natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Targets: The amount of people learning sign language is constantly growing but learning the language has been little researched, except from the point-of-view of deaf children's language acquisition, both in Finland and internationally.
Tavoitteet: Viittomakielen opiskelijoiden määrä on jatkuvasti kasvanut, mutta viittomakielen oppimista on Suomessa ja kansainvälisesti tutkittu pääasiassa vain kuurojen lasten kielen omaksumisen näkökulmasta.
The key difference between formal and informal learning appeared to be the atmosphere of learning which was more positive in the narration of those who had learned the language informally, in describing both the learning journey and their own level of learning.
Formaalin ja informaalin oppimisen keskeisimpänä erona tutkimusaineistossa näyttäytyi oppimisen tunnelma, joka oli informaalisti kieltä oppineiden kerronnassa positiivisempi niin oppimismatkaa kuin oman osaamisen tasoa kuvatessa.
Results and conclusions: According to the results SLTs evaluate the outcomes of aphasia therapy for themselves, for the patients and their significant others and for external stakeholders.
Tulokset ja johtopäätökset: Tutkimuksen tulosten mukaan puheterapeutit arvioivat afasiaterapian tuloksia sekä itseään, kuntoutujaa ja läheisiä että ulkoisia tahoja varten.
Furthermore, SLTs considered that the extent and form of information were important when assessing outcomes.
Haastateltavat pitivät tärkeänä myös arviointitiedon laajuutta ja muotoa.
When new tests and assessment tools are developed and translated into Finnish language, it should be considered that they will provide information SLTs find worth collecting.
Kun tulosten arvioitiin kehitetään tai suomennetaan uusia arviointimenetelmiä, tulisi ottaa huomioon, että ne antavat puheterapeuttien mielestä hyödyllistä eli keräämisen arvoista tietoa.
The interviews were transcribed and the data were analyzed using qualitative content analysis.
Haastatteluaineisto litteroitiin ja analysoitiin laadullisen, teoriasidonnaisen sisällönanalyysin menetelmällä.
Acknowledging the views of SLTs on the outcome evaluation may help to develop the evaluation practices by resolving some problems relating to the evaluation.
Puheterapeuttien omien näkemysten tiedostaminen voi auttaa ratkaisemaan tulosten arviointiin liittyviä ongelmia sekä rakentamaan sitä kautta hyviä arviointikäytänteitä.
Objective: Previous studies suggest that outcomes in aphasia therapy are not often routinely measured in the clinical practice.
Tavoitteet: Aiempien tutkimusten perusteella tiedetään, että afasiaterapian tulosten arviointi on kliinisessä käytännössä usein epäsystemaattista ja painottuu lähinnä asiakkaan kielellisten taitojen arviointiin.
The role of the outcome evaluation is different depending on the stakeholder needing evaluation.
Arvioinnin tarkoitus vaihteli arviointia tarvitsevan tahon mukaan.
The views of speech and language therapists on outcome evaluation in aphasia therapy : a qualitative interview study
Puheterapeuttien näkemyksiä afasiaterapian tulosten arvioinnista : teemahaastattelututkimus
The data were collected by interviewing ten SLTs practicing aphasia therapy.
Tutkimuksen aineisto kerättiin haastattelemalla kymmentä puheterapeuttia teemahaastattelun menetelmällä.
SLTs may consider routine evaluation of the outcomes unnecessary since the different stakeholders do not always create a need for the outcome evaluation.
Puheterapeutit arvioivat tuloksia usein epäsystemaattisesti, koska edellä mainitut tahot eivät terapeuttien näkemysten mukaan aina tarvitse tulosten yhtenäistä ja systemaattista arviointia.
On the other hand, there has been little research on the views of speech and language therapists (SLT) on the outcome evaluation.
Puheterapeuttien näkemyksiä tulosten arvioinnista on tutkittu kuitenkin vähän.
The objective of this study was to gather information about the opinions of SLT's when it comes to the role, need and value of the outcome evaluation in the clinical practice.
Tässä tutkimuksessa selvitetään puheterapeuttien näkemyksiä afasiaterapian tulosten arvioinnista kliinisessä käytännössä.
Methods: A conceptual framework called theory of alignment was used in this study.
Menetelmät: Tutkimusaihetta lähestytään tulosten arvioinnin toteutumista selittävän yhteensovittamisen teorian näkökulmasta.
In case the routine evaluation of outcomes is desired nationally in aphasia therapy, the SLTs should find that there are different stakeholders needing evaluation for a certain reason.
Mikäli tulosten arvioinnin käytänteitä halutaan muuttaa yhtenäisemmiksi, tulisi puheterapeuttien kokea, että joko he itse, kuntoutuja ja läheiset tai erilaiset ulkoiset tahot tarvitsevat systemaattista arviointia tiettyyn tarkoitukseen.
SLTs also valued other persons' opinions of the outcomes as well as information on the patient's symptoms and their further need for aphasia therapy.
Lisäksi puheterapeuttien mielestä hyödyllistä tietoa olivat suunnannäyttäjät, jotka auttavat tarkentamaan kuntoutujan oirekuvaa ja puheterapian tarvetta.
When it comes to the outcomes of aphasia therapy, STLs found it important to get information on their patient's improvement in different contexts.
Puheterapeuttien mielestä hyödyllisiä arviointitietoja olivat kuntoutujan edistyminen eri ympäristöissä sekä toisten ihmisten näkemykset kuntoutujan edistymisestä.
The data was collected by an online questionnaire in the autumn of 2013 and the participants of the study were 244 students.
Aineisto kerättiin online-kyselylomakkeella opiskelijoilta syksyllä 2013 ja tutkimukseen osallistui 244 opiskelijaa.
The data were collected in a previous research project in the Faculty of Arts in the University of Helsinki.
Tutkimusaineisto oli Helsingin yliopiston humanistisessa tiedekunnassa toteutetusta tutkimusprojektista.
The study also addressed the differences between Bachelor's and Master's degree students.
Tutkimuksessa käsiteltiin myös kandidaatti- ja maisterivaiheiden opiskelijoiden välisiä eroja.
Four groups with different profiles were identified: optimistic and hopeful, optimistic and ashamed, optimistic and frustrated as well as avoidant and anxious.
Tulosten perusteella muodostettiin neljä kognitiivis-attributionaalis-emotionaalista profiiliryhmää, jotka olivat optimistiset ja toiveikkaat, optimistiset ja häpeävät, optimistiset ja turhautuneet sekä välttelevät ja ahdistuneet.
The optimistic and hopeful group did better in their studies than the avoidant and anxious as well as the optimistic and frustrated group.
Optimistiset ja toiveikkaat menestyivät opinnoissaan paremmin kuin välttelevät ja ahdistuneet sekä optimistiset ja turhautuneet.
The Bachelor's degree students, as well as younger students, experienced more negative emotions and used the self-handicapping strategy more than the Master's degree students and older students.
Kandidaattivaiheessa olevat sekä nuoret opiskelijat kokivat enemmän negatiivisia tunteita ja käyttivät enemmän itseä vahingoittavaa strategiaa kuin maisterivaiheessa olevat sekä vanhemmat opiskelijat.
Differences between different groups were analyzed by the independent samples t-test and ANOVA.
Taustamuuttujaryhmien sekä profiiliryhmien välisiä eroja analysoitiin itsenäisten ryhmien t-testillä sekä ANOVA-varianssianalyysilla.
It is important to further examine the interaction between cognitive and attributional strategies and academic emotions to find out whether same kind of profiles can be identified in different contexts.
Kognitiivis-attributionaalisten strategioiden ja akateemisten tunteiden välisiä suhteita olisi tärkeää tutkia lisää ja selvittää, voidaanko samankaltaisia profiileja tunnistaa myös muissa konteksteissa.
The aim of this study was to explore what kind of cognitive and attributional strategies university students in the Faculty of Arts use and what kind of academic emotions they experience in their studies.
Tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella millaisia kognitiivis-attributionaalisia strategioita humanistisen tiedekunnan yliopisto-opiskelijat käyttävät ja millaisia akateemisia tunteita he kokevat opinnoissaan.
University students' cognitive and attributional strategies, academic emotions and connection to study success
Yliopisto-opiskelijoiden kognitiivis-attributionaaliset strategiat ja akateemiset tunteet sekä näiden yhteys opintomenestykseen
Previous studies have shown that cognitive and attributional strategies as well as academic emotions can be considered as central factors affecting studying but the interaction between them has been explored very little.
Kognitiivis-attributionaaliset strategiat ja akateemiset tunteet ovat aiemman tutkimuksen perusteella tärkeitä opiskeluun liittyviä tekijöitä, mutta ilmiöiden välisiä yhteyksiä on tutkittu hyvin vähän.
Cluster analysis was used for clustering students into cognitive-attributional-emotional profiles based on the combinations of cognitive and attributional strategies and academic emotions.
Kognitiivis-attributionaalisista strategioista ja akateemisista tunteista muodostuvien profiilien tunnistamiseen käytettiin klusterianalyysia.
The aim was also to examine what kind of cognitive-attributional-emotional profiles can be identified for students and how do these profiles differ from each other in study success.
Tarkoituksena oli tutkia millaisia kognitiivis-attributionaalisista strategioista ja akateemisista tunteista koostuvia yksilöllisiä kombinaatioita aineistosta voidaan muodostaa sekä selvittää millaisia eroja profiiliryhmien välillä on opintomenestyksessä.
The shortened version of the Strategy and Attribution Questionnaire was used as a measure of cognitive and attributional strategies.
Kognitiivis-attributionaalisten strategioiden mittarina käytettiin lyhennettyjä suomenkielisiä mittareita SAQ-kyselystä (Strategy and Attribution Questionnaire) ja akateemisten tunteiden mittari oli muodostettu AES-mittarin (Academic Emotions Scale) pohjalta.
Although analytical thinking may help the person to overcome the automatic and often erroneous shortcuts that the mind produces, it may fail to suppress overlearned and reflectively practiced beliefs.
Vaikka analyyttinen ajattelu voi auttaa peittoamaan automaattiset ja usein virheelliset prosessit, joita mieli tuottaa, se ei välttämättä poista yliopittuja ja tietoisesti harjoitettuja uskomuksia.
Since analytical people should be less susceptible to cognitive biases, other factors such as metacognitive tendencies might account for these beliefs.
Koska analyyttisten yksilöiden tulisi olla vähemmän alttiita kognitiivisille vinoumille, muut tekijät kuten metakognitiiviset taipumukset saattavat selittää heidän uskomuksiaan.
On the other hand, an intuitive thinking style and cognitive biases may not necessary lead to paranormal believing, especially if the living environment encourages a sceptic worldview.
Toisaalta intuitiivinen ajattelutyyli ja kognitiiviset vinoumat eivät välttämättä johda yliluonnollisiin uskomuksiin, etenkin jos ympäristö kannustaa skeptiseen maailmankatsomukseen.
A sample of nearly 3000 Finnish participants revealed that there was an analytical and intuitive subgroup among the believers and sceptics.
Lähes 3000 suomalaisen otos paljasti, että sekä uskovien että skeptikkojen joukossa on intuitiivisesti ja analyyttisesti ajattelevien ryhmä.
However, less attention has been paid to people who are highly analytical but nevertheless have supernatural beliefs.
Tutkimustietoa uupuu kuitenkin yksilöistä, jotka ovat hyvin analyyttisiä mutta siitä huolimatta uskovat yliluonnollisiin asioihin.
Cognitive biases, cognitive miserliness, and belief inflexibility : Comparing paranormal and religious believers and sceptics in terms of analytical and intuitive thinking
Kognitiiviset vinoumat, kognitiivinen saituruus ja uskomusten joustamattomuus : Yliluonnolliseen uskovien, uskonnollisten sekä skeptikkojen analyyttisen ja intuitiivisen ajattelun vertailua
On the other hand, if intuitive thinking style is a major causal factor behind paranormal beliefs, an intuitive sub-group among sceptics could be considered an anomaly.
Toisaalta, jos intuitiivisella ajattelutyylillä on merkittävä rooli paranormaaleissa uskomuksissa, intuitiivinen ryhmä skeptikkojen keskuudessa olisi poikkeus.
Future studies should address the mechanisms that lead individuals with similar epistemological tendencies to acquire totally different metaphysical beliefs.
Tulevaisuudessa tutkimuksen tulisikin selvittää mekanismeja, jotka johtavat samaan epistemologiaan taipuvien yksilöiden erilaisiin metafyysisiin uskomuksiin.
Recent evidence suggests paranormal and religious beliefs may result from cognitive biases that all humans share.
Viimeaikaisen tutkimuksen mukaan paranormaalit ja uskonnolliset uskomukset ovat mahdollisesti seurausta universaaleista kognitiivisista ajatteluvinoumista.
Intuitive sceptics had more cognitive biases than analytic sceptics but they adhered more to flexible thinking than intuitive believers.
Intuitiivisilla skeptikoilla oli enemmän kognitiivisia vinoumia kuin analyyttisillä skeptikoilla, mutta he olivat enemmän taipuvaisia uskomusten joustavuuteen kuin intuitiiviset uskovat.
Particularly, analytic believers had more cognitive biases and lesser tendency to belief flexibility than analytic sceptics.
Analyyttisillä uskovilla oli enemmän kognitiivisia vinoumia ja vähemmän taipumusta uskomusten joustavuuteen kuin analyyttisillä skeptikoilla.
Metacognitive tendencies could be a potential psychological factor behind scepticism.
Sen sijaan metakognitiiviset taipumukset voisivat selittää skeptisyyttä.
Consequently, mounting evidence suggests those who endorse intuitive thinking style tend to be more religious and have more paranormal beliefs than people with an analytic thinking style.
On näyttöä siitä, että yksilöt, joilla on intuitiivinen ajattelutyyli, ovat todennäköisemmin uskonnollisia ja heillä on enemmän paranormaaleja uskomuksia verrattuna yksilöihin, joilla on analyyttinen ajattelutyyli.
The results of this thesis underline the multifarious nature of both paranormal beliefs and thinking styles.
Tämän tutkielman tulokset alleviivaavat paitsi yliluonnolliseen uskomisen myös analyyttisen ajattelun moniulotteisuutta.
People who think in an intuitive manner are supposedly more affected by these biases than analytical people.
Vinoumat vaikuttanevat enemmän intuitiivisesti ajatteleviin kuin analyyttisesti ajatteleviin yksilöihin.
The literature provides different models but there is not commonly approved system.
Kirjallisuus tarjoaa erilaisia malleja, mutta käytössä ei ole yhtenäistä yleisesti hyväksyttyä käytäntöä.
The methods of analysis were adapted from methods used by Marini et al. (2011).
Analyysimenetelmät muodostettiin soveltaen Marinin ja hänen työryhmänsä (2011) käyttämiä analyysimenetelmiä.
In five out of the six persons who participated in this study there was some positive change in narration at least in one aspect of the analysis.
Tutkimuksen kuudesta tutkittavasta viidellä oli positiivista muutosta jollakin analysoidulla osa-alueella.
In Finland there is no established method for assessing the narration of aphasic persons.
Suomessa ei ole vakiintunutta käytäntöä, jolla afaattisten henkilöiden kerrontataitoja arvioidaan.
The analysis focused on 1) productivity, 2) lexical and grammatical processing and 3) informativeness.
Tutkittavien kerronnasta analysoitiin tutkittavien 1) kertovan puheen tuottokykyä, 2) kertovan puheen leksikaalista ja kieliopillista prosessointia ja 3) kertomusten informatiivisuutta.
It would also be important to collect normative data from Finnish speaking people using these multi-level methods.
Tärkeää olisi myös kerätä normiaineisto suomenkielisiltä puhujilta monitasoisia kerronnan analyysimenetelmiä käyttäen.
Six aphasic persons participated in this research where they received transcranial magnetic stimulation or the placebo version of it and ILAT rehabilitation.
Tutkimuksen tutkittavat olivat kuusi afaattista henkilöä, jotka osallistuivat kuntoutusjaksolle, jossa he saivat transkraniaalista magneettistimulaatiota tai sen lumeversiota sekä ILAT-kuntoutusta.
Only one participant showed overall improvement.
Vain yhden tutkittavan kerronta näytti näillä menetelmillä mitattuna parantuneen kokonaisvaltaisesti.
The participants who had fluent aphasia, had more clear changes in the results that the subjects who had non-fluent aphasia.
Tutkittavilla, joilla oli sujuva afasia, oli selkeämmin hahmotettavia positiivisia linjoja tulosten muutoksissa kuin tutkittavilla, joiden afasia oli sujumaton.
The narrative speech of the participants was assessed by using to picture sequence tasks in four different times during the research: before the rehabilitation, during it, immediately after it and after 3 months.
Tutkittavien kerrontaa tarkasteltiin kahden sarjakuvakerronnan avulla neljässä eri mittauspisteessä: ennen kuntoutusta, kuntoutusjaksojen välissä ja loputtua sekä kolme kuukautta kuntoutuksen päättymisestä.
The purpose of this study was to examine how aphasic persons perform in cartoon story description tasks and to apply a multi-level method for assessing their narrative speech.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tutkia sitä, miten afaattiset henkilöt suoriutuvat sarjakuvan avulla elisitoiduista kerrontatehtävistä ja kokeilla monitasoista analyysimallia afaattisten henkilöiden kerrontataitojen arvioinnissa.
The performance of chronic aphasics in the picture sequence task : a multiple case study concerning the linguistic performance of six persons in the picture sequence task
Kroonisesti afaattisten henkilöiden sarjakuvakerronta : monitapaustutkimus kuuden afaattisen henkilön sarjakuvakerronnasta
The aim is to find an appropriate model that discovers change in narrative speech.
Tavoitteena on löytää toimiva menetelmä kerronnassa mahdollisesti tapahtuvan muutoksen esille saamiseksi.
It would enable the comparison of aphasic person's narratives to the normative data.
Tämä mahdollistaisi afaattisten puhujien kerronnan vertailun normiaineistoon.
In addition their performance in narrative task was compared to performance scores in Western Aphasia Battery.
Lisäksi tutkittavien suoriutumista sarjakuvakerrontatehtävässä verrattiin WAB-afasiatestipisteisiin.
The picture sequence task is a functional means to elicit narrative speech but instead of using sequences with small number of pictures sequences with more pictures should perhaps be used.
Kattavamman ja luotettavamman kuvan afaattisten henkilöiden kertovasta puheesta voisi saada tässä tutkielmassa käytettyjen lyhyiden sarjakuvien sijaan pidempiä sarjakuvia käyttämällä.
In the last few years there have been studies that use multi-level approaches in the analysis of narrative language in aphasia.
Viime vuosina afaattisten puhujien kerrontaa tutkittaessa on käytetty kieltä kokonaisvaltaisesti tarkastelevia monitasoisia analyysimenetelmiä.
The definition of the analyzing method was challenging but it is important to unravel these multi-level analyzing methods in Finland in future.
Kerrontaa kokonaisvaltaisesti tutkivia menetelmiä olisi syytä jatkossa kehittää myös Suomessa.
This is a qualitative, phenomenological and hermeneutic research.
Tämä tutkimus on laadullinen, fenomenologis-hermeneuttinen tutkimus.
The aim of this research is to study a nongraded primary education class during its pilot year from the perspective of social and individual learning.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on tutkia erästä vuosiluokkiin sitomattoman alkuopetuksen luokkaa sen pilotti-vuoden aikana yhteisöllisen ja yksilöllisen oppimisen näkökulmista.
I analyzed my data following the guidelines of theory based content analysis and interpretations.
Analysoin tutkimusaineistoni teoriasidonnaisen sisällönanalyysin avulla.
The aim of the research is to find out, how does nongradedness support social learning according to the experience of the teacher and students, and how does nongradedness support individual learning according to the experience of the teacher and students.
Tutkimustehtävänä on tutkia, kuinka vuosiluokkiin sitomaton alkuopetus tukee opettajan ja oppilaiden kokemuksien mukaan yhteisöllistä oppimista, sekä kuinka vuosiluokkiin sitomaton alkuopetus tukee opettajan ja oppilaiden kokemuksien mukaan yksilöllistä oppimista.
By combining two grades due to pedagogical purposes students are able to advance in their studies in an individualistic pace easily.
Kahden vuosiluokan yhdistäminen pedagogisin perustein tarjoaa hyvät puitteet oppilaille yksilölliseen etenemiseen.
I studied the class through observation and gathered my data by doing two theme interviews with the teacher and interviewing ten of the students.
Varsinaisen aineiston tutkimustani varten keräsin tekemällä kaksi teemahaastattelua luokan opettajalle sekä haastattelemalla teemahaastattelun avulla kymmentä luokan oppilasta.
The main focus in the classroom is on social learning.
Kuitenkin toiminnan pääpainona on yhteisöllinen opiskelu ja oppiminen.
In my reasearch I found out, that nongradedness supports both social and individual learning by using social and functional ways of teaching and studying.
Tutkimukseni myötä selvisi, että vuosiluokkiin sitomaton alkuopetus tukee sekä yhteisöllistä että yksilöllistä oppimista erityisesti opetusmuodossa käytettävien yhteistoiminnallisten opetusmetodien avulla.
In a nongraded classroom the teacher can easily individualise his or her teaching due to the spectrum of students and contents of things to learn made possible by combining two grades.
Vuosiluokkiin sitomattomassa luokassa opettajalla on hyvät mahdollisuudet eriyttää opettamistaan kahden vuosiluokan oppilasaineksen sekä oppisisältöjen avulla.
Socially individualistic
Yksilöllisesti yhdessä : Vuosiluokkiin sitomaton alkuopetus
Objectively problems was detected at group level in inhibition, working memory, fluency and shifting.
Objektiivisesti ongelmia havaittiin ryhmätasolla inhiboinnissa, työmuistissa, tuottamisen sujuvuudessa sekä toiminnan joustavassa vaihtamisessa.
Executive functions were assessed widely with cognitive executive function tests and a self-evaluation (BRIEF-A, Behavior rating inventory of executive functions – Adult version).
Osallistujien toiminnanohjausta arvioitiin laajasti sekä toiminnanohjausta mittaavin kognitiivisin tehtävin että itsearvion avulla (BRIEF-A, Behavior rating inventory of executive functions – Adult version).
In our modern society where studying and working is usually cognitively demanding and requires usage of written material it is important to understand the diversity of deficits related to learning disabilities.
Nykyisessä yhteiskunnassa, jossa kouluttautuminen on vaativaa ja työ keskittyy usein kirjallisen materiaalin ympärille, on tärkeää ymmärtää oppimisvaikeuksien yhteydessä ilmenevien ongelmien monimuotoisuus.
Generally the performance in executive function tests were heterogeneous.
Yleisesti suoriutuminen toiminnanohjausta arvioivissa tehtävissä oli hyvin vaihtelevaa.
Developmental dyslexia is a learning disability in which a person with normal intelligence and proper education has difficulties in learning to read and write.
Kehityksellisessä lukivaikeudessa henkilöllä ilmenee kouluopetuksesta ja normaalista älykkyydestä huolimatta merkittäviä puutteita lukemaan ja kirjoittamaan oppimisessa.
Executive functions are a group of different abilities related to planning, initiation and accomplishment of actions.
Toiminnanohjaus on joukko erilaisia, oman toiminnan suunnitteluun, aloittamiseen ja toteuttamiseen liittyviä taitoja ja sen arvioimista pidetään yleisesti haastavana.
Executive functions of 35 young adults aged 18-36 were investigated (25 women, 10 men) as a part of a larger study of the effectiveness of neuropsychological rehabilitation for dyslexia.
Tutkimukseen osallistui 35 nuorta aikuista (naisia 25, miehiä 10), joilla on lääketieteellisesti todennettu kehityksellinen lukivaikeus.
Based on the research among children a hypothesis is set: "Young adults with dyslexia have executive function problems".
Lähinnä lasten tutkimuksiin perustuen asetetaan hypoteesi H1: "Nuorten aikuisten lukivaikeuteen liittyy toiminnanohjausongelmia."
Executive functions in adults with dyslexia : assessed by self-evaluation and cognitive tests
Toiminnanohjaus nuorilla aikuisilla, joilla on lukivaikeus : neuropsykologisesti arvioidun kognitiivisen suoriutumisen ja itsearvioinnin näkökulmat