natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Knowledge about the health effects of physical activity is continuing to increase and the importance of physical activity to public health is significant.
Tieto liikunnan terveydellisestä merkityksestä lisääntyy jatkuvasti ja liikunnan merkitys kansanterveyden kannalta on huomattava.
I analyzed the data using theory based content analysis.
Saatu aineisto analysoitiin hyödyntäen deduktiivistä, teorialähtöistä sisällönanalyysiä menetelmänä.
Motivation in physical education classes : Case study
Oppilaiden koululiikuntamotivaatio liikuntatunnilla : Tapaustutkimus
According to the national curriculum (2004) the goal of physical education is to promote physical activity and have a positive effect on the activity level of the student.
Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden (2004) mukaan koululiikunnan tarkoitus on edistää oppilaan liikunnallisen elämäntavan omaksumista ja vaikuttaa myönteisesti oppilaan toimintakykyyn.
For this case study I interviewed six children and the teacher of the same class.
Tapausta ilmentävinä tutkittavina olivat luokan kuusi oppilasta sekä luokan opettaja.
How do the promoting factors occur in physical education classes?
Millä tavoin koululiikuntamotivaatiota edistävät tekijät ilmenevät liikuntatunnilla?
A good atmosphere is important in physical education classes.
Tärkeänä pidettiin hyvää ilmapiiriä tunneilla.
Therefore it is important to pursue for positive experience in physical education.
Myönteisten kokemusten tavoittelu koululiikunnassa on siis perusteltua ja tavoiteltavaa.
In this this case study I what to find out what factors related to social relations, learning environment and teachers' acts effect on children's' physical education motivation during the lesson.
Tutkimuksessa selvitetään, mitkä sosiaaliset, oppimisympäristöön liittyvät sekä opettajan toimintaan liittyvät tekijät tämän tapaustutkimuksen perusteella vaikuttavat edistävästi lasten koululiikuntamotivaatioon liikuntatunnilla.
This case study is focused on specific fourth grade.
Tutkimuksen tapauksena toimiin perusopetuksen nelosluokka.
I was interested in the experiences of the teachers and the children about the motivation in physical education.
Haastattelujen avulla selvitettiin opettajan ja oppilaiden omia kokemuksia koululiikuntamotivaatioon liittyen.
The tasks should be appropriately challenging and the abilities of individual students should be taken to account.
Esille nousivat tehtävien sopivan vaikeustason sekä oppilaiden omien vahvuuksien huomioimisen merkitys koululiikuntamotivaatiota edistävänä tekijänä.
It is important that the teacher gives positive feedback to the students, but also the positive feedback from peers is considered to have an influence on motivation.
Haastateltavat kertoivat sekä opettajan antaman että oppilaiden toisilleen antaman positiivisen kannustuksen olevan erittäin tärkeää.
The teacher is also a key factor when considering motivation.
Haastateltavat oppilaat kertoivat opettajan olevan merkittävä liikuntamotivaatioon vaikuttava tekijä.
Feedback is also important.
Yhdessä tekeminen mainittiin myös edistävänä tekijänä.
The purpose of this study is to increase the knowledge about motivation of the students in physical education classes.
Haastateltavat kertoivat ryhmädynamiikan vaikuttavan oppilaiden liikuntamotivaatioon voimakkaasti liikuntatunnilla.
Based on this study the tasks, feedback and the atmosphere have an impact on motivational climate in physical education class.
Tutkimuksen perusteella voidaan todeta merkityksellisinä oppilaiden koululiikuntamotivaatioon vaikuttavina tekijöinä liikuntatuntien sisältöön, palautteeseen sekä ilmapiiriin liittyvät asiat.
Teacher should be interested and excided about what is happening in the class.
Opettajan innokkuus ja osallistuminen koettiin postiivisena vaikuttajana.
The data used in this study was collected using the questionnaires about learning environments answered by 766 units from 10 municipalities.
Tässä tutkimuksessa käytetty aineisto on kerätty oppimisympäristöjä kartoittavien kyselylomakkeiden avulla, joiden vastaajina oli 766 tiimiä kymmenestä kunnasta.
The data included also responses of 143 child minders but in this research the data is limited to responses of the day care center workers.
Mukana oli myös 143 perhepäivähoitajaa, mutta tämän tutkimuksen aineisto on rajattu päiväkotien työntekijöiden vastauksiin.
This study is based on the claim the pedagogical leadership and the educational culture should be strengthened in our unit.
Tutkimus perustuu väittämään pedagogista johtajuutta ja kasvatuskulttuuria tulisi vahvistaa yksikössämme.
The theoretical background of this study is based on Finnish and international research of early childhood education and leadership.
Tutkimuksen teoriatausta muodostuu kotimaisesta ja kansainvälisestä varhaiskasvatuksen ja johtajuuden tutkimuksesta.
When pedagogical leadership was strong, interaction between the unit seemed to be more positive and pleasure and well-being were more often present in everyday life.
Pedagogisen johtajuuden ollessa kunnossa, kaikenlaiset vuorovaikutussuhteet yksikössä näyttivät olevan myönteisempiä ja ilo sekä hyvinvointi olivat useammin läsnä arjessa.
The SPSS-software was used for the analysis of the results.
Muuttujien välisiä yhteyksiä analysoitiin SPSS-ohjelman avulla.
Pedagogical leadership seemed to play an important role in diversity of the learning environment and in the quality of physical learning environment and playing environment.
Oppimisympäristöjen osalta pedagogisella johtajuudella näytti olevan merkittävä rooli oppimis- ja toimintaympäristön monipuolisuuden, fyysisen oppimisympäristön virittävyyden ja leikkien kehittyvyyden kannalta.
The Importance of The Pedagogical Leadership in Everyday Early Childhood Education
Pedagogisen johtajuuden merkitys varhaiskasvatuksen arjessa
According to the results, director's pedagogical leadership affects many different ways in everyday early childhood education and that's why it should be acknowledged.
Tutkimukseni tulosten mukaan johtajan pedagogisella johtajuudella on siis merkitystä monin eri tavoin varhaiskasvatuksen arjessa ja siksi siihen tulee kiinnittää huomiota.
Through the research problems I wanted to find out how pedagogical leadership affects in the quality of interaction, learning environments and pedagogical atmosphere in early childhood unit.
Tutkimusongelmilla haluttiin selvittää millä tavoin pedagoginen johtajuus näkyy varhaiskasvatusyksikön vuorovaikutuksen laadussa, oppimisympäristöissä ja pedagogisessa ilmapiirissä.
According to the earlier research pedagogical leadership plays an essential role in high-quality early childhood education.
Aikaisemmissa tutkimuksissa on osoitettu pedagogisen johtajuuden olevan olennainen tekijä laadukkaassa varhaiskasvatuksessa.
The purpose of this study was to explore the importance of director's pedagogical leadership in everyday early childhood education.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tutkia johtajan pedagogisen johtajuuden merkitystä varhaiskasvatuksen arjessa.
In the context of interaction, the lack of pedagogical leadership was reflected strongest in the emotional climate and atmosphere of the unit.
Vuorovaikutuksen laatuun liittyvistä seikoista vahvimmin pedagogisen johtajuuden puute näkyi yksikön tunneilmastossa ja ilmapiirissä.
I believe that this study supports earlier research and by this research I want to highlight the relevance of the pedagogical leadership in children's everyday life in early childhood education.
Uskon tutkimukseni tulosten tukevan aikaisempaa tutkimusta ja haluankin nostaa esiin pedagogisen johtajuuden merkityksellisyyden lasten arjessa varhaiskasvatuksessa.
What came to unit's pedagogical atmosphere, the lack of time and resources was the most significant variable that correlated with the pedagogical leadership.
Aika- ja resurssipula oli puolestaan merkittävin pedagogisen johtajuuden kanssa korreloiva muuttuja pedagogiseen ilmapiiriin liittyen.
The data used in this study was part of research and development project called Orientaation lähteillä which wants to find out what really happens in early childhood education.
Orientaation lähteillä on Helsingin yliopiston opettajankoulutuslaitoksen ja KUUMA-kuntien yhteistyöhanke, jossa haluttiin selvittää mitä varhaiskasvatuksessa todella tapahtuu.
The EEG data was gathered from 69 subjects, 54 percent of whom had received musical training.
Aivosähkökäyräaineistoa kerättiin 69 koehenkilöltä, joista musiikinharrastajien osuus oli 54 %.
The connection between musical training and involuntary attention shift in children aged 11 to 17
Musiikkiharrastuksen yhteys tahattomaan tarkkaavuuden kääntymiseen 11–17-vuotiailla
The subjects were between 11 and 17 years of age, and they were divided into two age-groups (between 11 and 13 years and between 15 and 17 years of age), in addition to the division of musically trained and non-trained control group.
Koehenkilöt olivat iältään 11–17-vuotiaita, ja tuloksia tarkasteltiin kahdessa eri ikäryhmässä (11–13-vuotiaat ja 15–17-vuotiaat) sekä kahdessa eri harrasteryhmässä.
This thesis seeks to investigate whether early-onset musical training is linked to correlates in involuntary attention shift on a neuronal level in school-aged children.
Tässä tutkimuksessa mielenkiinnon kohteena oli, havaitaanko musiikkiharrastuksella vaikutus tahattomaan tarkkaavuuden kääntymiseen kouluikäisillä lapsilla.
Both the age-related difference in P3a amplitude for the control group, and the training-related difference for the younger subjects suggest maturation of attentional processes.
Sekä verrokeilla havaittu ikäryhmäero että nuoremman ikäryhmän kohdalla havaittu ryhmäero P3a-vasteen amplitudissa heijastaa tarkkaavuustoimintojen kypsymistä.
In light of this evidence, the results suggest that younger musically trained subjects must allocate fewer resources identifying and processing task-irrelevant novel stimuli compared to the control group.
Tulokset viittaavat siihen, että nuoret musiikkiharrastajat käsittelevät poikkeavaa tehtävän kannalta epäolennaista ärsykettä verrokkeja vähemmän.
We assessed the subjects' involuntary shift of attention with the amplitude of early and late P3a component, evoked by unattended novel stimuli during a visual task the subjects were instructed to attend to.
Tarkkaavuuden tahatonta kääntymistä tarkasteltiin visuaalisen tehtävän aikana esitettyjen poikkeavien äänien varhaisen ja myöhäisen P3a-vasteen amplitudin osalta.
This leads to an assumption that musically trained subjects simply reach the peak of their attentional skillset earlier than the control group, but display no observed attention-related advantages during the late adolescence.
Musiikkiharrastajien tarkkaavuustoiminnot näyttäisivät kypsyneen huippuunsa kontrolliryhmää nopeammin, mutta erot olivat tasoittuneet myöhäiseen teini-ikään mennessä.
For the younger subjects, the amplitude for late P3a was larger for the control group in comparison to the musically trained group.
Nuoremmassa ikäryhmässä verrokeilla havaittiin musiikinharrastajia suurempi myöhäinen P3a-vaste, kun vanhemmassa ikäryhmässä ryhmäeroa ei ollut.
One such function is attention, which is a cognitive process known to mature during childhood.
Tarkkaavuustoimintojen tiedetään kypsyvän läpi lapsuuden hermoston kehittyessä.
The results show that the amplitude of early P3a decreased for recurring novel stimuli.
Tutkimuksessa havaittiin varhaisen P3a-vasteen amplitudin pieneneminen poikkeavan ärsykkeen toistumisen myötä musiikkiharrastajilla, mutta ei verrokeilla.
Late P3a amplitude was larger for the young subjects of the control group in comparison to the older subjects, an effect that was absent in musically trained subjects.
Verrokeilla havaittiin myöhäisen P3a-vasteen osalta ikäryhmäero, jollaista musiikinharrastajilla ei löytynyt.
Earlier it has been found that in addition to honing the skills directly related to musical performance, musical training also can elicit transfer effects in neuronal circuits affecting other areas of cognitive performance.
Varhaisella musiikkiharrastuksella on aiemmin havaittu siirtymävaikutus sellaisiin kognitiivisiin kykyihin, jotka eivät ole suoraan yhteydessä musiikillisten taitojen oppimiseen.
However, any age-related maturation in attentional processes present with the control group in this study is absent in the musically trained group.
Verrokeilla tapahtui tulosten mukaan tarkkaavuustoimintojen kypsymistä ikäryhmien välillä, mitä musiikinharrastajilla ei tapahtunut.
Those episodes consisted of strong physical activity without vertigo element.
Näitä leikkiepisodeja luonnehti voimakas fyysisyys ilman huimauksen elementtiä.
Data was analyzed by video analysis.
Aineisto analysoitiin videoanalyysin keinoin.
Media is significant developmental environment for our children, thus setting a challenge to child-centered media education.
Media on merkittävä kasvuympäristö aikamme lapsille ja se asettaa haasteen lapsilähtöiselle mediakasvatukselle.
In Mediaplay children operate with cameras and videocameras freely, produce media and play with and within media.
Siinä lapsi toimii vapaasti kameroilla ja videokameroilla, tuottaa mediaa sekä leikkii medialla ja mediassa.
Fourteen play episodes were divided to mimicry and ilinx categories.
Yhteensä neljätoista leikkiepisodia jakaantuvat mimicry-, ilinx- ja peruskategorioihin sopimattomiin leikkeihin.
: Videoanalysis of Mediaplay
: Videoanalyysi Medialeikistä
Agon characteristics of Mediaplay were recognised only when analyzing all operational episodes.
Medialeikin agon-luonne nousi esiin, kun tarkastelu laajennettiin koskemaan kaikkia toiminnallisia episodeja.
Conducting adult's orientation in Mediaplay has an influence how actual activities are constructed; under strong adult conduction Mediaplay can turn into pedagogical play.
Ohjaavan aikuisen orientaatio vaikuttaa siihen kuinka Medialeikki käytännössä toteutuu; aikuisen voimakkaassa ohjauksessa Medialeikki voi muuttua pedagogiseksi leikiksi.
Mediacontexted and mediafacilitated play can be creative, rich in imagination and encourage to physical activity.
Myös median kontekstissa ja välineillä tapahtuva leikki voi olla luovaa, mielikuvitusrikasta ja innostaa liikkumaan.
It is important to understand what kind of play is constructed when children are playing with media devices.
On tärkeää, että ymmärrämme millaista leikkiä lapset tuottavat mediavälineillä toimiessaan.
Video data was produced by filming 4-5 years old children's Mediaplay in two Kirkkonummi municipal daycare centers during 2012.
Tutkimukseni videoaineisto tuotettiin kuvaamalla lasten Medialeikkihetkiä kahdessa kirkkonummelaisessa päiväkodissa vuoden 2012 aikana.
In ilinx episodes vertigo was produced virtually by media.
Ilinx-leikeissä huimaus oli tuotettu virtuaalisesti.
Further research should be made of the meaning that children give to their play within media and how aims of small children's media education are attained by Mediaplay method.
Jatkotutkimuksella tulisi selvittää millaisia merkityksiä lapset itse antavat leikilleen median parissa sekä kuinka pienten lasten mediakasvatuksen tavoitteet saavutetaan Medialeikin avulla.
The objective in this study was to describe play with media devices and scrutinize how media and play intertwine in Mediaplay in Kirkkonummi.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kuvata leikkiä mediavälineillä ja tarkastella kuinka media ja leikki kietoutuvat toisiinsa kirkkonummelaisessa Medialeikissä.
Play episodes were recognised and analyzed deductively from Caillois's play theory.
Leikkiepisodit (14) tunnistettiin ja analysoitiin Caillois'n leikkiteoriasta käsin.
The relationship between play and media was analyzed abductively.
Median ja leikin välistä suhdetta analysoitiin teoriaa hyödyntäen.
The two research questions were how Caillois's core charasteristics of play were found in Mediaplay and what kind of relation between media and play is composed in Mediaplay.
Tutkimuskysymykseni olivat miten Caillois'n leikin perusominaisuudet näkyvät Medialeikissä ja millaiseksi leikin ja median välinen suhde muotoutuu Medialeikissä.
Media was expansed from a toy to context of play when children were playing with an inside of visual elements.
Mediavälineet laajenivat leluista myös leikin kontekstiksi, kun lapsi leikki kuvissa ja kuvilla.
The aim of Mediaplay is to enable child-centered media education through play.
Medialeikin tavoitteena on tukea lapsilähtöistä mediakasvatusta leikin kautta.
Mimicry episodes consisted of roleplay.
Mimicry oli luonteeltaan esittävää roolileikkiä.
Core characteristics of play were recognised in mediacontexted and mediafacilitated play.
Caillois'n leikin perusominaisuudet nousivat esiin myös median kontekstissa ja välineillä leikityssä leikissä.
Media and play had multiple simultaneous relations to each other.
Medialla ja leikillä oli useita päällekkäisiä rooleja eli media toimi sekä leikin sisältönä ja välineenä.
The interview material was transcribed and analyzed using theory oriented content analysis method.
Haastattelumateriaali litteroitiin ja analysoitiin teoriaohjaavalla sisällönanalyysillä.
High achievers were also considered to be different from each other, although in general they are fast in calculations.
Taitavien oppilaiden nähtiin olevan myös keskenään erilaisia, vaikka yleensä ovatkin nopeita laskijoita.
Loss of motivation, frustration, boredom, underachievement, false conceptions of mathematics and behavior problems were mentioned as potential consequences of unchallenging teaching.
Motivaation katoaminen, turhautuminen, tylsistyminen, alisuoriutuminen, väärät käsitykset matematiikasta ja käytösongelmat mainittiin mahdollisina haasteettoman opetuksen seurauksina.
The study involved four teachers, two of which have been authoring the book series "Kymppi" teaching material.
Tutkimukseen osallistui neljä luokanopettajaa, joista kaksi on ollut tekemässä Kymppi-oppimateriaalia.
As a means of identifying high achievers were mentioned observations, tests, exams and prior knowledge from pre-school.
Taitavan oppilaan tunnistamiskeinoina mainittiin oppilaiden havainnointi, testit, kokeet ja ennakkotieto esikoulusta.
As a means of differentiation for high achievers were used grouping, different equipment and additional tasks.
Ylöspäin eriyttämisen menetelminä käytettiin esimerkiksi ryhmittelyä, erilaisia välineitä ja lisätehtäviä.
The differentiation for high achievers was considered as a time and skill differentiation; additional tasks for fast students and challenging tasks for skilled students.
Ylöspäin eriyttäminen nähtiin ajallisena ja taidollisena eriyttämisenä; lisätehtävien tarjoamisena nopeille oppilaille ja haastavien tehtävien tarjoamisena taitaville oppilaille.
The purpose of this qualitative study was to investigate how teachers feel about and carry out the differentiation for high achievers in first grade.
Tämän laadullisen tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, miten luokanopettajat kokevat ja toteuttavat ylöspäin eriyttämisen peruskoulun ensimmäisellä luokalla.
In addition, the aim was to find out teachers opinions on how differentiation for high achievers has been taken into account in the book series "Kymppi" teaching material.
Lisäksi tavoitteena oli selvittää, miten opettajien mielestä ylöspäin eriyttäminen on huomioitu Kymppi-kirjasarjan oppimateriaalissa.
All students, even the skilled ones, need education and support appropriate to their needs.
Sama opetus ei näin ollen sovi kaikille oppilaille, vaan kaikki oppilaat, myös taitavat, tarvitsevat tarpeidensa mukaista opetusta ja tukea.
Teachers' opinions on differentiation for high achievers in mathematics in first grade and book series "Kymppi" teaching material
Opettajien kokemuksia ylöspäin eriyttämisestä matematiikassa ensimmäisellä luokalla ja Kymppi-oppimateriaalissa
Assignments for high achievers were considered challenging and different than base level assignments.
Oppimateriaalin ylöspäin eriyttävät tehtävät koettiin haastaviksi ja erilaisiksi kuin perustehtävät.
Lack of time, material shortage, differences in students' skills, low quality of teaching material, lack of skills among students and teacher's own fears were highlighted in the interviews.
Haasteissa korostui ajanpuute, lisäksi mainittiin materiaalipula, oppilaiden tasoerot, oppikirjan matala taso, oppilaiden puutteelliset taidot sekä opettajan omat pelot ja puutteelliset tiedot ja taidot.
The differentiation for high achievers was considered important.
Ylöspäin eriyttäminen koettiin tärkeänä.
These aspects were considered important for assignments for high achievers.
Näitä ominaisuuksia pidettiin tärkeinä ylöspäin eriyttäville tehtäville.
There are large differences in the level of development and mathematic skills among first grade students.
Ensimmäisen luokan oppilailla on suuria eroja kehitystasossa ja matematiikan valmiuksissa.
The differentiation for high achievers was considered challenging.
Ylöspäin eriyttäminen koettiin haastavana.
The differences in skills was considered the most important reason to differentiate.
Oppilaiden väliset taitoerot koettiin tärkeimpänä perusteluna eriyttää taitavien oppilaiden opetusta.
The data was collected as a theme interview in this study.
Tutkimuksen aineistonkeruumuotona oli teemahaastattelu.
The book series "Kymppi" was considered to include enough teaching material for differentiation for high achievers.
Kymppi-oppimateriaalissa koettiin olevan hyvin materiaalia ylöspäin eriyttämiseen.
The authors of the book series "Kymppi" also thought that it was important to stay in the same numeric range as in the base level teaching.
Kirjantekijät kokivat tärkeänä sen, että Kymppi-oppimateriaalin ylöspäin eriyttävissä tehtävissä pysytään koko ajan samalla lukualueella kuin missä opetuksessa edetään.
The results of this study emphasise healthy conversation partners' active role in maintaining mutual understanding while conversing with individuals with Alzheimer's disease.
Tutkimuksen tulokset korostavat terveen keskustelukumppanin aktiivista roolia keskustelun jatkuvuuden ylläpitäjänä Alzheimerin tautia sairastavan henkilön kanssa keskusteltaessa.
Four group meetings from both demented individuals were chosen for the analysis.
Kummaltakin muistisairaalta henkilöltä analyysin kohteeksi valittiin neljä keskusteluryhmän tapaamiskertaa.
Repair sequences in the institutional group conversations of individuals with Alzheimer's disease and their healthy conversation partners
Korjausjaksot Alzheimerin tautia sairastavien henkilöiden ja terveiden keskustelukumppaneiden välisissä institutionaalisissa ryhmäkeskusteluissa
The ability to detect and to resolve disturbances of interaction is an important conversational skill.
Kyky ilmaista ja korjata vuorovaikutuksen ongelmia on yksi keskustelutilanteessa vaadittavista taidoista.
Two individuals with middle to late-stage Alzheimer's disease and 15 healthy conversation partners took part in the study.
Tutkimukseen osallistui kaksi keskivaikeaa–vaikeaa Alzheimerin tautia sairastavaa henkilöä ja yhteensä 15 heidän tervettä keskustelukumppaniaan.
Individuals with Alzheimer's disease have growing difficulties to recognize their own linguistic deficiencies and to understand the interactional intensions of others.
Alzheimerin tautia sairastavilla henkilöllä herkkyys omien kielellisten vaikeuksien tunnistamiseen ja keskustelukumppanin intentioiden ymmärtämiseen heikentyy sairauden edetessä.
The conversation sessions were transcribed using conversation analytic conventions.
Videotallenteet litteroitiin keskustelunanalyysin konventioiden mukaisesti.
Repair sequences dealing with troubles of the form of the language (e.g. phonological paraphasias and morpho-syntactic distortions) were quick and successful self-initiated self-repairs, whereas the responsibility of clarifying wider troubles with language use was left solely to the healthy conversation partners.
Fonologisiin ja morfo-syntaktisiin haasteisiin liittyviä kielen muodon ongelmia muistisairaat henkilöt korjasivat sen sijaan nopein ja tehokkain itsekorjauksin, kun taas vastuu laajempien kielen käytön ongelmien selvittämisestä jäi yksinomaan keskustelukumppaneiden harteille.