natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finally, as autonomous shipping is at its infancy, the topic provides a number of interesting avenues for future research.
Koska autonominen merenkulku on vasta alkutekijöissään, se tarjoaa useita mielenkiintoisia aiheita jatkotutkimukselle.
The data comprise interviews of 18 marine and automotive industry experts, 4 workshops, 4 seminars, and observations as well as various secondary data sources.
Tapaustutkimuksen empiria koostuu 18 asiantuntijan haastattelusta, neljästä työpajasta, neljästä seminaarista, havaintomateriaalista, sekä sekundaarisesta aineistosta.
This is captured in the developed research framework that describes digital innovation emerging on different levels of interaction: 1. strategic relationships for new solutions, 2. new local networks for technology platforms, and 3. global networks for new markets.
Tämä on osoitettu empiriaan perustuvassa viitekehyksessä, joka kuvastaa digitaalisen innovaation syntymistä erilaisilla vuorovaikutustasoilla: 1: uudet ratkaisut strategisissa suhteissa, 2. uudet teknologia-alustat paikallisissa verkostoissa, ja 3. uudet markkinat globaaleissa verkostoissa.
Thus, autonomous shipping can be seen as an umbrella concept comprising multiple levels.
Autonomisen merenkulun voidaan näin ollen katsoa olevan monitahoinen sateenvarjokonsepti.
Digital innovation managers will benefit from seeing their businesses as part of a larger ecosystem of value co-creating actors.
Digitaalisen innovaation johtajat hyötyvät siitä, että he tarkastelevat liiketoimintaansa osana laajempaa ekosysteemiä, jossa arvon luonti tapahtuu yhteistoiminnallisesti.
The sub-objectives of this study are to 1) identify what factors motivate and demotivate actors to integrate resources for autonomous shipping, 2) explore the key technology areas to be integrated to realise the autonomous shipping concept, and 3) suggest how the technology areas are combined for mutual value creation within a service eco-system for autonomous shipping.
Tutkielman osatavoitteena on 1) tunnistaa mitkä tekijät motivoivat ja eivät motivoi toimijoita yhdistämään resurssejaan autonomisen merenkulun toteuttamiseksi, 2) ottaa selvää keskeisistä teknologia-alueista, joista autonomisen merenkulun konsepti koostuu, ja 3) ehdottaa miten teknologia-alueet yhdistetään yhteisen arvon luomiseksi autonomisen merenkulun palveluekosysteemissä.
This study argues that a service perspective embraces the inherently complex and dynamic nature of digital innovation.
Tämä tutkielma esittää, että palvelunäkökulma omaksuu digitaalisen innovaation monimutkaisen ja dynaamisen luonteen.
To account for the dynamic nature of digital innovation, this study applies a service perspective to digital innovation.
Digitaalisen innovaation dynaamisen luonteen huomioimiseksi tämä tutkielma käsittelee digitaalista innovaatiota palvelunäkökulmasta.
The purpose of the study is to understand how digital innovation emerges within a service ecosystem for autonomous shipping.
Tarkoitus on ymmärtää, miten digitaalinen innovaatio kehittyy autonomisen merenkulun palveluekosysteemissä.
The framework shows how the business models and motivations of digital innovation actors feed the emergence of digital innovation in overlapping service ecosystems that together comprise an innovation ecosystem for autonomous technologies.
Viitekehys kuvastaa, kuinka toimijoiden liiketoimintamallit ja motivaatiot vaalivat digitaalisen innovaation syntymistä päällekkäisissä palveluekosysteemeissä, joista muodostuu autonomisten teknologioiden innovaatioekosysteemi.
Insights from autonomous driving were also included.
Tutkielmassa hyödynnetään myös autonomiseen ajamiseen liittyviä näkökulmia.
Digital innovation is seen as an object of coherent activities, however in reality digital innovation results from convergence of variant technologies and those related actors with versatile business goals.
Digitaalinen innovaatio katsotaan johdonmukaisen toiminnan lopputulokseksi, mutta liiketoiminnan käytännössä tällaiset innovaatioprosessit ovat useista toimijoista ja teknologioista koostuvia.
This study draws on literatures on service innovation and service-dominant logic.
Tutkielman teoreettinen tausta koostuu palveluinnovaatio- ja service-dominant logic-kirjallisuudesta.
Current research describes digital innovation largely similar to product innovation.
Akateeminen kirjallisuus käsittelee digitaalista innovaatiota pääosin tuoteinnovaatiomallien kautta.
In technical terms, the development of the concept of autonomous shipping is largely based on combining existing technology solutions, which are gradually integrated towards more systemic entities comprising areas of the autonomous shipping concept.
Autonomisen merenkulun konseptin kehittäminen perustuu olemassa olevien teknologiaratkaisujen yhdistämiseen.
In orchestrating digital innovation within a service ecosystem, it is suggested that managers consider the resources, roles and institutions within the ecosystem.
Johtajien suositellaan huomioimaan ekosysteemissä olevat resurssit, roolit ja instituutiot digitaalisen innovaation johtamisessa.
The findings revealed that the key actors have versatile motivations regarding autonomous shipping.
Löydökset osoittivat, että avaintoimijoiden motivaatiot autonomista merenkulkua kohtaan vaihtelevat yksittäisten sovellusten liiketoimintamahdollisuuksista keskinäisen roolin saavuttamiseen autonomisen merenkulkuteknologian alustassa.
Collaboration is highlighted throughout this report.
Yhteistyön merkitystä korostetaan raportissa kautta linjan.
The main emphasis was on identifying the requirements for the harmonisation of those procedures.
Keskeisin tavoite oli osoittaa tarve menettelytapojen harmonisoinnille.
The investigation of noise at ports revealed two specific dilemmas that ports cannot solve alone.
Satamamelun tutkiminen paljasti kaksi dilemmaa, joita satamat eivät pysty yksin ratkaisemaan.
Cargo and passenger transport are the main sources of income for most ports.
Rahti- ja matkustajaliikenteestä aiheutuvat tulot ovat pääasiallinen tulonlähde useimmille satamista.
WP2 focused on traffic flows between the PENTA ports.
Toinen työpaketti keskittyi liikennevirtoihin PENTA-satamien välillä.
The qualitative aspects of the noise question, cooperating with the stakeholders and the communicating of issues related to noise are just as important.
Melukysymyksen laadulliset näkökulmat, yhteistyö eri toimijoiden kanssa ja meluasioista keskusteleminen ovat kaikki tärkeitä asioita.
Cargo traffic between the PENTA ports is expected to grow steadily in the future and the outlook for passenger traffic is positive.
PENTA-satamien rahtiliikenteen odotetaan kasvavan tasaisesti tulevaisuudessa ja näkymät matkustajaliikenteelle ovat myös positiiviset.
In WP4 procedures related to safety, security and administrative procedures were researched.
Neljännessä työpaketissa tutkittiin turvallisuuteen, turvatoimiin, sekä hallinnollisiin toimenpiteisiin liittyviä seikkoja.
Vessels are the most important single noise source in the PENTA ports and also one of the hardest noise sources to handle.
Laivat ovat suurin yksittäinen melunlähde PENTA-satamissa ja samalla yksi vaikeimmin pienennettävissä olevista.
Effective, competitive, eco-friendly and safe port procedures and solutions for the transportation of goods are of major importance for trade in the Baltic Sea region.
Rahtiliikenteelle suunnitellut tehokkaat, kilpailukykyiset, ympäristöystävälliset ja turvalliset satamatoiminnot sekä -ratkaisut ovat tärkeä osa Itämeren alueen kauppaa.
In order to gain more transit traffic, it is suggested that ports conduct a more thorough study of the future requirements for doing business with Russia.
Kauttakulkuliikenteen kasvattamiseksi on suositeltavaa, että satamat tekevät perusteellisemman tutkimuksen Venäjän liiketoiminnan tulevaisuuden vaatimuksista.
Firstly, the noise made by vessels and, secondly, the relationship between the port and the surrounding city.
Ensimmäinen ongelma on aluksista lähtevä melu ja toinen ongelma on sataman ja sitä ympäröivän kaupungin välinen suhde.
However, to prepare for the future, ports should not only secure the core activities which generate revenue but also seek alternative ways to make profit.
Valmistauduttaessa tulevaisuuteen ei tulisi ainoastaan keskittyä nykyisiin ydintoimintoihin vaan myös etsiä uusia tulonlähteitä.
In order to prepare for the future, it was found that ports need to respond to growing competition, increasing costs and shifts in customer demand by strengthening their existing partnerships with other actors in the maritime cluster.
Jotta satamat pystyisivät valmistautumaan tulevaisuudenhaasteisiin, tulee näiden pystyä vastaamaan kasvavaan kilpailuun, nouseviin kustannuksiin ja muutoksiin kuluttajien kysynnässä vahvistamalla voimassa olevia kumppanuuksiaan meriklusterin sisällä.
Building housing by waterfront areas close to ports may also initiate disagreements because inhabitants may want quiet areas, whereas port activities always produce some noise from their traffic.
Asutuksen rakentaminen meren ääreen ja satamien lähelle aiheuttaa myös erimielisyyksiä, sillä asukkaat kaipaavat usein hiljaisuutta ja satamatoiminnot aiheuttavat aina jotain melua.
Nevertheless, port authorities in Finland and Sweden are held responsible for all noise in the port area, including noise produced by vessels, which is noise the port authority can only influence indirectly.
Siitä huolimatta satamaviranomaisia pidetään vastuullisina kaikesta satama-alueella syntyvästä melusta Suomessa ja Ruotsissa – mukaan lukien alusmelu johon satamat eivät suoraan voi vaikuttaa.
The ports of Stockholm, Tallinn, Helsinki, Naantali and Turku play key roles in making the Central Baltic region accessible.
Tukholman, Tallinnan, Helsingin, Naantalin ja Turun satamat ovat merkittävässä asemassa puhuttaessa Keskisellä Itämerellä tapahtuvasta meriliikenteestä.
Its main emphasis was on the ports, shipowners, and logistics companies that are the key parties in freight transport and on the changes affecting the economy of those ports.
Painotus kohdistui satamiin, varustamoihin ja logistiikkayrityksiin rahtiliikenteen merkittävimpinä osapuolina, sekä muutoksiin jotka vaikuttavat yleiseen taloustilanteeseen.
Improving the situation is out of the hands of the ports to do alone and requires joint action on a variety of levels, including the EU, national authorities and across administrative borders.
Satamat eivät pysty yksin parantamaan tilannetta vaan se vaatii yhteisiä ponnisteluja Euroopan Unionissa, kansallisella tasolla sekä eri hallinnollisten toimijoiden välillä.
The administrative barriers discussed in this report are mainly caused by differences in international and national legislation, variations in the customs procedures of each country, the incompatibility of the IT systems used in maritime transport, noncompliance with regulations regarding dangerous goods, and difficulties in applying Schengen regulations to vessels from non-EU countries.
Raportissa käsiteltävät hallinnolliset hidasteet johtuvat pääasiassa maiden välisistä laintulkinnoista ja niiden eroavaisuuksista, tullimenettelyistä, merenkulkualalla käytettävien IT-järjestelmien yhteensopimattomuudesta ja muista sääntöjen tulkintaeroista.
We propose that ports should follow the logic of continuous improvement in their noise management.
Raportin suositus on, että satamien tulisi tehdä jatkuvia pieniä parannuksia melun hallinnassa.
In WP3 noise as an environmental challenge for ports was investigated and the analysis also shed light on the relationship between the port and the city.
Kolmannessa työpaketissa käsiteltiin melua satamien ympäristöhaasteena sekä luotiin tämän pohjalta katsaus satamien ja kaupunkien välisille suhteille.
This report presents the most essential results and recommendations of the PENTA project, which focused on how ports could better comprehend and face current and future challenges facing carriage of goods by sea. Each of the four work packages (WPs) of the PENTA project analysed the changes from a different perspective.
Tämä raportti esittelee PENTA-hankkeen tärkeimmät tulokset ja suositukset, jossa selvitettiin miten satamat voisivat paremmin ymmärtää ja valmistautua nykypäivän sekä tulevaisuuden meriliikenteen haasteisiin.
Many of these compounds are currently being evaluated in clinical trials.
Tällä hetkellä näiden inhibittoreiden tehoa arvoidaan kliinisissä kokeissa.
During the past few years many compounds inhibiting the activity of FGFRs have been discovered but not yet approved for breast cancer.
Viime vuosina on kehitetty useita FGFR:iin vaikuttavia lääkeaineita, mutta niitä ei ole vielä hyväksytty rintasyövän hoitoon.
Fibroblast growth factors and their receptors (FGFRs) are altered in about 18% of breast cancers, resulting in malignant growth and resistance to conventional therapies.
Noin 18 %:ssa rintasyövistä havaitaan fibroblastikasvutekijöissä ja niiden reseptoreissa (fibroblast growth factor receptor, FGFR) geenimuutoksia, jotka johtavat syövän kehittymiseen ja lopulta lääkeresistenssiin.
FGFR selective inhibitors were most effective in FGFR-amplified cells.
FGFR-selektiiviset inhibiittorit olivat erityisen tehokkaita malleissa, joissa oli FGFR geenimuutoksia.
In conclusion, FGFR inhibitors showed many anti-tumor effects in breast cancer.
Yhteenvetona voidaan todeta, että FGFR inhibiittoreilla on monia syövän kasvua estäviä vaikutuksia.
FGFR1 was a major regulator of breast cancer growth.
Tutkimuksessa FGFR1 osoittautui voimakkaaksi rintasyövän säätelijäksi.
In this study, the effects of pharmacological inhibition of FGFRs by FGFRselective and non-selective inhibitors on proliferation, apoptosis, migration, invasion and angiogenesis were evaluated by different in vitro and in vivo models, and in ex vivo explant cultures using clinical breast cancer tissue specimens.
Tässä tutkimuksessa selvitettiin FGFR-epäselektiivisten sekä FGFR-selektiivisten pienimolekyylisten inhibiittoreiden vaikutuksia solujen jakautumiseen, solukuolemaan, liikkumiseen, tunkeutumiseen ja verisuonten muodostukseen.
FGFR inhibitors decreased tumor growth in subcutaneous models, and also in a model mimicking growth of bone metastases in vivo.
FGFR inhibiittorit vähensivät syövän kasvua myös primäärituumorimallissa, sekä mallissa, jossa syöpäsolut kasvoivat luussa, vaikuttamatta kuitenkaan terveeseen luuhun tai luuta muodostaviin soluihin.
Advanced, metastatic stages of breast cancer are associated with high morbidity and mortality, and there is a need to establish a proof-of-concept for novel compounds that can change this scheme.
Edennyt, etäpesäkkeitä muodostava rintasyöpä lisää merkittävästi kuolleisuutta potilaissa, ja uusia tehokkaita lääkkeitä sen hoitamiseen tarvitaan kipeästi.
FGFR inhibitors decreased proliferation of breast cancer cells, which was the major cause of growth inhibition.Migration and invasion were also inhibited, and induction of apoptosis was observed in certain experimental models.
Lisäksi inhibiittorit vähensivät syöpäsolujen liikkumista ja tunkeutumista, sekä lisäsivät solukuolemaa tietyissä tutkimusmalleissa.
In two first rounds, response rates varied from 47 % to 89 %.
Kahdella ensimmäisellä kierroksella vastausprosentti vaihteli 47 %:sta 89 %:iin.
Various classification systems for nursing have been developed, but many of them lack adequate reliability and validity.
Hoitoisuusluokitusjärjestelmiä on kehitetty vuosien saatossa useita, mutta monilta niistä puuttuu riittävä luotettavuus ja pätevyys.
Indicators with the highest rate were patient aggressivity (median 91), cardiac tamponade (median 92) and patients with cognitive dysfunction (median 81).
Osatekijät, jotka lisäävät eniten hoitovaativuutta, olivat potilaan aggressiivisuus (mediaani 91), sydämen tamponaatio (mediaani 92) ja ajatteluhäiriöisen potilaan ohjaus (mediaani 81).
After two rounds, every subcategory and their order had almost perfect consensus rate 75 % to 100 %.
Kahden kierroksen jälkeen jokaisella osa-alueen ryhmällä oli lähes täydellinen yksimielisyyden aste, 75–100 %.
Two rounds were accomplished with questionnaire and the last round was an interview.
Kaksi ensimmäistä kierrosta toteutettiin verkkokyselynä ja viimeinen kierros toteutettiin haastatteluna.
The purpose of the study was to find out which indicators in nursing documents predict increased nursing care complexity.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, mitkä tekijät potilasasiakirjoissa ennustavat lisääntynyttä hoitovaativuutta.
Three rounds were required.
Tutkimus toteutettiin kolmena kierroksena.
There were two attendants for the last interview round.
Kolmannelle kierrokselle osallistui kaksi haastateltavaa.
Available classification systems are reliant on nurses to fill them manually.
Saatavissa olevat hoitoisuusluokitusjärjestelmät ovat riippuvaisia sairaanhoitajan subjektiivisesta hoitoisuuden arviosta, joka syötetään hoitoisuusluokitusjärjestelmään manuaalisesti.
These indicators will help us develop an automated nursing care complexity patient classification system.
Näiden tekijöiden avulla tavoitteena on kehittää tulevaisuudessa automaattinen hoitovaativuutta arvioiva hoitoisuusluokitusjärjestelmä.
The subcategories can be used for developing an automated patient classification system.
Osa-alueita ja ryhmiä hyödyntämällä voidaan tulevaisuudessa kehittää automaattinen hoitoisuusluokitusjärjestelmä.
In the first questionnaire, experts ranked with VAS (visual analog scale) indicators in 11 categories and had possibility to add new indicators.
Ensimmäisessä kyselytutkimuksessa tekijöiden vaikutusta hoitovaativuuteen arvioitiin VAS-asteikolla, ja tutkittavilla oli mahdollisuus tuoda esille uusia hoitovaativuutta lisääviä tekijöitä.
The Delphi method was used, with a panel of experts in nursing care (n=19).
Tutkimukseen osallistui kahdesta yliopistollisesta sairaalasta sairaanhoitajia (n = 19).
In the second and the third rounds were about verifying the consensus of indicator order.
Toisella kierroksella arvioitiin tekijöiden suhdetta toisiinsa ja pyrittiin saamaan yksimielisyys.
Only one subcategory (negative pressure wound therapy) was moved after second round and confirmed in the third round.
Vain kaksi osatekijää muutti sijoitustaan toisella kierroksella, ja niiden uudelleensijoittelu varmistettiin kolmannella kierroksella.
Eight categories were constructed and every category had three to five subcategories.
Tulosten perusteella muodostettiin kahdeksan osa-aluetta.
Subcategories have similar order than what literature shows.
Ryhmien järjestys ja suhde osa-alueiden sisällä vastasivat tutkimuskirjallisuudessa esitettyjä tuloksia.
The best-performing multivariate LSTM model yields an annual return of 12.7% and delivers a Sharpe ratio of 0.459 before transaction costs, while a simple buy-and-hold portfolio achieved an annual return of 8.6% and a Sharpe ratio of 0.338 during the same period.
Parhaiten suoriutuva, useaa syötemuuttujaa hyödyntävä LSTM-neuroverkko yltää 12,7%: n vuosittaiseen tuottoon ja saavuttaa Sharpe-suhdeluvun 0,459 ennen transaktiokustannuksia, kun taas yksinkertainen osta ja pidä -salkku saavuttaa vuotuisen tuoton 8,6% ja Sharpe-suhdeluvun 0,338 samalla tarkastelujaksolla.
In recent years, advanced machine learning techniques have outperformed previous benchmarks in multiple disciplines, and these methods have also been increasingly applied to stock market prediction tasks.
Viime vuosina koneoppimisen sovellutukset ovat osoittautuneet tehokkaiksi menetelmiksi useilla eri aloilla, ja näitä kehittyneitä menetelmiä on sovellettu yhä enemmän myös osakemarkkinoiden ennustamiseen.
The results indicate that the stock returns are partially driven by long-term signals, and that the LSTMs can independently extract this type of subtle information from noisy stock market data.
Tulokset osoittavat, että osaketuotot ovat osittain pitkäkestoisten signaalien ohjaamia, ja että LSTM-neuroverkot kykenevät itsenäisesti poimimaan tämänkaltaisia signaaleja paljon kohinaa sisältävästä markkinadatasta.
The relative edge of the LSTM-based portfolios holds after transaction costs are considered, but a subperiod analysis reveals that the outperformance is not that eminent during the latter half of the sample.
LSTM-pohjaisten salkkujen suhteellinen etu säilyy transaktiokustannusten huomioon ottamisen jälkeenkin, mutta osittaisperiodikohtainen analyysi paljastaa, että suorituskyky ei ole merkittävästi parempi enää tarkastelujakson loppupuoliskolla.
The performance of the LSTM network is benchmarked against a conventional recurrent neural network and a logistic regression classifier.
LSTM-neuroverkon suorituskykyä verrataan tavanomaiseen takaisinkytkeytyvään neuroverkkoon sekä logistiseen regressiomalliin.
Even though the theoretical performance might not fully materialize if the trading strategy is implemented in practice, LSTMs certainly have predictive properties that make them useful tools and complements for different investment purposes.
Vaikka teoreettinen suorituskyky ei täysimääräisesti olisi siirrettävissä käytäntöön, LSTM-neuroverkot tarjoavat kuitenkin suotavia ominaisuuksia, jotka tekevät niistä hyödyllisiä työkaluja käytettäväksi erilaisissa sijoitustarkoituksissa.
Using two alternative sets of input features, the models are trained to produce weekly out-of-sample predictions on stock return movements between 2006 and 2020.
Kahdenlaisten eri syötteiden avulla mallit koulutetaan ennustamaan osaketuottojen liikkeitä vuosina 2006–2020, ja näiden ennusteiden pohjalta rakennetaan yksinkertaistettu kaupankäyntistrategia.
However, the high-level performance of LSTM models cannot be comprehensively explained by these abovementioned effects.
LSTM-mallien korkean tason suorituskykyä ei kuitenkaan voida selittää kattavasti ainoastaan momentum-teorian tai keskiarvoon palautumisen avulla.
Despite being relatively complex and having high computational costs, LSTM networks are shown to be suitable methods for stock return movement prediction tasks.
Huolimatta LSTM-neuroverkkojen monimutkaisuudesta ja niiden laskennallisista kustannuksista, tulokset osittavat niiden olevan hyödyllisiä menetelmiä osaketuottojen liikkeiden ennustamiseen.
This research aims to fill the research gap in advanced machine learning applications on Finnish stock market by applying long short-term memory (LSTM) neural networks on a stock return movement prediction task for the period between 1999–2020.
Tässä tutkimuksessa sovelletaan LSTM-neuroverkkoja osaketuottojen liikkeiden ennustamiseen Suomen osakemarkkinoilla vuosien 1999–2020 aikana.
By unveiling some common characteristics among the stocks selected for trading, the LSTMs are found to independently extract similar patterns to well-known capital market anomalies of short-term mean reversion and momentum.
Tutkimalla LSTM-neuroverkon kaupankäyntiin poimimien osakkeiden yhteisiä piirteitä, havaitaan mallin hyödyntävän samanlaisia kaavoja kuin tunnettuihin markkina-anomalioihin perustuvat strategiat.
Contextual variation in the outcomes of help has been less well studied from an evolutionary perspective in humans.
Erilaisten olosuhteiden vaikutusta auttamisen seurauksiin on tutkittu ihmisillä vähän evolutiivisesta näkökulmasta.
Maternal grandmother presence also reduced the time between births but did not have any effect on age at first birth.
Äidinpuolen isoäitien läsnäolo lyhensi myös aikuisten tyttärien synnytysvälejä, mutta ei kuitenkaan vaikuttanut ensimmäisen lapsen saanti-ikään.
I then focus on five main contexts: i) age of grandchildren, ii) lineage of grandmother (paternal or maternal), iii) sex of grandchildren, iv) adverse birth status (e.g. born as a twin), and v) grandmother age.
Tämän jälkeen tarkastelen isoäitivaikutuksia viidessä eri kontekstissa: i) lapsenlapsen iän, ii) isoäidin sukulinjan (oliko sukulaisuus isän- tai äidinpuoleista), iii) lapsenlapsen sukupuolen, iv) tai muun epäsuotuisan syntymähetken olosuhteen (esim. kaksosuus), ja v) isoäidin iän suhteen Esiteollisena aikana ja ennen väestöllistä muuntumista kohti alhaista syntyvyyttä ja kuolleisuutta isoäitien ja lastenlasten yhteinen jaettu elinaika ja näin ollen isoäitien mahdollisuus auttaa pysyi melko muuttumattomana.