natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Violence or the threat of it was linked in particular with the correct representations of masculinity.
Erityisesti maskuliinisuuden oikeanlaiseen esittämiseen kuului väkivalta tai sillä uhkailu.
In my research I regarded violence as gendered, since I wanted to study the phenomenon as a structure rather than as attached to specific individuals.
Pyrin selvittämään, miksi jotkut asiat nimetään väkivallaksi mutta toisia ei. Määrittelin väkivallan sukupuolittuneeksi, koska halusin tarkastella ilmiötä rakenteena enkä kiinnittyneenä yksilöihin.
Therefore I chose to approach the phenomenon from the perspective of a feminist theory.
Koska väkivalta ja valta liittyvät ymmärrykseni mukaan erottamattomasti toisiinsa, lähestyin ilmiötä feministisen teorian avulla.
An atmosphere was maintained actively where the possibility of violence was always present.
Väkivalta koulussa vaikutti olevan niin normaalia, että sitä ei aina huomattu, ja väkivallan ilmapiiriä myös ylläpidettiin aktiivisesti.
In my research, I drew attention to the mundane aspects of the phenomenon and what it is at its limits.
Tässä tutkimuksessa kiinnitin huomiota arkipäiväiseen väkivaltaan ja väkivallan rajoihin.
Earlier research has shown that film costumes have many meanings.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että elokuvapuvuilla on monia merkityksiä.
They carry the story forward, build the characters and act as visual elements.
Ne kuljettavat tarinaa eteenpäin, rakentavat henkilöhahmoja ja toimivat visuaalisena elementtinä.
A movie's creators construct film costume, so ultimately it represents their style.
Tekijät rakentavat elokuvapuvun, joten viime kädessä se edustaa heidän tyyliään.
The primary data consisted of The Great Gatsby movies from 1974 and 2013 as well as F. Scott Fitzgerald ºs novel by the same title from the year 1925.
Primaariaineistona oli The Great Gatsby -elokuvat vuosilta 1974 ja 2013 sekä F. Scott Fitzgeraldin romaani Kultahattu (engl.
This thesis is a study of film costumes in The Great Gatsby movies.
Tutkielma käsittelee elokuvapukuja The Great Gatsby -elokuvissa.
The visual hints need to be subtle enough to make the costume believable in portraying the time of the story but new enough to be interesting to the audience.
Vihjeiden täytyy olla riittävän hienovaraisia, jotta puku on uskottava kuvatakseen elokuvan kerronnan ajankohtaa mutta riittävän uusi kiinnostaakseen elokuvan tekoajankohdan katsojaa.
According to a movie research theory, there are four concepts of time in cinema: the time of the narrative, the time when the text that the film is based on was written or published, the time when the movie was completed and the audience ºs time.
Elokuvatutkimuksessa selviää myös, että elokuvassa on läsnä neljä eri aikakäsitystä: kerronnan ajankohta, elokuvan pohjana olevan tekstin kirjoitus- tai julkaisuajankohta, elokuvan valmistumisajankohta ja vastaanottajan ajankohta.
In this thesis, the leading lady Daisy's costumes were analysed in three different scenes applying fashion photograph analysis and Henry Bacon's model of four motivations.
Tutkielmassa on analysoitu naispäähenkilön Daisyn puvustusta kolmessa eri kohtauksessa muotikuva-analyysiä sekä Henry Baconin motivaation neliyhteydenmallia soveltaen.
In The Great Gatsby movies, the time of making the film is manifested especially in looseness or tightness of the costumes and their shape.
The Great Gatsby -elokuvissa elokuvantekoajankohta näkyi erityisesti pukujen väljyydessä ja muodossa.
A costume designer collaborates with other professionals such as a director and a scenographer to create the meanings of the film costumes.
Puvustaja toimii yhteistyössä muiden elokuvan tekijöiden, kuten ohjaajan ja lavastajan kanssa, joten elokuvapuvun merkitykset syntyvät tekijöiden kädenjäljen kautta.
Also in the accessories, hair and makeup you can see traces of the time when the movie was made.
Myös asusteissa, hiuksissa ja meikissä voi nähdä elokuvan tekoajankohdan muodin vaikutuksen.
The objective of this thesis is also to analyse how the times when the movies have been made effect costumes.
Tutkielman tavoitteena on myös analysoida, miten elokuvan tekoajankohta vaikuttaa puvustukseen.
It is more important to create the feeling of the time of the narrative than to copy the fashion exactly.
Puvustuksessa tärkeämpää on kerronnan ajankohdan tunnelman luominen kuin orjallinen totuudenmukaisuus sen ajan muodille.
The research aims to describe how the 1920s (the time of the narrative and its writing) fashion is interpreted in two different remakes of The Great Gatsby.
Tutkimustehtävänä on kuvata, miten kahdessa eri The Great Gatsby -filmatisoinnissa on tulkittu kerronnan ajankohdan eli 1920-luvun muotia.
Film costumes are compromises between the fashion of the time of the narrative and the film's creation.
Elokuvapuvut ovat kompromisseja elokuvan kerronnan ja elokuvatekoajankohdan muoti-ilmiöiden välillä.
I analysed the sign language of the film costume in these two remakes using the semiotic and the aesthetic method.
Elokuvapuvun merkkikieltä on analysoitu semioottisesta ja esteettisestä näkökulmasta.
There were elements both the time of the story and the time when the movie was made.
Puvuissa oli elementtejä sekä kerronnan ajankohdan muodista että elokuvantekoajankohdan muodista.
As secondary data I used articles in which the movie creators were interviewed, and film reviews.
Muuna aineistona käytin The Great Gatsby -elokuvia käsitteleviä lehtiartikkeleita, joissa tuli esiin sekä elokuvantekijöiden kommentit että kriitikoiden mielipiteet elokuvista.
This study is qualitative and its manner of an approach is a case study.
Tutkimus on luonteeltaan laadullinen ja sen lähestymistapa oli tapaustutkimus.
Referring to previous studies (Checkland, 1986; Seitamaa-Hakkarainen, 2000; Zeisel, 1984) designing processes can be seen as movements between different levels, where reality and idea levels are compared to each other.
Aiemmat suunnittelun teoreettiset mallit (Checkland, 1986; Seitamaa-Hakkarainen, 2000; Zeisel, 1984) ovat osoittaneet suunnitteluprosessien tapahtuvan eri tasojen välillä, jolloin todellisuutta ja ideatasoa vertaillaan keskenään prosessin kuluessa.
The final costume and the composition of it are formed by color, shape and material, applying different kind of techniques.
Lopullinen puku ja sen kompositio muodostuvat väristä, muodosta ja materiaalista erilaisia toteutustapoja soveltaen.
Material was analyzed adapting to theoretically orientated content analysis.
Aineistoa analysoitiin teoriasidonnaista sisällönanalyysia soveltaen.
This study showed that Manninen's designing process proceeds iteratively between four different dimensions.
Tutkimus osoitti Mannisen suunnitteluprosessin etenevän iteratiivisesti neljän eri ulottuvuuden välillä.
Designing is also seen as iteratively moving process, where the completed products are created via many acceptable solutions.
Suunnittelua on lisäksi kuvattu iterativiisesti eteneväksi prosessiksi, jossa valmis tuotos syntyy monien mahdollisten ratkaisujen kautta.
The purpose of this study was to describe the costume designing processes in Winter Circus productions and to find out what possibilities and challenges circus sets to costume designing.
Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata pukusuunnitteluprosessin kulkua Talvisirkusproduktioissa sekä selvittää sirkuksen luomia haasteita ja mahdollisuuksia pukusuunnittelun näkökulmasta.
Each costume is designed individually for a user, taking into account personal features, movement, safety and character that are performed.
Jokainen puku suunnitellaan yksilöllisesti huomioiden kunkin käyttäjän persoonalliset ominaisuudet, liikkeen, turvallisuuden sekä esitettävän karaktäärin ja sirkusnumeron.
The dimensions, based on collected material were named as team, user, substance and composition.
Aineiston pohjalta malliin nousseet ulottuvuudet olivat työryhmä, käyttäjä, olemus ja kompositio.
The many dimensions of circus costume : Kirsi Manninen as a costume designer in Winter Circus
Sirkuspuvun monet ulottuvuudet : Kirsi Mannisen suunnittelijuus Talvisirkuksessa
As a result of collected material of this study and referring to previous models there was a model created that describes Manninen's designing process in circus productions.
Aiempiin suunnittelun malleihin ja aineistoon peilaten tutkimuksen tuloksena muodostui malli, joka kuvaa Mannisen suunnitteluprosessia sirkusproduktioissa.
The main interest of this study was scenographer Kirsi Manninen and her career as a costume designer in Winter Circus of Hurjaruuth.
Tutkimuksen kohteena oli skenografi Kirsi Manninen sekä hänen ura ja suunnittelijuus Hurjaruuthin Talvisirkuksessa.
The centre of the analysis was not about the themes or details of circus productions but designering and artefacts behind them.
Yksittäisten produktioiden teemoja tai yksityiskohtia ei keskitytty tarkastelemaan, vaan painopiste oli laajemmin suunnittelijuudessa ja työskentelytavoissa niiden taustalla.
Material for this study was gathered with a theme interview from Kirsi Manninen.
Aineistona toimi Kirsi Mannisen haastattelut, jotka kerättiin teemahaastattelun keinoin.
This team creates the whole play in tight co-operation.
Pukusuunnittelija tekee työtään osana monitaiteellista työryhmää, jonka tiiviissä yhteistyössä kokonainen esitys syntyy.
Theme of the play defines the baselines for working.
Esityksen teema määrittää lähtökohdat, joista kokonaisuutta aletaan hahmottaa.
Costumes and the substance transmit different kind of moods and messages.
Näyttämöpuvut ja niiden olemus itsessään välittävät erilaisia tunnelmia, kätkevät sisäänsä viestejä ja kertovat esitettävää tarinaa osaltaan.
Baseline of the study was designer-orientated nor than production-orientated.
Tutkimuksen lähtökohta oli ensisijaisesti tekijä-, ei teoslähtöinen.
This research was conducted as a part of a larger RYM Oy Indoor Environment (IE) research.
Tutkimus toteutettiin osana laajempaa Rym Oy:n sisäympäristöt (SY) -tutkimushanketta.
The fixed mindset questionnaire needs further development because of the bias of the results.
Muuttumattomudena ajattelutapaa testaava mittari tarvitsee kuitenkin jatkokehittelyä tulosten vinouden takia.
In general, students reported very low fixed mindset.
Yleisesti ottaen opiskelijat ilmaisivat hyvin vähän muuttumattomuuden ajattelutapaa.
In this research the participants where categorized to three different groups based on their epistemologies: collaborative knowledge creators, fact-oriented practitioners and individualistic knowledge acquires.
Tutkimuksessa osallistujat jaettiin kolmeen eri ryhmään heidän tieto- ja oppimiskäsityksiensä perusteella: yhteistoiminnalliset tiedonluojat, käytännön faktoja hakevat ja individualistiset tiedonhankkijat.
It was observed that teacher students and collaborative knowledge builders reported lower fixed mindset than other groups or students with other majors.
Lisäksi havaittiin, että opettajaopiskelijat sekä yhteistoiminnalliset tiedonluojat ilmaisivat vähemmän muuttumattomuuden ajattelutapaa kuin muut opiskelualat ja ryhmät.
The data was gathered from students from five different majors in Helsinki University and Aalto University via a questionnaire.
Tutkimuksen aineisto kerättiin kyselylomakkeella Helsingin ja Aalto-yliopiston viiden eri alan opiskelijoita vuosina 2011 - 2015.
It was hypothesized based on past research that there would be an association between mindset and epistemologies.
Aiemman tutkimuksen perusteella hypoteenisina oli, että tieto- ja oppimiskäsitysten ja olemusajattelun väliltä löytyy yhteys.
Fixed mindset was positively associated with valuing metacognition, certain knowledge and practical value.
Muuttumattomuuden ajattelutapa oli positiivisesti yhteydessä varman tiedon arvostamiseen ja käytännöllisyyteen.
Certain knowlegde and fixed intelligence : Association between epistemic beliefs and fixed mindset amongst university students
Varmaa tietoa ja muuttumatonta älykkyyttä : Tieto- ja oppimiskäsitysten sekä muuttumattomuuden ajattelutavan yhteydet yliopisto-opiskelijoilla
On the other hand, collaborative knowledge building, reflective learning and valuing metacognition were negatively associated with fixed mindset.
Sen sijaan yhteistoiminnallisuus, reflektiivisyys ja metakognitivisuus oli negatiivisessa yhteydessä muuttumattomuuden ajattelutapaan.
This research utilized two parts of the research: Epistemic beliefs (collaborative knowledge building, reflective learning, valuing metacognition, certain knowledge and practical value) from MED NORD -questionnaire (Lonka & al. 2008) and fixed mindset.
Aineistosta hyödynnettiin osioita, jotka mittasivat opiskelijoiden muuttumattomuuden ajattelutapaa sekä MED NORD –mittarin (Lonka & al., 2008) viittä tieto- ja oppimiskäsitykseen liittyvää muuttujaa: yhteistoiminnallisuus, reflektiivisyys, metakognitio, varman tiedon arvostaminen ja käytännöllisyys.
In addition, the aim was to find if there is a difference between different student groups and also between different majors.
Lisäksi tarkoituksena oli selvittää tutkimuksessa löydettyjen opiskelijaryhmien ja myös eri alojen opiskelijoiden eroja muuttumattomuuden ajattelutavan suhteen.
Based on this research there was an association between reported epistemic beliefs and fixed mindset.
Tämän tutkimuksen perusteella todettiin, että raportoiduilla tieto- ja oppimiskäsityksillä sekä muuttumattomuuden ajattelutavalla oli yhteys.
The aim of this research was to find out whether there is an association between mindset (growth or fixed) and epistemologies amongst students in Helsinki University and Aalto University.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, oliko yliopisto-opiskelijoiden tieto- ja oppimiskäsitysten sekä olemusajattelun (kasvun tai muuttumattomuuden ajattelutavan) välillä yhteys.
The research questions of the study are the following: 1.
Tutkimuskysymykset ovat: 1.
Eating together was an important moment from perspective of both families and children.
Yhdessä syöminen oli perheissä tärkeä hetki sekä lasten että perheiden näkökulmasta.
What kind of possibilities eating together is offering for multicultural education?
Millaisia mahdollisuuksia yhdessä syöminen tarjoaa monikulttuurisuuskasvatukselle?
How do the different cultures and food cultures show in the families?
Millä tavoin eri kulttuurit ja ruokakulttuurit näyttäytyvät perheissä?
The data was analysed using content analysis by categorizing data into themes and then classifying into bigger unities.
Saatu aineisto analysoitiin sisällönanalyysin keinoin luokittelemalla aineisto ensin alateemoiksi, joista muodostettiin laajempia kokonaisuuksia, teemoja.
The second stage was the focus groups for children at the camp.
Toinen vaihe oli lasten ryhmäkeskustelut ruokakoululeirillä.
The multicultural version has been developed in cooperation with the Ruokakoulu – Matskolan project in parallel already existing food school format.
Monikulttuurinen ruokakoulu kehitettiin yhteistyössä Ruokakoulu – Matskolan -hankkeen kanssa jo olemassa olevan ruokakoulun formaatin rinnalle.
Eight families took part of the first stage and all children who attended at the camp participated to the focus groups.
Ennakkotehtävään osallistui kahdeksan perhettä ja ryhmäkeskusteluihin kaikki ruokakoululeirille osallistuneet neljätoista lasta.
From the perspective of food education camp, it is important to notice that eating together is a familiar moment to learn for children.
Tämä on ruokakoululeirin toiminnan kannalta osoitus siitä, että yhteinen ruokailutilanne toimii lapsille oppimistilanteena.
Culture and food culture seems to be difficult concepts for both families and for children.
Kulttuuri ja monikulttuurisuus olivat käsitteinä haastavia sekä aikuisille että lapsille.
The multi-culturality came up when doing ethnic food choices at home and in restaurants.
Ruokakulttuuri perheissä kuvattiin vaihtelevaksi ja monikulttuurisuus näkyi perheiden ruokailussa etnisinä ruokavalintoina sekä kotona että ravintoloissa.
The data was collected in two different ways.
Aineistonkeruu oli kaksivaiheinen.
Multicultultural food education in the Ruokakoulu – Matskolan project : Promoting wellfare in families through cultural dialogue
Monikulttuurinen ruokakoulu : Kulttuurien vuoropuhelu perheiden hyvinvoinnin edistäjänä
The first stage was the open questions questionnaire that the research families filled in.
Ensimmäisessä vaiheessa tutkimusruokakouluun osallistuneet perheet täyttivät kirjallisen ennakkotehtävän avoimen kyselylomakkeen muodossa.
What kind of concrete courses of action or assignments will help with carrying out the multicultural food education project taking into consideration also the perspective of the families?
Millaiset konkreettiset toimintatavat ja tehtävät tukisivat monikulttuurisen ruokakoulun tavoitteiden perhelähtöistä toteutumista ruokakoululeirillä?
The aim of this study was to define key concepts for the new multicultural version.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on monikulttuurisen ruokakoulun perhelähtöinen kehittäminen.
When eating together, the whole picture was important: every step from cooking to cleaning up was done together.
Yhteisten ruokailutilanteiden ympärillä korostui koko ruokailutilanne ruoanvalmistuksesta jälkitöihin ja koko perheen osallistuminen kaikkiin vaiheisiin.
The questionnaire and the focus groups had both the same questions.
Ryhmäkeskusteluissa lapset vastasivat samoihin kysymyksiin kuin joihin he olivat perheensä kanssa vastanneet aiemmin.
One aim was also to investigate what kind of concrete courses of action would promote multicultural education during the camp.
Tämän työn tavoitteena oli määritellä monikulttuurisen ruokakoulun taustaksi keskeiset käsitteet sekä tutkia, millainen toteutus monikulttuurisessa ruokakoulussa tukisi paitsi aitoa monikulttuurisuuden ilmenemistä myös ruokakoululeirin toteutumista perheiden arjen näkökulmaa palvelevalla tavalla.
In the current study, 89 PWD-caregiver dyads were randomly allocated in three groups: singing group, music listening group, and control group.
Tässä tutkimuksessa 89 potilas-omainen-paria jaettiin satunnaisesti kolmeen ryhmään: lauluryhmään, musiikinkuunteluryhmään ja kontrolliryhmään.
CBS discrepancies were consistently associated with caregiver burden, higher discrepancies corresponding to higher burden.
CBS-diskrepanssit olivat säännönmukaisesti yhteydessä omaisten kokemaan taakkaan: korkeammat diskrepanssipisteet vastasivat korkeampaa taakkaa.
Music interventions carried out by caregivers of persons with dementia (PWDs) have lately become the focus of music rehabilitation in dementia research.
Musiikki-interventiot, joihin osallistuvat omaiset, ovat viimeaikoina nousseet dementiapotilaita koskevan kuntoutustutkimuksen keskiöön.
The intervention groups did not show any differences in change in the discrepancy scores in mixed-model ANOVAs.
Interventioryhmien välillä ei ollut eroa diskrepanssipisteiden muutoksessa sekamalli-ANOVA:issa.
Dementia can be burdening for caregivers and it may disrupt the relationship between PWDs and caregivers.
Dementia on omaisille psyykkisesti kuormittavaa ja heikentää potilaiden ja omaisten välistä suhdetta.
Further research with more focused measures is needed to determine whether music interventions can alleviate awareness deficits and/or PWD-caregiver discrepancies and, regarding the latter, to reveal the exact route of the effect.
Lisätutkimuksia paremmilla mittareilla tarvitaan, jotta voidaan selvittää, voivatko omaisten kanssa toteutetut musiikki-interventiot parantaa oiretiedostavuutta ja/tai vähentää arviointidiskrepansseja sekä mitä kautta intervention vaikutus arviointidiskrepansseihin välittyy.
Cognition, mood, and quality of life of the PWDs were assessed at baseline, immediately after the intervention, and 6 months after intervention.
Potilaiden kognitiota, mielialaa ja elämänlaatua mitattiin tutkimuksen alussa, heti tutkimuksen jälkeen ja kuusi kuukautta tutkimuksen jälkeen.
QOL-AD discrepancy was associated with dementia severity at baseline.
QOL-AD-diskrepanssit olivat yhteydessä dementian vakavuusasteeseen lähtötasolla.
Discrepancies between dementia patients and caregivers in ratings of patient mood and quality of life : a caregiver-based music intervention study
Arviointidiskrepanssit dementiapotilaiden ja omaisten arvioissa potilaiden mielialasta ja elämänlaadusta : omaiset mukana musiikki-interventiossa
The aim of this thesis was to determine whether 1) awareness deficits frequently observed in PWDs manifest in rating discrepancies between PWDs and their caregivers when rating mood and quality of life of PWDs or if these differences are primarily explained by caregiver burden and 2) a caregiver-based music intervention can attenuate the rating discrepancies.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia 1) ilmenevätkö dementiapotilailla usein havaitut oiretiedostavuuden ongelmat eroissa omaisten ja potilaiden arvioissa potilaiden masentuneisuudesta ja elämänlaadusta vai selittyvätkö erot pääasiassa omaisten taakalla ja 2) voiko musiikki-interventio, johon myös omaiset osallistuvat, vähentää eroavaisuuksia potilaiden ja omaisten arvioissa.
Differences between intervention groups in CBS and QOL-AD discrepancies were analyzed with ANOVA.
Lisäksi tutkittiin interventioryhmien eroa CBS- ja QOL-AD-diskrepansseissa sekamalli-ANOVA:illa.
Discrepancy scores were calculated between the PWDs' and caregivers' ratings in Cornell-Brown Scale for Quality of Life in Dementia (CBS) and Quality of Life in Alzheimer's Disease (QOL-AD).
Potilaiden ja omaisten mieliala- ja elämänlaatuarvioista (Cornell-Brown Scale for Quality of Life in Dementia, CBS; Quality of Life in Alzheimer's Disease, QOL-AD) laskettiin erotus, nk. diskrepanssipisteet.
Correlations of the discrepancy scores to intervention outcomes and baseline PWD and caregiver characteristics were examined.
Diskrepanssipisteiden, intervention vaikutusten sekä potilaiden ja omaisten lähtötason ominaisuuksien välille laskettiin korrelaatiot.
The argumentation related to human rights was based on versatile rhetorical methods.
Ihmisoikeuksiin liittyvä argumentaatio perustui monipuoliseen retoristen keinojen käyttöön.
Human rights in Ninth Grade Social Studies Textbook
Ihmisoikeudet yhdeksännen luokan yhteiskuntaopin oppikirjassa
In the first approach, I examined how the articles of The United Nations Universal Declaration of Human Rights appeared in the textbook.
Ensimmäisessä lähestymistavassa tarkastelin YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ihmisoikeusartiklojen esiintymistä aineistossa.
The presentation of some of the human rights were inadequate.
Kaikkia ihmisoikeusartikloja ei käsitelty riittävästi.
Given the fact that textbooks often play an important role in Finnish schools, these results give teachers reason to consider teaching human rights with a broader scope.
Oppikirjat ovat tärkeässä roolissa suomalaisessa koulussa, joten tutkimustulokset antavat opettajille aihetta pohtia ihmisoikeuskasvatuksen toteuttamista aiempaa laajemmasta näkökulmasta.
In the third approach, I identified the rhetorical methods used in the arguments related to human rights and interpreted their possible ideological consequences with the help of rhetorical discourse analysis.
Kolmannessa lähestymistavassa analysoin retorisen diskurssianalyysin keinoin oppikirjan ihmisoikeuksiin liittyvissä argumenteissa käytettyjä retorisia keinoja sekä niiden mahdollisia ideologisia seurauksia.
However, some flaws occurred in the presentation of human rights and international agreements on human rights, as well as in presenting the universal significance and the tenets of human rights.
Puutteita ilmeni muun muassa ihmisoikeuksien ja kansainvälisten ihmisoikeussopimusten esittelyssä.
By means of the qualitative analysis of the textbook, the aim of this study is to indirectly enhance the education of human rights in social studies.
Tutkielman tavoitteena on oppikirjan laadun selvittämisen avulla välillisesti edesauttaa ihmisoikeuskasvatuksen toteuttamista yhteiskuntaopin oppiaineessa.
The results indicate that the aims of human rights education do not seem to be achieved in the best possible way with the use of Forum 9.
Tutkimustulokset osoittivat, että Forum 9 -oppikirja ei parhaalla mahdollisella tavalla tue ihmisoikeuskasvatusta.