natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The cognitive tasks were scored in accordance with NEPSY ll guidelines.
Kognitiiviset tehtävät pisteytettiin NEPSY ll:n ohjeiden mukaisesti.
By evaluating a child's involvement in an activity, we can gain information about how the child experiences the activity.
Lapsen toimintaan sitoutuneisuutta arvioimalla saadaan tietoa siitä, miten lapsi kokee toiminnan.
Involvement measures the quality of activity.
Sitoutuneisuus on toiminnan laadun mitta.
The present study found variation in involvement between the preschool girls.
Tässä tutkimuksessa tehtävään sitoutumisessa oli vaihtelua esikoululaistyttöjen välillä.
Three Preschool Girls' Involvement and Performance in Cognitive Tasks
Kolmen esikoululaistytön sitoutuminen kognitiiviseen tehtävään ja tehtävässä suoriutuminen
The video material consists of the girls performing cognitive tasks.
Videoaineisto sisälsi tyttöjen toimintaa kognitiivisessa tehtävätyöskentelyssä.
The overall performance of one of the girls was mostly good.
Yksi tytöistä suoriutui pääosin hyvin.
The third girl's involvement was somewhat divided between periods of sustained and intense involvement, with emphasis on intense and even persistent periods.
Kolmannen tytön sitoutuminen jakaantui jossain määrin jatkuvaan ja intensiivisiä hetkiä sisältävään toimintaan, painottuen enemmän intensiivisiin hetkiin jopa pitkäkestoisesti.
The subjects of the study are three preschool girls from the same daycare preschool group.
Tutkimukseen osallistui 3 esikoululaistyttöä yhden päiväkodin esiopetusryhmästä.
The other two girls performed relatively poorly in two of the four tasks.
Kahdella kaksi neljästä tehtävästä meni heikommin.
The second girl managed periods of intense involvement in one task, but was only involved to some extent in the others.
Toinen ylsi yhdessä tehtävässä intensiivisiä hetkiä sisältävään toimintaan, mutta muissa sitoutui vain jossain määrin.
The purpose of this study is to establish how preschoolers are involved and perform in cognitive tasks and furthermore, whether involvement in a task is related to task performance.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, miten esikoululaiset sitoutuvat kognitiiviseen tehtävään ja miten he tehtävästä suoriutuvat.
The involvement of the first girl included a multitude of intense periods and occasional persistent periods.
Yhdellä tytöllä sitoutuminen sisälsi paljon intensiivisiä hetkiä, ajoittain myös pitkäkestoisia.
With preschoolers, the quality of the task is relevant to task involvement.
Tehtävän laadulla on merkitystä esikoululaisten tehtävään sitoutumiseen.
And in one girl's case, the relation between involvement and performance was evident in one task.
Kolmannen tytön kohdalla tehtävään sitoutumisen yhteys tehtävässä suoriutumiseen näkyi yhdessä tehtävässä.
One of the girls displayed a relation between involvement and performance in all of the tasks and one task in particular, while another girl showed no such relation, but performed mostly well.
Tehtävään sitoutumisen yhteys tehtävässä suoriutumiseen näkyi yhdellä tytöllä kaikissa tehtävissä, erityisesti yhden tehtävän kohdalla.
Smell and taste told mother to me even before I became visually impaired : Observations about food preparing
Haista ja maista kehotti äiti jo ennen kuin näkövammauduin : Havainnointitutkimus ruoanvalmistuksesta
Any special equipment for visually impaired were hardly used.
Apuvälineitä ei juurikaan käytetty.
Material and methods: This study is a case study which was based on observation.
Tutkimus on havainnointitutkimus ja tapaustutkimus.
First I consider shortly visual impairments, secondly what kind of special equipment there are for visually impaired in a kitchen and thirdly what demands there are for the kitchen environment to be functional for visually impaired.
Tarkastelen työssä aluksi lyhyesti näkövammaisuutta ja sitä millaisia vaatimuksia näkövamma edellyttää keittiön varusteluilta, jotta se palvelee näkövammaista parhaiten.
The Data was collected by videotaping food preparation and baking in a rehabilitation Centre for Visually Impaired.
Tutkimuksen aineisto kerättiin kuvaamalla näkövammaisen ruoanvalmistustapahtuma kuvanauhalle.
Aims and background: The purpose of this study is to find out what kind of challenges a visually impaired meets in a kitchen when preparing food.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella millaisia haasteita ruoanvalmistus aiheuttaa näkövammaiselle.
Conclusions: Tactual skills are the most important means to cope with the challenges.
Johtopäätöksenä todetaan, että hyvät kädentaidot sekä suunnitelmallisuus ovat ruoanvalmistuksen sujuvuuden kannalta keskeisiä.
These results can be used for decreasing those challenges which can be faced when visually impaired are preparing food, baking and working in the kitchen and for making improvements in a kitchen environment.
Tutkimustuloksia voidaan hyödyntää kädentaitojen opetuksessa ja tarkasteltaessa keittiön toimivuutta näkövammaisen näkökulmasta.
Results: The most important result was that the visually impaired person used very much sensory skills, first of all sense when she/he was preparing food.
Selviytymiskeinoina korostuivat näkövammaisen taktuaaliset taidot eli tuntoaisti ja kosketus sekä järjestelmällisyys työskentelyssä.
A test subject was a visually impaired person.
Aineisto analysoitiin tekemällä havaintoja kuvanauhalta.
The Research questions are 1) What kind of challenges a visually impaired person meets in a kitchen when preparing food and 2) How does she/he copes with the challenges she/he meets when preparing food and what kind of strategies she/he uses to cope with the challenges.
Tutkimuksen tulokset olivat seuraavat: Haasteita olivat raaka-aineiden tunnistaminen, sopivien välineiden löytyminen, juuresten hyvä kuorimistulos, lieden lämpötilan hallitseminen, mittaaminen ja määrien arviointi sekä turvallisuus eli tapaturmavaaran huomiointi terävien ja kuumien välineiden ja menetelmien kanssa sekä ajankäytön hallinta.
The results can roughly be put in six different groups.
Tulokset voidaan karkeasti jakaa kuuteen eri luokkaan.
The data was collected from the parents of 7th graders in the autumn 2013.
Aineisto kerättiin 7. luokkalaisten vanhemmilta syksyllä 2013.
The data was analyzed using content analysis with atlas.ti computer program.
Aineisto analysoitiin sisällönanalyyttisesti atlas.ti-ohjelmaa apuna käyttäen.
Parents' point of view to a child's optional subject election has not been studied previously.
Vanhempien näkökulmaa lapsen valinnaisainevalintaan ei ole aiemmin tutkittu.
The answers were coded in five main categories (positive, unsure, negative, other and parents' attitudes and estimations of the child's motives).
Vastaukset luokiteltiin eri koodeiksi, joista jokainen kuului yhteen viidestä kategoriasta (myönteiset, epävarmat, kielteiset, muut sekä vanhempien asenteet ja arviot oppilaan motiiveista).
Craft teachers all over Finland received the form to be sent out to 7th graders' parents through TAO, technical work teacher union and TOL, textiles teacher union.
Käsityönopettajille ympäri Suomen lähetettiin Teknisen opettajien liitto TAO ry:n sekä Tekstiiliopettajaliitto TOL ry:n kautta pyyntö välittää kyselylomake 7. luokkalaistensa vanhemmille.
"Good knowledge for life" : Parents' thoughts about selecting handicrafts as an optional subject in lower secondary school
"Hyvää oppia elämään" : Vanhempien ajatuksia käsityön valitsemisesta valinnaisaineeksi yläkoulussa
The research question was: How do a student's parents explain the choice of taking crafts as an optional subject in 8th and 9th grade?
Tutkimuskysymys oli: Miten oppilaan vanhemmat perustelevat käsityön valitsemista valinnaisaineeksi 8 ja 9 luokalla?
The aim of this study was to find out in what kind of factors parents explain their child's decision to select or not to select crafts as an optional subject.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, minkälaisilla tekijöillä vanhemmat perustelevat lapsensa päätöstä valita tai olla valitsematta käsityö valinnaisaineeksi.
The question form was answered 1397 times of which 1019 answers were relevant from the point of view of this study as they had answered to the question where the parent was asked to explain the previous question of to choose or not to choose crafts as an optional subject.
Lomakkeeseen vastattiin 1397 kertaa, joista 1019 vastauksessa vastattiin myös tämän tutkimuksen kannalta olennaiseen laadulliseen kysymykseen, jossa vanhempaa pyydettiin perustelemaan lyhyesti käsityön jatkovalintaa koskenut kysymys.
This study gives information about who are in the target group of selecting crafts and in what reasons crafts are selected as an optional subject.
Tämän tutkimuksen avulla saadaan tietoa siitä, ketkä ovat käsityövalinnan kohderyhmää ja millä perusteilla käsityö valitaan.
The question was then divided in three sections of how parents explain the decision in different situations; when the student is going to elect crafts, when the student is unsure of what to select and when the student has decided not to select crafts as an optional subject.
Tutkimuskysymys eroteltiin kolmeen osaan: miten vanhemmat perustelivat valinnan eri valintatilanteissa; silloin kun oppilas aikoo valita käsityön, silloin kun oppilas on vielä epävarma valinnasta ja silloin kun oppilas ei valitse käsityötä.
The answer to the research question was examined from a data collected with an internet based question form.
Vastausta tutkimuskysymykseen etsittiin e-lomakkeella kerätystä aineistosta.
Among students who were still unsure of the election were two groups as well: people who didn't yet know what to choose and people who possibly might elect crafts if there was space after electing the more important subjects.
Epävarmoissa vastaajissa oli myös kaksi luokkaa: he, joilla ei vielä ollut tietoa valinnoista sekä he, jotka mahdollisesti aikoivat valita käsityön mikäli kiinnostavampien aineiden valitsemisen jälkeen jää vielä tilaa.
This study might give advantage to people who teach crafts as they might get more possibilities to influence on more students to choose crafts as an optional subject in the future.
Näin ollen opettajallakin saattaa olla jonkinlaisia mahdollisuuksia vaikuttaa siihen, että useampi oppilas valitsisi käsityön valinnaisaineeksi tulevaisuudessa.
Among students who were electing crafts were two groups: respondents who were interested or liked crafts and respondents who elected crafts to balance the academic subjects.
Valitsijoissa oli kaksi luokkaa: he, jotka pitivät tai olivat kiinnostuneita käsitöistä sekä he, jotka valitsivat käsityön vastapainoksi lukuaineille.
At the end the answers were categorized in three groups depending if the child will elect crafts, is still unsure, or if the child will not elect crafts as an optional subject.
Lopuksi vastaukset kategorisoitiin sen mukaan, valitseeko lapsi käsityön, onko hän vielä epävarma valinnasta vai eikö hän valitse.
Among students who had decided not to elect crafts formed two groups again: Respondents who were not interested in doing crafts and respondents who might have been interested but were more interested in other subjects.
Toisilla ei ollut kiinnostusta käsityötä kohtaan ja toisilla puolestaan kiinnostusta saattoi olla, mutta muut aineet kiinnostivat enemmän.
During the first phase participants were 11 to 17 and during the follow up 35 to 42 years old.
Tutkimuksen ensimmäisessä vaiheessa tutkittavat olivat iältään 11–17-vuotiaita ja toisessa vaiheessa 35–42-vuotiaita.
The participants were instructed to name who of their classmates they liked and who they disliked.
Tutkittavien tuli tuolloin nimetä, keistä luokkansa oppilaista he pitävät ja eivät.
The first phase of the study was conducted 1990–1991 and the follow up was carried out 2014.
Tämä tutkimus oli osa Pohjanmaa-seurantatutkimusta, joka toteutettiin vuosina 1990–1991 ja 2014.
The results of the study are encouraging when considering the victims of bullying because they are often rejected in their peer group.
Tämän tutkimuksen tulokset ovat rohkaisevia koulukiusattujen kannalta, sillä heillä on usein heikko asema toveriryhmässään.
Thus, future studies should examine why similar life events impact differently to different people.
Tulevaisuuden hyvinvointitutkimuksessa tulisikin kiinnittää yhä enemmän huomiota siihen, miksi samat ilmiöt vaikuttavat eri tavalla eri ihmisiin.
The relation between peer acceptance and eudaimonic well-being has not been studied before.
Toveriryhmähyväksynnän ja eudaimonisen hyvinvoinnin yhteyttä ei ole tutkittu aikaisemmin.
The factors were "Feeling of purposefulness", "Actions as self expression" and "Commitment to personal goals".
Tässä tutkimuksessa havaittiin, että QEWB-mittari koostuu yhden sijaan kolmesta faktorista, jotka olivat "Tunne elämän tarkoituksellisuudesta", "Itsen ilmaisu toiminnan kautta" ja "Intohimoinen sitoutuminen päämääriin".
The measurement model of the QEWB questionnaire was examined with confirmatory and exploratory factor analysis.
QEWB-mittarin rakennevaliditeettia tutkittiin konfrimatorisilla ja eksploratiivisilla faktorianalyyseillä.
In addition, one-way ANOVA was used to test if the participants with different levels of peer acceptance differ from each other in terms of adulthood well-being.
Lisäksi yksisuuntaisella varianssianalyysillä tutkittiin, onko ryhmien, jotka eroavat toisistaan nuoruuden toveriryhmähyväksynnän suhteen, välillä eroja aikuisuuden hyvinvoinnissa.
Adolescence peer acceptance was measured with peer ratings.
Nuoruuden toveriryhmähyväksyntä mitattiin koululuokassa kerätyillä toveriarvioilla.
The purpose of the current thesis was to examine whether the peer group acceptance in adolescence predicts eudaimonic well-being in adulthood.
Tässä tutkielmassa tutkittiin sitä, ennustaako nuoruuden toveriryhmässä saatu sosiaalinen hyväksyntä aikuisuuden eudaimonista hyvinvointia.
Eudaimonic well-being is a feeling of purposefulness of life and it was measured with Questionnaire of Eudaimonic Well-Being (QEWB).
Sitä mitattiin Questionnaire of Eudaimonic Well-Being (QEWB) -mittarilla, jonka rakennevaliditeetti oli myös tutkimuksen kohteena.
It is likely that the effects of the peer acceptance are dependent on the role of social relations in individual's life in general.
Nuoruuden toveriryhmähyväksyntä ei ollut yhteydessä aikuisuuden hyvinvointiin.Tämä johtuu luultavasti siitä, että se, miten tärkeänä yksilö pitää ihmissuhteita, määrittää sen, kuinka paljon ne vaikuttavat hänen hyvinvointiinsa.
Does the peer group acceptance in adolescence predict well-being in adulthood?
Nuoruusiän toveriryhmässä saadun hyväksynnän yhteys aikuisuuden hyvinvointiin
Furthermore, because well-being in adulthood is not determinated by peer relations it is possible that it could be improved with interventions.
Ne kannustavat myös hyvinvointia lisäävien interventioiden kehittämiseen, sillä aikuisuuden hyvinvointi ei ole ainakaan nuoruuden toveriryhmähyväksynnän vaikutuksen vuoksi määräytynyt olemaan tietyllä tasolla.
However, in previous longitudinal studies peer acceptance has predicted many aspects of life that are important to well-being.
Toveriryhmähyväksynnän on kuitenkin osoitettu ennustavan muun muassa aikuisuuden terveydentilaa, sosiaalisten suhteiden laatua ja uramenestystä, jotka ovat yhteydessä hyvinvointiin.
The research questions are as follows: 1.
Tutkimuskysymykset ovat seuraavat: 1.
Attention is drawn to the formation of reality and meaning by constructing the text.
Huomiota kiinnitetään todellisuuden ja merkitysten rakentumiseen konstruoimalla tekstiä.
In this study, the reality is constructed through linguistic interaction.
Tässä tutkimuksessa todellisuus rakentuu kielellisen vuorovaikutuksen kautta.
"It was beautiful as long as it lasted" : Discourses of the Right for Subjective Day Care for Children
"Se oli kaunista niin kauan kuin sitä kesti" : Subjektiivisen päivähoito-oikeuden diskurssit
Thus, the theoretical frame of reference is formed by discourse analysis and social constructionism.
Siten tutkimuksen teoreettisen viitekehyksen muodostavat diskurssianalyysi ja sosiaalinen konstruktionismi.
The results of a subjective right to day care was seen as a social service, nursing service, and to some extent also in early childhood education.
Tulosten perusteella subjektiivinen päivähoito-oikeus nähtiin sosiaalipalveluna, hoitopalveluna sekä jonkin verran myös varhaiskasvatuksena.
The research was approached through a variety of interpretive repertoire.
Tutkimusta lähestyttiin erilaisten tulkinnallisten repertuaarien kautta.
The Nordic comparison of the day care provides international perspective for this study.
Päivähoidon pohjoismainen vertailu antaa tämän tutkimuksen teoriaan kansainvälistä perspektiiviä.
The theoretical part describes the history of day care and takes a look at the VIA-related determinants, day-care system and the multi-professional working community and their educational background.
Tutkielman teoriaosassa kuvataan päivähoidon historiaa ja tarkastellaan päivähoitoon liittyviä taustatekijöitä, päivähoitojärjestelmää ja moniammatillista työyhteisöä sekä heidän koulutustaustaansa.
The theory section also addresses the 1972 Parliamentary positions of the home-care and day-care center from 1973 until the completion of day-care law.
Teoriaosassa pureudutaan myös vuoden 1972 eduskunnan kannanottoihin kotihoidon ja päiväkodin välillä ennen 1973 päivähoitolain valmistumista.
Based on the analysis result of this research three different dimensions, which are called interpretative repertoires, were formed.
Analyysin pohjalta tutkimustulokseksi jäsentyi kolme eri ulottuvuutta, joita tässä tutkimuksessa kutsutaan tulkintarepertuaareiksi.
This study represents a research method of qualitative research, and an actual discourse analysis method was chosen.
Tämän tutkimuksen tutkimusote noudattaa laadullisen tutkimuksen piirteitä, ja varsinaiseksi menetelmäksi valittiin diskurssianalyysi.
These were supportive interpretative repertoire, opposing interpretative repertoire and, thirdly, a neutral interpretation of the repertoire.
Näitä olivat puolustavatulkintarepertuaari, vastustavatulkintarepertuaari sekä kolmanneksi neutraalitulkintarepertuaari.
Data for this study consisted of three "Baby"- magazine online discussion forum.
Tämän tutkimuksen aineisto muodostui Vauva-lehden kolmesta internetin keskustelupalstasta.
Purpose of this study was to examine the discourse of parent's assumptions of day care in the 2000s.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää diskurssianalyyttisin keinoin vanhempien puheita ja oletuksia päivähoidosta 2000-luvulla.
What kind of interpretative repertoires are formed from parent's comments about the subjective right to day care?
Minkälaisia tulkintarepertuaareja muodostuu vanhempien kannanotoista subjektiiviseen päivähoito-oikeuteen?
Areas of interest are those conversations through which the right for subjective day care are discussed.
Kiinnostuksen kohteina ovat sellaiset keskustelut, joiden kautta subjektiivista päivähoito-oikeutta käsitellään.
Objective of the study is to look at what kind of discourses parents have about the day care itself and about the right for it in the 2000s.
Tutkimuksen tavoitteena on tarkastella, vanhempien puheita päivähoidosta ja päivähoito-oikeudesta 2000-luvulla.
What kind of duty is set on day care in parent's discussions about subjective right to day care?
Mikä päivähoidon tehtäväksi muodostuu vanhempien keskusteluissa subjektiivisesta päivähoito-oikeudesta?
Adult aspect was predominant in the discussions of this study.
Aikuisen näkökulma painottui vallitsevana tämän tutkimuksen keskusteluissa subjektiivisesta päivähoito-oikeudesta.
The subject of this study are the social media conversations concerning the right for the subjective day care for children.
Tämän tutkielman kohteena ovat internetissä käydyt keskustelut subjektiivisesta päivähoito-oikeudesta.
Methods: The present study included 1191 participants (aged 35-50 years) from the longitudinal and population-based Cardiovascular Risk in Young Finns -study (CRYFS) started in 1980.
Menetelmät: Tutkimuksen aineisto (n=1191) on peräisin vuonna 1980 alkaneesta väestöpohjaisesta ja prospektiivisesta Lasten sepelvaltimotaudin riskitekijät -tutkimuksesta (LASERI).
These findings suggest that harm avoidance and self-directedness are not independent risk factors of inflammation from an epidemiological perspective.
Tulosten mukaan harminvälttäminen ja itseohjautuvuus eivät muodosta epidemiologisesti merkittävää itsenäistä riskiä matala-asteiselle tulehdukselle.
Associations between personality dimensions harm avoidance, self-directedness and C-reactive protein : A prospective 11-year follow-up study
Harminvälttämistemperamentin ja itseohjautuvuuden yhteys C-reaktiiviseen proteiiniin : Seurantatutkimus 11 vuoden ajalta
The current findings are mainly inconsistent with previous research.
Tulokset ovat pääasiassa ristiriidassa aiemman, joskin niukan ja metodologisesti rajoitteisen tutkimuksen kanssa.
Its associations with different risk factors of inflammation e.g. psychological stress, depression and health behavior are well known.
Paljon käytetyn tulehdusmerkkiaineen, C-reaktiivisen proteiinin (CRP), yhteydet erinäisiin tulehduksen riskitekijöihin, kuten psykologiseen stressiin, masennukseen ja eräisiin terveyskäyttäytymisen muotoihin on hyvin tunnettu.
Previous research suggests that personality is a potential factor underlying several of these risk factors of inflammation.
Aiemman tutkimuksen perusteella persoonallisuus on eräs mahdollinen tekijä matala-asteisen tulehduksen taustalla.
Results and conclusions: The results showed that only self-directedness was weakly associated with serum levels of CRP, partly contrary to prime hypothesis.
Tulokset ja johtopäätökset: Ainoastaan itseohjautuvuuden havaittiin olevan heikosti yhteydessä CRP-tasoon.
The aim of the present study was to investigate whether harm avoidance and self-directedness was able to predict changes on serum levels of CRP in prospective 11-year follow-up study design.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, ennustavatko harminvälttäminen ja itseohjautuvuus CRP:n muutosta 11 vuoden seurannassa.
Other covariates adjusted in analysis were assessed in 2012.
Muut analyyseissä vakioidut muuttujat olivat peräisin vuoden 2012 seuranta-mittauksesta.
However little is known about the relationship between these personality traits and inflammation.
Kuitenkin näiden piirteiden yhteydestä matala-asteiseen tulehdukseen tiedetään toistaiseksi vähän.
Objective: Low-grade inflammation underlies a wide variety of long term diseases.
Tavoitteet: Matala-asteinen tulehdus on keskeinen tekijä useiden kroonisten tautiryhmien taustalla.
CRP levels from 2001 were used for baseline adjustment of CRP.
CRP:n lähtötaso vakioitiin vuoden 2001 tiedoilla.
However, the main finding was that neither harm avoidance nor self-directedness predicted changes on serum levels of CRP over eleven years after adjusting CRP baseline and covariates.
Harminvälttäminen tai itseohjautuvuus eivät kuitenkaan ennustaneet CRP:n muutosta lähtötason ja muiden muuttujien vakioinnin jälkeen.
Hierarchical regression analysis was used to examine the relationship between CRP and personality dimensions harm avoidance and self-directedness assessed by Temperament and Character Inventory (TCI) in 2001 and 2012.
Harminvälttämistä ja itseohjautuvuutta arvioitiin TCI-kyselyllä, seurantavuosien 2001 ja 2012 keskiarvona.
According to Cloninger's model of temperament and character, temperament trait harm avoidance is related to vulnerability for psychological stress and character trait self-directedness is related to maturation of personality and various aspects of well-being.
Cloningerin temperamenttipiirteistä erityisesti harmin-välttäminen on yhdistetty korkeaan stressihaavoittuvuuteen.
Methods: The data consists of 546 master graduated students' questionnaire responses and ten student interviews.
Menetelmät: Tutkimusaineisto koostuu 546 maisteriksi valmistuneen opiskelijan kyselylomakevastauksista ja kymmenestä opiskelijahaastattelusta.
The results of content analysis confirm the results of cluster analysis.
Sisällönanalyysin tulokset vahvistivat klusterianalyysissä saatuja tuloksia.
Interviews were analyzed by using inductive content analysis.
Haastattelut analysoitiin laadullisesti induktiivisella sisällönanalyysillä.