natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The number of K- Beauty brands and distributors has been rising in Nordics during the last years.
Korealaisen kosmetiikan jakelijoiden määrä onkin kasvanut Pohjoismaissa viime vuosien aikana.
This study aims to answer the question: How are the K-Beauty products distributed in the Nordic markets?
Tämä tutkimus pyrkii vastaamaan kysymykseen: Miten korealaiset kauneustuotteet ovat levinneet Pohjoismaissa?
The aim of this study is to provide profound information about the distribution network of K-Beauty brands in the Nordics and to describe the role of Finnish importers and distributors in the branding of the products.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tuottaa syvällistä tietoa korealaisten tuotemerkkien jakeluverkostosta Pohjoismaissa ja kuvata suomalaisten maahantuojien ja jakelijoiden roolia tuotteiden brändäyksessä.
In order to gain new customers and to sustain interest towards K- Beauty phenomenon, distributors have to be active and innovative in their actions.
Jakelijoiden on oltava aktiivisia ja innovatiivisia toiminnassaan, jotta asiakkaiden mielenkiinto K-Beauty -ilmiötä kohtaan säilyy.
Finally, the interviews are contrasted against the synthesis of the theory to fill in the information.
Lopuksi teorian synteesiä on täydennetty empiirisen tutkimuksen tuloksilla.
The existing literature is reviewed and the formation of the theory section in this thesis is inspired by the SCOR model.
Teoreettinen viitekehys on muodostettu hyödyntämällä SCOR-mallia toimitusketjun toimintojen hahmottamiseksi.
The data was also quantified and analyzed using statistical tests.
Aineistoa myös kvantifioitiin ja analysoitiin tilastollisten testien avulla.
The further research is needed to examine adolescent’s mental health literacy.
Jatkossa tulisi tutkia laajemmin nuorten mielenterveyden lukutaitoa.
There were 108 adolescents in post-test in which 44% were in the intervention group (n=48).
Seurantamittaukseen osallistui 108 nuorta, joista 44% oli koeryhmässä (n=48).
However, in both groups the knowledge was the same level (67%, n=72) or was rising (20%, n=22) in post-test compared to pre-test.
Molemmissa ryhmissä tietotaso kuitenkin pysyi lähes samana (67%, n=72) tai lisääntyi (20%, n=22) seurantamittauksessa lähtötasomittaukseen verrattuna.
The research design was a mixed method study which used different analysis methods.
Tutkimuksen asetelmana oli monimenetelmätutkimus, jossa yhdistettiin useampia eri aineiston analyysimenetelmiä.
The data was analyzed using abductive content analysis which theoretical framework based on ICD-10 diagnostic criteria of depression symptoms.
Aineisto analysoitiin ensin teoriaohjaavan sisällönanalyysin avulla, jonka viitekehys pohjautui suomalaisen tautiluokitus ICD-10:n diagnostisiin kriteereihin masennuksen oireista.
Depression is a popular mental health disorder in adolescents and symptoms of depression are various.
Masennus on nuorilla yleinen mielenterveyden häiriö, jonka oireet ovat moninaiset.
Former researches have focused on adolescent’s knowledge of depression symptoms at school context.
Aiemmissa tutkimuksissa nuorten tietoa masennuksen oireista on tutkittu kouluympäristössä.
The knowledge of depression symptoms was evaluated through an open-ended question that asked to list five symptoms of depression.
Tutkimusaineisto koostui kyselyn avoimesta kysymyksestä, jossa pyydettiin luettelemaan viisi masennuksen oiretta.
Most of adolescents (87%, n=94) had a better or a same level knowledge of depression symptoms in post-test.
Suurimalla osalla nuorista (87%, n=94) tietotaso masennuksen oireista pysyi ennallaan tai parani lähtötasomittauksesta seurantamittaukseen.
Intervention group have opportunity to use internet-based support system called Depis.Net in a 6-week period together with a standard outpatient clinic treatment.
Koeryhmällä oli mahdollisuus käyttää hoitosuunnitelman mukaisen psykiatrisen poliklinikkahoidon rinnalla internetpohjaista Depis.Net -tukiohjelmaa kuuden viikon ajan.
The research data was collected using Adolescent Depression Knowledge Questionnaire (ADKQ) and there were pre- and post-test.
Tutkimusaineisto kerättiin Adolescent Depression Knowledge Questionnaire (ADKQ)-kyselyllä, johon nuoret vastasivat hoitojakson alussa sekä kolme kuukautta hoitojakson aloittamisesta.
In pre- and post-test, the most listed symptoms were: depressive mood, fatigue and loss of pleasure.
Molemmilla mittauskerralla nuorten luettelemat masennuksen oireet sisältyivät useimmiten kolmeen pääluokkaan: masentunut mieliala, väsymyksen tai uupumuksen tunne sekä mielenkiinnon ja kiinnostuksen väheneminen.
The most of adolescents (81%) were able to list 4 – 5 symptoms of depression in both pre-test (n=139) and post-test (n=88).
Nuorista 81% luetteli 4 tai 5 masennuksen oiretta sekä hoidon alussa (n=139) että kolmen kuukauden kuluttua hoidon aloittamisesta (n=88).
There was no significant difference between the intervention ja control group in post-test.
Koe- ja kontrolliryhmän välillä ei ollut tilastollisesti merkitsevää eroa masennuksen oireiden tietotasossa.
There was a statistically significant difference with gender in post-test (p-value=0.001).
Tytöt tiesivät poikia enemmän masennuksen oireita seurantamittauksessa (p-arvo=0.001).
Intervention did not increase intervention group knowledge of depression symptoms compared to control group.
Depis.Net -tukiohjelma ei lisännyt koeryhmän tietotasoa masennuksen oireista kontrolliryhmään verrattuna.
The psychiatric outpatient clinic treatment might have increased knowledge of depression symptoms.
Psykiatrinen poliklinikkahoito saattoi siten lisätä nuorten tietoa masennuksesta.
Participants were 15 – 17 years old adolescents (N=172) from two psychiatric outpatient clinic in Finland.
Tutkimukseen osallistui kahden sairaanhoitopiirin nuorisopsykiatriselle poliklinikalle lähetteen saaneita 15 – 17-vuotiaita nuoria (N=172), jotka jaettiin satunnaisesti koe- (n=86) ja kontrolliryhmään (n=86).
The theoretical framework contained ten symptoms of depression.
Teoreettinen viitekehys sisälsi kymmenen masennuksen oiretta, joista muodostettiin sisällönanalyysissä pääluokat.
Knowledge of depression symptoms is important for adolescent’s ability to identify symptoms in oneself.
Jotta masennuksen pystyisi tunnistamaan itsessään, on tieto masennuksen oireista oleellista.
The aim of this master’s thesis was to describe knowledge of depression symptoms among adolescents attending at psychiatric outpatient clinic.
Tämän Pro gradu -tutkielman tarkoituksena oli kuvata psykiatrisella poliklinikalla asioivien nuorten tietoa masennuksen oireista.
The least listed symptom was psychomotoric retardation or agitation.
Psykomotorinen hidastuneisuus tai kiihtyneisyys tiedettiin harvemmin yhdeksi masennuksen oireeksi.
It is important to enhance adolescent’s knowledge of each depression symptoms because of severity of the symptoms.
Koska masennuksen oireet ovat moninaiset, olisi tärkeää lisätä nuorten tietoa muistakin masennuksen keskeisistä oireista, kuin mitä nuoret tässä tutkimuksessa suurimmalta osin luettelivat.
Artistic knowledge is built in interaction with the environment and the community.
Taiteellinen tieto rakentuu vuorovaikutuksessa ympäristön ja yhteisön kanssa.
Learning is experiential, cyclical and communal.
Oppiminen on kokemuksellista, syklistä ja yhteisöllistä.
Content analysis methods are used in the analysis of the data.
Aineiston analyysissä käytetään sisällönanalyysin menetelmiä.
The first sub-study is based on previous research and literature.
Ensimmäinen osatutkimus perustuu aiempaan tutkimukseen ja kirjallisuuteen.
Doctoral research is qualitative action and development research.
Väitöstutkimus on laadullinen toiminta- ja kehittämistutkimus.
The research material consists of updates from the social media groups used in the basic studies years 2015–16 and 2016–17.
Aineiston muodostaa opettajakoulutuslaitoksen kuvataiteen perusopinnoissa käytettyjen sosiaalisten medioiden ryhmien päivitykset lukuvuosilta 2015–16 ja 2016–17.
It connects to the learner’s own world of life.
Se kytkeytyy oppijan omaan elämismaailmaan.
grade (N 46) in the teaching development project during 2013–14.
luokan oppilaiden (N 46) opetuksen kehittämishankkeessa puolentoistavuoden aikana 2013–14 kirjoittamat päiväkirjat.
The research deepens the understanding of the didactic significance of the learning environment.
Tutkimus syventää ymmärrystä oppimisympäristön didaktisesta merkityksestä.
There is little research on the subject in the field of basic education and teacher education.
Aiheesta on perusopetuksen ja opettajankoulutuksen alueelta niukalti tutkimusta.
The dissertation consists of three sub-studies, which (1) describe situated art learning theoretical background and key concepts, (2) explore how social media support teacher students art learning, and (3) examines how situated art learning is perceived in out-of-school learning environments and the summary section.
Väitöskirja koostuu yhteenveto-osasta ja kolmesta osatutkimuksesta, joissa (1) kuvataan tilannesidonnaisen taideoppimisen teoreettinen tausta ja keskeiset käsitteet, (2) selvitetään, miten sosiaalinen media oppimisympäristönä tukee opettajaopiskelijoiden taideoppimista sekä (3) tarkastellaan, millaisena tilannesidonnainen taideoppiminen koetaan koulun ulkopuolissa oppimisympäristöissä.
Exploring learning and teaching in real-life situations, environments and communities is important because of the existent perception of learning, the educational situation created by digitalisation, and current curricula.
Oppimisen ja opetuksen tutkiminen todellisen elämän tilanteissa, ympäristöissä ja yhteisöissä on tärkeää vallalla olevan oppimiskäsityksen, digitalisaation synnyttämän koulutuksellisen tilanteen ja nykyisten opetussuunnitelmien valossa.
The material of the third sub-study is diaries written by the pupils 5.–6.
Kolmannen osatutkimuksen aineisto on peruskoulun 5.–6.
Research provides new insights into situational art learning, authentic learning environments, and how situated art learning manifests itself in authentic learning environments.
Tutkimus tuottaa uutta tietoa tilannesidonnaisesta taideoppimisesta, autenttisista oppimisympäristöistä ja siitä, millaisena tilannesidonnainen taideoppiminen näyttäytyy autenttisissa oppimisympäristöissä.
In authentic learning environments, situated art learning occur as a learner’s activity and agency.
Autenttisissa oppimisympäristöissä tilannesidonnainen taideoppiminen näyttäytyy oppijan aktiivisuutena ja toimijuutena.
Authentic environments support situated art learning.
Väitöstutkimuksen perusteella autenttiset ympäristöt tukevat tilannesidonnaista taideoppimista.
The research material of the second sub-study has been collected from the basic studies of Fine Arts of the Rauma unit of the Teacher Education Department of the University of Turku.
Toisen osatutkimuksen tutkimusaineisto on kerätty Turun yliopiston opettajankoulutuslaitoksen Rauman yksikön (nykyisen Rauman kampuksen) kuvataiteen perusopinnoista, joihin hakeutuu pääsääntöisesti varhaiskasvatuksen-, luokan- ja käsityönopettajaopiskelijoita.
Situational and Authentic Learning Environments as Enablers of Art Learning The study examines how situated art learning manifests itself in a variety of authentic learning environments.
Tutkimus tarkastelee, millaisena tilannesidonnainen taideoppiminen näyttäytyy erilaisissa autenttisissa oppimisympäristöissä.
It severely impairs the quality of life in 1-2% of people.
Se heikentää vakavasti elämänlaatua 1-2%:lla ihmisistä.
Tinnitus is frequently associated with depression, anxiety, and insomnia.
Tinnitus yhdistetään usein masennukseen, ahdistukseen ja unettomuuteen.
Both groups benefitted from the treatment, but the method of coil localization was not a critical factor for treatment outcome.
Molemmat ryhmät hyötyivät hoidosta, eikä kelan paikannusmenetelmä ollut ratkaiseva tekijä hoidon lopputuloksen kannalta.
In the fourth study, current and lifetime DSM-IV diagnoses of Axis I (psychiatric disorders) and Axis II (personality disorders) were assessed in tinnitus patients using structured clinical interviews (SCID-I and -II).
Neljännessä osatyössä nykyiset ja elämänaikaiset akselin I (psykiatriset häiriöt) ja akselin II (persoonallisuushäiriöt) DSM-IV diagnoosit määritettiin tinnituspotilailta käyttäen strukturoituja psykiatrisia haastatteluja (SCID-I ja -II).
Tinnitus patients were prone to episodes of major depression, and they often had obsessive-compulsive personality features.
Tinnituspotilaat olivat alttiita vakaville masennusjaksoille ja heillä oli usein vaativan persoonallisuuden piirteitä.
Despite the significant improvements in tinnitus, active rTMS was not superior to the placebo, possibly due to large placebo-effect and wide inter-individual variation in treatment efficacy.
Vaikka tinnitus helpottui merkittävästi, ei aktiivi-rTMS ollut lumehoitoa parempi, mahdollisesti johtuen suuresta lumevaikutuksesta ja laajasta yksilöiden välisestä vaihtelusta hoidon tehossa.
The evidence of its efficacy for chronic tinnitus is still inconclusive, and the optimal treatment protocols are thus still obscure.
Sen teho pitkäaikaiseen tinnitukseen on vielä epävarmaa ja optimaaliset hoitoprotokollat ovat selvittämättä.
The third study on parallel groups compared the effects of neuronavigated rTMS to nonnavigated rTMS (based on the 10-20 EEG localization system).
Kolmannessa osatyössä verrattiin rinnakkaisryhmien välillä neuronavigoidun rTMS:n ja sokko rTMS:n (10-20 EEG-systeemiin perustuva paikannus) vaikutuksia.
This thesis aimed to further evaluate the use of rTMS for chronic tinnitus and investigate the psychiatric comorbidity of tinnitus patients.
Tämän väitöskirjan tavoitteena oli arvioida rTMS:n käyttöä pitkäaikaisen tinnituksen hoidossa ja lisäksi tutkia tinnituspotilaiden psykiatrista sairastavuutta.
The exact pathophysiology of tinnitus is still unclear.
Tinnituksen tarkka syntymekanismi on vielä epäselvä.
The first (open pilot) study utilized electric field (E-field) navigated rTMS for very severe chronic tinnitus with promising results.
Ensimmäisessä osatyössä (avoin pilotti) käytettiin sähkökenttäohjattua (E-field) navigoivaa rTMS:a pitkäaikaiseen, erittäin vaikeaan tinnitukseen lupaavin tuloksin.
Repetitive transcranial magnetic stimulation (rTMS) is a non-invasive neuromodulation technique that is used for treating depression and neuropathic pain.
Transkraniaalinen magneettistimulaatio sarjapulssein (rTMS) on kajoamaton aivojen toimintaa muokkaava menetelmä, jota käytetään masennuksen ja hermoperäisen kivun hoidossa.
Psychiatric disorders in this study seemed to be comorbid or predisposing conditions rather than the consequences of tinnitus.
Psykiatriset häiriöt vaikuttivat olevan ennemmin samanaikaisia tai altistavia tiloja kuin tinnituksen seurauksena ilmaantuneita häiriöitä.
No curative therapy exists for chronic tinnitus, and treatment focuses on symptomatic relief.
Pitkäaikaiselle tinnitukselle ei ole parantavaa hoitoa, vaan hoidossa keskitytään oireiden lievittämiseen.
In the second (randomized placebo-controlled) study, the effects of 1-Hz E-field rTMS targeted according to the tinnitus pitch to the left auditory cortex were analyzed.
Toisessa osatyössä (satunnaistettu lumekontrolloitu) arvioitiin tinnitusäänen korkeuden mukaan vasemmalle kuuloaivokuorelle suunnatun 1- Hz:n sähkökentän mukaan navigoidun rTMS:n vaikutuksia.
Tinnitus – psychiatric comorbidity and treatment using transcranial magnetic stimulation (TMS)
Tinnitus – psykiatrinen sairastavuus ja hoito transkraniaalisella magneettistimulaatiolla (TMS) Tinnituksen ääniaistimus syntyy ilman ulkoista äänilähdettä.
The data collection included normal day to day working and human contacts as well as different work-related documents.
Tiedonkeruu sisälsi normaalia päivittäistä työskentelyä ja ihmiskontakteja sekä erilaisia työhön liittyviä asiakirjoja.
The different external and internal drivers and barriers were recognized by collecting the data while working in the company.
Eri ulkoiset ja sisäiset ajurit ja esteet tunnistettiin keräämällä tietoja työskennellessä yrityksessä.
The research was conducted as an interventionist research, with a strong focus on the practical side of the issue, and an active participation of the researcher as a part of the target organization.
Tutkimus tehtiin interventionaalisena tutkimuksena, jossa keskityttiin voimakkaasti käytännön puoleen ja tutkijan aktiiviseen osallistumiseen osana kohdeyritystä.
When the drivers and barriers were recognized they were then positioned in the framework to create clear picture of the internal and external drivers and barriers.
Kun ajurit ja esteet tunnistettiin, ne sijoitettiin MLPviitekehykseen luomaan selkeä kuva sisäisistä ja ulkoisista ajureista ja esteistä.
Then the different sustainability transition pathways were studied from the company perspective and the different phases of the transition was clarified.
Sitten tutkittiin eri kestävyystransitioreittejä yrityksen näkökulmasta ja selvitettiin transition eri vaiheita.
Then the sustainability transition theory was brought to company level from socio-technical level by using the redefined multi-level perspective framework.
Sitten kestävyystransitioteoria tuotiin yritystasolle sosio-tekniseltä tasolta käyttämällä uudelleen määriteltyä MLP-viitekehystä.
The main managerial contribution of this study is the redefined multi-level perspective framework that can help company managers to proactively recognize the drivers and barriers of sustainability transition in their companies.
Tämän tutkimuksen suurin käytännön kontribuutio on uudelleen määritelty MLP-viitekehys, joka auttaa yritysjohtajia tunnistamaan ennakoivasti yrityksissään kestävyystransition ajurit ja esteet.
As the pressure for individual companies to take part in the sustainability transition has grown companies have hard time responding to those pressures.
Näinä aikoina, kun paine yksityisten yritysten kestävyystransitioon on kasvanut, on myös haasteet vastata näihin paineisiin kasvaneet.
In this research sustainability transition of an international contract manufacturing company has been studied using the multilevel perspective framework to recognize the drivers and barriers of the transition.
Tässä tutkimuksessa tutkittiin kansainvälisen sopimusvalmistusyrityksen kestävyystransitiota multi-level perspective (MLP)-teoreettisen viitekehyksen avulla transition ajureiden ja esteiden tunnistamiseksi.
First the theory of sustainability transition was discussed, and the multi-level perspective framework was introduced.
Ensin esitettiin kestävyystransition teoria ja MLP-teoria.
These arguments are tested on data that covers the current 28 member states (as of 2017) of the European Union from the early 1970s or mid-1990s to 2012.
Näitä väittämiä testataan aineistolla, joka kattaa Euroopan unionin nykyiset 28 jäsenmaata (vuoden 2017 tilanteen mukaan) 1970-luvun alusta tai 1990-luvun puolivälistä vuoteen 2012.
The results are largely in line with the expectations, although the effects of political variables differ somewhat between the post-communist member states and the rest.
Tulokset ovat pitkälti odotusten mukaisia, joskin poliittisten muuttujien vaikutukset poikkeavat toisistaan jälkikommunistisissa ja muissa jäsenmaissa.
This is because parties have incentives to offer targeted policies to narrow-based voter groups while neglecting a large share of the costs associated with such policies.
Tämä johtuu siitä, että puolueilla on kannustimia tarjota kohdennettuja etuja kapeapohjaisille äänestäjäryhmille ja jättää suuri osa toimenpiteiden kustannuksista huomiotta.
Outside the post-communist area, political variables generally have little effect on fiscal policy aggregates, especially since the early 1990s.
Jälkikommunistisen alueen ulkopuolella poliittisilla muuttujilla on vain vähän vaikutusta julkistaloudellisiin mittareihin erityisesti tarkasteltaessa 1990-luvun alun jälkeistä ajanjaksoa.
In contemporary political economy, it is often argued that multiparty government contributes to sustainability problems in the public economy.
Nykyisessä poliittisen talouden tutkimuksessa on tavallista väittää, että monipuoluehallinto on omiaan johtamaan julkistalouden kestävyysongelmiin.
In contrast, impartial and efficient state institutions make it possible to present and implement programmes with far-reaching and universalistic implications, whereby the programmatic stances rather than the number of government parties explain policy outcomes.
Puolueettomat ja tehokkaat valtioinstituutiot sen sijaan mahdollistavat laajojen ja pitkävaikutteisten ohjelmien esittämisen ja toimeenpanemisen, jolloin puolueiden esittämät ohjelmalliset linjat, hallituspuolueiden lukumäärän sijaan, selittävät politiikan lopputuloksia.
However, in that group of countries, those countries with most impartial state institutions have been most likely to adopt stringent and encompassing fiscal rules.
Kuitenkin jälkikommunistisen alueen ulkopuolisista maista ne, joiden valtioinstituutiot ovat kaikkein puolueettomimmat, ovat todennäköisimmin ottaneet käyttöön vahvoja ja kattavia budjetointisääntöjä.
In this view, multiparty government is associated with increases in public spending, taxes and debt as well as persistent budget deficits; such phenomena becoming clearer as the number of parties in government grows.
Tämän näkemyksen mukaan monipuoluehallinto on yhteydessä julkisten menojen, verotuksen ja velan kasvuun sekä sitkeisiin alijäämiin siten, että nämä ilmiöt käyvät sitä voimakkaammiksi, mitä suurempi määrä puolueita on jakamassa hallitusvaltaa.
In particular, when corruption and other forms of favouritism and partiality are prevalent in the public sector, the credibility of programmatic goals and statements that parties make decreases.
Erityisesti korruption ja muiden puolueellisuuden muotojen ollessa julkisella sektorilla yleisiä puolueiden esittämien ohjelmallisten tavoitteiden ja väittämien uskottavuus heikkenee.
The number of parties in government explains fiscal policy outcomes mainly in those post-communist countries where favouritism and partiality in the use of state authority are most prevalent.
Hallituspuolueiden lukumäärä selittää julkistaloudellisia lopputuloksia lähinnä niissä jälkikommunistisissa maissa, joissa puolueellisuus julkisen vallan käytössä on kaikkein yleisintä.
However, in the post-communist area these effects disappear when state institutions are more impartial, whereby the effects of variables capturing programmatic aspects of politics have explanatory power.
Jälkikommunistisella alueella nämä ilmiöt kuitenkin häviävät valtioinstituutioiden käydessä puolueettomammiksi, jolloin politiikan ohjelmallisia puolia kuvaavat muuttujat saavat selitysvoimaa.
This creates room for non-programmatic, distributive objectives and hence encourages the exploitation of the tax base, which becomes visible in empirical associations between the number of government parties and fiscal policy aggregates.
Tämä luo tilaa ei-ohjelmallisille jakopoliittisille motiiveille ja kannustaa käyttämään veropohjaa jakopoliittisten resurssien lähteenä, mikä ilmenee hallituspuolueiden lukumäärän ja julkistaloudellisten muuttujien välisinä empiirisinä yhteyksinä.
The structure of the situation is arguably similar to overconsumption and under-saving problems often encountered in the management of natural resources, which has given rise to the notion of the budgetary or fiscal common-pool problem.
Rakenteeltaan tilanteen väitetään usein muistuttavan luonnonvarojen hallinnassa usein ilmeneviä ylikulutus- ja alisäästämisongelmia.
This makes it possible to manage the ‘budgetary commons’ in a sustainable way.
Siksi budjettiyhteisvaranto-ongelman käsite on tullut suosituksi.
This work challenges the view by arguing that such problems are not inherent features of multiparty politics, but rather follow from the combination of multiparty decision making and the breakdown of programmatic linkages between voters and political parties.
Pikemminkin ne seuraavat siitä, että monipuoluepolitiikkaa tehdään äänestäjien ja puolueiden välisten ohjelmallisten yhteyksien ollessa heikkoja tai puuttuessa kokonaan.
Protective words.
Suojelevat sanat.
The method used is critical discourse analysis.
Metodina on kriittinen diskurssianalyysi.