natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Memory performance was tested with paired associative words, face-name test and with sequential finger tapping.
Muistisuoriutumista mitattiin assosioituvien sanaparien tehtävällä, nimimuistitehtävällä ja sorminaputtelutehtävällä kerran illalla ja toisen kerran aamulla.
The volume of the sound was adjusted according to online detection of sleep depth by the same algorithm.
Äänet esitettiin etukäteen valmistetun ohjelman tunnistaman hidasaallon aikana ja siten, että äänenvoimakkuuden säätely tapahtui automaattisesti koehenkilön unen syvyyden mukaan.
Memory and mood effects of auditory deep sleep stimulation
Hidasaaltounen vahvistaminen unenaikaisilla äänillä ja sen vaikutus muistisuoritukseen
The problems that made the use of Fronter challenging were described as technical problems, administrative problems and problems related to motivation.
Fronter- oppimisalustan käyttöä hankaloittavia ongelmia puolestaan olivat tekniset ongelmat, hallinnolliset ongelmat ja motivaatioon liittyvät ongelmat.
And, what problems are included in the use of Fronter data based learning platform?
sekä mitä ongelmia Fronter-oppimisalustan käyttöön liittyy?
A total of 18 elementary school teachers took part in the questionnaire, while 8 of them were chosen to be interviewed based on their use of Fronter in their work.
Tutkimukseen osallistui yhteensä 18 alakoulun opettajaa, joista 8 valittiin haastatteluihin kyselylomakkeiden analysoinnin jälkeen sillä perusteella, käyttivätkö he Fronteria osana työtään.
Attributes of meaningful learning are active, constructive, intentional, collaborative, contextualized, conversational, reflective and transfer.
Pohdinnassa Fronter-oppimisalustan pedagogista käyttöä peilattiin teoriaosuudessa esitettyihin mielekkään oppimisen kriteereihin, joita ovat aktiivisuus, konstruktiivisuus, intentionaalisuus, kollaboratiivisuus, kontekstuaalisuus, keskustelevuus, reflektiivisyys ja transfer.
All eight of these attributes were linked to pedagogical use, which the teachers of Koulumestari school followed in their day to day activities.
Kaikki kahdeksan kriteeriä linkittyivät pedagogiseen käyttöön, jota Koulumestarin koulun opettajat koulun arjessa noudattivat.
This Master's thesis could also be continued in order to study elementary school teachers, as information and communications technology users, more broadly.
Tätä pro gradu -tutkielmaa voisi jatkaa tutkimalla laajemmin alakoulun opettajia tieto- ja viestintäteknologian hyödyntäjinä.
An elementary school teacher as the user of Fronter data based learning platform : A case study from Koulumestari school in Espoo, Finland
Alakoulun opettaja Fronter-oppimisalustan käyttäjänä : Tapaustutkimus espoolaisesta Koulumestarin koulusta
The theme-centered interviews were transcribed, followed by their analysis using conventional content analysis.
Teemahaastattelut litteroitiin, minkä jälkeen ne analysoitiin aineistolähtöisellä sisällönanalyysilla.
The goal was to find, within the content of the interviews, the answers to the following two questions: In which ways do teachers make use of Fronter data based learning platform?
Aineistosta etsittiin vastausta kahteen tutkimuskysymykseen, jotka olivat millä tavoin opettajat hyödyntävät työssään Fronter-oppimisalustaa?
The data for this qualitative case study was collected using questionnaires and theme-centered interviews.
Tämän laadullisen tapaustutkimuksen tutkimusaineisto kerättiin kyselylomakkeilla, teemahaastatteluilla sekä videoimalla haastattelujen aikana tietokoneen näytöllä tapahtuvaa Fronter-oppimisalustan käyttöä havainnollistavaa toimintaa.
The purpose of this Master's thesis is to study how the elementary school teachers of Koulumestari school in Espoo, Finland are making use of Fronter, a data based learning platform, as part of their work.
Tutkielman tavoitteena on selvittää, miten alakoulun opettajat hyödyntävät Fronter-oppimisalustaa osana työtään sekä mitä ongelmia siihen heidän mielestään liittyy.
The youngest respondent was 22 and the oldest just over 60.
Nuorin haastateltava oli 22, vanhin hieman yli 60.
The most relevant motivational factor was the desire to help others and to influence and facilitate the situation.
Merkityksellisin toimintaan motivoinut tekijä oli halu auttaa muita sekä tahto vaikuttaa tilanteeseen ja helpottaa sitä.
From the collected data four categories were formed: the motivational dimension, the functional dimension, interpersonal dimension and outsider's reactions.
Aineistosta muodostin neljä kategoriaa: motivaation ulottuvuus, toiminnallinen ulottuvuus, vuorovaikutuksellinen ulottuvuus sekä ulkopuolisten suhtautuminen.
"It's the kind of social conscience" : A study of volunteering in reception centres in the capital area
"Se on sellanen sosiaalinen omatunto" : Tutkimus pääkaupunkiseudun vastaanottokeskuksissa työskentelevistä vapaaehtoisista
The data was collected through partly structured theme interviews.
Tutkimusaineisto kerättiin puolistrukturoiduilla, osittain teemallisilla haastatteluilla.
Volunteering was seemed pleasant and volunteers were thinking about ways to continue activities after the centres are closed.
Toiminta koettiin mielteiseksi ja vapaaehtoiset miettivätkin keinoja jatkaa toimintaa keskusten sulkemisen jälkeenkin.
The reception centre employees and residents reacted mainly positively towards volunteers, but the interviewees felt that action should have been organized better from the start.
Vapaaehtoisiin suhtauduttiin niin vastaanottokeskusten työntekijöiden kuin myös asukkaiden puolesta pääosin positiiviesti, mutta haastateltavien mielestä toiminta olisi pitänyt organisoida alusta asti paremmin.
Volunteers have been studied mostly for their motivation to participate in volunteer work, and the experiential dimension as well as the reception centres seems invisible.
Vapaaehtoistyötä on tutkittu lähinnä toimintaan osallistumiseen liittyvien motiivien näkökulmasta, ja kokemuksellinen ulottuvuus sekä vastaanottokeskukset ovat tutkimuksissa näkymättömissä.
From the interviews also problematic paradoxes raised between the volunteers good aiming willingness to help and attitudes interpreted as even racists.
Aineistosta nousi ongelmallisena paradoksi vapaaehtoisten hyvään pyrkivän, auttamishaluisen asenteen sekä esiin nousseiden, jopa rasistisiksi tulkittavien näkemysten välillä.
In this study I used both phenomenology and phenomenographic approach to define the phenomenon studied and clarifying the actual object of this study.
Tutkimuksessa hyödynnettiin fenomenologiaa ja fenomenografista menettelytapaa määriteltäessä tutkittavaa ilmiötä ja varsinaista tutkimuskohdetta.
The aim of this study was to find out how volunteers working in reception centres around the capital area see the volunteer work in these centres.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää pääkaupunkiseudun vastaanottokeskuksissa työskennelleiden vapaaehtoisten käsityksiä vapaaehtoistoiminnasta kyseisessä ympäristössä.
The used method was content analysis with some features from, phenomenographic analysis.
Analyysimenetelmänä tutkimuksessa käytettiin sisällönanalyysiä, jota mukautettiin fenomenografiseen analyysiin.
In total six volunteers were interviewed, and they all volunteered in reception centres around the capital area.
Haastatteluihin osallistui yhteensä kuusi pääkaupunkiseudun vastaanottokeskuksissa työskennellyttä vapaaehtoista.
The respondents were from different life situations, some still studying while others already graduated or retired.
Haastateltavien joukossa oli sekä opiskelijoita, valmistuneita kuin myös eläkkeellä olevia, eri elämäntilanteissa olevia henkilöitä.
This study is a part of that project.
Tämä tutkimus on osa projektia.
In Helsinki University's Kenguru- project a primary nursing design was made to assist the actualization of these factors.
Helsingin yliopiston Kenguruprojektissa luotiin omahoitajuusmalli, jonka kautta pyrittiin edesauttamaan näiden tekijöiden toteutumista.
Full-time day care is physiologically stressful for most toddlers and early commenced long days in day care outside the home can predict anxious, unadapted and aggressive behaviour to rise in later years.
Kokopäiväinen päivähoito on fysiologisesti stressaavaa useimmille taaperoille ja varhain alkaneet pitkät hoitopäivät kodin ulkopuolisessa hoidossa voivat ennustaa levottoman, sopeutumattoman ja aggressiivisen käytöksen lisääntymistä myöhempinä ikävuosina.
In Finland 63% of all under school aged children and 53% of all two year olds attend to day care.
Suomessa 63% alle kouluikäisistä lapsista on päivähoidossa ja kaksivuotiaista 53%.
Study group consisted of 97 children in 14 different day care groups.
Tutkimusjoukoksi muodostui 97 lasta 14 päiväkotiryhmästä.
Attachment relationships in daycare : intervention study on primary nursing
Kiintymyssuhteet päivähoidossa : interventiotutkimus omahoitajuudesta
Attachment relationships were rated twice during the year with the Attachment Q-sort that has been found to be a reliable measure of attachment between a dyad.
Kiintymyssuhdetta mitattiin kahdella toistomittauksella vuoden aikana käyttäen luotettavaksi kiintymyksen mittariksi arvioitua Q-sort menetelmää.
Concurrently with the primary attachment relationships formed at home a child can have secondary attachment relationships with people who regularly take care of them.
Kodin ensisijaisten kiintymyssuhteiden rinnalle lapsi voi muodostaa toissijaisia kiintymyssuhteita ihmisiin, jotka säännölliseti hoitavat häntä.
So children might also form secondary attachments to day care nurses.
Näin ollen lasten on mahdollista muodostaa toissijaisia kiintymyssuhteita myös päivähoidon hoitajiin.
The effects of attachment have been studied widely and they have been acknowledged to have great influence in children's socio emotional development.
Kiintymyssuhteen vaikutusta on tutkittu laajasti ja sillä on todettu olevan suuri merkitys lapsen sosioemotionaaliseen kehitykseen.
Based on scientific literature we know that by focusing on caregivers' sensitivity, homelike care environments and high quality of the overall care we can support the formation of secure attachment relationships and reduce the stressfulness of day care.
Tutkimuskirjallisuudessa tiedetään, että hoitajan sensitiivisyydellä, kodinomaisella hoitoympäristöllä ja päivähoidon korkealla laadulla voidaan edesauttaa turvallisen kiintymyksen muodostumista ja alentaa hoidon stressaavuutta.
The results showed that the primary nurse design did not have an attachment promoting effect throughout the whole group of children.
Tulokset osoittivat, että omahoitajuusinterventiolla ei ollut selkeää kiintymystä parantavaa vaikutusta yli ryhmien.
This supports the notion that children under the age of three could benefit homelike day care in smaller groups.
Tämä tukee aiempia suosituksia siitä, että alle kolmevuotiailla on hyvä suosia kodinomaista pienryhmähoitoa.
The results shown in this study are largely limited as there were only two groups where the primary nurse design could be executed as planned.
Tulosten tulkintaa rajoittaa se, että vain kahdessa päiväkotiryhmässä pystyttiin toteuttamaan omahoitajuutta koko toimintavuoden ajan suunnitellulla tavalla.
It was assumed that the children who got a primary nurse to look after them would make stronger bonds toward their caregiver than the children who didn't have a primary nurse to care for them.
Hypoteesina oli, että omahoitajuus vaikuttaa positiivisesti lasten kiintymykseen ts. lapset, joilla on nimetty omahoitaja kiintyvät paremmin hoitajaansa kuin lapset, joilla ei ole nimettyä omaa hoitajaa.
All this taken into account it is obvious that the early care in day care and attachment relationships within are very meaningful to little toddlers.
Tässä valossa päivähoidossa tapahtuva hoito ja kiintymyssuhteet nousevat erityisen merkityksellisiksi pienten taaperoiden kohdalla.
Further studies are needed to really comprehend the influences of primary nurse design to children's socioemotional development in the long run.
Lisää tutkimusta kuitenkin tarvitaan sen selvittämiseksi, millaisia vaikutuksia omahoitajuudella on lapsen sosioemotionaaliseen kehitykseen.
All other subgroups had attachment relationship scores staying the same throughout the year.
Kiintymyssuhde laski lukuvuoden aikana.
When the subgroups were studied further one could see that it was the subgroup of the old children who had already been to day care that had a decrease in their attachment.
Osajoukkoja tarkasteltaessa havaittiin, että itse asiassa vain kontrollipäiväkotien vanhoilla lapsilla kiintymyssuhde laski mittausten välillä.
Nevertheless this study gave some reference that small children under the age of three could really benefit a primary nurse design and being cared for in a smaller group.
Tutkimuksen pohjalta saadaan kuitenkin viitteitä siitä, että päivähoidon aloittavat alle kolmevuotiaat lapset voivat hyötyä omahoitajuudesta ja pienryhmässä hoitamisesta siten, että he pystyvät muodostamaan hoitajaan stabiilimpana pysyvän turvallisen kiintymyssuhteen.
Attachment relationships to primary caregivers are one of the key aspects that make a difference when considering small children's overall emotional development.
Yksi tärkeimmistä pienen lapsen emotionaaliseen kehitykseen vaikuttavista tekijöistä on hänen kiintymyksensä ensisijaisiin kiintymyskohteisiin.
The aim of this study was to investigate if having a primary nurse design in day care will promote secure attachments towards the primary nurses.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää omahoitajuuden merkitystä lasten kiintymyssuhteiden muodostumiseen suhteessa hoitajaan.
The students were aged 7–8 years.
Oppilaat olivat 7–8-vuotiaita.
This research was inspired by the University of Helsinki LUMA centre's Pikku-Jippo science club activities.
Tutkimuksellista työtapaa ohjasi Helsingin yliopiston LUMA-keskuksen Pikku-Jipot -tiedekerhotoiminta.
According to the newest Finnish curriculum (2014) home economics can be taught in the lower classes (1–6) of comprehensive school as one of the elective subjects or as an integrated club activity.
Uuden opetussuunnitelman (2014) mukaan kotitaloutta voidaan opettaa alakoulussa yhtenä valinnaisaineena tai koulun toimintaan kiinteästi liitettävänä kerhotoimintana.
The research results were analyzed using theory-based content analysis.
Luokat analysoitiin teorian ohjaamalla sisällönanalyysillä.
This research aims to develop the use of inquiry based learning in regular classroom environment.
Tavoitteena on kehittää kokeellisen työtavan käyttöä arjen luonnontieteiden oppimiseen tavallisessa luokkahuonetilassa.
The results indicate that mobile devices guided students to make observations of the phenomena, and to discuss both reactions and used instruments with their peers.
Tulokset osoittavat, että mobiililaite ohjasi oppilaita esimerkiksi kuvaamaan omia havaintoja sekä keskustelemaan niistä toistensa kanssa.
In the second cycle the data were collected by using digital polling appliance.
Toisessa syklissä aineisto kerättiin äänestystyökalun avulla.
Observing natural phenomena of everyday life : Developing home economics teaching using inquiry based learning
Arkielämän ilmiöiden havainnointi : Tutkimuksellisen työtavan kehittäminen alakoulun kotitalousopetukseen
In this research redesigning of home economics will be limited into inquiry-based learning which is applied in phenomenon driven teaching.
Kotitalousopetuksen kehittäminen rajataan tässä tutkielmassa tutkimuksellisen työtavan soveltamiselle ilmiölähtöisessä kotitalouden opetuksessa alakoulun kontekstissa.
The data were collected from one primary school class in Helsinki.
Tutkimus toteutettiin yhdessä alakoulun luokassa pääkaupunkiseudulla.
During the first cycle the data collected consisted of videos captured by students.
Ensimmäisen kehittämissyklin aineisto koostui aidosta luokkahuonetilanteessa kuvastusta videosta sekä oppilaiden mobiilaiteilla ottamista havaintokuvista.
The students experienced them as an innovative way to learn and observe natural phenomena of everyday life.
Opetusmenetelmän kehittäminen koettiin kyseisessä luokkahuoneessa ja oppilasjoukossa toimivaksi ja innostavaksi tavaksi opiskella arjen luonnontieteellisiä ilmiöitä ja innostua kyseisestä tavasta opiskella.
This Master's thesis redesigns a new way of teaching home economics in primary school using the inquiry based learning and finding a way to wake interest into studying natural scientific phenomena in everyday life.
Tutkielmassa kehitetään alakoulun kotitalouden opetukseen opetusmenetelmä, jossa yhdistyvät luonnontieteiden kokeellisen työtavan ja arjen luonnontieteiden ilmiöt sekä työtavasta innostuminen.
The data from the second cycle were analyzed using qualitative observation methods.
Toisen syklin äänestystyökalulla mitattu tilannekohtainen kiinnostus analysoitiin laadullisesti havainnoimalla oppilaiden vastauksia tehdyistä kuvioista ja taulukoista.
The design will also integrate the use of mobile devices to analyse the results of phenomena and digital appliances to collect data on the situational interest of the students.
Kehittämiselle asetetaan myös tavoite teknologian hyödyntämisestä oppilaiden havaintojen tekemisessä.
The methodological approach applied was design research and it was conducted in two cycles.
Tutkimuksen menetelmällisenä viitekehyksenä käytettiin kehittämistutkimusta.
Both cycles followed the same kind of inquiry based learning method which is also applicable both in home economics education and natural sciences.
Kotitalouden oppiaineen laaja tiedonalaisuus antaa mahdollisuuden yhdistellä opetuksessa luonnontieteiden käsitteitä ja opetusmetodeita.
The analysis of the video data was started by watching the videos extensively.
Videoaineistosta löydettiin monien katsomiskertojen avulla viisi eri luokkaa oppilaiden havainnointiin liittyvästä tutkimisen taidosta.
The study involved 20 three to five year old children from a one peer group.
Tutkimukseen osallistui 20 3-5-vuotiasta lasta eräästä päiväkotiryhmästä.
The material was analyzed by using method of content analysis.
Aineisto analysoitiin sisällönanalyysin menetelmin.
When examining experiences different environments are taken into account by using Bronfenbrenner's (1979) theory.
Kokemuksia tarkasteltaessa otetaan huomioon eri ympäristöt, joissa lapsi toimii Bronfenbrennerin (1979) teoriaan nojaten.
Children photographed themselves and their close relatives at home and in the neighborhood.
Lapset valokuvasivat itseään ja läheisiään kotonaan sekä kodin lähiympäristöissä.
Research material was collected in peer group whose activity was guided by the principles of the positive pedagogy.
Tutkimusaineisto kerättiin päiväkotiryhmässä, jonka toimintaa ohjasi positiivisen pedagogiikan periaatteet.
In this study the experience is defined by the interaction between individual and environment (Vygotksky 1978 & 1998b).
Kokemus määritellään tässä tutkimuksessa Vygostskyn (1978 & 1998b) mukaisesti yksilön ja ympäristön vuorovaikutteisessa suhteessa muodostuvaksi.
Positive pedagogy highlights child's active role and participation in different environments.
Positiivinen pedagogiikka korostaa lapsen aktiivista roolia ja osallisuutta eri kasvu- ja oppimisympäristöissä.
The study is qualitative case study that examines the experiences of one group of children.
Tämä tutkimus on laadullinen tapaustutkimus, jossa tarkastellaan yhden lapsiryhmän lasten kokemuksia.
The theoretical framework is based on socio-cultural theory.
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä toimii sosiokulttuurinen teoria.
In addition it was also examined what kind of experiences were photographs mediating.
Tämän lisäksi tutkittiin, minkälaisia kokemuksia lasten valokuvista välittyi.
Research material consists of photographs that children have taken at home, captions of the photographs, narration of children and notes of the kindergarten teacher.
Tutkimusaineisto koostuu lasten kotonaan ottamista valokuvista, niitä selventävistä kuvateksteistä, lasten kerronnasta ja lastentarhanopettajan muistiinpanoista.
The aim of this study was to understand the experiences of children outside a day-care center.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli perehtyä lapsen kokemuksiin päiväkodin ulkopuolella.
Child as an expert during his Pippi-like moments : Use of visual tools and narration in the pursuit of child's experience
Lapsi Peppihetkiensä asiantuntijana : Visuaaliset välineet ja kerronta lapsen kokemuksen tavoittelussa
The results of the study indicate that visual tools encouraged child to narration.
Tutkimustulokset osoittavat, että visuaaliset välineet rohkaisivat lasta kerrontaan.
The study indicates that visual tools and narration are valuable methods in the pursuit of child's experience.
Tämä tutkimus osoittaa, että visuaaliset välineet ja kerronta ovat arvokkaita menetelmiä lapsen kokemuksen tavoittelussa.
In this study it was examined how visual tools and narration support the mediation of child's experience.
Tutkimuksessa selvitettiin miten visuaaliset välineet ja kerronta tukivat lapsen kokemuksen välittymistä.
Children's meaningful experiences and positive feelings are in the center in positive pedagogy.
Lapselle merkitykselliset kokemukset ja myönteiset tunteet ovat keskiössä ja niitä pyritään visuaalisten menetelmien kautta.
The project which was directed by the positive pedagogy also helped parents and the staff of the day-care center to better co-operate.
Positiivista pedagogiikkaa noudattava projekti toimi yhteistyön välineenä kodin ja päiväkodin välillä.
The photographs were viewed in the day-care center during common morning gatherings.
Lapset valokuvasivat kokemuksiaan kotonaan ja valokuvat katsottiin päiväkodissa aamupiirissä.
During the common morning gatherings the child was the expert of the situation because he knew what the photograph was about.
Valokuvissa esiintyvät lapselle tutut ihmiset ja asiat tekivät lapsesta kuvien katseluhetkellä tilanteen asiantuntijan.
The diagnosis of binge eating disorder was defined by the DSM-IV criteria based CIDI-interview.
Ahmintahäiriö-diagnoosi määriteltiin DSM-IV:n mukaisen CIDI-haastattelun perusteella.
Binge eating disorder is the most prevalent eating disorder and a new addition to the DSM 5.
Ahmintahäiriö on yleisin syömishäiriö ja uusi lisäys DSM-V:teen.
The disorder was more common in women, it affected people in every age category but not the older age cohorts and it was not linked to marital status.
Häiriö on yleisempi naisilla, sitä esiintyy kaikenikäisillä, joskaan ei vanhemmilla sukupolvilla, eikä se ole yhteydessä henkilön siviilisäätyyn.
Functional impairment was measured by modified WHODAS-II-questionnaire and SDS-questionnaire meant specifically for the measurement of eating disorders.
Toimintakyvyn mittareina käytettiin muokattua WHODAS-II-kyselyä ja syömishäiriöiden tarkastelua varten muokattua SDS-kyselyä.
The functional impairment caused by binge eating disorder was only explained by unemployment in the area of work and education.
Ahmintahäiriön aiheuttamaa toimintakyvyn laskua selitti vain työttömyys työ- ja opiskeluelämään liittyvällä osa-alueella.
The potential candidates might be other coexisting psychopathology.
Mahdollisia toimintakykyyn vaikuttavia tekijöitä voivat olla muut samanaikaiset psyykkiset ongelmat.
However it was associated to unemployment.
Sen sijaan työttömyys oli yhteydessä ahmintahäiriön sairastamiseen.
There was functional impairment in binge eating disorder compared to general population but this functional impairment was mild.
Toimintakyky on ahmintahäiriössä laskenut muuhun väestöön verrattuna, mutta tämä toimintakyvyn lasku on lievää.
The functional impairment present in binge eating disorder seems to be caused by other factors than sociodemographic factors or age of onset.
Ahmintahäiriön aiheuttama toimintakyvyn lasku vaikuttaisi siis johtuvan muista kuin sosiodemografista tekijöistä tai puhkeamisiästä.
The data was derived from the Collaborative Psychiatric Epidemiology Surveys, which is freely available and includes the prevalences and correlates of mental health disorders.
Aineistona käytettiin vapaasti käytettävää Collaborative Psychiatric Epidemiology Surveysväestötutkimusdataa, jossa on kerätty tietoa mielenterveydenhäiriöistä ja niiden korrelaateista USA:ssa.