natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bacteria may significantly affect the formation of the concretions in the GoF, because known Mn oxidising bacteria were enriched in Mn2+ containing liquid and semi solid media.
Hapettavissa olosuhteissa rikastuneisiin bakteereihin kuului muun muassa tunnettuja mangaania hapettavia lajeja ja rautaa pelkistäviä lajeja.
Microbes regulate metal and nutrient cycling in Fe Mn concretions of the Gulf of Finland
Bakteerit voivat merkittävästi vaikuttaa konkretioiden muodostumiseen Suomenlahdella.
The calculated surface area of the pore network is 2 to 5 times greater than the exterior surface area of the concretions.
Tutkittujen huokosverkostojen pinta-ala on kahdesta viiteen kertaa niin laaja, kuin konkreetioiden ulkopinta-ala. Konreetioilla on siis selvä kasvuvaihe ja epäselvä liukenemisvaihe.
The concretions have a distinctive concentric structure, consisting of alternating iron and manganese-rich layers.
Konkreetiotioilla on ominainen, vuorottelevista ja konsentrisista mangaani- ja rautarikkaammista kerroksista muodostuva rakenne.
Ferromanganese concretions or nodules are recent biogeochemical sedimentary formations present in abundant amounts at the fringes of deep basins in the area of the Baltic Sea.
Itämeressä syvänteiden reunamilla runsaina esiintyvät rautamangaanikonkreetiot tai nodulit ovat biogeokemiallisten prosessien viimeisen jäätiköitymsen jälkeen synnyttämiä.
In general, their dissolution occurs in anoxic conditions whereas precipitation in an oxic environment.
Yleisesti ottaen konkreetiot kasvavat hapellisissa ja liukenevat hapettomissa olosuhteissa.
The iron layers typically host phosphorus, and the concretions also work as traps for many other compounds such as heavy metals and REEs.
Lisäksi konkreetiot toimivat loukkuina useille muille yhdisteille ja alkuaineille, kuten raskasmetalleille ja REE:lle.
Porosity, layer structure and the chemical composition of the concretions were assessed using CT-scanning, EDS, XRF, and LOI analyses.
Käytettyjä menetelmiä ovat röntgentomografia, EDS elektronimikroanalysaattorilla, XRF ja hehkutus.
In addition, substantial amounts of P was released during the dissolution experiment which may have importance in the Gulf of Finland.
Hapettomattomissa oloissa konkreetioit liukenevat, ja vapauttavat fosforia, jolla on mahdollisia seurauksia Suomenlahdella.
Computed tomography analysis also showed that the pore networks extend from the surface of the concretions to the core.
Mangaanirikkaissa kerroksissa esiintyy laaja ja epäsäännöllinen huokosverkosto, joka ulottuu konkreetioiden ulkopinnalta niiden ytimeen.
While oxygen is present, Fe (oxyhydr)oxides are effectively formed.
Lisäksi Fe (oksihydr)oksideissa oli sauvamaisia bakteereita.
Diffuse structures and the presence of microbial structures in Mn-rich layers could be affiliated with metal oxide susceptibility to redox reactions mediated by microbial processes.
Mikrobiologisen sulfaatinpelkistyksen tuottama vetysulfidi reageoi pelkistyneen raudan kanssa muodostaen Fe sulfideita, joka estää fosforin pidättymisen raudan yhdisteisiin.
Dissolution experiment in anoxic conditions was also implemented by incubating the deoxygenated samples stored in Anaerogen containers.
Myös niiden käyttäytymistä hapettomissa oloissa tutkittiin pelkistyskokeella.
The analyses showed that Mn layers host a vast pore network.
Analyysit osoittivat että konkreetiot koostuvat tiheämmistä rautarikkaista kerroksista ja löyhemmistä mangaanirikkaammista kerroksista.
Structural and geochemical analyses were performed to understand the growth and evolution of spheroidal ferromanganese concretions from the Gulf of Finland.
Röntgentomografian ja EDS analyysin avulla voitiin osoittaa konreetioiden rakenteiden vallitseva kemiallinen koostumus ja niiden tiheys.
These analyses are recommended also in cases where no suspicion of metabolic disturbances exists, but the findings in autopsy are scarce.
Suosittelemme näitä analyysejä myös tapauksissa, joissa ei edeltävästi epäillä aineenvaihdunnallisia häiriöitä, mutta löydökset ruumiinavauksessa ovat vähäisiä.
In our studies, we have assessed the results, methods and interpretation provided by analysis of glucose, lactate, ketone bodies, HbA1c and C-reactive protein (CRP) in PM samples.
Tutkimuksessamme olemme arvioineet menetelmiä, sekä tuloksia ja niiden tulkintaa, liittyen glukoosin, maitohapon (laktaatin), ketoaineiden, HbA1c:n, sekä c-reaktiivisen proteiinin (CRP) määrityksiin vainajanäytteistä.
The biochemical results can provide supporting information in cases where the death is caused or associated with metabolic disturbances for instance in diabetes mellitus (DM) or alcohol abuse.
Biokemialliset tutkimukset tuovat lisätietoa kuolemansyystä tapauksissa, joissa on aineenvaihdunnallisia häiriöitä johtuen mm. diabeteksesta tai runsaasta alkoholinkäytöstä.
The collaboration between the medico-legal pathologists and the laboratory is very important for the development and understanding of PM biochemistry and to include novel analyses to support the CoD investigation.
Yhteistyö oikeuslääkäreiden ja laboratorion välillä on erittäin tärkeää vainajanäytteiden biokemiallisten analyysien kehittämisessä ja niistä saatavien tulosten tulkinnassa.
Analytes may also be consumed or produced by microbial metabolism.
Analysoitavia merkkiaineita voi myös muodostua tai vähentyä johtuen mikrobien toiminnasta kuoleman jälkeen.
Despite these challenges, with a sufficient number of samples and adequate research it is possible to optimize biochemical methods for PM samples and obtain reference values for certain conditions.
Näistä haasteista huolimatta biokemiallisia menetelmiä voidaan optimoida ja hyödyntää vainajanäytteiden analysoinnissa, kun perustana on riittävän suureen näytemäärään pohjautuva tutkimustieto.
The macroscopical, histological and toxicological findings in autopsy may be scarce or even absent.
Löydökset ruumiinavauksessa, mikroskooppisissa ja toksikologisissa tutkimuksissa saattavat olla vähäisiä tällaisissa tapauksissa.
As ketoacidosis can be present also after heavy alcohol use, the determination of glycemic status prior to death is essential in distinguishing between these two conditions.
Koska pitkäaikainen runsas alkoholinkäyttö voi myös aiheuttaa ketoasidoosia, kuolemaa edeltäneen sokeritasapainon arviointi on tarpeellista.
According to our results, we recommend that in DM and alcohol abuse related deaths VH glucose, total ketone bodies or beta-hydroxy butyrate and blood HbA1c should always be analyzed.
Tulostemme perusteella suosittelemme, että oikeuslääketieteellisessä kuolemansyynselvityksessä diabetekseen ja alkoholin väärinkäyttöön liittyvissä kuolemantapauksissa analysoidaan silmän lasiaisnesteen glukoosi- ja ketoainepitoisuus, sekä veren HbA1c pitoisuus.
In addition, the re-distribution may cause falsely elevated values when compared to clinical samples.
Lisäksi mahdollinen uudelleenjakautuminen kudosten ja ruumiinnesteiden välillä kuoleman jälkeen aiheuttaa poikkeavia pitoisuuksia verrattuna kliinisiin viitearvoihin.
Optimization has been performed in routine casework according to our findings providing more accurate information to the medico-legal pathologists in their CoD investigation work.
Tutkimustulostemme pohjalta menetelmiä on optimoitu siten, että oikeuslääkäreille tuotettava tieto on tarkentunut ja tukee näin paremmin oikeuslääketieteellistä kuolemansyynselvitystä.
In addition, our results have provided some insights into the pathology of severe diabetic emergencies as well as to ketoacidosis due to alcohol.
Lisäksi tutkimuksemme tuo näkemystä alkoholiperäisten ja diabeteksesta johtuvien aineenvaihdunnallisten häiriöiden mekanismeihin.
The CoD determination is very important not only on the individual level, but also nationally, since Finnish Statistics collects the CoD data, which can be than further utilized in recommendations concerning health and primary prevention.
Suomessa Tilastokeskus tekee tilastoa kuolemansyistä, ja näitä tilastoja voidaan puolestaan hyödyntää kansanterveyteen liittyvissä suosituksissa.
Postmortem (PM) biochemistry is utilized in cause of death (CoD) investigations.
Vainajanäytteiden biokemiallisia määrityksiä hyödynnetään oikeuslääketieteellisessä kuolemansyynselvityksessä.
Glycated hemoglobin (HbA1c) provides information on the glycemic balance in previous weeks.
Sokeritasapainoa kuolemaa edeltävien viikkojen aikana arvioidaan määrittämällä kuinka suuri osuus veren hemoglobiinista on ns. sokerihemoglobiinia, eli glykoitunutta hemoglobiinia (HbA1c).
Analytes may be degraded or denatured leading to methodological difficulties.
Monet biologiset merkkiaineet voivat olla hajonneita, tai niiden rakenne on voinut muuttua merkittävästi vaikeuttaen niiden analysointia.
Determination of vitreous humor (VH) glucose and ketone bodies are very informative in these cases.
Silmän lasiaisnesteen glukoosi- ja ketoainepitoisuuksien biokemiallisilla määrityksillä saadaan merkittävää lisätietoa näistä häiriötiloista.
Lactate levels may provide additional information, when the results are interpreted considering the PM interval (PMI).
Silmän lasiaisen laktaattipitoisuuden määrittäminen tuo lisätietoa, mikäli kuolemasta kulunut aika otetaan huomioon tulosten tulkinnassa.
The sample matrix is often different from that in clinical biochemistry and the reference levels need be obtained through research.
Vainajanäytteiden tutkimukseen tuo haasteita näytteiden laatu, joka on kuolemanjälkeisistä muutoksista johtuen hyvin poikkeavaa verrattuna kliinisiin näytteisiin.
I also suggested that aesthetic experiences consist of at least the following dimensions perceived in the environment: coherence reflecting care and congruence of the environment, complexity reflecting diversity and mystery, multisensory beauty, as well as sublimity.
Lisäksi totesin, että esteettisiä kokemuksia voi olla monenlaisia, ne ovat usein moniaistisia ja saattavat sisältää erilaisia ulottuvuuksia, kuten kokemus jostain ylevästä, tunne johdonmukaisuudesta, järjestyksen havaitseminen, ympäristön monipuolisuus, salaperäisyys sekä kauneus.
I showed that restorative experiences were better in forest interiors with closed views to the urban matrix than at the edges or edge zones with open or semi-closed views.
Ensiksi osoitin, että vastaajien kokema elpyminen oli merkittävästi parempi metsien sisäosissa, missä metsäkasvillisuus peitti näkymän kaupunkiympäristöön, kuin metsän reunalla tai lähellä reunaa, mistä näkymä kaupunkiympäristöön oli avoin tai puoliavoin.
Furthermore, decaying logs did not, in general, affect the aesthetic experiences of people in urban forests, and logs were well accepted by urban forest visitors.
Seuraavassa osatutkimuksessa puolestaan osoitin, että maahan jätetyt lahopuut eivät vaikuttaneet metsässä kävijöiden esteettisiin kokemuksiin, ja että asukkaat hyväksyivät lahopuun osana kaupunkimetsiä hyvin.
All these dimensions should be taken into account when assessing the aesthetic quality of green spaces.
Ympäristön kokemuksellista laatua arvioitaessa olisikin hyvä ottaa huomioon nämä erilaiset kokemuksen ulottuvuudet.
These negative effects can be reduced by keeping forest patches large enough to provide habitats for forest species, and maintaining the forest edge vegetation dense and multilayered to reduce edge effects.
Esimerkiksi metsien pirstoutumisen seurauksena lisääntyvä reunavaikutus muuttaa metsäkasvillisuutta, mutta reunavaikutusta voi pienentää säilyttämällä metsälaikut tarpeeksi suurina tai pitämällä metsänreunan puusto tiheänä ja monikerroksisena.
In this thesis my aim was also to clarify concepts related to restorative and aesthetic experiences to better determine, assess and measure the experiential quality of green spaces in the future.
Väitöskirjan viimeisessä osassa tarkastelin myös teoreettisesti, millaisia esteettiset kokemukset luontoympäristöissä voisivat olla ja mitä ulottuvuuksia tulisi ottaa huomioon viheralueiden kokemuksellista laatua tutkittaessa.
I also provided recommendations for pluralistic planning and management aiming at eco-experientially good quality urban forests.
Tässä väitöskirjassa selvitin, voiko kaupunkimetsiä suunnitella ja hoitaa niin, että ne olisivat sekä ekologisesti että kokemuksellisesti laadukkaita.
It is a thicket of saplings occurring in forests that suffer from heavy wear, which can be used as a barrier against trampling to provide safe regeneration microsites for other saplings and forest vegetation.
Suojatiheiköistä näyttäisi olevan hyötyä etenkin erittäin tallatuissa kaupunkimetsissä, joissa ne antavat suojaa sekä suotuisan paikan taimille ja mahdollisesti myös muulle kasvillisuudelle uusiutua ja kasvaa suojassa ihmisten tallaukselta.
In two empirical papers I examined, using survey techniques, how closure of view to the urban matrix from the forest interior, which indicates dense edge vegetation minimizing ecological edge effects, affects the restorative experiences of residents, and do ecologically beneficial decaying logs on the forest floor affect aesthetic experiences of forest visitors.
Nämä tulokset viittaavat siihen, että tietyt ekologisesti hyvät metsänhoitotoimenpiteet metsänreunan jättäminen tiheäksi niin, että näkymä metsän sisältä kaupunkiympäristöön on suljettu, sekä ekologisesti hyödyllisten lahopuiden jättäminen maahan voivat olla myös kokemuksellisesti hyviä.
Ecological forest management options may not always be favored in urban forest planning and management because they are generally thought to affect people s recreational, e.g. restorative and aesthetic, experiences negatively.
Ekologisesti hyvät ratkaisut, esimerkiksi tiheä puusto tai lahopuu herättävät metsänhoidon suunnittelussa ajoittain kiivaitakin keskusteluja puolesta ja vastaan.
In the first empirical paper, I introduced a new ecological forest management option called sheltering group .
Väitöskirjani ensimmäisessä osassa esittelen uuden kulunohjauskeinon, suojatiheikön , joka on pienialainen rykelmä puiden taimia tai pieniä puita.
Eco-experiential quality of urban forests : Combining ecological, restorative and aesthetic perspectives
Tutkin kahta kokemustyyppiä: stressistä elpymistä ja esteettistä kokemusta.
In the fourth paper I concentrated on operationalizing aesthetic experiences and explored, through a literature review, what is a multisensory aesthetic experience in natural or semi-natural environments, and what dimensions it consists of.
Jotta voitaisiin ymmärtää, miten suunnitella esteettisesti laadukasta ympäristöä, pitäisi alkajaisiksi selkeyttää sitä, mitä esteettinen kokemus tarkoittaa, ja mistä se koostuu.
In this thesis I combined perspectives from urban forest ecology, environmental psychology and empirical aesthetics to determine whether ecologically beneficial urban forest planning and management can also be experientially good.
Väitöskirjani seuraavissa osissa selvitin, voivatko tietyt ekologiset ratkaisut olla myös kokemuksellisesti hyviä.
In this thesis I examined whether this assumption is supported when people are taken into forests and their multisensory experiences investigated on-site.
Tämä tarkastelu osoitti, että ympäristön esteettisyydestä puhuttaessa eri alojen tutkijat puhuvat ristiin, ja käyttävät sekavaa käsitteistöä.
Previous studies have shown that urbanization, increasing edge effects as a result of forest fragmentation, and intensive recreational use affect the ecological quality of forests negatively.
Kaupungistumisen on todettu vaikuttavan metsien ekologiaan monin tavoin, mutta vaikutuksia voi haluttaessa lieventää tietyin ratkaisuin.
Instead, the environmental consciousness and spontaneity were not significant dimensions for the Trans-Mongolian railway travellers.
Sen sijaan ympäristötietoisuus ja spontaanius eivät olleet merkittäviä ulottuvuuksia Trans-Mongolian junamatkailijoille.
The results claim that the Trans-Mongolian travellers have several motivations, which were divided into push- and pull-factors.
Tulokset osoittivat, että Trans-Mongolian matkailijoilla oli useita eri motiiveja ja ne jakautuivat työntäviin ja vetäviin motivaatioihin.
According to literature and previous research the slow travel concept involves five dimensions, which are: travel experience and transport mode, slowness and the value of time, locality and activities in destination, environmental consciousness and spontaneity.
Kirjallisuuden ja aiempien tutkimuksien perusteella hitaan matkailun määritelmään sisältyy viisi erilaista ulottuvuutta, jotka ovat: itse matkanteko sekä liikenneväline, hitaus ja ajan arvostaminen, paikallisuus, ympäristötietoisuus sekä spontaanius.
The fieldwork was implemented in June and July 2014 on the Trans-Mongolian railway, and 13 international travellers were interviewed.
Tutkimuksen kenttätyö toteutettiin kesällä 2014 Trans-Mongolian junaradalla, missä haastateltiin 13:sta vapaa-ajan kansainvälistä matkailijaa.
Important push-factors were experiencing new cultures and novelty-seeking, and also experiencing something that others have not.
Tärkeitä matkalle työntäviä motivaatioita olivat uusien kulttuurien ja tuntemattoman kohtaaminen sekä ajatus siitä, että pääsee kokemaan jotain mitä muut eivät ole kokeneet.
It is a case study about the motivations and experiences of the Trans-Mongolian railway travellers.
Kyseessä on tapaustutkimus Trans-Mongolian junaradan matkustajien motivaatioista ja matkakokemuksista.
Nowadays reaching very distant travel destinations by air is quite common and easy, whereupon travelling with other transport modes is not the initial or ideal idea.
Nykyisin lentäminen ja kaukaistenkin kohteiden saavuttaminen on matkailijalle helppoa, eikä pidemmän matkan tekeminen muilla kulkuvälineillä tule välttämättä ensimmäisenä mieleen.
Is train tourism a form of slow tourism?
Suurin tutkimuskysymys kuuluu, onko junamatkailu hidasta matkailua?
The aim is to discover if the travellers on Trans-Mongolian railway have motivations relating to the key dimensions of slow travel, and does the tourist experience support the slow travel concept.
Tarkoituksena on selvittää onko Trans-Mongolian junamatkailijoilla hitaan matkailun ulottuvuuksiin liittyviä motivaatioita ja miten matkakokemus kokonaisuudessaan liittyy hitaan matkailun määritelmään.
The data was collected with qualitative methods, and the in-depth semi-structured interviews were the principal method.
Aineiston keruussa käytettiin kvalitatiivisia menetelmiä, joista tärkeimpänä toimivat teemahaastattelut.
The purpose of this study is to examine the concept of slow travel and value of travel experience in the whole tourist experience.
Tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella hitaan matkailun määritelmää ja junamatkakokemuksen merkitystä koko matkakokemuksessa.
All the respondents mentioned as important motivations 'the actual train travel experience' and 'legendary value of the Trans-Mongolian railway'.
Kaikissa haastatteluissa mainittiin tärkeinä motivaatioina Trans-Mongolian junaradan legendaarinen arvo sekä itse junamatkan merkitys koko matkakokemuksessa.
Besides the interviews, participant observation and sketch maps were other methods.
Lisäksi metodeina käytettiin osallistuvaa havainnointia sekä miellekarttojen piirtämistä.
The background of the study discusses the meaning of transport in tourism and train tourism historically and now.
Hitaan matkailun käsitteen lisäksi työn taustana toimivat liikennevälineen merkitys matkailussa sekä junamatkakokemuksen ymmärtäminen niin historiallisesti kuin nykypäivänäkin.
The study also contains a tourist behaviour context, and specific motivations theories are discussed and the tourist experience structural model is presented.
Näkökulmana työssä on turistien toiminta ja käyttäytyminen ja tutkimuksessa tarkastellaan motivaatioteorioita sekä matkailijan kokemusta teoreettisesti.
The actual travel experience and the transport mode were essential for the whole tourist experience, but the other dimensions were more complex.
Itse matkanteko sekä junamatkan kokemuksellinen arvo olivat erittäin tärkeitä haastateltaville, mutta muut hitaan matkailun ulottuvuudet eivät olleet niin yksiselitteisiä.
In conclusion, the Trans-Mongolian railway experience is partly a form of slow travel.
Pohdinnassa ja johtopäätöksissä havaittiin, että Trans-Mongolian junamatkakokemus vastaa osittain hitaan matkailun nykyistä määritelmää.
Regarding the tourist experience, the actual train experience was again significant, and glancing landscapes through window and social interactions were important.
Matkakokemuksen suhteen korostui myös junamatkan merkitys koko matkakokemuksen kannalta, sekä erilaiset sosiaaliset kohtaamiset vaikuttivat matkailijoiden tyytyväisyyteen.
The actual travel experience and the transport are usually taken for granted, but in the last decades the concepts of slow travel and tourism have been discussed both in academic discourse and on the media for example.
Viime vuosikymmeninä akateemisessa keskustelussa on kuitenkin käsitelty 'hidasta matkailua' käsitteenä, ja kyseinen matkailun muoto on kasvava trendi myös kuluttajien keskuudessa.
The slowness was seen in the escape – motivations and in the train travel experience, and the interest in locality in the social interactions.
Hitaus näkyi lähinnä yksittäisissä motivaatioissa ja itse junakokemuksessa.
The most important findings of this study are twofold.
Tutkimuksen tärkeimmät tulokset ovat kahdenlaisia.
The housing preferences are examined through both revealed preferences and stated preferences.
Asumispreferenssejä tarkastellaan sekä toteutuneiden preferenssien että esitettyjen preferenssien avulla.
In the future it would be interesting to find out which characteristics and functionalities of urban space are attractive to solo dwellers, and why.
Jatkossa olisikin mielenkiintoista selvittää, mitkä kaupunkiympäristön ominaisuudet ja toiminnallisuudet tekevät siitä houkuttelevan asuinympäristön nimenomaan yksinasuvan näkökulmasta.
The primary data in this study is a survey dataset about housing and well-being, collected as a part of a research program in Helsinki metropolitan area in 2012.
Tutkimuksen pääasiallinen aineisto on kyselytutkimus, joka on tehty vuonna 2012 osana Kaupunkitutkimus ja metropolipolitiikka -ohjelmaa.
Secondly, this study also confirms that solo- dwellers is a very diverse group of people whose housing preferences vary due to socioeconomic factors, especially age.
Toisaalta tutkimus vahvistaa myös käsitystä yksinasuvista heterogeenisena ryhmänä, jonka asumistoiveet vaihtelevat erilaisten sosioekonomisten taustatekijöiden, etenkin iän suhteen.
This study can not provide answers as to why those living alone actually prefer urban housing more than the rest of the population.
Tämä tutkimus ei vastaa kysymykseen siitä, minkä vuoksi yksinasuvien asumispreferenssit ovat urbaanimpia kuin muiden.
The purpose of this study is to find out what kind of housing those who live alone prefer, and whether their preferences differ from the preferences of the rest of the population in Helsinki.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, millaisia yksinasuvien asumispreferenssit ovat, ja poikkeavatko ne jotenkin muiden helsinkiläisten asumispreferensseistä.
Geographical information methods have been used to conduct spatial analysis with the data, and also to visualize it.
Aineiston analyysissa on käytetty hyväksi myös paikkatietomenetelmiä.
The subject of this Master's thesis is the housing preferences of one-person households in Helsinki.
Tutkimuksen aiheena on yksinasuvien helsinkiläisten asumispreferenssit.
Many of those who live alone are economically worse off than those who live in two-earner-households.
Monet yksinasuvat ovat taloudellisesti heikommassa asemassa kuin useamman tulonsaajan kotitalouksissa asuvat, ja tämä vähentää heidän valinnanmahdollisuuksiaan asuinpaikan valinnassa.
Those who live alone not only tend to exhibit more urban housing patterns, but also seem to prefer certain characteristics of urban living, for example living in central urban areas and apartment blocks, more distinctively than those living in other household types.
He sekä asuvat tällä hetkellä urbaanimmin että pitävät urbaaniin asumiseen liittyviä piirteitä, kuten kaupungin keskustassa asumista ja kerrostaloasumista, mieluisampina kuin muut helsinkiläiset.