistumisen kuin tah-rivuudenkin osalta.
Finnish educational research has repeatedly noted how strongly heteronormativity is present in education, placing people in unequal positions according to their gender and sexual orientation.
Suomalaisessa koulutustutkimuksessa on toistuvasti todettu se, miten voimakkaasti heteronormatiivisuus on koulutuksessa läsnä, asettaen ihmiset heidän sukupuolensa ja seksuaalisen suuntautumisensa perusteella eriarvoiseen asemaan keskenään.
In terms of agency it appears that the primary factor is the individual’s impression of what kind of attitudes their social environment and particularly their peers, i.e. other pupils and students, seem to have towards gender and sexual diversity.
Toimijuuden osalta tutkimuksessa ensisijaiseksi asettuu yksilön käsitys siitä, miten hänen sosiaalinen ympäristönsä ja erityisesti vertaisensa, eli muut oppilaat ja opiskelijat, sateenkaarevuuteen suhtautuvat.
In my data, the requirement of com-plying with heteronormativity seems strong especially in basic education.
Heteronormatiivisuuteen mukautumisen vaatimus näyttäytyy analyysissa voimakkaana erityisesti peruskoulussa.
The interviews were analysed through a narrative ap-proach and from a feminist point of view, utilizing the interviewees’ small stories about educa-tion as well as fictional storytelling in the analysis.
Haastatteluaineistoa tarkasteltiin narratiivisella lukutavalla feministisistä lähtökohdista käsin, haastateltavien pieniä koulutusta koskevia kertomuksia ja fiktiivistä tarinankerrontaa aineiston analyysissa hyödyntäen.
In upper secondary education the hegemonic position of heteronormativity appears to weaken, and the stories situ-ated in higher education outline a positive and aware atmosphere regarding the diversity of gender and sexuality, even though some differences between fields are understood to exist.
Toisella asteella heteronormatiivisuuden hegemoninen asema vaikuttaa heikentyvän, ja korkeakoulutusta koskevista kertomuksista piirtyy kuva sateenkaarevuuden suhteen myönteisestä ja tiedostavasta ilmapiiristä, joskin joitain eroja eri alojen välillä käsitetään asenteissa olevan.