natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Research focuses on the foundations of social constructionism and the discursive analytical research tradition, whereby reality is seen constructed and renewed in systems of meaning structured in speech.
Tutkimus kiinnittyy sosiaalisen konstruktionismin lähtökohtiin ja diskurssianalyytti-seen tutkimussuuntaan, jossa todellisuuden nähdään rakentuvan ja uusiutuvan puheessa jäsentyvissä merkityssysteemeissä.
As Finland seeks international competence, equity in higher education opportunities and an increase in the number of university graduates, the academic potential of many refugees remains unrecognized in contradictory ways of speaking and practices.
Samaan aikaan kun Suomessa tavoitellaan kansainvälistä osaamista, korkeakoulutusmahdollisuuksien tasa-arvoa ja korkeakouluttautuneiden osuuden kasvua, monen pakolaistaustaisten korkeakoulupotentiaali jää tunnistamatta keskenään ristiriitaisissa puhetavoissa ja käytännöissä.
Through analyzing the interrelationships and power relations between the repertoires, one can conclude that the most prevalent repertoires were those that define refugees as passive victims (victim repertoire), explain access to higher education as dependent upon individuals’ own activity and self-direction (individualistic repertoire), and ignore refugees’ starting points vis-à-vis higher education (equality repertoire).
Repertuaarien välisiä kytkentöjä ja valtasuhteita tarkastelemalla pakolaistaustaisten korkeakoulutukseen pääsyä havaittiin erityisesti merkityksellistävän sellaiset luonnehdinnat, joissa pakolaistaustaiset määrittyvät passiivisiksi uhreiksi (uhrirepertuaari), joissa korkeakoulutukseen pääsyn katsotaan riippuvan yksilön itseohjautuvuudesta (individualistinen repertuaari) ja joissa pakolaistaustaisten lähtökohdat korkeakou-lutukseen jäävät tunnistamatta (yhdenvertaisuusrepertuaari).
Meaning systems arise in the research material through the concept of interpretative repertoire.
Merkityssysteemeitä paikannetaan tutkimusaineistosta tulkintarepertuaarin käsitteellä.
This Master's thesis examines speech on refugees’ higher education and accounts that attempt to make the question of refugee access to higher education understandable.
Tässä pro gradu -tutkielmassa tarkastellaan pakolaistaustaisten korkeakoulutusta käsittelevää puhetta ja siinä ilmeneviä selontekoja, joilla kysymystä pakolaistaustaisten korkeakoulutukseen pääsystä tehdään ymmärrettäväksi.
Interviewees are staff from Aalto University learning services and from SIMHE services of two other Finnish universities, as well as students with a refugee background from Aalto University.
Tutkimusaineisto koostuu EUCRITE-projektia varten kerätyistä 13 teemahaastatteluista, joiden infor-mantit ovat Aalto-yliopiston oppimispalveluiden ja kahden muun suomalaisen korkeakoulun SIMHE-palveluiden henkilökuntaa sekä Aalto-yliopiston pakolaistaustaisia opiskelijoita.
In addition, this leads us to question how the starting points of applicants with a refugee background could be taken into account in higher education institutions, not as a threat to equality but rather as a means to achieve it.
Tutkimustulosten pohjalta on syytä kysyä, millä ehdoin kansainvälinen osaamispotentiaali tulee tunnustetuksi ja miten korkeakouluissa voitaisiin huomioida pakolaistaustaisten hakijoiden lähtökohdat niin, ettei sitä tulkittaisi uhkana yhdenvertaisuudelle vaan sen toteutumista edistävänä toimenpiteenä.
"There are both of our hands taking a look."
"Siinä on molempien kädet katsomassa."
The interviews were made as individual interviews in the Uusimaa region.
Haastattelut toteutettiin yksilöhaastatteluina Uudenmaan alueella.
However, the informants do not see this as a big problem since they have a great amount of assistance around them.
Haastateltavat eivät kuitenkaan koe tätä suureksi ongelmaksi, sillä apua on hyvin saatavilla.
Also assistance and assistive devices are an im-portant part of using pedagogic material and to help learning.
Myös apukeinot ja -välineet tarjoavat tärkeän osansa ohjausmateriaalin käytössä sekä oppimisen apuna.
However, teaching of the visually impaired children has been studied quite a lot, so based on those researches, some examples of the pedagogic methods can be adapted to teach handicraft to adults, such as hand-on-hand guidance or drawing on one’s body.
Näkövammaisten lasten opetusta yleisesti kuitenkin on tutkittu paljon, joten näiden tutkimusten pohjalta on pääteltävissä tietynlaisia malleja, joita voi soveltaa myös käsitöiden ohjaamiseen aikuisille, kuten kädestä pitäen ohjaaminen sekä keholle piirtäminen.
This study was a qualitative case study, and semi-structured theme interviews were used as the method of collecting data.
Tutkielma toteutettiin laadullisena tapaustutkimuksena, ja aineiston keruumenetelmänä käytettiin puolistrukturoituja teemahaastatteluja.
The assistants act as the instructors’ eyes in a very tight collaboration.
Avustajat toimivat siis ohjaajien silminä ja tiiviissä yhteistyössä ohjaajien kanssa.
Even though there is a lot of research on the visually impaired and their handicrafts, the work of the visually impaired handicraft instructors hasn’t been researched that much.
Vaikka näkövammaisia ja heidän käsitöiden tekemistään on tutkittu paljonkin, näkövammaisten käsityönohjaajien työtä ei kuitenkaan juurikaan ole tutkittu.
This study researches the pedagogic methods used by visually impaired handicraft instructors.
Tässä tutkielmassa selvitetään näkövammaisten käsityönohjaajien käyttämiä pedagogisia keinoja.
The collected data was organized with qualitative content analysis, which helped forming different categories from topics arisen from the transcribed data.
Kerätty aineisto järjesteltiin aineistolähtöisellä sisällönanalyysillä, jonka avulla litteroidusta aineistosta esiin nousseista maininnoista muodostettiin erilaisia vastausluokkia.
The aim of the study was to research what visually impaired handicraft instructors’ work is like when instructing adults, how their own visual impairment affects their work as a handicraft instructor and what is the role of the assistant in the work of the handicraft instructor.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, millaista näkövammaisten käsityönohjaajien aikuisten ohjaustyö on, kuinka näkövamma vaikuttaa heidän ohjaustyöhönsä sekä mikä on avustajan rooli ohjaajan työssä.
The most essential effect of visual impairment to one’s work as a handicraft instructor was the lack of visual information and the consequently need of help in certain areas of work.
Näkövamman suurin vaikutus ohjaustyöhön oli visuaalisen tiedon puutteet ja siitä johtuva avuntarve tietyillä osa-alueilla.
The most important result of this study was that the most important pedagogic areas of work of the visually impaired handicraft instructors were personal guidance and building one’s own personal identity as a handicraft instructor.
Tutkielman tärkeimpänä tuloksena selvisi, että näkövammaisten käsityönohjaajien työn tärkeimmät osa-alueet olivat henkilökohtainen ohjaus sekä oman henkilökohtaisen ohjausidentiteetin rakentaminen.
: an interview study about the pedagogic instructing work of visually impaired handicraft instructors
: haastattelututkimus näkövammaisten käsityönohjaajien ohjaustyöstä
The assistants were considered as the most important assistance for the visually impaired handicraft instructors, since they help instructors to see by bringing them visual information they lack.
Suurimmaksi apukeinoksi ohjaustyössä nähtiinkin avustajat, jotka avustavat ohjaajia ohjaustyössä tuottamalla heille puuttuvaa visuaalista informaatiota.
The study had six informants that were invited to participate personally or via Näkövammaiset Käsityöntekijät ry (Finnish association of visually impaired craftsmen).
Tutkimushenkilöiksi valikoitui kuusi näkövammaista käsityönohjaajaa, jotka saatiin haastateltavaksi joko suoraan henkilökohtaisesti kysymällä tai Näkövammaiset Käsityöntekijät ry:n kautta pyytämällä.
In fact, assistive devices are being seen part of pedagogic methods, and trying to separate one from another would be ar-tificial.
Apuvälineet sulautuvatkin ohjauksen välineiksi melko sujuvasti, ja niiden erottaminen toisistaan on keinotekoista.
It is necessary to reflect and define sustainable development openly together.
Kestävää kehitystä on tarpeen pohtia ja määritellä avoimesti yhdessä.
Sustainable development and Bildung were intertwined in the requirements that were set for the individual and for the community.
Kestävä kehitys ja sivistyminen kietoutuivat yhteen yksilölle ja yhteisölle asetetuissa vaatimuksissa.
Research methodologically this thesis was based on ethnography and I used ethnographic approach both in data collection and as an analysis method.
Tutkimusmetodologisesti työ pohjautui etnografiaan ja hyödynsin sitä niin aineistonkeruussa kuin analyysimenetelmänä.
Sustainable development is a wicked problem of our time, a systemic challenge, and an evolving concept to be defined.
Kestävä kehitys on aikamme pirullinen ongelma, systeeminen haaste ja jatkuvasti rakentuva määrittelyjen kohde.
Bildung (sivistys in Finnish) on the other hand is a concept that has been used in Finland for over 100 years, a term that is flexible and constantly developing.
Sivistys puolestaan on toistasataa vuotta Suomessa käytössä ollut käsite, moneen taipuva ja edelleen kehittyvä termi.
The data of this study was collected in the sustainability workshops, organized by the Ministry of Education and Culture in spring 2018, that aimed to produce a sustainable development policy paper for the education sector.
Työn kontekstina oli Opetus- ja kulttuuriministeriön keväällä 2018 järjestämät kestävän kehityksen työpajat, joissa tuotettiin kestävän kehityksen linjausta opetussektorille.
According to my results, the promotion of sustainable development and Bildung are intertwined in multiple ways.
Tulosteni perusteella kestävän kehityksen edistäminen ja sivistys kietoutuvat monin tavoin yhteen.
This Master’s thesis aims to study sustainable development and its advancement in the education policy process and to understand how it is related to Bildung.
Tässä Pro gradu -tutkielmassa tavoitteena on tarkastella kestävää kehitystä ja sen edistämistä koulutuspoliittisessa prosessissa, ja ymmärtää, miten se on yhteydessä sivistykseen.
Recent studies have suggested concepts of ecosocial and ecological Bildung to be useful tools when addressing sustainable development.
Ekososiaalista ja ekologista sivistystä on viimeaikaisissa tutkimuksissa esitetty varteenotettaviksi työkaluiksi käsitellä kestävää kehitystä.
Emphasizing the urgency of sustainable development and the holistic nature of it were comparable with the "spirit of the times" and the burning questions of our time that are essential in Utbildung.
Kestävän kehityksen välttämättömyyden ja kokonaisvaltaisuuden korostaminen olivat rinnastettavissa sivistyksessä olennaiseen "ajan henkeen" ja päivänpolttaviin kysymyksiin vastaamiseen.
Sustainable development in the education policy context contained features of ecologism that were connected with the ideals of Bildung.
Tämä näyttäytyi aineistossa siten, että kestävä kehitys koulutuspoliittisessa kontekstissa sisälsi ekologismin piirteitä, jotka olivat yhteydessä sivistysihanteisiin.
Sustainable development and Bildung intertwined in education policy preparation process
Kestävän kehityksen edistämisen ja sivistyksen kietoutumia : kontekstina koulutuspoliittisen linjauksen valmisteluprosessi
I conducted ten mini-interviews and one specialist interview, collected material that the participants produced in the workshops, and observed the workshops.
Aineistoni koostui työpajoihin osallistuneiden minihaastatteluista, asiantuntijahaastattelusta, kestävän kehityksen työpajoissa tuotetuista materiaaleista sekä havainnointiaineistosta, jonka keräsin työpajoista.
However, the silence in the discussion to define the multidimensional concept of sustainable development can be seen as problematic.
Problemaattisena kestävän kehityksen edistämiseen liittyvässä puheessa näyttäytyy kuitenkin kestävän kehityksen moniulotteisen käsitteen määrittelykamppailun hiljaisuus aineistossa.
Case Esperi Care : unit managers in the heart of crisis
Tapaus Esperi Care : yksiköiden esimiehet kriisin sydämessä
High levels of organizational trust has positive impact on employees and how they behave within their own workcommunity.
Luottamuksen ollessa korkea, vaikuttaa se positiivisesti työntekijöihin ja siihen, miten he käyttäytyvät omassa työyhteisössään.
The data was analysed with an explorative factor analysis, the correlation between organizational trust and organizational citizenship be-haviour was tested with Pearson’s correlation coefficient, and differences between groups were tested with a T-test, sorting variable being the intention to change workplace.
Aineisto analysoitiin eksploratiivisella faktorianalyysilla, organisaatioluottamuksen ja -kansalaisuuden välistä yhteyttä mitattiin Pearsonin korrelaatiokertoimella, ja ryhmien välisiä eroja testattiin t-testillä organisaatiokyynisyys erottelevana muuttujana.
The data for this study was collected with an online survey sent out to Esperi Care’s unit managers (N=203) of which 103 replied to.
Aineisto kerättiin sähköisellä kyselylomakkeella Esperi Caren yksiköiden esimiehiltä (N=203).
Unit managers who had intentions to change workplace had lower levels of organizational trust than the managers, who had no intentions for turnover.
Vastaajat, jotka olivat harkinneet työpaikan vaihtoa vastaushetkellä viimeisen kuukauden aikana, kokivat kauttaaltaan vähäisempää luottamusta, kuin ne, jotka eivät olleet aikeissa vaihtaa työpaikkaa.
The results of this study showed that the factors of Esperi Care’s unit managers´ organizational trust differentiated from theory consisting of management group’s action, area managers’ action and communication as well as openness and compe-tence of the organization.
Tämän tutkielman tulokset osoittivat, että Esperi Caren yksiköiden organisaatioluottamuksen taustalla ovat teoriasta poiketen johtoryhmän käyttäytyminen, oman esimiehen käyttäytyminen ja vuorovaikutus, sekä yrityksen avoimuus ja kyvykkyys.
Purpose of this study.
Tavoitteet.
All of the trustfactors were related to the following factors of or-ganizatonal citizenship behaviour; altruism, conscientiousness, positivity and civic virtue.
Organisaatioluottamuksen kaikki osa-alueet olivat yhteydessä organisaatiokansalaisuuden ulottuvuuksista auttamiseen, tunnollisuuteen, positiivisuuteen ja kansalaishyveellisyyteen.
According to previous organiational trust studies, organizational trust is related to employees’ engagement, work satisfaction, turnover and organizational citizenship behavior.
Organisaatioluottamuksen on aikaisemmissa tutkimuksissa todettu olevan yhteydessä sitoutumiseen, työtyytyväisyyteen, vaihtuvuuteen sekä organisaatiokansalaisuuskäyttäytymiseen.
The results show how critical it is for the organization to build and maintain the trust of its employees as well as how within health care sector trust consists of the concrete actions of the management group as well as em-ployees’ managers.
Tulokset osoittavat, kuinka kriittistä luottamuksen rakentaminen on, ja miten luottamus sosiaali- ja terveysalalla ja kriisin aikana henkilöityy voimakkaasti yrityksen johtoryhmään ja omaan esimieheen.
The purpose of this study was to find out, which elements do the or-ganizational trust of Esperi Care ’s unit managers consist of, whether organizational trust cor-relates with organizational citizenship behavior and with the intention to change workplace.
Tämän pro gradu -tutkielman tavoitteena on selvittää, mistä Esperi Caren yksikönpäälliköiden organisaatioluottamus koostuu, ja miten luottamus on yhteydessä organisaatiokansalaisuuteen sekä halukkuuteen vaihtaa työpaikkaa koko yritystä koskevan kriisin aikana.
In addition, four different career anchors were identified from the interviewees so that each of them had two simultaneously dominant anchors.
Haastateltavilta tunnistettiin lisäksi neljää eri ura-ankkuria siten, että jokaisella heistä oli kaksi samanaikaisesti dominoivaa ankkuria.
The research method is qualitative and empirical data was analyzed by content analysis.
Tutkimusmetodi on laadullinen ja empiirinen aineisto analysoitiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin keinoin.
Careers are no longer seen as a ladder, but they move in several directions.
Uria ei nähdä enää tikapuumaisena, vaan liikehdintää tapahtuu useisiin suuntiin.
Different career planning tools, such as an individual development plan, have thus become an important way for organizations to value their expertise and ensure keeping competence in the company.
Erilaiset urasuunnittelun työkalut, kuten henkilökohtainen kehityssuunnitelma, ovat täten muodostuneet organisaatioille merkitykselliseksi keinoksi huolehtia osaamisestaan ja varmistaa kompetenssin säilyminen oman organisaation sisällä.
The framework of the thesis is based on two types of theoretical background.
Tutkielman teoreettinen viitekehys perustuu kahdenlaiselle pohjalle.
It has been necessary to broaden the traditional definition of careers to better reflect the diversity of contemporary careers.
Perinteistä uran määritelmää ollaan jouduttu laajentamaan, jotta se kuvaisi paremmin nykypäivän urien monimuotoisuutta.
The research material was collected by interviewing nine Unilever employees in spring 2019.
Tutkimusaineisto kerättiin 9 Unileverin työntekijän haastattelusta.
The subject is examined through a conceptual change of careers and a career anchor theory based on Edgar Schein's research.
Aihetta tarkastellaan uran käsitteellisen muutoksen sekä Edgar Scheinin tutkimuksille perustuvan ura-ankkuriteorian kautta.
In addition, the goal is that the results will help Unilever to support better their employees' career development and to develop career planning processes and tools.
Lisäksi tavoitteena on, että tulokset auttavat jatkossa tutkimusorganisaatiota tukemaan työntekijöidensä työuria ja uralla kehittymistä paremmin sekä kehittämään urasuunnittelun prosesseja ja työkaluja.
The study also seeks to identify career anchors in the interviewees' speeches and to relate them to their perceptions of career planning.
Tutkimuksessa pyritään myös tunnistamaan haastateltavien puheissa esiintyneitä ura-ankkureita ja suhteuttamaan niitä heidän käsityksiinsä urasuunnittelusta.
The aim of this research is to form understanding of the views the employees of Unilever have on career planning and how an individual development plan works as a tool for their career planning.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on muodostaa käsitys siitä, minkälaisia näkemyksiä tutkimusorganisaatio Unileverin työntekijöillä on urasuunnittelusta ja miten henkilökohtainen kehityssuunnitelma toimii urasuunnittelun työkaluna.
The conceptual change in careers have put pressure on organizations to react, which is reflected in the effort to support their employees’ career paths.
Uran käsitteellinen muutos on vaatinut myös organisaatioita reagoimaan, mikä näkyy pyrkimyksenä tukea työntekijän urapolkuja urasuunnittelulla.
Opportunities to develop oneself, learning new and challenging tasks were seen as vital elements of the work career.
Tässä tutkimuksessa työuran tärkeinä elementteinä nähtiin kehitysmahdollisuudet, uuden oppiminen sekä haasteelliset työtehtävät.
The theoretical background of the research is largely based on prof. K.A.
Tutkimuksen teoreettinen tausta perustui laajalti prof. K.A.
The data of the research consists of two groups of three teachers.
Tutkimuksen otanta koostui kahdesta kolmen opettajan ryhmästä.
The research was conducted qualitatively, and the data was analysed using phenomenographical content analysis.
Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisesti ja aineisto analysoitiin fenomenografisella sisällön analyysillä.
Previous research has shown that collective-efficacy has a positive effect on, for example, teacher self-efficacy and student learning.
Aiempi tutkimus on osoittanut, että kollektiivisella pystyvyydellä on positiivinen vaikutus esimerkiksi opettajien minäpystyvyyteen ja oppilaiden oppimiseen.
The class education teachers described the topic in both general and specific ways.
Luokanopettajaryhmä luonnehti aihepiiriä sekä tarkasti, että yleisesti.
Collective-efficacy and its relationship with expertise could be divided into the following sub-groups: feedback and learning, discussion, exchange of teaching practices, leadership, sense of community and overall wellbeing.
Kollektiivinen pystyvyys ja sen yhteys asiantuntijuuteen voitiin jakaa alaryhmiin: palaute ja oppiminen, pedagogisten käytäntöjen jakaminen, johtaminen, yhteisöllisyys, ja kokonaisvaltainen hyvinvointi.
The analysis is data-based, but theory guided the research due to its effect on the interview question setting.
Analyysi toteutettiin aineistopohjaisesti, mutta teoria ohjasi tutkimusta, koska sillä oli suuri rooli haastattelukysymysten asettelussa.
One group of teachers consisted of experienced special education teachers and one of classroom teachers at early points of their careers.
Yhdessä ryhmässä oli kokeneempia erityisopettajia ja toisessa uransa alkuvaiheella olevia luokanopettajia.
The development of expertise could be divided into the following sub-groups: expertise as continuously shaping, areas of development and expertise, realisations, and student group.
Asiantuntijuuden kehittyminen voitiin jakaa alaryhmiin: asiantuntijuus jatkuvasti muotoutuvana, kehittymiskohteet ja asiantuntijuus, oivallukset, sekä oppilasryhmä.
Ericsson’s expertise theory and prof. A. Bandura’s theory on self-efficacy and related collective-efficacy.
Ericssonin tutkimuksiin asiantuntijuudesta sekä prof. A. Banduran minäpystyvyys ja kollektiivinen pystyvyys teorioihin.
Teachers’ perceptions on their expertise development and collective-efficacy
Opettajien näkemyksiä asiantuntijaksi kasvamisesta ja kollektiivisesta pystyvyydestä
As a practical implication, more information from the topic could be added to teacher-education curriculum to increase student teachers’ knowledge regarding the subject.
Käytännössä tutkimustuloksia voidaan hyödyntää opettajankoulutuksessa lisäämällä opiskelijoiden tietoisuutta aihealueesta.
The aim of this Master’s Thesis is to research teachers perceptions on the development of expertise and the role of collective-efficacy within those perceptions.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia opettajien näkemyksiä asiantuntijaksi kasvamisesta sekä kollektiivisen pystyvyyden roolista asiantuntijaksi kasvamisessa.
The more experienced special education teachers’ descriptions can be characterised as specific in nature.
Kokeneemmalle erityisopettajien ryhmälle oli tunnusomaista kuvata aihetta tarkasti.
The results of the research indicated that expertise development and the role of collective-efficacy was viewed quite similarly by the two groups.
Tutkimustulokset osoittivat, että ryhmät ajattelivat aiheesta suurilta osin samalla tavalla.
The data was collected through semi-structured group interviews where Bandura’s theory on collective-efficacy was used largely as the basis of question setting.
Banduran teoria kollektiivisestä pystyvyydestä oli suuressa roolissa kysymysasettelussa.
This suggests that there are similarities in the way the topic is viewed by different professionals within the teaching profession.
Näin voidaan ajatella, että opettajan ammatissa kollektiivisen pystyyden vaikutus nähdään suurilta osin samalla lailla riippumatta ammattinimikkeestä.
The focus is on different teachers at different points of their careers and on how expertise development and collective-efficacy’s role within that are viewed by teachers themselves.
Tutkimus keskittyi uransa eri vaiheissa oleviin opettajiin ja heidän näkemyksiinsä.
The research material was gathered in 2 parts: pretests one week before the exhibition visit and posttests around a week after the visit.
Tutkimusaineisto kerättiin kahdessa osassa: alkutestit viikkoa ennen vierailua ja jälkitestit noin viikko vierailun jälkeen.
In this study, there were 256 12-year-old pupils from five different schools in Jyväskylä, Finland.
Tutkimukseen osallistui 256 kuudennen luokan oppilasta viidestä eri jyväskyläläisestä koulusta.
Informal education in mathematics exhibition
Informaali opiskelu matematiikkanäyttelyssä