natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The literature part includes plywood, life cycle assessment, climate change and carbon footprint reviews.
Työ sisältää kirjallisuuskatsauksen vanerista, elinkaariarvioinnista ja ilmastonmuutoksesta sekä hiilijalanjäljestä.
These were 9 mm thick and manufactured from birch (Betula pendula).
Tarkastelun alla oli kaksi New Size -kokoista vanerilevyä, joiden paksuus on 9 mm, ja jotka on valmistettu koivusta (Betula pendula).
Life cycle assessment of plywood process - Carbon footprint of two plywood products
Vanerin valmistusprosessin elinkaariarviointi - Kahden vanerituotteen hiilijalanjälki
KoskiStandard is uncoated plywood and its carbon footprint is 157 kg CO<sub>2</sub>e.
KoskiStandard on pinnoittamaton vanerituote, jonka hiilijalanjäljeksi saatiin 157 kg CO<sub>2</sub>e.
The period under the study was the calendar year 2010.
Tarkasteltavana ajankohtana oli kalenterivuosi 2010, laskelmat on tehty GaBi -ohjelmalla.
The main objective of this thesis was to calculate the carbon footprint for two plywood products.
Diplomityön päätavoitteena oli laskea kahdelle vanerituotteelle niiden hiilijalanjäljet "kehdosta tehtaan portille" rajauksella.
Impact category result is expressed in CO<sub>2</sub>e per selected functional unit of a product, in this case one cubic meter of plywood.
Vaikutusluokan indikaattoritulos on CO<sub>2</sub> ekvivalenttia toiminnallista yksikköä, tässä tapauksessa kuutiota vaneria kohden.
The carbon footprint of coated KoskiCrown is 231 kg CO<sub>2</sub>e.
KoskiCrown on molemmilta puolilta fenolifilmillä pinnoitettu vanerituote, jonka hiilijalanjäljeksi laskettiin 231 kg CO<sub>2</sub>e.
This approach includes raw material extraction, the manufacturing processes of the plywood and other raw materials as well as their transportation to the plywood mill.
Näin ollen analyysi sisältää metsänhoidon ja hakkuun, puukuljetukset tehtaalle, raaka-aineiden valmistamisen ja kuljetukset tehtaalle sekä vanerin valmistuksen aina siihen saakka kunnes tuote on pakattu ja valmiina lähtemään asiakkaalle.
The carbon footprint reveals how much CO<sub>2</sub>-equivalent (CO<sub>2</sub>e) emission is caused by a product during its life cycle, in this study from cradle-to-gate.
Hiilijalanjälki kertoo kuinka paljon hiilidioksidipäästöjä syntyy tuotteen elinkaaren aikana, tässä tapauksessa aikavälillä kehdosta tehtaan portille.
CO<sub>2</sub> fixation has been excluded from the experimental part but it is reviewed in literature part.
Laskelmissa ei otettu huomioon sitoutuneen hiilen vaikutusta, mutta sen vaikutusta on tarkasteltu erikseen kirjallisuusosiossa.
The aim of this thesis is to identify the potential conflicts of interests between the actors in a new environment.
Diplomityössä on kartoitettu mahdolliset eturistiriidat joita voi syntyä eri toimijoiden välille.
In terms of change management, it can be said to include full involvement of organization members from the beginning.
Muutosjohtamisen näkökulmasta voidaan sanoa, että organisaation jäsenten osallistaminen prosessiin tapahtuu jo heti alusta alkaen.
The Appreciative Inquiry framework guides and supports the inquiry process, and can be modified for one's own purposes.
Appreciative Inquiryn kehys opastaa ja tukee prosessissa ja se voidaan muokata omien tarpeiden mukaan.
The case study is based on literature analysis and qualitative data obtained from empirical piloting.
Tapaustutkimus pohjautuu kirjallisuusanalyysiin ja kvalitatiiviseen tietoon, joka on hankittu kokemusperäisen pilotin avulla.
The approach of the research is that of case research.
Tutkimus on luonteeltaan tapaustutkimus tyyppinen.
According to research results, the Appreciative Inquiry approach was found to be very much a value-added tool in identifying development areas of organizations in a positive way.
Tutkimustulosten perusteella Appreciative Inquiry menetelmän voidaan sanoa olevan erittäin hyödyllinen työkalu organisaation kehittämiskohteiden selvittämisessä positiivisessa valossa.
In addition to the above, Appreciative Inquiry works as a quality-management tool when identifying improvement and development areas of organizations through this process.
Appreciative Inquiry toimii myös laatujohtamisen työkaluna, kun tunnistetaan organisaation parannus- ja kehittämiskohteita.
A lot of ideas were found for developing and improving this network's operations in selected areas.
Tämän tutkimuksen aikana löydettiin paljon parannus- ja kehittämiskohteita kohde verkoston toiminnassa liittyen AI prosessissa valittuihin aihealueisiin liittyen.
In addition to this, the network created a proposal for concrete actions to make dreams come true.
Tämän lisäksi verkosto loi konkreettisen toimintasuunnitelman näiden parannus- ja kehityskohteiden toteuttamiseen.
The purpose of this study is to understand the change-management approach called Appreciative Inquiry and to gain practical experience of its implementation.
Tutkimuksen tavoitteena on ymmärtää ja kerätä käytännön kokemusta muutosjohtamisen menetelmästä, Appreciative Inquiry.
The more specific research topics to be studied are the nature of the Appreciative Inquiry approach, finding improvement areas in the network of the case company by utilizing the Appreciative Inquiry process and, finally, clarifying the applicability of the process in terms of the quality improvement of operations.
Tarkentavina alatavoitteina on tutkia Appreciative Inquiry menetelmän luonnetta ja löytää parannusehdotukset pilotoinnin kohteena olevan verkoston toimintaan liittyen menetelmän avulla.
Interviews were conducted in spring 2017.
Haastattelut suoritettiin keväällä 2017.
All interviewees nevertheless told examples of unfair treatment.
Kaikki haastateltavat kuitenkin kertoivat myös esimerkkejä epäreilusta kohtelusta.
Empirical data consists of six thematic interviews.
Empiirinen aineisto koostuu kuudesta haastattelusta, jotka toteutettiin teemahaastattelun keinoin.
Experiences of unfair treatment emerged in concrete situations while fair treatment was seen in organizations operations at a comprehensive level.
Kokemus epäreilusta kohtelusta tuli esille konkreettisissa tilanteissa, kun taas reilua kohtelua nähtiin organisaation toiminnoissa yleisemmällä tasolla.
Openness and transparency, equality in treatment and with benefits and freedom to plan one’s own work were recognized as signs of just treatment.
Avoimuus ja läpinäkyvyys, tasa-arvo kohtelussa ja eduissa sekä vapaus oman työn suunnittelussa tunnistettiin merkeiksi oikeudenmukaisesta kohtelusta.
Unfair treatment was experienced in situations where there were problems with distribution of resources, lack of consistency and voice and disrespectful behavior or lack of justifications.
Epäreilua kohtelua koettiin tilanteissa, joissa oli ongelmia resurssien jaossa, johdonmukaisuudessa ja edustavuudessa tai joissa esiintyi epäkunnioittavaa käyttäytymistä ja oikeutusten puuttumista.
Qualitative study on employees’ experiences of organizational justice in an educational organization
Laadullinen tutkimus työntekijän kokemasta oikeudenmukaisuudesta koulutusorganisaatiossa
Employees experiences of justice in examined educational organization were mostly positive.
Tutkitun koulutusorganisaation työntekijöiden kokemukset oikeudenmukaisuudesta ovat suurimmaksi osaksi positiivisia.
Results of the study Results are compatible with earlier research and according to them, employees’ experiences are in line with the division into distributive, procedural or interactional justice.
Tutkimustulokset Tutkimustulokset tukevat aiempaa oikeudenmukaisuuskirjallisuutta ja niiden mukaan työntekijän oikeudenmukaisuuden kokemukset noudattavat vastaavaa jakoa menettelytapojen, vuorovaikutuksen ja jaon oikeudenmukaisuuteen.
Study goals The purpose of this study is to examine what kind of experiences employees of a Finnish educational organization have of fair or unfair treatment.
Tutkimuksen tavoitteet Tämän tutkielman tavoitteena on selvittää, millaisia kokemuksia suomalaisen koulutusorganisaation työntekijöillä on oikeudenmukaisesta ja epäoikeudenmukaisesta kohtelusta työpaikallaan.
This study focuses on the social context of justice experiences, employee’s interpretations of reasons, aiming to create a deeper understanding of organizational justice.
Tutkimuksessa keskitytään kokemusten sosiaaliseen kontekstiin, työntekijöiden kokemukseen johtaneiden syiden tulkintoihin sekä syvempään organisaation oikeudenmukaisuuden ymmärtämiseen.
Execution of study This study was executed using qualitative research methods by interviewing employees of a Finnish educational organization.
Tutkimuksen toteutus Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena yhden suomalaisen koulutusorganisaation työntekijöitä haastattelemalla.
The theoretical framework is constructed by the concepts of distributive, procedural and interactional justice and other recognized factors influencing the context of perceived justice.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys rakentuu jaon, menettelytapojen ja vuorovaikutuksen oikeudenmukaisuuden sekä koetun oikeudenmukaisuuden kontekstissa vaikuttavien tutkimuksessa tunnistettujen tekijöiden ympärille.
These themes are examined based of former research and on the analysis of this study.
Näitä aiheita tarkastellaan sekä aiemman tutkimuksen pohjalta että tämän tutkielman aineiston analyysiin perustuen.
Interviews were analyzed by using theory driven content analysis.
Aineisto analysoitiin teorialähtöisellä sisällönanalyysillä.
These experiences of unfair treatment can be prevented by training supervisors, developing payroll systems and compensations, adjustment of certain organizations procedures and attending to that procedural justice is considered in decision making.
Näitä epäreilun kohtelun kokemuksia voitaisiin tulevaisuudessa estää lisäämällä esimiesten koulutusta, kehittämällä palkkausjärjestelmiä ja palkitsemista, hienosäätämällä tiettyjä organisaation toimintatapoja ja ylipäänsä pitämällä huolta siinä, että päätöksenteossa otetaan huomioon menettelytapojen oikeudenmukaisuus.
Organizational justice refers to fairness of the employee’s treatment by work colleagues and supervisors or organizations practices and procedures.
Organisaation oikeudenmukaisuus viittaa työntekijän työpaikallaan kokeman kohtelun reiluuteen niin esimiesten ja työtoverien taholta kuin organisaation käytänteidenkin suhteen.
Employees interpreted either work colleagues or supervisor’s behaviors or organizations practices and procedures responsible for experiences of unfair treatment.
Työntekijät tulkitsivat epäreilun kohtelun kokemusten syyksi joko työtoverin tai esimiehen toiminnan tai organisaation käytännöt ja toimintatavat.
As a result, the uncertainty of luminance was 2,81 % and the uncertainties of color coordinates u' and v' were 0,0003+ ucal,u' and 0,0007+ ucal,v', where ucal stands for a wavelength dependant calibration uncertainty.
Tuloksena tutkimuksesta saatiin epävarmuuksiksi luminanssille 2,81 %, värikoordinaateille u', v' 0,0003+ ucal,u' ja 0,0007+ ucal,v', jossa ucal on kalibroinnista johtuva, kohteen aallonpituudesta riippuvainen epävarmuustekijä.
This thesis comprises of a theoretical and a practical part.
Työ koostuu teoria- ja kokeellisesta osiosta.
In the theorical part, the most important topics include light, measurement of light, display technology, measurement equipment and measurement procedures.
Teoriaosiossa on esitelty näyttömittauksiin liittyvät perustiedot kuten valon aaltoluonne, valon mittaaminen, näyttötekniikat, mittalaitteet ja mittausmenetelmät.
In addition to the uncertainty, the study covered the repeatability of the equipment and the stability of the process over a period of one month.
Epävarmuuden lisäksi työssä selvitettiin laboratorion mittalaitteen toistettavuus sekä pidemmän aikavälin vakaus yhden kuukauden aikana.
Because of the varying demands, also the portfolio of measurement equipment is huge and the results aren't comparable.
Vaihtelevien vaatimusten ansiosta näyttöjen mittaamiseen käytettävien laitteiden kirjo on laaja ja tulokset huonosti vertailtavissa.
Display measurements are made throughout the entire lifecycle of a display and the requirements set for the process vary greatly depending on the purpose.
Näyttömittauksia tehdään näytön elinkaaren jokaisessa vaiheessa ja mittauksille asetettavat vaatimukset vaihtelevat suuresti mittaustarkoituksen mukaan.
The primary goal of this study was to determine the uncertainty in Elektrobit's display laboratory's measurement process.
Tämän työn päällimäisenä tavoitteena oli määrittää mittausepävarmuus Elektrobitin näyttöjenmittausprosessissa.
Determination of Measurement Uncertainty in Mobile Display Measurement Process
Mittausepävarmuuden määrittäminen mobiilinäyttöjen mittausprosessissa
Based on the study conduicted in theoretical part the VESA FPDMv2 measurement standard and ISO Guide to the Expression of Uncertainty in Measurement-guide were chosen as the central guidelines for this thesis.
Työn kokeelliseen osioon menetelmistä on valittu VESA:n FPDMv2 näyttömittastandardi sekä ISO:n Guide to the Expression of Uncertainty in Measurement epävarmuuden määrittämiseen.
In the practical portion of the thesis the uncertainty in Elektrobit's measurement process for luminance and color coordinate measurements was determined.
Kokeellisessa osiossa tutkittiin Elektrobitin näyttölaboratorion mittausprosessissa ilmenevää epävarmuutta sekä luminanssi- että värikoordinaattimittauksissa.
To improve the comparability, one has to attach the information regarding the uncertainty of the measurement to the measurement data.
Jotta tuloksista saataisiin vertailukelpoisia, on mittaustuloksiin liitettävä tieto mittausepävarmuudesta.
The uncertainties were covered by using either a Type A or Type B evaluation.
Epävarmuudet selvitettiin virhelähteestä riippuen joko tyypin A tai tyypin B tarkastelulla ja yhdistettiin lopuksi yhdistetyksi epävarmuudeksi, joka laajennettiin kertoimella kaksi.
The uncertainties for the low level luminances were used to determine a total uncertainty for contrast measurements.
Lisäksi tummien kohteiden luminanssin epävarmuuden avulla selvitettiin kontrastimittauksille oma mittausepävarmuus.
Also the basic theory and most essential methods for uncertainty analysis have been covered.
Lisäksi työssä on käyty läpi epävarmuusanalyysin teoriaa ja vertailtu tähän tarkoitukseen kehitettyjä menetelmiä.
The uncertainty of luminance measurements was also determined for low luminance leves.
Luminanssimittausten epävarmuutta tutkittiin myös eri kirkkautasoilla.
This was done by isolating each error source and determining their unique uncertainties.
Epävarmuusanalyysi toteutettiin ISO:n oppaan esittelemien menetelmien mukaisesti eristämällä prosessista virhelähteet mahdollisuuksien mukaan ja selvittämällä niille yksilölliset epävarmuudet.
Repeatability is one of the requirements set by VESA in its standard for measurement equipment.
Tieto laitteen toistettavuudesta on tärkeä, sillä VESA asettaa mittalaitteen toistettavuudelle minimiehdot jotka mittalaitteen tulee täyttää, jotta mittaukset olisivat standardin mukaisia.
The information was used to find out the feasibility of low level measurements with the current equipment.
Tällä pyrittiin sevittämään laitteiston soveltuvuutta myös tummien kohteiden mittaamiseen.
Puukortteli – Interpretations of the Finnish townhouse
Puukortteli – Tulkintoja suomalaisesta townhousesta
The project was guided by Pekka Heikkinen, professor of Wood Architecture, and Hannu Huttunen, professor of Housing Design.
Työtä ovat ohjanneet puuarkkitehtuurin professori Pekka Heikkinen ja asuntosuunnittelun professori Hannu Huttunen.
Puukortteli is a combination of three separate wooden townhouse interpretations designed by three students.
Puukortteli on kolmen erilaisen puurakenteisen townhouse-talorivin muodostama korttelikokonaisuus, joka on kolmen opiskelijan suunnittelema.
The aim of the project is to test the results of Aalto University’s earlier townhouse research, Habitat Components – Townhouse, in practice and to explore the possibilities of townhouses in Finland.
Esikaupunkikortteli 2020 -hanke jalkauttaa käytännön suunnitteluun ja toteutukseen Aalto-yliopiston Habitat Components – Townhouse -tutkimuksen tuloksia ja pohtii townhousen mahdollisuuksia suomalaisessa kontekstissa.
In addition, townhouses typically stand out from the neighbouring buildings due to their individual architecture.
Townhouse erottuu tyypillisesti ulkoarkkitehtuuriltaan omana yksikkönään naapureistaan.
Townhouses are typically relatively large single-family homes, which is why an apartment building with smaller apartments was added to the block in order to diversify the apartment supply.
Townhouset ovat pääasiassa yhden perheen asuntoja, mutta korttelissa on mukana myös pienasunnoista muodostuva kerrostalo asuntokannan monipuolistamiseksi.
The Finnish townhouse designs are based on ideas created during a design studio in fall 2016.
Townhouse-suunnitelmat pohjautuvat syksyn 2016 suunnittelukurssin ideoihin, joita jatkokehitettiin kevään 2017 aikana ohjausryhmän kommenttien pohjalta.
The objective is to find a cost-efficient alternative to apartment buildings and to diversify the existing unilateral housing stock with different interpretations of the townhouse housing type.
Hankkeen tavoite on löytää kohtuuhintainen vaihtoehto kerrostaloasumiselle ja monipuolistaa asuntokantaa townhouse-talotyypin avulla.
The project was organized in co-operation with the City of Helsinki, ARA and the developer Lakea Oy, all of which have contributed to the designs with their own aspirations and objectives.
Suunnitelmien kehitystä ovat ohjanneet lisäksi yhteistyökumppaneiden, Helsingin kaupungin ja ARA:n, sekä rakennuttajan Lakea Oy:n, toiveet ja tavoitteet.
This is the first and mutual part of the thesis and is followed by the individual parts: Herukka, Tyrni and Karviainen.
Tätä yhteistä teoria- ja analyysiosaa seuraavat suunnitelmakohtaiset diplomityöt, joissa paneudutaan kunkin townhouse-tulkinnan, Herukan, Tyrnin ja Karviaisen, kehitykseen ja ominaispiirteisiin.
Puukortteli – Interpretations of the Finnish Townhouse is a research-based design project studying the possibilities of townhouses in Finland.
Puukortteli – Tulkintoja suomalaisesta townhousesta on Aalto-yliopiston Arkkitehtuurin laitoksen maisterivaiheen suunnittelukurssilta alkaneen Esikaupunkikortteli 2020 –hankkeen kuvaus ja tausta-analyysi kolmelle suomalaista townhousea tutkivalle suunnitelmalle ja diplomityölle.
The townhouses interfere with each other in different ways, the building heights and apartment sizes vary, and the buildings are connected to the surroundings in diverse ways in each of the three interpretations.
Suunnitelmissa townhouse-asunnot kytkeytyvät toisiinsa erilaisin tavoin, asuntojen kerrosluvut sekä asuntokoot vaihtelevat.
According to the city plan, the buildings on the site must be two-storey high individual dwellings connected to the neighbouring houses.
Suunnittelualueen pientalovaltainen asemakaava määrää rakentamaan kaksikerroksisia kytkettyjä erillispientaloja.
As the process is developer-oriented and the townhouses form a condominium, the different ways to include individuality and architectural diversity were an important part of the design process.
Koska rakentamistapa on hartiapankkirakentamisesta poiketen tuottajavetoinen ja tuleva hallintamuoto yhtiömuotoinen, asemakaavassa määritetyt alkuperäiset tontit on yhdistetty.
However, some general factors are similar in all three designs– the typical townhouse is a multi-storey, independent dwelling connected to its neighbours.
Townhouse-talotyypin tulkinta on kirjoittajasta ja tulkitsijasta riippuvainen, mutta yleisesti townhousella tarkoitetaan monikerroksista, yksilöllistä ja hallinnollisesti itsenäistä naapureihinsa kiinni rakennettua asuntoa.
The previous research indicates there is a need for diversity in housing - the apartment size and layouts need to vary.
Aalto-yliopiston Townhouse-tutkimuksessa ilmenee tarve erilaisille ja erikokoisille asunnoille, ja asukkaiden erilaiset elämäntyylit on huomioitu niin asuinnoissa kuin korttelirakenteessakin.
The designs were further developed and combined in spring 2017 to form a wooden townhouse area named Puukortteli ("Wooden block").
Syksyllä 2017 laadittiin pääpiirustukset ja toteutussuunnitelmat urakkalaskentaa varten.
The three designs obey the plan with a few exceptions that are essential for the townhouse concept and the results of the research.
Asemakaavasta on poikettu, jotta suunnitelmilla on saavutettu townhouse-talotyypille ominaisia piirteitä.
The sample consists of 2,477 acquisitions of listed U.S. companies between 2000 and 2006.
Tutkielman otos koostuu 2 477 yhdysvaltalaisen listatun yhtiön yritysostosta vuosien 2000 ja 2006 välillä.
Other findings are that regulatory board independence and different socially affected director types (CEO/CFO/COO) do not have a statistically significant impact on acquirer performance.
Tulokset osoittavat lisäksi, että lakimääräisellä hallituksen riippumattomuudella ja erilaisilla sosiaalisesti riippuvilla hallitusjäsentyypeillä (CEO/CFO/COO) ei ole vaikutusta yrityskaupan performanssiin.
The effects of social relationships are also tested in different company characteristics, namely complex and simple firms.
Sosiaalisten suhteiden vaikutusta testataan myös erilaisissa yritysympäristöissä, nimellisesti "kompleksisissa" ja "yksinkertaisissa" yhtiöissä.
Despite the listing requirements of the main stock exchanges in the United States set strict requirements for director independence, social ties fall outside the disqualifications.
Vaikka listautumissäännöt tärkeimmissä yhdysvaltalaisissa pörsseissä asettavat tiukkoja rajoitteita riippumattomuudelle, jäävät sosiaaliset suhteet näiden määrittelyiden ulkopuolelle.
As company outsiders, independent directors are traditionally argued to improve objective decision-making and to enhance corporate governance by mitigating conflicts of interests between the executives and shareholders.
Yrityksen ulkopuolisina toimijoina riippumattomien hallitusjäsenten on perinteisesti nähty parantavan yritysten hallinnointia ja lieventävän mahdollisia eturistiriitoja johtoryhmän ja omistajien välillä.
This can lead to a situation where board of directors is independent from the regulatory viewpoint, but simultaneously consists of directors who share formal and informal social ties to CEO and other executives.
Tämä voi johtaa tilanteeseen, jossa hallitus on lain näkökulmasta riippumaton, mutta joka silti koostuu jäsenistä joilla on sosiaalisia siteitä johtoryhmän jäseniin, kuten toimitusjohtajaan.
Methods include pooled ordinary least squares regressions with robustness checks, difference in differences estimations and two-stage least squares regressions.
Vaikutuksia testataan usean muuttujan regressioilla sekä difference in differences- ja two-stage least squares -metodeilla.
This effect is unique to boards with social ties as the same result was not reached with robustness checks where variables depicting social ties were replaced by board independence indicators.
Tämä efekti on ainutlaatuinen hallituksille, joissa on sosiaalisia suhteita, sillä testit joissa sosiaalisia suhteita kuvaavat muuttujat vaihdettiin lakimääräistä hallituksen riippumattomuutta kuvaaviin muuttujiin, samanlaista vaikutusta ei ollut.
A three-day cumulative abnormal return around deal announcement day is used as dependent variable.
Riippuvana muuttujana käytetään kolmen päivän epänormaaleja kumulatiivisia tuottoja yrityskaupan julkistuksen ympärillä.
This thesis studies the impact of social ties between independent and executive directors on companies’ acquisition performance.
Tämä maisterin tutkielma tutkii riippumattomien ja ei-riippumattomien hallitusjäsenten sosiaalisten suhteiden vaikutusta yrityskauppojen tuottoihin.
Several acquirer and transaction characteristics are used as control variables, also including year- and industry fixed effects.
Kontrollimuuttujina käytetään lukuisia yritys- ja yrityskauppakohtaisia indikaattoreita, sekä kiinteinä muuttujina transaktiovuosia ja toimialoja.