natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The study analyses the means how the action took place through the project, and how community based art workshops can develop in the context of technical college.
Tutkimuksessa analysoidaan, miten toiminta rakentuu projektin kautta, sekä miten yhteisöllistä taidekasvatustoimintaa voi ammattiopiston kontekstissa kehittää.
Visual art education and architecture education can provide tools how school community can experience, make visual and actively participate with interaction to theirs environment using techniques by means of community based art.
Kuvataide –ja arkkitehtuurikasvatus voivat tarjota kouluyhteisölle kokemuksellisia, visuaalisia, ja taidollisia keinoja osallistua aktiivisesti ympäristönsä vaikuttamiseen yhteisöllisen taidetoiminnan kautta.
The study shows that the Seasons –artwork made the school place more comfortable and inspired new student groups to collaborative action by the ways of community art.
Tutkimus tuo esille, että Vuodenaika –teos toi viihtyisyyttä koulutilaan ja innosti uusia opiskelijaryhmiä osallistumaan taidetoimintaan koulutilassa.
Project made possible students and teacher from different area of studies and expertise’s to collaborate throughout the re-shaping process of the school place.
Projekti mahdollisti eri alojen opiskelijoiden ja opettajien yhteistyön koulutilan uudistuksen kautta.
The study shows that the student’s had the will to participate and influence theirs environment, and so to speak they claimed the space to themselves through the artistic work.
Tutkimus osoittaa, että opiskelijoilla on halu osallistua ympäristönsä vaikuttamiseen sekä ottaa tila ns. haltuun taiteellisen toiminnan kautta.
Through its action research-based mode the study is related to the pragmatic and critical research tradition and it is partly seen by the phenomenological paradigm.
Tutkimus liittyy osittain fenomenologiseen paradigmaan, sekä pragmaattiseen kriittisen tutkimuksen traditioon toimintatutkimuksellisen otteensa kautta.
The result was community based art and site- specific artwork -The Seasons, which brought more cosiness to the school place and also made visual the subject of the nature and Kemijärvi’s tradition of wood processing and thru its form the technical skills of the students.
Yhteisöllinen taidetoiminta loi koulutilaan viihtyisyyttä lisäävän sekä paikkasidonnaisen Vuodenajat –taideteoksen, joka toi esille visuaalisesti aiheessa ja materiaalissa Kemijärven luonnon ja puunjalostuksen perinteet, sekä opiskelijoiden ammatillisen osaamisen julkisen taideteoksen muodossa.
The purpose of the study is to develop the visual art education workshops in the context of technical college.
Tutkimuksen tavoitteena on kehittää kuvataidekasvatuksen työpajatoimintaa ammatillisen koulutuksen kontekstissa.
Confidential dialog among the students and teachers was emerged during the work process and it can be understood by increasing phenomena of well-being.
Yhteisöllisen taidetoiminta mahdollisti myös luottamuksellisia vuoropuheluja opiskelijoiden ja opettajien välillä, joka voidaan ymmärtää hyvinvointia lisäävänä tekijänä.
This study examines how community based art workshops can support the school community to develop more comfortable spaces and general well-being.
Tutkimus tarkastelee kouluyhteisön viihtyisyyttä ja hyvinvointia tukevaa yhteisöllistä taidepajatoimintaa.
The data has been gathered first in 2001 during field visits, then in 2002 during the actual fieldwork, and after the fieldwork in 2003.
Olen kerännyt tutkimusaineistoa tutustumisvierailuista vuonna 2001, varsinaisessa kenttätyössä vuonna 2002 ja kenttätyön loputtua vuonna 2003.
The methodology of feminist ethnography builds on the conjunction of reality and knowledge, to which meanings adhere while room is also left for new meanings.
Feministisen etnografian metodologia perustuu todellisuuden ja tiedon liittoon, johon merkitykset kiinnittyvät, mutta jossa samalla jää tilaa uusille merkityksille.
The data has been analyzed by applying the research- based, phenomenological-hermeneutic method, and the theoretical research frame offers meanings that enable us to analyze and interpret the convergence of experiences, feelings, and power.
Aineisto on analysoitu tutkimusta varten sovelletulla fenomenologis-hermeneuttisella metodilla, jossa tutkimuksen teoreettinen viitekehys tarjoaa merkityksiä, joiden perusteella voidaan analysoida ja tulkita kokemusten, tunteiden ja vallan risteymää.
The research is based on the methodology of feminist ethnography, and the data has been collected through interviews, observation, and by collecting written material during the years 2001–2003.
Tutkimuksen metodologiana on feministinen etnografia, ja aineisto on kerätty havainnoiden, haastatellen ja kirjoitelmia keräten vuosina 2001–2003.
Spaces at the school are the concrete school spaces where different everyday practices occur and where students assume the position of an obedient student, secondary school graduate, and citizen also from the perspective of gender.
Tilojen järjestykset tarkoittavat tutkimuskoulun konkreettisia tiloja, joissa on erilaisia käytäntöjä ja joissa määritetään kuuliaisen lukiolaisen, ylioppilaan ja kansalaisen asentoa myös sukupuolistuvasta näkökulmasta.
The students are associated with established styles of acting and being: boys are readily understood, while girls are expected to be kind, mature, and obedient.
Lukiolaisille tarkentuvien sukupuolen tyylien perusteella poikia ymmärretään ja tytöiltä odotetaan kiltteyttä, kypsyyttä ja tottelevaisuutta.
Based on the research, a critical discussion on gendered school culture is needed in the pursuance of equality in schools.
Tutkimuksessani korostuu, että sukupuolittunutta koulukulttuuria tulee problematisoida pyrittäessä kohti tasa-arvoista koulua.
School structures and everyday practices meet in the conjunction of experiences, feelings, and power, which I discuss within the frame of the nongraded education ideal.
Arjen käytännöt ja koulun rakenteet kohtaavat kokemusten, tunteiden ja vallan risteymässä, jota pohdin luokattomuuden toimintaihanteen näkökulmasta.
The starting point of the study is the nongraded upper secondary school reform.
Tutkimuksen lähtökohtana on luokattoman lukion rakennemuutos.
The school under study, Lapinkulma, is an urban, middle-sized, nongraded upper secondary school situated in northern Finland.
Kohdekoulu on pohjoissuomalaisessa kaupungissa oleva keskikokoinen, Lapinkulman lukio.
The nongraded education ideal of the researched school is constructed through structures and everyday practices that do not correspond in a comprehensive way to the upper secondary school reform process in terms of its genuine concept of nongraded education.
Ne tutkittavan koulun järjestykset ja arjen käytännöt, jotka rakentavat luokattomuuden toimintaihannetta, eivät täysin vastaa lukion rakennemuutoksen mukaista aitoa luokattomuutta.
The scientific and philosophical basis of this research unfolds feminist methodology from the viewpoint of ethnography and takes part in the current discourse on the research paradigm.
Avaan feminististä etnografista metodologiaa ja otan osaa tutkimusparadigmaa koskevaan diskurssiin tukeutuen tutkimukseni tieteenfilosofisiin lähtökohtiin.
Control is outlined as everyday practices in which the nongraded education ideal of the researched school is constructed through supervision.
Kontrollin järjestykset ovat valvovia arkisia käytäntöjä, jotka luovat tutkittavan koulun luokattomuuden toimintaihannetta.
Time is delineated as everyday practices in which the nongraded education ideal of the researched school is fastened to time structures.
Ajan järjestykset kiinnittävät koulun toimintaihanteen ajallisiin käytäntöihin.
This research examines the way in which a northern Finnish nongraded upper secondary school constructs the nongraded educational ideal in its structures and everyday practices.
Tarkastelen tutkimuksessani, miten arjen käytännöt ja koulun rakenteet vaikuttavat pohjoissuomalaisen luokattoman lukion toimintaihanteen rakentumiseen.
The nongraded education ideal of Lapinkulma is constructed through spaces, control, and time as everyday practices to which the teachers of Lapinkulma are obligated to adapt their students.
Lapinkulman lukion luokattomuuden toimintaihanne muotoutuu tilojen, kontrollin ja ajan järjestyksissä sekä arjen käytännöissä.
The research describes – also challenges – the adaptation of styles of acting and being among nongraded upper secondary school students.
Kuvaan ja kyseenalaistan tutkimuksessani lukiolaisten sukupuolen tyylejä – erityisesti niitä käytäntöjä ja järjestyksiä, jotka sopeuttavat tyttöyteen.
To mark out my research problem, I made two research questions: "How can industrial design respond to users' socio-cultural demands?"
Tutkimusongelmaani rajatakseni laadin työlleni kaksi tutkimuskysymystä: "Miten teollinen muotoilu voi vastata käyttäjien sosiokulttuurisiin vaatimuksiin?"
and "How is socio-cultural context taken into consideration in jewelry design?"
ja "Miten sosiokulttuurinen konteksti huomioidaan korumuotoilussa?"
When we focus on material design along with the immaterial properties of the product it is possible that we can build a stronger starting point to the product and make the future more far-reaching.
Kun keskitymme materiaalisen muotoilun rinnalla myös tuotteen immateriaalisten ominaisuuksien suunnitteluun, on mahdollista, että voimme rakentaa tuotteelle vahvemmat lähtökohdat ja kauaskantoisemman tulevaisuuden.
From the research material I built my thesis results in frame of reference which corresponds to my research questions and compiles findings that should be taken into account when designing relevant products.
Tutkimusaineistoni pohjalta rakensin tutkielman tulokseksi viitekehyksen, joka vastaa tutkimuskysymyksiini sekä kokoaa havaintoja, joita tulisi ottaa huomioon muotoiltaessa merkityksellisiä tuotteita.
The thesis is a qualitative case study, which is consisted of two group interviews.
Tutkielmani on laadullinen tapaustutkimus, jonka aineisto koostuu kahdesta ryhmähaastattelusta.
The data were analyzed using qualitative content analysis which helped to break down the material further into smaller theme parts.
Aineisto on analysoitu laadullista sisällönanalyysia käyttäen, joka auttoi pilkkomaan aineiston edelleen pienempiin osiin eli teemoihin.
At the center of the thesis is the role of the jewelry and its use in everyday life and in socio-cultural context.
Keskeisenä tutkielmassa on korujen ja niiden käytön asema ihmisen arjessa ja sosiokulttuurisessa kontekstissa.
Meaningful relationships and emotional ties related to jewelry play an important role in the formation of the meanings of the product.
Käyttäjän koruihin liittyvät ihmissuhteet ja tunnesiteet ovat tärkeässä roolissa tuotteen merkitysten muodostumiselle.
This thesis also deals with the meanings that jewelry brings to the user and how these meanings should be considered in the design.
Käsittelen myös korun tuomia merkityksiä käyttäjälle ja sitä, miten nämä merkitykset tulisi huomioida suunnittelussa.
So that jewelry would become important to the user are the psychological and emotional meanings as well as the social and cultural meanings in a key role referring to my research material.
Korujen tärkeiksi muodostumiseen vaikuttavia tekijöitä on tutkimusaineistoni pohjalta psykologiset ja emotionaaliset merkitykset sekä sosiaaliset ja kulttuuriset merkitykset.
It also deals with the messages that user gives about himself by all the products he selects.
Tutkielmani käsittelee käyttäjän ja korun välistä suhdetta ja sitä, millaisia viestejä käyttäjä antaa itsestään tekemiensä tuotevalintojen perusteella.
Important themes were tangible piece of jewelry for everyday use and the context of its use, as well as the message a piece of jewelry brought and the relevance of this message to the user.
Tutkielman teoreettinen viitekehys koostuu aineistosta nostetuista teemoista, joista tärkeimpiä ovat korun konkreettinen käyttö ja arjen käyttökonteksti sekä korun tuoma viesti ja sen merkitys käyttäjälle.
The design process began in spring 2012 and ended in spring 2013.
Muotoiluprosessi alkoi keväällä 2012 ja päättyi ke-väällä 2013.
First I will attempt to answer the question, how to design a successful and functioning product.
Ensimmäiseksi pyrin vastaamaan kysymyk-seen, miten suunnitella onnistunut ja toimiva tuote.
The key designed in in the productive part met the needs and expectations of the company and was technically and visually successful.
Produktiivisessa osiossa muotoilemani avain vastasi tilaajan tarpeisiin ja toiveisiin, sekä oli teknisesti ja visuaali-sesti onnistunut.
My pro gradu thesis is an example of user-driven product design.
Pro gradu-tutkielmani on esimerkki käyttäjälähtöisestä tuotesuunnittelusta.
Secondly I attempt to find an answer to the question, how to maintain the recognizable product identity of the company.
Toiseksi pyrin löytämään vastauksen ky-symykseen, miten säilyttää uudessa tuotteessa tunnistettava yrityksen tuoteidentiteetti.
The study is divided into two parts, a theoretical study, which consist of a survey and an analysis of its data, and a productive part in which I designed a new Sentry² key for my cooperative com-pany, Abloy Oy.
Tutkielmani jakautuu kahteen osaan, teoreettiseen tutkielmaan, jonka yhtenä osa-alueena on kysely-tutkimus ja sen aineiston analysointi sekä produktiiviseen osioon, jossa suunnittelin yhteistyöyrityksenä toimineelle Abloy Oy:lle uuden avaimen Sentry².
The desired results were achieved in the survey and it was a good support for a user-driven product design process.
Kyselytutkimuksessa saavutettiin toivotut tulokset ja se toimi hyvin käyttäjälähtöisen tuotesuunnitteluprosessin tukena.
The company is part of ASSA ABLOY Group, the world leading sup-plier of door environment solutions.
Abloy Oy on osa ASSA ABLOY-konsernia, joka on maailman johtava oviympäristöratkaisujen toimitta-ja. Tutkimuksessani on kaksi pääkysymystä.
The survey revealed that it is challenging to evaluate products solely on basis of design facts.
Kyselytutkimuksessa nousi esiin se, että on haasteel-lista arvioida tuotteita vain muotoilullisten seikkojen osalta.
The data of the productive part was acquired simultaneously with the progression of the project.
Liitteenä esitetty produktiivisen osuuden aineisto on kerätty yhtäaikaises-ti projektin toteuttamisen kanssa.
I examine the emerged issues by theories in correlation to the survey results and the acquisition of information in the productive part.
Tarkastelen teorioiden kautta esiin tulleita asioita suhteessa kyselytuloksiin ja produk-tiivisessa osuudessa ilmenevään tiedonhankintaan.
To conclude the study, the possibility of expanding the use of boundary object theory to all multivariate methods is discussed.
Lopuksi tutkimuksessa pohditaan mahdollisuutta laajentaa rajakohdetarkastelu kaikkiin monimuuttujamenetelmiin.
The basic data of the empirical study consist of 532 Finnish sociological dissertations written between 1960 and 2018, according to which the use of statistical methods has varied over time.
Tutkimuksen perusaineistona ja empiirisen tarkastelun kohteena ovat Suomessa vuosina 1960–2018 tarkastettua 532 sosiologian väitöskirjaa.
The combining of statistics and sociology and the related tension caused by their differing baselines are demonstrated through the various phases of the sociological quantitative research process.
Tilastotieteen ja sosiologian kohtaamista ja siihen liittyviä jännitteitä havainnollistetaan tutkimusprosessin eri vaiheiden kautta.
This interdisciplinary study focuses on the limits and possibilities of using statistical methods in sociological research.
Tutkimuksessa tarkastellaan ja pohditaan tilastotieteen mahdollisuuksia ja rajoja sosiologisessa tutkimuskäytössä.
Translation, that is, the passage point a sociologist has chosen, can be seen as competition for scientific authority.
Kääntäminen voidaan nähdä kamppailuna tieteellisestä auktoriteetista.
The study shows that factor analysis is not only a statistical multivariate method, but also a useful tool for social scientists who use quantitative data to find answers to conceptual research questions.
Tarkastelu paljastaa faktorianalyysin taipuneen tilastomatemaattisuutensa lisäksi myös sosiologista ajattelua palvelevaksi tutkimusmenetelmäksi.
The study examines further 123 dissertations that involved multivariate methods, of which factor analysis is the most popular one in sociological dissertations.
Aineiston kuvauksessa esitellään aluksi tilastollisten menetelmien vaihteleva suosio sosiologien väitöstutkimuksissa, jonka jälkeen aineiston kuvaus kohdentuu 123:een monimuuttujamenetelmiä sisältävään väitöskirjaan.
The theoretical frame of reference of the study is boundary object theory, where the boundary object consists of sociologists’ arguments concerning their choice and execution of factor analysis.
Suosituin monimuuttujamenetelmä sosiologian väitöskirjoissa on faktorianalyysi, jota tutkimuksessa analysoidaan rajakohdemallia hyödyntäen.
The first one emphasizes the principles of mathematical statistics, the second one the structure of the factor model, and the third one the sociological point of view and the aim of sociological research.
Mallin kauttakulkupisteinä ovat tilastomatematiikkaan ja muuttujien ominaisuuksiin perustuva kauttakulkupiste, faktorianalyysin asetelmaan perustuva kauttakulkupiste sekä sosiologiseen tutkimuskysymykseen perustuva kauttakulkupiste.
Sociologists’ arguments for the use of factor analysis are heterogenous, including statistical, structural, and sociological points of view.
Rajakohdetta käyttävinä osapuolina ovat tilastotiedettä edustavat tahot, jotka voivat olla tilastotieteilijöitä tai esimerkiksi menetelmäoppaita sekä toisena tahona tutkimusta tekevät sosiologit.
The research questions are: 1.
Tutkimuskysymyksinä olivat 1.
The main themes were based on symbolic interactionism, whereas the subthemes were formed inductively, based on the data.
Yläteemat nousivat symbolisesta interaktionismista, kun taas alateemat muodostettiin aineistolähtöisesti.
The study also involves features of the "teacher as a researcher" approach, and it can be seen as an important means to the teacher’s professional development.
Tutkimusta voidaan väljästi pitää myös opettaja työnsä tutkijana -lähestymistavan piirteitä omaavana; se toimi merkittävänä opettajan ammatillisen kehittymisen työkaluna.
The results also indicate the impact of positive learning experiences on the students’ sense of self efficacy.
Tuloksista selviää myös oppimistulosten positiivinen merkitys opiskelijoiden kokemalle minäpystyvyyden tunteelle.
The essays were collected during the students’ first year in upper secondary school and the interviews two years later, just before their graduation.
Kirjoitelmat kerättiin ensimmäisen opiskeluvuoden aikana, haastatteluaineisto puolestaan lukion päättövaiheessa, kolmantena opiskeluvuotena.
It can be concluded that studying in upper secondary school has aided the students in developing their meta-cognitive and cognitive skills, as well as supporting their personal growth and the development of independence.
Tuloksista voidaan päätellä, että lukio-opiskelu on auttanut tutkittavia kehittämään opiskelu- ja ajattelutaitojaan, sekä tukenut merkittävästi nuoren kasvua ja itsenäistymistä.
What are the students’ conceptions of themselves as learners like?
Millaisina opiskelijoina he pitävät itseään?
The credibility of the study is based on the thick description of the methodical conduct of the research, as well as method triangulation and peer review.
Tutkimuksen luotettavuutta pyrittiin vahvistamaan tiheän, tarkan ja läpinäkyvän tutkimuksen suorittamisen kuvauksen sekä metoditriangulaation ja vertaisarvioinnin avulla.
The study was conducted in one medium-size urban school where the researcher had started teaching after working in a very different kind of upper secondary school in terms of students’ academic achievements and motivation.
Tutkimus toteutettiin yhdessä keskisuuressa kaupunkilukiossa, johon tutkija oli siirtynyt opettajaksi hyvin erilaisesta koulusta.
The purpose of this study was to examine the students’ experiences of studying in the upper secondary school.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää lukion ensimmäisen vuosikurssin opiskelijoiden kokemuksia opiskelustaan.
The data consisted of 62 students’ essays and six interviews.
Tutkimusaineisto koostuu 62 kirjoitelmasta ja kuudesta haastattelusta, joiden tehtävänä oli varmistaa ja syventää kirjoitelmista saatua informaatiota.
Methodological and theoretical guidelines derive from symbolic interactionism.
Kyseessä on tulkinnallinen tapaustutkimus, jonka metodologisena ja teoreettisena viitekehyksenä toimi symbolinen interaktionismi.
The results can be transferred to similar contexts, and other teachers can compare their experiences with the ones described in this study, which denotes a naturalistic gene-ralization and transferability of the findings.
Tulokset ovat siirrettävissä muihin, vastaaviin konteksteihin ja toiset opettajat voivat saada niistä vertailupohjaa omille kokemuksilleen.
The results show that the students regarded the development of their studying and cognitive skills as more important than the contents of the different subject domains.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että opiskelu- ja ajattelutaitojen kehittyminen oli tutkittaville lukio-opiskelijoille oppiainesisältöjä tärkeämpää.
These changes facilitated the interaction between the teacher and the students and thus made it possible for the teacher to better understand the students and their life worlds.
Tutkimuksen myötä tapahtunut opettajan ammatillinen kehittyminen – sekä uskomusten että toiminnan muutos – mahdollisti avoimemman opettaja-opiskelija -vuorovaikutuksen, mikä edisti opiskelijoiden elämys- ja kokemusmaailman ymmärtämistä sekä erilaisten opiskelijoiden hyväksymistä.
The purpose of the research was to aid the teacher to understand the students in the new situation.
Kiinnostus tutkimuksen tekemiseen syntyi opettajan kokemasta kognitiivisesta konfliktista sekä pyrkimyksestä ymmärtää paremmin opiskelijoita uudessa situaatiossa.
What kind of meanings do the students give to their studying experiences?
Millaisena lukiolaiset kokevat opiskelun?
One significant result is that, from the students’ point of view, upper secondary education has meanings beyond academic achievements and preparing for the matriculation examination.
Merkittävänä tutkimustuloksena voidaan pitää sitä, että lukiolla on muitakin merkityksiä nuorelle kuin ylioppilastutkintoon valmentautuminen.
There was 30, 4 % of participants (n = 191) who had visited Nuuksio in total more than ten times, but there were also people whose visit was the first one (24,1 % of participants n = 191).
Vastaajista 30,4 % (n = 191) oli käynyt useammin kuin kymmenen kertaa ja kävijöitä, joille käynti oli ensimmäinen, oli 24,1 % vastaajista (n = 191).
191 visitors responded to the enquiry and 16 visitors were additionally interviewed.
Kyselyyn vastasi 191 kävijää ja haastatteluihin osallistui 16 henkilöä.
nature trip tend to be with another person or with a group.
Luontoretekelle tullaan yleensä toisen henkilön kanssa tai ryhmässä.
Environment psychology theory and marketing theory guided this research.
Tässä opinnäytteessä luontomatkailututkimusta jäsentävät ympäristöpsykologian teoria ja markkinointiteoria.
Visitors were both women and men and from all age groups.
Kansallispuistossa kävijät ovat sekä naisia että miehiä ja kaikki ikäryhmät ovat edustettuina.
This research was conducted by mixed methods and there were quantitative and qualitative elements.
Tämä opinnäytetyö on monimenetelmäinen tutkimus, sisältäen kvantitatiivisen osuuden ja kvalitatiivisen osuuden.
National parks have an important mission in preserving nature for the next generation.
Kansallispuistoilla on merkittävä tehtävä suojella luontoa tuleville sukupolville ja tarjota virkistysmahdollisuuksia ihmisille.
Most of the visitors, who both responded to the questionnaire and were interviewed, came from Helsinki and Espoo.
Tutkimukseen osallistuneet henkilöt tulivat kansallispuistoon enimmäkseen Helsingistä ja Espoosta.