natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Groups of students with different motivational profiles were identified using a k-mean cluster analysis.
Työntekijät jaettiin tavoiteorientaatioryhmiin hyödyntäen k-keskiarvon klusterianalyysia.
The aim of this study was to examine what kind of achievement goal orientation profiles can be identified and their relations to work engagement and job burnout among 30-year old employees.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, millaisia tavoiteorientaatioryhmiä voidaan löytää 30 -vuotiaiden työntekijöiden joukosta ja miten eri ryhmiin kuuluvat työntekijät eroavat toisistaan työn imun ja työuupumuksen suhteen.
During this millennium, academic leadership as a research area has increased.
Akateeminen johtaminen tutkimusalueena on lisääntynyt tämän vuosituhannen aikana.
The interviews were analyzed by using qualitative content analysis.
Haastattelut analysoitiin laadullisen teoriaohjaavan sisällönanalyysin keinoin.
An academic middle manager is a supervisor, a coordinator, a strategic leader and a change agent.
Akateeminen keskijohtaja on esimies, koordinoija, strateginen johtaja sekä muutosagentti.
The Dilemmas of Leadership and Management in an Academic Work Environment
Johtamisen dilemmat akateemisessa työympäristössä
Also, lack of time appeared in three different dilemma groups creating tension in different situations.
Myös ajanpuute yksittäisenä tekijänä näyttäytyi kolmessa eri dilemmaryhmässä ja loi jännitteitä eri tilanteisiin.
Yet there is little research on the subject despite the fact that academic leadership is directly connected to a university’s main goals and tasks, and therefore linked to the university’s overall success.
Kuitenkin tutkimus on melko vähäistä, vaikka menestyksekäs akateeminen johtaminen on suoraan sidoksissa yliopiston päätehtäviin ja niissä menestymiseen.
During the past decade, there have been various changes in the universities, which have shaped both the organizational structure and the tasks of an academic leader.
Viimeisen vuosikymmenen uudistukset yliopiston kentällä ovat muokanneet niin organisaatiorakennetta kuin akateemista johtamista.
The position is, by its nature, one where tensions arise, which is highlighted through the context of an academic work environment and its culture.
Positio on myös kompleksinen sekä perusluonteeltaan jännitteinen, joka korostuu akateemisen työympäristön ja -kulttuurin kontekstissa.
Results and conclusions: The research highlighted two main areas in a middle manager’s sphere of work; 1) strategic and operative leadership and management, and 2) people leadership.
Tulokset osoittivat, että akateemisen keskijohtajan toimintakentässä painottuivat erityisesti 1) strateginen ja operatiivinen sekä 2) henkilöjohtaminen.
The first was the tension between individualism and collectivism.
Jännitteiden osalta individualismin ja yhteisöllisyyden välinen jännite korostui tutkimuksessa.
The research follows an abductive strategy on the analysis part. Based on the analysis, two work task areas were emphasized and four dilemma groups were identified; community dilemmas, operative dilemmas, change dilemmas and leaders’ career dilemmas.
Analyysien tuloksena tunnistettiin akateemisen keskijohtajan toimintakentän kaksi painotusaluetta sekä neljä dilemmaryhmää: yhteisödilemmat, operatiiviset dilemmat, muutosdilemmat ja johtajan uradilemmat.
Aims: The aim of the research is to identify the sphere of work among academic middle managers and the dilemmas they face in their profession.
Tutkimuksen tavoitteena on tunnistaa akateemisen keskijohtajan toimintakentän painotuksia sekä dilemmoja, joita hän kohtaa työssään.
Methods: The research data consisted of eight semi-structured theme interviews that were collected from academic middle managers working at the University of Helsinki.
Tutkimusaineisto koostui kahdeksan akateemisen keskijohtajan puolistrukturoiduista teemahaastatteluista.
Other tasks within their sphere of work had been delegated to others.
Toimintakentän muut osa-alueet, tutkimuksen ja opetuksen johtaminen, oli pääasiassa delegoitu pois.
The research also showed that middle managers face both weak and strong dilemmas in their work, which were categorized into the four dilemma groups introduced above.
Lisäksi saatiin selville, että akateemiset keskijohtajat kohtasivat työssään useita heikkoja tai vahvoja dilemmoja.
They have a wide range of tasks and they work with many stakeholders.
Hänellä on moniulotteinen tehtävä yliopistossa, jossa hänen toimintakenttänsä on laaja.
The second was caused by the power dynamics of an academic middle manager and the academic community.
Lisäksi akateemisen keskijohtajan valtasuhde aiheutti jännitettä, joka heijastui akateemisen työyhteisön erityispiirteistä.
The research showed evidence of the dilemmas that academic middle managers face.
Tutkimuksen tulokset toivat esiin yliopiston akateemisen keskijohdon työssä tunnistettuja dilemmoja, ja tulokset ovat hyödynnettävissä yliopiston johtamiskoulutuksissa.
The tensions in the position may increase if the career path of an academic middle manager falls on them unintentionally.
Position jännitteisyyttä lisää se, että keskijohtajan tehtävään päädytään usein "luonnonvalinnan" kautta.
The first of the five studies also analyses the Swedish evening news, broadcast by Finlands Svenska Television.
Ensimmäisessä osatutkimuksessa on analysoitu myös Finlands Svenska Televisionin lähettämiä ruotsinkielisiä iltauutisia.
The overall duration of the data is one hour.
Haastattelu-uutisia on yhteiskestoltaan tunti.
The research seeks to answer the following questions: 1) What is the nature of the co-operation of verbal and visual language in televised news interviews?
Tutkimuskysymykset ovat seuraavat: 1) Millaista on television haastattelu-uutisen verbaalisen ja visuaalisen kielen keskinäinen yhteistyö?
Keywords: television news, news interview, multisemiotic text, multisemiotic text analysis, audiovisual grammar
Avainsanat: televisiouutinen, haastattelu-uutinen, multisemiootttinen teksti, multisemioottinen tekstianalyysi, audiovisuaalinen kielioppi
An interrogative clause is used only when the reporter is in some way featured in the image area together with the interviewee.
Kysymyslause esiintyy vain silloin, kun toimittaja esiintyy kuvatilassa tavalla tai toisella haastateltavan kanssa.
In the introduction scene, the verbal and visual language have either a coordinative or a subordinative relationship.
Johdattavassa kohtauksessa verbaalinen ja visuaalinen kieli ovat keskenään joko rinnasteisessa tai alisteisessa suhteessa toisiinsa.
All in all, the multisemiotic examination of the interaction of verbal and visual language indicated that the televised news interview is a text consisting of highly varied and diverse phenomena which the modern viewer is able to immediately understand in the rapid flow of the text.
Kaiken kaikkiaan verbaalisen ja visuaalisen kielen yhteistyön multisemioottinen tarkastelu osoitti television haastattelu-uutiset hyvin erilaisista ja monipuolisista ilmiöistä koostuvaksi merkityskokonaisuudeksi, jonka nykykatsoja heti ymmärtää nopeasti ohi menevässä tekstivirrassa.
The key findings indicate that the news interview format is an established genre, in which the reporter, after an introduction by the newscaster, first gives their report on the topic outside the image area and then, in the introductory scene, brings in the interviewee to talk and comment on the matter at hand.
Keskeisimmät tutkimustulokset osoittavat haastattelu-uutisen kokonaisuuden vakiintuneeksi tekstilajiksi, jossa uutistoimittajan ingressin jälkeen toimittaja selostaa kuvan ulkopuolella uutisaihetta ja tuo johdattavassa kohtauksessa haastateltavan kuvatilaan puhumaan ja kommentoimaan asiaansa.
One characteristic feature of the interaction of words and images is the demonstrative deixis, which can refer not only to the referents of verbal language but also to the objects and actions present in the visual language.
Yhtenä erityispiirteenä sanan ja kuvan yhteistyössä esiintyy demonstratiivideiksis, jolla voidaan viitata paitsi verbaalisessa kielessä oleviin tarkoitteisiin myös visuaalisessa kielessä, siis kuvassa esiintyviin asioihin ja toimintoihin.
The research material consists of 40 examples of archival news interview footage taken from the 8:30 p.m. evening news, broadcast by the Finnish Broadcasting Company YLE in the autumn of 2005.
Tutkimuksen aineistona ovat Yleisradion puoli yhdeksän uutisissa lähetetyt 40 haastattelu-uutista, jotka on lähetetty syksyllä 2005.
2) What is the text that is created by words and images; that is, what is the multisemiotic televised news interview as a genre, and how is it constructed?
2) Millainen on sanan ja kuvan yhteistyön tuottama merkityskokonaisuus, multisemioottinen television haastattelu-uutinen tekstilajina, ja miten se rakentuu?
Halliday’s systemic functional (SF) theory of language and Günther Kress and Theo van Leeuwen’s approach to visual design, which is based on SF theory.
Tutkimuksen teoreettisena taustana ovat M. A. K. Hallidayn systeemis-funktionaalinen (SF) kieliteoria sekä Günther Kressin ja Theo van Leeuwenin visuaalisen suunnittelun kielioppi.
The initial clause of the introductory scene is usually declarative.
Johdattavan kohtauksen johdattava ilmaus on pääosin väitelause.
As well as constituting the theoretical background, SF theory provides the methodology for the analysis of words and images: SF grammar allows for the analysis of verbal language, while the grammar of visual design makes it possible to analyse the collaboratorion of words and images in the resulting text as a multi-semiotic entirety.
Molemmat kieliopit tarjoavat teoriataustan ohella metodin analysoida sanaa ja kuvaa: SF-teoria antaa metodit analysoida verbaalista kieltä ja visuaalisen suunnittelun kielioppi metodit analysoida kuvaa sekä sanan ja kuvan yhteistyötä ja näiden yhteistyönä syntynyttä tekstiä, multisemioottista kokonaisuutta.
The verbal information unit comprises a theme-rheme structure, while the visual information unit consists of the alternation of given and new features combined with visual framing and salience.
Verbaalinen informaatioyksikkö muodostuu teema–reema-rakenteesta, visuaalinen informaatioyksikkö tutun ja uuden vaihtelusta, visuaalisesta rajauksesta ja huomioarvosta.
The textual analysis conducted revealed that the scenes of the news interview sequences contain audiovisual information units that are, in turn, composed of units of verbal and visual information.
Tutkimuksen tekstuaalisessa tarkastelussa kävi ilmi, että haastattelu-uutisten jaksojen kohtauksissa on audiovisuaalisia informaatioyksiköitä, jotka muodostuvat verbaalisista ja visuaalisista informaatioyksiköistä.
The research provides new information on televised news interview to the extent that it is now possible to talk about audiovisual grammar and multisemiotic text analysis.
Tutkimus tuo uutta tietoa television haastattelu-uutisista, ja sen perusteella voi sanoa, että on mahdollista puhua jo audiovisuaalisesta kieliopista ja multisemioottisesta tekstianalyysistä, mikä on uutta ainakin suomenkielisten multisemioottisten televisiotekstien analyysissa.
Three of the articles focus on both the verbal and visual language in the news interviews and investigate their coordinative and subordinative relation, methods of interaction and textuality.
Tutkimus koostuu yhteenvedosta ja viidestä osatutkimuksesta, joissa tarkastellaan television multisemioottisen haastattelu-uutisen rakennetta, puheen variaatiota sekä verbaalisen ja visuaalisen kielen keskinäistä rinnastus- ja alistussuhdetta, vuorovaikutuskeinoja ja tekstuaalisuutta.
This dissertation examines the interaction of words and images from the perspective of language research and investigates televised news interview as a multisemiotic text entity and genre.
Tutkimuskohteena on televisiouutisissa esitetty haastattelu-uutinen multisemioottisena tekstikokonaisuutena ja -lajina.
Dynamics give rise to various representational and computational challenges.
Tämä aiheuttaa useita sekä esityksellisiä että laskennallisia haasteita.
All of the proposed algorithms are implemented, made available in open source, and subjected to extensive empirical evaluation.
Esitetyt algoritmit kehitetään avoimen lähdekoodin implementaatioina ja niiden käytännön sovellettavuutta osoitetaan kattavien empiiristen evaluaatioiden kautta.
In this thesis, we study three related themes involving dynamics and uncertainty in AFs from a computational perspective: extension and status enforcement in AFs, the AF synthesis problem, and two formalisms specifically designed to accommodate uncertainty arising from dynamics, namely, incomplete AFs and control AFs.
Tässä väitöskirjassa tutkitaan kolmea argumentaatiokehysten dynamiikkaan ja epävarmuuteen liittyvää teemaa laskennallisesta näkökulmasta: pakotusongelmia, argumentaatiokehysten synteesiä sekä epävarmuuden esittämiseen tarkoitettuja argumentaatiokehysten laajennoksia.
AFs model argumentative scenarios as directed graphs, with nodes representing arguments and edges representing conflicts, or attacks, between arguments.
Niin kutsuttujen abstraktien argumentaatiokehysten avulla voidaan mallintaa argumentointiin liittyviä tilanteita suunnattuina verkkoina, joissa solmut esittävät argumentteja ja kaaret hyökkäyksiä eli ristiriitoja argumenttien välillä.
We provide complexity results and practical algorithms for each of the three problem settings.
Työssä esitetään laskennalliseen vaativuuteen liittyviä tuloksia sekä käytännön algoritmeja edellä mainittujen aihealueiden kontekstissa.
Argumentation in artificial intelligence (AI) is a prominent research area situated in the field of knowledge representation and reasoning.
Argumentaatio on merkittävä modernin tekoälytutkimuksen haara.
For reasoning about arguments, and in particular about the acceptability of arguments, several different argumentation semantics identify jointly acceptable subsets of arguments called extensions.
Erilaiset argumentaatiosemantiikat määrittelevät yhdessä hyväksyttäviä, keskenään ristiriidattomia argumenttijoukkoja.
Motivated by the success of Boolean satisfiability (SAT) based declarative methods for NP-complete problems and SAT-based counterexample-guided abstraction refinement (CEGAR) algorithms for problems beyond NP, we develop algorithms that are based on employing SAT and maximum satisfiability solvers both directly and in an iterative CEGAR loop.
Näiden ongelmien ratkaisemiseksi työssä suunnitellaan algoritmeja pohjautuen lauselogiikan toteutuvuustarkastimien sekä niiden optimointilaajennosten käyttöön.
Argumentation is inherently a dynamic process involving changes with respect to both arguments and attacks between them.
Useissa käytännön tilanteissa argumentaatiokehysten rakenne ei ole ennalta määrätty; sekä argumentit että niiden vasta-argumentit ovat muutoksille alttiita ja siten myös epävarmoja.
Abstract argumentation frameworks (AFs) constitute a central formalism to argumentation in AI.
Vaativuuden kannalta näytetään, että useat ongelmien muunnelmat ovat NP-vaikeita monille keskeisille argumentaatiosemantiikoille.
This period is characterised by the opening up of the international economy and the tightening of the competition due to increasing imports.
Tuolloin kansainvälinen talous avautui ja kilpailu kiristyi lisääntyvän tuonnin myötä.
Thus, the research focuses on the company's ability to utilise existing resources (exploitation) and to innovate new strategic objectives and practices (exploration).
Tällöin tutkimuskohteena on yrityksen kyky hyödyntää olemassa olevia voimavaroja (eksploitaatio) sekä innovoida uusia strategisia tavoitteita ja toimintatapoja (eksploraatio).
The research material consists of three datasets related to the strategic management and planning of the studied company: 1) archive material, 2) customer, personnel and other stakeholder magazines, and 3) other printed sources (e.g. annual reports, articles in the press).
Aineisto koostuu yrityksen strategiseen johtamiseen ja suunnitteluun liittyvistä kolmesta kokonaisuudesta: 1) arkistoaineisto, 2) asiakas-, henkilöstö- ja muut sidosryhmälehdet sekä 3) muut painetut lähteet (mm. vuosikertomukset, lehtiartikkelit).
This strategic change enables Arabia to rely ambidextrously on existing strengths and skills and at the same time seek a new, innovative direction for business.
Tämän strategisen muutoksen teki mahdolliseksi Arabian kyky ambideksterisesti tukeutua nykyisiin vahvuuksiin ja osaamiseen sekä yhtäaikaisesti etsiä uutta, innovatiivista suuntaa liiketoiminnalle.
"Grow or Die" : Design management and strategic ambidexterity in Oy Arabia Ab from the 1960s to the end of the 1980s
"Kasva tai kuole" : Oy Arabia Ab:n muotoilujohtamisen kehittyminen ja strateginen ambideksterisyys 1960-luvulta 1980-luvun loppuun
The study examines the changing, shaping and emergence of the Oy Arabia Ab strategy at the end of the 1960s towards the end of the 1980s, i.e., after the golden age of Finnish design.
Tutkimus tarkastelee Oy Arabia Ab:n strategian muuttumista, muovautumista ja kehkeytymistä suomalaisen muotoilun kultakauden jälkeen 1960-luvun lopulta 1980-luvun lopulle.
I study how the company strives strategically to solve the challenges of productivity and internationalisation and how decision-making related to organisation, management and ownership is linked to strategic planning.
Tutkin sitä, miten yritys pyrkii strategisesti ratkaisemaan tuottavuuden ja kansainvälistymisen haasteet, sekä sitä, miten organisaatioon, johtamiseen ja omistukseen liittyvä päätöksenteko kytkeytyy strategiseen suunnitteluun.
The narrative of internationalisation is based on the expansion of the domestic market to the Nordic countries, the pursuit of new markets in countries appreciating the Scandinavian design taste, and the creation of sales channels, ownership, forms of cooperation and networks.
Kansainvälistymisen narratiivi rakentuu pääosin kotimarkkina-alueen laajenemiseen pohjoismaissa, uusien markkinoiden tavoittelemiseen skandinaavista makua arvostavissa maissa sekä myyntikanavien, omistuksen, yhteistyömuotojen ja verkostojen luomiseen.
During the research period, Oy Arabia Ab develops into a company that strengthens systematic strategic management under the protection of the parent company.
Tutkimusjakson aikana Oy Arabia Ab:stä kasvaa emoyhtiön suojissa yritys, jossa vahvistuu systemaattinen strateginen johtaminen.
I approach strategic management and planning in the context of business history, which focuses on the long-term strategic planning, change, and construction of a new strategy.
Tutkin strategista johtamista ja suunnittelua liiketoimintahistorian näkö¬kulmasta, jossa tarkastelun kohteena on yrityksen pitkän aikavälin strateginen muutos, kehittyminen ja uuden strategian rakentaminen.
I use ambidexterity as an analytical tool.
Teoreettisena työkaluna hyödynnän ambideksterisyyttä eli kaksikätisyyttä.
In addition, I examine how Arabia integrates design management and leadership into its strategy thus responding to the new requirements of consumers and the challenges of the business environment.
Lisäksi tutkin sitä, miten Arabia integroi muotoilu¬johtajuuden osaksi strategiaansa ja vastaa osaltaan muuttuvan kulu-tuksen ja liiketoimintaympäristön vaatimuksiin.
During the research period, the relationship with the parent company Oy Wärtsilä Ab frames Arabia's strategy.
Tutkimusjakson aikana suhde emoyhtiö Oy Wärtsilä Ab:hen kehystää yrityksen strategiaa.
The narrative of ownership and organisation frames the construction of the company’s strategy in terms of the need to create a strong internationalising Nordic design company, the need to modernise the organisational structure, as well as the tensions ensuing from the parent company Wärtsilä, which simultaneously provides opportunities for innovation.
Omistuksen ja organisaation narratiivi kehystää yrityksen strategian rakentamista ja muovautumista tarpeella luoda vahva kansainvälistyvä muotoiluyritys pohjoismaihin, organisaatiorakenteen modernisoinnilla sekä emoyhtiö Wärtsilän luomilla jännitteillä ja mahdollisuuksilla innovatiivisuudelle.
I approach the company’s strategy narratively, on the basis of which I create three strategic narratives: ownership and organisation, productivity and internationalisation.
Aineiston analyysissä ja strategian tarkastelussa hyödynnän narratiivista otetta, jonka avulla rakennan kolme strategianarratiivia: omistus ja organisaatio, tuottavuus sekä kansainvälistyminen.
The company transforms from a manufacturing and selling strategy towards design management, combining aesthetic product design, innovativeness, brand construction and market dynamics.
Yrityksessä siirryttiin tuotteiden valmistamisesta ja myynnistä muotoilujohtamiseen, jossa yhdistyivät tuotteiden esteettinen suunnittelu, innovatiivisuus, brändinrakentaminen ja markkinoiden ymmärtäminen.
The ambidextrous strategy based on exploitation and exploration is path-dependent.
Arabian strategiassa polkuriippuvuuteen perustuva eksploitatiivinen ja eksploratiivinen strategia täydentyy polkuluovuudella.
The productivity-strategic narrative is structured as a transition from technical quality to designed overall quality, and from trademark policy to brand management.
Tuottavuusstrateginen narratiivi jäsentyy laatumäärittelyn siirtymänä teknisestä laadusta muotoiltuun kokonaislaatuun, tavaramerkkipolitiikasta brändinhallintaan sekä tuotteen myymisestä valikoiman, tuoteinnovaatioiden ja yritysyhteistyön kehittämiseen asiakastarpeiden kohtaamiseksi.
I argue that the design management approach strengthens the organisation's ambidextrous capabilities together with the simultaneity of exploitation and exploration.
Muotoilujohtaminen vahvistaa organisaation ambideksterisisiä kyvykkyyksiä, joka luo pohjan polkuluovuudelle, kaksikätisyyden suuntien samanaikaisuudelle.
However, the actual performance strongly depends on the behavioral context and relevance of the task and state of the brain.
Suorituskyky riippuu kuitenkin kontekstista ja käyttäytymistehtävän merkityksestä eläimelle sekä aivojen sen hetkisestä tilasta.
They are even able to apply the more efficient strategy at day once they have first performed the task during the night.
Näytimme lisäksi, että hiiret pystyvät hyödyntämään tehokkaampaa strategiaa myös päiväsaikaan, jos ovat ensin suorittaneet tehtävän yöllä.
In the second paper, we studied the impact of the circadian rhythm on the sensitivity limit of mouse vision.
Toisessa osatyössä tutkin vuorokausirytmin vaikutusta hiiren näönherkkyyteen.
The challenge for vision, as for all senses, lies in separating the weakest signals from the neural noise originating within the sensory system.
Tällöin näköjärjestelmän on kyettävä erottamaan heikoimmatkin signaalit aistijärjestelmän sisäisestä kohinasta.
Unlike most vertebrates, amphibians are potential dichromats even at night, with two spectrally distinct classes of rod photoreceptors: common vertebrate rods (peak sensitivity at 500 nm) and an additional class called "green rods" (peak sensitivity at 430 nm).
Toisin kuin muilla selkärankaisilla, sammakkoeläimillä on kaksi erityyppistä hämäränäköön erikoistunutta sauva-valoreseptoria: vihreän valon aallonpituutta parhaiten absorboiva viherherkkä sauvareseptori (kuten meillä) sekä lyhyempiä, sinisiä aallonpituuksia absorboiva siniherkkä sauva.
We found that mice have strikingly better performance in the visual task at night, so that they can reliably detect 10-fold dimmer light in the night than in the day.
Havaitsimme, että yöllä hiiret erottivat hyvin heikkoja valoja pimeässä jopa kymmenen kertaa paremmin kuin päivällä.
We used a simple photon detection task, which allowed us to link well-defined retinal output signals to visually guided behavior.
Tässä työssä käytimme yksinkertaista, himmeiden valojen havaitsemistehtävää, joka mahdollisti verkkokalvon aivoihin lähettämän signaalin yhdistämisen näönvaraiseen käyttäytymiseen tiukan kvantitatiivisesti.