natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In response to second research question, the main educational themes of OECD’s publications in comparison to the educational policy objectives of the government programs of the 2010 government of Finland revealed several substantive similarities between the main themes and the educational policy goals of government programs.
Vastauksena toiseen tutkimuskysymykseen OECD:n julkaisujen pääteemoja verratessa Suomen 2010-luvun hallitusten hallitusohjelmien koulutuspoliittisiin tavoitteisiin, ilmeni pääteemojen ja hallitusohjelmien koulutuspoliittisten tavoitteiden välillä useita sisällöllisiä yhtäläisyyksiä.
This study focuses on locating the main educational policy themes from OECD’s publications and compares them with the educational policy objectives of the government programs of the Finnish governments in the 2010s with the aim of locating the similarities between the educational policy objectives of the government programs and the main themes of the OECD's education policy.
Tässä tutkimuksessa paikannetaan OECD:n koulutusjulkaisuista niissä esiintyviä koulutuspoliittisia pääteemoja ja verrataan niitä Suomen 2010-luvun hallitusten hallitusohjelmien koulutuspoliittisiin tavoitteisiin tarkoituksena paikantaa hallitusohjelmien koulutuspoliittisten tavoitteiden sekä OECD:n koulutuspoliittisten pääteemojen välillä vallitsevia yhtäläisyyksiä.
The Similarities Between the Educational Policy Objectives of the Finnish Government Programs and the OECD Educational Policy Main Themes
Suomen 2010-luvun hallitusohjelmien koulutuspoliittisten tavoitteiden yhtäläisyydet OECD:n koulutuspoliittisiin pääteemoihin
The analysis first highlighted the main educational policy themes from OECD's educational publications, and then compared these themes with the educational policy objectives of the government programs of the 2010s to identify the similarities between them and the OECD’s main educational policy themes.
Analyysissä nostettiin ensin teemoittelevaa sisällönanalyysia käyttäen OECD:n koulutusjulkaisuista esiin niissä esiintyviä koulutuspoliittisia pääteemoja, jonka jälkeen näitä teemoja verrattiin 2010-luvun hallitusohjelmien koulutuspoliittisiin tavoitteisiin, josta teemoittelevan sisällönanalyysin keinoin paikannettiin yhteneväisyyksiä OECD:n koulutusjulkaisuista löydettyihin koulutuspoliittisiin pääteemoihin.
I shared my analysis for four section: 1.
Jaoin analyysini neljään eri osa-alueeseen 1.
The other reasons for the interest were the quality of education and the good results.
Muita syitä kiinnostukselle olivat muun muassa koulutuksemme laadukkuus ja hyvät tulokset.
The study was a qualitative one.
Tutkimukseni on laadullinen tutkimus.
They told that the websites, the marketing events, hints from the ministry of Foreign Affairs and recommendations from the old customers are the ways to find new customers.
Nettisivut, messut, suositukset vanhoilta asiakkailta ja ulkoministeriöltä tulleet vihjeet olivat asiantuntijoiden mukaan sellaisia keinoja, joiden avulla hankkia uusia asiakkaita.
Two of my interviewees were working in the companies, two of them were principles of schools and two of them were working in the other positions in the public sector.
Haastateltavina oli kaksi koulutusvientiyrityksissä työskentelevää henkilöä, kaksi rehtorina työskentelevää sekä kaksi julkisella sektorilla työskentelevä henkilöitä.
They all had some special information of the field of education export.
Heillä kaikilla oli alaan liittyvää tietoa.
I decided to interview six experts of education export.
Haastattelin kuutta alan asiantuntijaa tutkimukseeni.
The main purpose of this research was aim to find out What the experts of education export think that what is situation now in the sector of education export.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, miten suomalaiset koulutusviennin asiantuntijat ajattelevat koulutusviennin tämän hetkisestä tilanteesta.
Also, Schatz thinks that there is such a big interest for our educational system because of PISA-results.
Schatzin mukaan kiinnostus peruskouluamme kohtaan on noussut muun muassa sen takia, että olemme olleet niin korkealla PISA-tuloksissa.
The results were that the experts think that we are selling education because of the high PISA-results.
Tuloksena oli: Asiantuntijat ajattelevat, että suomalaista koulutusta viedään melko pitkälti PISA-tulosten varjolla.
The hypothesis was that the experts think that there is a huge potential in exporting Education but there are many challenges we need to solve out before the success.
Hypoteesina oli, että asiantuntijat ajattelevat, että suomalaisella koulutusviennissä on paljon potentiaalia, mutta myös haasteita.
They told the places to market education are websites, marketing events and social media.
Markkinointi tapahtuu haastateltavien mukaan sosiaalisten medioiden, messujen ja nettisivujen välityksellä.
After interviewing I transcribed the interviews.
Haastattelujen jälkeen litteroin aineiston sanatarkkuudella.
What is the secret behind the popularity of Finnish education?
Mikä on asiantuntijoiden mielestä suomalaisen koulutusviennin vetovoiman salaisuus?
Part of the experts thought that it’s not possible to export education as it is – there always need to do some changes
Haastatteluissa tuli myös ilmi, että koulutusta on vaikea viedä sellaisenaan, vaan sitä tulee muuttaa paikallisiin oloihin sopivaksi
The data collection method was semi-structured theme interview.
Aineiston analyysissä metodeitani olivat asiantuntijahaastattelun analyysi sekä aineistolähtöinen sisällönanalyysi.
And 4. what problems we have faced in education export?
Mitä ongelmia asiantuntijat ovat huomanneet koulutusviennissä?
In that research she says that Finland hasn’t succeed in education export because we don’t really have the product to sell.
Schatzin mukaan suomalainen koulutusvienti ei ole vielä menestynyt muun muassa heikon tuotteistamisen takia.
They set the goal to increase the value of Education Export.
Tarve tutkimukselle nousi myös siitä, että hallitus on asettanut periaatepäätöksen koulutusviennin kasvattamiselle.
They told that the reasons behind why we haven’t succeeded yet so much are wide.
Syyt siihen, miksi suomalainen koulutusvienti ei vielä ole kovin korkealla tasolla, olivat haastateltavien mukaan moninaiset.
What kind of marketing tools the experts of education think that the education exporters are using in exporting education?
Millaisia palveluita suomalaisen koulutusviennin asiantuntijat ajattelevat koulutuksen sisältävän 2.Millaisia keinoja ovat koulutusviejät asiantuntijoiden mielestä löytäneet suomalaisen koulutusviennin myyntiin ja markkinointiin 3.
Few of the biggest ones have been probably lack of co-operation and product of Finnish education export.
Haastateltavien mielestä koulutusviennissä haasteina ja ongelmina ovat ainakin tuotteistaminen, toimijoiden liian vähäinen yhteistyö sekä kommunikaatio-ongelmat.
According the interviews - there have been many challenges in education export.
Haastatteluista tuli ilmi, että maailmalla on iso kiinnostus suomalaista koulutusta kohtaan.
On account of the curriculum reform (POPS, 2014) the subject of craft has become more coherent.
Opetussuunnitelmauudistuksen (POPS, 2014) myötä käsityöoppiaine on muuttunut entistä yhtenäisemmäksi.
There were teachers participating on the research from five cities (n=13) And students from four cities (n=88).
Opettajia osallistui tutkimukseen viideltä eri paikkakunnalta (n=13) ja oppilaita neljältä (n=88).
The reform introduces the term multi-material crafts, which however, is not precisely defined.
Uudistuksessa mainitaan monimateriaalinen käsityö, jota ei kuitenkaan ole määritelty tarkasti.
Multi-Material Craft – what is it and does it motivate?
Monimateriaalinen käsityö – mitä se on ja motivoiko se?
The experiences are compared to the composed models.
Kokemuksia verrataan muodostettuihin malleihin.
The teachers were motivated by their work but the uncertainty of the continuance of the work and the challenges caused by changes possibly diluted their motivation.
Opettajat olivat motivoituneita työstänsä, mutta epävarmuus työsuhteen jatkuvuudesta ja muutoksien haasteet saattoivat heikentää sitä.
The change on its behalf is affecting the motivation.
Muutos puolestaan näkyy motivaatiossa.
The qualitative data was analysed with the analysis of the content.
Kvalitatiivinen aineisto analysoitiin sisällön analyysillä.
The main differences between urban and rural area schools were in the increase of self-direction.
Maaseutu- ja kaupunkikoulujen välillä merkitsevimmät erot tulivat oppilaan itseohjautuvuuden kasvussa.
On ground of the results it can be said that multi-material crafts are taking shape in the schools.
Tulosten perusteella voidaan sanoa monimateriaalisen käsityön olevan muotoutumassa kouluissa.
The indicators were built for the research.
Kyselylomakkeen mittarit rakennettiin tutkimusta varten.
The research data was collected both in quantitative and qualitative method.
Aineistoa kerättiin sekä kvalitatiivisesti ja kvantitatiivisesti.
As research data on the teaching applying multi-material crafts does not excist at large yet, this research concentrates on defining the term based on official commandments and texts addressing them.
Koska monimateriaalisen käsityön mukaisesta opetuksesta ei vielä juurikaan ole tutkimustietoa, keskitytään tutkimuksessa rajaamaan käsitettä viranomaismääräyksien ja niitä käsittelevien tekstien avulla.
: Curriculum reform by experience of teachers and students
: Opetussuunnitelmauudistus opettajien ja oppilaiden silmin
This model of multi-material crafts is composed of those texts and commandments.
Monimateriaalisen käsityön malli on muodostettu tässä tutkimuksessa näistä teksteistä ja määräyksistä.
This research aims to examine what multi-material craft is by experiences and how motivational it is considered.
Tutkimuksessa selvitetään, minkälaista monimateriaalinen käsityö on kokemuksien perusteella ja kuinka motivoivana sitä pidetään.
The data of the reserch was collected via online questionnaires.
Tutkimuksen aineisto kerättiin sähköisten kyselylomakkeiden avulla.
The degree of motivation, in turn, is studied by means of various models specialized on teachers’ and students’ motivation.
Motivoivuutta puolestaan tutkittiin erilaisten opettajien ja oppilaiden motivaatioon erikoistuneiden mallien avulla.
There were separate ones for teachers and students.
Oppilaille ja opettajille oli omat lomakkeet.
The main feature affecting students’ motivation on multi material crafts was atmosphere.
Ilmapiiri näkyi eniten oppilaiden motivaatiossa monimateriaalista käsityötä kohtaan.
The only exceptions were combining the methods of technical and textile crafts and utilising multiple workspaces.
Opettajien kokemukset olivat lähes kaikissa osioissa oppilaita myönteisemmät, mutta teknisen ja tekstiilityön työtapojen yhdistäminen ja useiden tilojen hyödynnys tekivät poikkeuksen.
It was perceived in the results that the experiences of multi-material crafts were distinct between teachers and students as well as different school districts.
Tutkimuksessa havaittiin monimateriaalisen käsityön kokemuk-sien eroavan opettajien ja oppilaiden sekä oppilaiden kouluympäristöjen perusteella.
The differencies between the urban and rural area schools were studied with U-test.
Aineisto analysoitiin kvantitatiivisesti keskihajonnan ja -arvojen perusteella sekä tutkien eroavaisuuksia kaupunki- ja maaseutukoulujen välillä U-testillä.
Educational sociologist Hannu Simola (2002) points out that there are few studies on the discoursive nature of school reforms.
Kasvatussosiologi Hannu Simolan (2002) mukaan koulureformien diskursiivista perustaa on tutkittu vähän.
The persuasiveness of the discourses is covert as the audience is invited to participate in a discussion that merely appears open and unbiased.
Puheen suostuttelevuutta peitetään kannustamalla yleisöä osallistumaan näennäisesti avoimeen ja tasapuoliseen keskusteluun.
Pekka Peura and the liberation movement of education : A rhetorical analysis of pedagogical reform in the Yle Koulukorjaamo series
Pekka Peura ja oppimisen vapautusliike : Retorinen analyysi opetuksen uudistamisen puheesta Ylen Koulukorjaamossa
Educational historian Jari Salminen (2012) contends that the constant adaptability expected of education creates crisis and progress discourses that warrant school reform.
Kouluhistorioitsija Jari Salmisen (2012) mukaan kasvatukselta odotetaan jatkuvaa muuntautumiskykyä, ja siksi koulupuhetta leimaavat edistys- ja kriisipuhe, joiden keskiössä on opetuksen uudistaminen.
The aim is supported by forensic and liberative rhetoric, the latter of which invokes the benefit to students and persuades the audience to update their idea of ideal learning to embrace the objectives of mental well-being and learning to learn.
Poliittisella puheella vedotaan oppilaan etuun ja suostutellaan yleisöä päivittämään käsitystään hyvästä oppimisesta, johon liitetään oppimaan oppimisen ja henkisen hyvinvoinnin tavoitteet.
The research material consists of nine digital newspaper articles published by Yle News as part of the Koulukorjaamo series.
Tutkimusaineistoni koostui yhdeksästä digitaalisesta uutisartikkelista, jotka julkaistiin osana Yle Uutisten Koulukorjaamo-sarjaa keväällä 2016.
My aim is to discover how and why school and education reform are constantly topical issues in the media.
Tutkielmani tarkastelee suomalaisen median koulupuhetta ja luo ymmärrystä siitä, miten ja miksi koulusta ja opetuksen uudistamisesta puhuminen on mediassa aina ajankohtaista.
Unique rhetorical features of the Koulukorjaamo articles, such as unexpected metaphors and definitions of good learning have been undiscussed in previous research on educational discourse, and thus form a fruitful starting point for further investigation.
Metaforien ja hyvän oppimisen määritelmien osalta Koulukorjaamon retoriikka poikkeaa aiemmasta koulupuheen tutkimuksesta, mikä tarjoaa hedelmällisen lähtökohdan jatkotutkimukselle.
Not only institutional practices but also concepts such as primary definers and authoritative voices have been argued to be responsible for the construction of educational discourses in the media.
Median koulupuhetta ohjaavat paitsi institutionaaliset käytännöt myös ensisijaiset määrittelijät ja autoritääriset äänet.
Furthermore, I offer an interpretation of this discussion via the "steps of rhetorical analysis" outlined by Joan Leach (2000), i.e. the rhetorical situation, the types of persuasive discourse and the five rhetorical canons.
Retoriikan tutkija Joan Leachin (2000) mallin ohjaamana tarkastelin erityisesti artikkelien retorista tilannetta, puhetyyppejä ja retorisia keinoja.
The articles aim to persuade the audience that this model is the best way to reform pedagogy and school.
Koulukorjaamo pyrkii vakuuttamaan yleisönsä siitä, että malli tarjoaa oppimisen uudistamiseen parhaan mahdollisen ratkaisun.
Previous international research has pointed to an agenda-setting function of the media in public educational discourse.
Kansainvälisessä tutkimuksessa mediaa on kutsuttu julkisen, negatiivissävytteisen koulupuheen suunnannäyttäjäksi.
The rhetorical analysis shows that the discourse of pedagogical reform in Koulukorjaamo is based on epideictic discourse, which praises the new, individual learning model.
Koulukorjaamossa opetuksen uudistamisen puhetta tuotetaan ylistyspuheella, jossa hehkutetaan uutta, yksilöllistä oppimismallia.
In my thesis I examine the educational discourse in the Finnish media represented by the Koulukorjaamo series which was part of the media uproar around teacher Pekka Peura in spring 2016.
Tutkielmassani analysoin Ylen Koulukorjaamo-sarjan retoriikkaa osana opettaja Pekka Peuran ympärillä pyörinyttä mediakohua.
Thus, the main question in my thesis is how the articles in the Koulukorjaamo series discuss pedagogical reform.
Siksi kysyinkin tutkielmassani, miten Koulukorjaamon artikkeleissa puhutaan koulusta ja opetuksen uudistamisesta ja millaisia välineitä retorinen analyysi tarjoaa tämän puheen tulkitsemiseen.
Earlier studies show that there are not enough fitting, functional and at the same time aesthetically pleasing clothes for physically disabled people.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että tarjolla ei ole tarpeeksi sopivia, toimivia ja samalla esteettisesti miellyttäviä vaatteita fyysisesti vammaisille.
The user evaluated the usability of three trousers by Nielsen's (1993) five-point grading scale in each stage of the development process.
Käyttäjä arvioi tuotteen käytettävyyttä Nielsenin (1993) viisiportaisen arviointiasteikon mukaan kehitysprosessin jokaisessa vaiheessa.
This research provides concrete practical implementation solutions for the functional considerations of an individually designed trousers, but also provides a perspective on the aesthetic and expressive aspects of apparel design.
Tämä tutkimus tarjoaa konkreettisia käytännön toteutusratkaisuja erityisvaatteen suunnitteluun housujen toimivista ominaisuuksista, mutta tarjoaa näkökulmaa myös suunnittelun esteettiseen ja ilmaisulliseen puoleen.
From the user data collection, qualitative content analysis gathered the essential issues and themes to identify the user profile, the context of a use-situation and the needs of the user for the design of the trousers.
Käyttäjätiedon keruusta saadusta aineistosta koottiin laadullisella sisällönanalyysillä olennaisia asioita ja teemoja havainnollistamaan käyttäjäprofiilia, housujen käyttökontekstia sekä käyttäjän tarpeita housujen suunnittelua varten.
The results of the study confirm Lamb's and Kallal's (1992) view that the functionality, expressiveness and aesthetics of the apparel are not mutually exclusive, as the individually designed adaptive apparel can also be of one's own style.
Tutkimuksen tulokset vahvistavat Lambin ja Kallalin (1992) näkemystä siitä, etteivät vaatteen toimivuus, ilmaisullisuus ja esteettisyys ole toisiaan poissulkevia, sillä yksilöllisesti kehitetty esteetön vaate voi olla samaan aikaan myös omaa tyyliä edustava.
Based on the results and interpretations of the design analysis, the trousers were developed in three different versions: the first jeans, the further developed jeans and the sporty trousers for casual use.
Suunnitteluanalyysin tulosten ja tulkintojen pohjalta kehitettiin housut kolmena eri versioina: ensimmäisinä farkkuversioina, jatkokehitettyinä farkkuina sekä urheilullisina arkihousuina.
Individually designed adaptive apparel representing one's own style
Yksilöllisesti kehitetty esteetön ja omaa tyyliä edustava vaate
The comparative starting point for the evaluation was user's everyday trousers used before her disability.
Vertailevana lähtökohtana arvioinnille oli käyttäjän ennen vammautumistaan käyttämät siistit arkihousut.
The purpose of this user-centred design-based research was to design trousers individually for a young woman who has special needs for trouser's functional considerations due to a spinal cord injury.
Tämän käyttäjälähtöisen kehittämistutkimuksen tarkoituksena oli kehittää yksilölliset housut nuorelle naiselle, jolla on selkäydinvamman vuoksi erityisiä tarpeita housujen toimiville ominaisuuksille.
The gathered material showed the user's need for two different types of trousers: classic and timeless jeans and sporty trousers for casual use.
Aineistosta nousi esiin käyttäjän tarve kahdelle eri tyylisille housuille: klassiset ja ajattomat farkut sekä urheilulliset arkihousut.
The framework for user needs was based on the FEA consumer needs model developed by Lamb and Kallal (1992), which focuses all functional, expressive and aesthetic considerations to recognize consumer needs and wishes for apparel design.
Tutkimuksen käyttäjän tarpeiden lähtökohtana toimi Lambin ja Kallalin (1992) kehittämä FEA-malli, jossa huomioidaan vaatteen suunnitteluun toimivat, ilmaisulliset ja esteettiset ominaisuudet.
According to the evaluation, development on the trousers occurred, when the further jeans and the sporty trousers for casual use corresponded to all the functional, expressive and aesthetic needs of the user.
Arvioinnin mukaan kehitystä tapahtui, kun jatkokehitetyt farkut sekä urheilulliset arkihousut vastasivat kokonaisuudessaan käyttäjän tarpeita, eli ne täyttivät sekä toimivat, ilmaisulliset että esteettiset käyttäjätarpeet.
In addition to the functionality of the product, the trousers also had to respond to the user needs for her expressive and aesthetic preferences.
Tuotteen toimivuuden lisäksi housujen tuli myös vastata hänen ilmaisullisia ja esteettisiä mieltymyksiään, eli toteuttaa tuote kokonaisuudessaan käyttäjän omia tarpeitaan vastaavaksi.
The created themes included three dimensions which were 1) individuality 2) scientific thinking and 3) sociality.
Nämä muodostetut teemat olivat 1) yksilöllisyys 2) tieteellinen ajattelu 3) sosiaalisuus.
The study was performed as a qualitative study and the data consisted of eight semi-structured interviews.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena, jonka aineisto kerättiin kahdeksan (N=8) puolistrukturoidun teemahaastattelun keinoin.
Ready for the journey : Educationalists’ experiences on the development of expertise in university studies and in working life
Valmiina matkaan : kasvatustieteilijöiden kokemuksia asiantuntijuuden kehittymisestä korkeakoulutuksessa ja työelämässä
The purpose of this study was to analyze the experiences that generalists in the field of general and adult education had on the development of expertise in university studies, the knowledge that matters in working life and the experiences on how these two face each other.
Tutkimuksen tarkoituksena oli analysoida generalistikoulutuksen läpikäyneiden kasvatustieteilijöiden kokemuksia osaamisensa kehittymisestä korkeakouluopinnoissa, työelämässä vaadittavaa osaamista sekä sitä, miten korkeakoulutus ja työelämä heidän kokemuksensa mukaan kohtaavat.
The results were examined on three levels which included 1) the expertise that developed during university studies 2) the expertise that was being experienced to be too narrow and 3) the expertise that matters in working life.
Tutkimustuloksia analysoitiin kolmen tutkimuskysymyksen myötä tarkastelemalla 1) millaista osaamista kasvatustieteilijöiden koulutuspolut ovat kehittäneet 2) millaiset tekijät kasvatustieteilijät kokivat koulutuksen aikana puutteellisiksi sekä 3) millaista osaamista kasvatustieteilijät tarvitsevat tänä päivänä työelämässä.
By making visible also the knowledge that matters in working life makes it possible to respond the requirements of the changing society and working life.
Työelämässä vaadittavien taitojen näkyväksi tekeminen mahdollistaa sen, että korkeakoulutuksella pystytään vastaisuudessa vastaamaan yhä tarkemmin työelämän ja yhteiskunnan tarpeisiin.
The social networks and social skills were experienced essential in working life and in education as well.
Työelämässä toimimisen kannalta merkityksellisiksi koettiin niin erilaiset sosiaaliset verkostot kuin sosiaaliset taidotkin.
According to the results the social dimension of expertise was particularly highlighted.
Tutkimustulosten perusteella erityisesti asiantuntijuuden sosiaalinen ulottuvuus oli sellainen, mikä korostui kasvatustieteilijän osaamisesta puhuttaessa.
Generalists must be able to embrace multiple skills while performing in the changing environment of working life.
Generalistikoulutuksen läpi käyneiden kasvatustieteilijöiden on hallittava hyvin monenlaisia taitoja muuttuvassa työelämässä toimiessaan, minkä vuoksi heidän asiantuntijuutensa kehittymisen tutkiminen on äärimmäisen tärkeää.
In terms of developing the university studies it is essential to be aware of the fact what is and what is not being learned during the studies nowadays.
Korkeakoulutuksen kehittämisen kannalta on ensisijaista olla perillä niistä osaamisen muodoista, joita koulutuspoluilla opitaan ja toisaalta myös siitä, mitä jää oppimatta.
The results of this study made visible the factors which belong to the expertise of educationalists.
Tutkimuksen kautta saadut tutkimustulokset toivat merkittävää tietoa kasvatustieteilijän asiantuntijuuteen liittyen.