natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main issues were childhood experiences and the emotions that were evoked by these experiences.
Käsiteltävät aiheet painottuivat lapsuuden tunne-elämän kokemuksiin.
The therapies relaxed the clients, made their mood better, lessened their aggressions and distress and increased their alertness.
Hoidot lisäsivät vireyttä ja rentoutuneisuutta, nostivat mielialaa ja vähensivät vihantunteita ja ahdistuneisuutta.
Conclusions It seems that it is possible to use one´s body as a tool of improving one´s well-being as well as the understanding of the self.
Johtopäätös Tutkimukseni perusteella voidaan sanoa, että kehoa on mahdollista käyttää itseymmärryksen lisäämisen välineenä.
In long term, the clients who had needed psychological support seemed to profit more from the therapy process.
Psykologista tukea tarvitsevat näyttävät erityisesti hyötyvän hoidoissa käymisestä.
It is possible that some people react to psychological factors strongly with their body despite their capacity to also verbalize their emotions.
Näyttää siltä, että joidenkin ihmisten keho reagoi hyvin herkästi psykologisiin tekijöihin, riippumatta siitä millainen verbaalinen valmius heillä on kuvata tunteitaan.
Muscular tensions were considered to emerge from the past experiences of the client.
Lihasjännitysten nähdään olevan seurausta yksilön aikaisemman historian kokemuksista.
A typical person who seeks help from these therapies is an urban 35-40 years old female, who has a profession and a partner.
Tulokset Kyselytutkimus / seuranta Tyypillisin kävijä näyttää tutkimukseen osallistumisen perusteella olevan 35-40 -vuotias, opistotasoisen tutkinnon suorittanut, parisuhteessa elävä nainen.
Methods The research consists of follow up questionnaires and interviews.
Ensimmäisen osan muodostaa kyselyaineisto ja toisen haastatteluaineisto.
Does the psychological well-being of the client improve as a result of these therapies?
Lisääntyykö hoidoissa kävijöiden psyykkinen hyvinvointi hoitojen seurauksena keskiarvotasolla.
The relationship between the therapist and the client was an essential factor in the satisfaction of the client.
Hoitosuhde oli hyvin keskeinen tyytyväisyyteen yhteydessä oleva tekijä.
The immediate influences of different therapies were quite similar to each other.
Hoitojen välitön vaikutus on kaikissa hoitomuodoissa tilastollisten tarkasteluiden mukaan hyvin samankaltainen.
Interviewees described having experienced plenty of different somatic symptoms that they defined psychosomatic.
Somatisaatio (ruumiillinen oireilu) Hoitomuodosta riippumatta haastateltavat kuvasivat runsaasti erilaisia fyysisiä oireita, jotka he itse mielsivät psykosomaattisiksi oireiksi.
Most of the psychological factors mentioned were however not so much problems as wishes to get to know oneself better or wishes to liberate one´s self expression.
Suurin osa psyyken alueen "hoidattamisesta" liittyi kuitenkin itsetuntemuksen lisäämiseen ja itseilmaisun vapautumiseen.
In the follow up six months later the result however had nearly disappeared, probably because the support that was needed had disappeared.
Puolen vuoden kuluttua tapahtuneeseen seurantaan mennessä kyseiset muutokset palautuvat lähtötilanteen tasolle, mikä puhuisi sen puolesta, että hoitosuhde tuo kaivattua tukea ja kun se päättyy, katoavat myös positiiviset muutokset.
They both talked about their own lives and experiences.
Tunteista ja elämäntapahtumista puhuminen oli vastavuoroista.
These people however described their emotions vividly and their emotional vocabulary was rich.
Haastattelemani ihmiset, joilla somatisaatiotaipumus oli voimakas, kuvasivat tunteitaan rikkaasti ja vivahteikkaasti.
Physical reactions functioned as association clues or memory tracks to remembering past events and constructing memories.
Tunnekokemusten esiintulossa kehon jännitystilat ja ­asento toimivat eräänlaisina assosiaatiovihjeinä tai muistijälkinä, joita tutkimalla ja analysoimalla saadaan tietoa yksilön tavoista reagoida ihmisiin ja tapahtumiin.
The most common physical health problems were muscular tensions and neck or back pains.
Hoitoon hakeutumisen syynä on tavallisimmin niskahartiavaivat tai fyysiset kiputilat.
The interviews brought up differences between the different therapy methods.
Haastattelut Kehon hyödyntäminen itsetutkiskelussa Haastatteluissa erot hoitomuotojen välillä tulivat esiin.
In therapeutic process the physical reactions of the body verify the speech when the client analyses her experiences.
Kehon rooli autenttisuuden takaajana tulee esiin, kun hoidettava analysoi itseään puheen tasolla.
The research questions are: what kind of health problems do those people have who seek help from these therapies?
Kyselyaineisto kartoittaa mm. sellaisia tekijöitä kuin poikkeavatko eri tyyppisiin hoitoihin hakeutuvat toisistaan jollain keskeisellä tavalla ja miksi hoitoihin ylipäätään hakeudutaan?
These positive immediate influences kept the clients using these therapies and kept them satisfied.
Hoidon välittömät, hyvää oloa ja rentoutta tuottavat vaikutukset olivat yhteydessä hoitotyytyväisyyteen ja hoidoissa käymisen jatkamiseen.
The use of touch-based therapies as tools of increasing well-being and understanding the self The research is about four therapy methods that all use touch as therapeutic means.
Hoitoja yhdistää se, että kaikissa käytetään hoidon välineenä kosketusta.
The questionnaire at the end of the whole therapy process gives information about the satisfaction with the therapy results and the relationship between the therapist and the client as well as the psychological well-being of the client.
Haastatteluaineisto valottaa kehon psykoterapeuttisen käytön toimintamekanismeja sekä hoitajan ja hoidettavan välistä vuorovaikutusta.
In those cases where psychotherapeutic process did take place the relationship was asymmetrical.
Eräs psykoterapeuttisen työskentelyn tapa oli mielikuvien käyttö.
Somatization is usually connected with alexithymia.
Somatisoivien potilaiden on usein arveltu olevan aleksityymisiä (tunnesanaston puuttuminen ja tunneköyhyys).
In those cases where there was no psychotherapeutic processing going on the relationship was equal to a relationship between two friends.
Terapeutin rooli Terapeutin rooli vaihteli sen mukaan liittyikö hoitoon psykoterapeuttista työskentelyä vai ei. Hoidoissa, joissa psykoterapeuttista työskentelyä ei ollut käynnissä, hoidettavan ja hoitajan välinen vuorovaikutus muistutti ystävyyssuhdetta.
Using the body as such a tool seems to be very effective if a person reacts strongly with her body to psychological factors and if she is capable of verbalizing these reactions.
Kehon kautta työskentelystä hyötyvät parhaiten kehonsa reaktioita hyvin tunnistavat ihmiset, jotka kykenevät pukemaan kehonsa tuntemukset sanalliseen muotoon.
In what way do these therapies have an immediate influence on the emotions of the client?
Miten tyytyväisiä hoidoissa kävijät ovat ja mistä tyytyväisyys rakentuu?
The nature of the relationship between the therapist and the client varied.
Tulkintaan osallistuivat sekä hoitaja että hoidettava.
Physical reactions evoked vivid symbolic images, which then were analysed by the therapist and the client together.
Mielikuvissa kehon jännitys- ja kiputilat muuntuvat symboliselle kuvakielelle, joka tulkitaan.
The follow up consists of five phases.
Menetelmät /toteutus Tutkimus on kaksiosainen.
They were more distressed, less satisfied with their lives and more depressed than the comparison group.
Hoitoon hakeutuneista enemmistö oli hakenut apua vaivaansa jo aiemmin Vertailuaineistoon (n = 112) nähden, hoitoihin hakeutuneet voivat yleisesti ottaen huonommin, olivat ahdistuneempia ja mielialaltaan synkeämpiä ja tyytymättömämpiä elämäänsä.
The initial phase before the therapy process is to find out why the client wants to go to therapy and the level of her psychological well-being in the beginning of the process.
Näyttää siltä, että eräs hoitoihin hakeutumisen syy on jonkin asteinen psyykkinen tyytymättömyys ja muutoksen tarve.
Taurine also prevented these changes.
Tauriini esti nämäkin muutokset.
The present study is the first to show in a living animal that taurine is an effective neuroprotectant.
Tutkimus on ensimmäinen suora osoitus elävällä eläimellä siitä, että tauriini on tehokas hermostoa suojaava aine.
They also enhanced hydroxyl radical formation and induced stereotypic behavior.
Ne lisäsivät myös hydroksyyliradikaalien muodostumista ja aiheuttivat stereotyyppistä käyttäytymistä.
Ammonia also overactivates the N-methyl-D-aspartate class of glutamate receptors, which further enhances the formation of hydroxyl radicals and cyclic guanosine triphosphate.
Ammoniakki aktivoi myös liiallisesti glutamaatin N-metyl-D-aspartaattireseptoreita, mikä edelleen lisää hydroksyyyliradikaalien ja syklisen guanosiinitrifostaatin muodostumista.
The excessive increase in brain ammonia leads to coma and eventual death when the functions of dopamine and glutamate transmitters are seriously perturbed.
Aivojen ammoniakkipitoisuuden liiallinen lisääntyminen johtaa koomaan ja lopulta kuolemaan, kun dopamiini- ja glutamiinivälittäjäaineiden toiminta häiriytyy.
Sydnocard proved to be less neurotoxic than amptehamine, since its neurotoxic effects were less pronounced with slower onset.
Sydnokarb osoittautui vähemmän neurotoksiseksi kuin amfetamiini, koska sen aiheuttamat muutokset olivat vähäisempiä ja tulivat hitaammin.
The dopamine antagonist sulpiride attenuated the neurotoxic effects of amphetamine but enhanced stereotypy.
Dopamiinin antagonisti sulpiridi esti dopamiinin aiheuttamia neurotoksisia muutoksia, mutta lisäsi stereotyyppistä käytöstä.
Both drugs increased the extracellular concentrations of dopamine and glutamate neurotransmitters and fomented dopamine metabolism.
Molemmat lääkkeet lisäsivät hermovälittäjäaineiden dopamiinin ja glutamiinin solunulkoista pitoisuutta ja kiihdyttivät dopamiinin aineenvaihtoa.
These effects were blocked by taurine, an inhibitory neuromodulator.
Sen esti inhiboiva neuromodulaattori tauriini.
The study focused on the chemical changes in the rat striatum induced by d-amphetamine and sydnocarb.
Väitöstyössä tutkittiin amfetamiinin ja sydnokarbin aiheuttamia kemiallisia muutoksia rotan aivojuoviossa.
Infusion of ammonium ions greatly enhanced liberation of dopamine and its metabolites from the striatum.
Ammoniumioneja sisältävän liuoksen infuusio lisäsi nopeasti dopamiinin ja sen aineenvaihduntatuotteiden vapautumista aivojuoviosta.
Sydnocarb is a Russian-invented psychostimulant that is not addictive and thus less susceptible for abuse.
Se ei aiheuta riippuvuutta niin kuin amfetamiini, eikä sitä siksi käytetä huumausaineena.
The empirical focus is on Finnish business professionals who have participated in a Finnish low-carbon economy project called ‘Peloton’ in 2009–2011.
Tutkimuksen empiirinen tarkastelu keskittyy suomalaisiin yritysammattilaisiin, jotka ovat osallistuneet suomalaiseen vuosina 2009–2011 toteutettuun vähähiilisen talouden Peloton-projektiin.
The empirical data consists of workshop observations and interviews.
Empiirinen aineisto koostuu työpajahavainnoinneista ja haastatteluista.
The functions of the rational discourse are to mitigate uncertainty, to produce action and to manage one’s own position.
Rationaalisen diskurssin seurauksia ovat epävarmuuden lieventäminen, toiminnan tuottaminen ja oman aseman hallinta.
As a practical contribution the study brings forth that although climate change is a complex phenomenon, it can be effectively engaged with.
Tutkimuksen käytännöllinen kontribuutio esittää, että vaikka ilmastonmuutos on monimutkainen ilmiö, siihen voidaan sitoutua käytännössä.
In addition, findings indicate that values and emotions are an essential, though less emphasised, aspect of climate change engagement in business organisations.
Lisäksi tulokset osoittavat, että arvot ja tunteet ovat keskeinen, vaikkakin vähemmän huomioitu, osa ilmastonmuutokseen sitoutumista yrityksissä.
However, climate change is a complex issue with no commonly accepted standards and guidelines.
Haasteena on kuitenkin ilmastonmuutoksen monitahoisuus ja sitä koskevien, yleisesti hyväksyttyjen normien ja ohjeistuksien puute.
The moral discourse both complements and questions the rational discourse by suggesting that, in addition to strategic business reasons, there are moral reasons for engaging with climate change.
Moraalinen diskurssi sekä täydentää että kyseenalaistaa rationaalista diskurssia esittäen, että strategisten syiden lisäksi on moraalisia syitä sitoutua ilmastonmuutostoimintaan.
Climate change poses physical threats to our survival and challenges the way we view ourselves and the economic and political systems.
Ilmastonmuutos on fyysinen ihmiskunnan tulevaisuuteen kohdistuva uhka, joka asettaa kyseenalaiseksi käsityksiä itsestämme sekä taloudellisista ja poliittisista järjestelmistä.
Climate change is one of the most pressing sustainability issues of the modern era affecting individuals, organisations and societies.
Ilmastonmuutos on yksi keskeisimmistä kestävän kehityksen haasteista, koska se vaikuttaa niin yksilöihin, organisaatioihin kuin yhteiskuntaan.
Theoretically, this is addressed by discussing literature on environmental, sustainability and climate change issues in business and the social constructionist and discourse analytic approaches.
Teoreettisesti tätä kysymystä tarkastellaan ympäristöä, kestävää kehitystä ja ilmastonmuutosta liiketoiminnassa käsittelevän kirjallisuuden näkökulmista sekä sosiaalisen konstruktionismin ja diskurssianalyysin lähestymistapojen kautta.
The study asks: How is climate change engagement discursively constructed in business organisations?
Tämä tutkimus kysyy: Kuinka ilmastonmuutokseen sitoutuminen rakentuu diskursiivisesti yrityksissä?
The analysis identifies two discourses that are used to discuss climate change engagement in business organisations: the rational and moral discourses.
Analyysissa tunnistetaan kaksi diskurssia, joiden kautta keskustellaan ilmastonmuutokseen sitoutumisesta yrityksissä: rationaalinen ja moraalinen diskurssi.
To summarise, the study contributes to earlier research by revealing the sophisticated ways in which the business professionals construct climate change engagement and how they create, maintain, and recreate meaning and reconcile the tensions of climate change engagement in their language use.
Tutkimus kontribuoi aikaisempaan tutkimukseen tuomalla esiin niitä monimutkaisia tapoja, joilla yritysammattilaiset rakentavat ilmastonmuutokseen sitoutumista, ja miten he tuottavat, ylläpitävät ja uusintavat merkityksiä ja sovittelevat ilmastonmuutostoimintaan liittyviä jännitteitä.
Moreover, this study discusses how the discursive management of climate change engagement produces a simplified view of climate change engagement with potentially concerning consequences for climate change.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, miten ilmastonmuutokseen sitoutumisen diskursiivinen hallinta tuottaa yksinkertaistetun näkemyksen ilmastonmuutokseen sitoutumisesta, ja että tällä näkemyksellä on mahdollisesti huolestuttavia seurauksia ilmastonmuutokselle.
Business organisations and managers are vital leaders in providing solutions to sustainability challenges and therefore, examining their discursive constructions of climate change engagement is crucial.
Yritykset ja johtajat ovat keskeisessä asemassa tuottamassa ratkaisuja kestävän kehityksen haasteisiin, ja siksi on ratkaisevan tärkeää tutkia, kuinka he rakentavat diskursiivisesti ilmastonmuutokseen sitoutumista.
Discursive Constructions of Climate Change Engagement in Business Organisations
Ilmastonmuutokseen sitoutumisen puhetavat yrityksissä
Utilising two discourses to discuss climate change engagement indicates that the complex issue is multidimensional and somewhat challenging for business professionals.
Se, että ilmastonmuutokseen sitoutumista rakennetaan kahden diskurssin kautta, paljastaa, että ilmastonmuutos on moniulotteinen ja jossain määrin haastava kysymys yritysammattilaisille.
Today, business organisations control substantial resources and knowledge and thus have a crucial role in addressing climate change.
Yrityksillä on hallussaan huomattavia resursseja, kuten tietotaitoa, ja siten niillä on keskeinen rooli ilmastonmuutoksen tuomiin haasteisiin tarttumisessa.
The functions of the moral discourse are to produce moral meaning for climate change engagement in business and for the business professionals’ work, as well as to provide an opposing perspective to the rational discourse.
Moraalisen diskurssin kautta tuotetaan moraalisia merkityksiä ilmastonmuutokseen sitoutumiselle yrityksissä ja yritysammattilaisten omalle työlle ja lisäksi esitetään vastakkainen näkemys rationaaliselle diskurssille.
The rational discourse constructs climate change engagement first and foremost as a strategic issue utilising traditional business language focusing on profitability, win-win opportunities, and efficiency.
Rationaalinen diskurssi pohjautuu perinteiseen liiketoimintapuheeseen ja keskittyy kannattavuuteen, win-win mahdollisuuksiin ja tehokkuuteen.
This study contributes to previous literature on corporate sustainability and climate change by using discourse analysis to examine climate change engagement in business organisations.
Tutkimus liittyy kestävää kehitystä ja ilmastonmuutosta käsittelevään kirjallisuuteen tarkastelemalla diskurssianalyysin keinoin ilmastonmuutokseen sitoutumista yrityksissä.
This study is concerned with the dilemma that business organisations face when they are striving address climate change.
Tutkimus tarkastelee tätä väistämättä syntyvää pulmatilannetta, kun yritykset pyrkivät toimimaan suhteessa ilmastonmuutokseen.
Furthermore, by examining the functions of these two discourses, this study explicates how the rational discourse is used to discursively manage climate change engagement in business organisations, while the moral discourse is used to extend the view of the rational discourse.
Tarkastelemalla näiden diskurssien seurauksia tämä tutkimus esittää, miten rationaalisen diskurssin kautta diskursiivisesti hallitaan ilmastonmuutosta ja miten moraalista diskurssia käytetään laajentamaan rationaalisen diskurssin tuottamaa näkemystä.
In addition, it shows that the climate change engagement discourses contain a discursive struggle between the two ways used to talk about climate change in business organisations.
Lisäksi se osoittaa, että ilmastonmuutokseen sitoutumisen diskurssi sisältää diskursiivisen kamppailun tutkimuksessa tunnistettujen kahden diskurssin välillä.
In the end almost all 27 problems found were solved at some level.
Lähes kaikkiin työn ensimmäisessä vaiheessa tunnistettuihin 27 ongelmaan löydettiin jonkinlainen ratkaisu
This thesis is divided to two parts.
Työ koostuu kahdesta osasta.
The materials are easily accessible free of charge and the concrete measures give a good starting point on what to do to achieve improvement.
Mallin materiaalit ovat ilmaiseksi helposti saatavilla ja annetut konkreettiset toimenpiteet antavat hyvän lähtökohdan, miten parannusta voidaan saada aikaan.
The model offers concrete measures on how to improve each specific process area.
Lisäksi malli tarjoaa konkreettisia toimenpiteitä, miten prosessialueita voidaan parantaa.
In the second part of this thesis a test process improvement model – TMMi – is represented.
Työn toisessa osassa otetaan käyttöön testauksen parannusmalli – TMMi.
This thesis shows that TMMi is an applicable test process improvement model.
Työ osoittaa, että TMMi-malli on käyttökelpoinen testauksen parannusmalli.
The model, however, requires a lot of bureaucracy in documentation if used by the book.
Malli on kuitenkin luonteeltaan hyvin byrokraattinen ja vaatii paljon tuotettavaa dokumentaatiota, mikäli kaikkia ohjeistuksia noudatetaan.
Software development and testing methods greatly affect the quality of the finished software product.
Ohjelmistoprosessin kehitys- ja testauskäytännöt vaikuttavat suuresti prosessissa syntyvän ohjelmiston laatuun.
Also, the requirement that all process areas of a maturity level must be achieved for the maturity level to increase, the achieved improvements might not show in increased maturity.
Lisäksi malli vaatii, että kypsyystason saavuttaakseen organisaation tulee täyttää kaikki tason prosessialueet, joten vaikka parannusta saataisiinkin aikaan, se ei välttämättä mallin kypsyysasteikolla näy.
The model can be used to measure organizations maturity in testing activities with 5 maturity levels.
Mallilla voidaan mitata organisaation testauksen kypsyyttä viidellä eri kypsyystasolla, jotka jakautuvat prosessialueisiin.
The goal of this thesis is to find out the issues in the old software development and testing activities and solve them.
Työn tavoitteena on selvittää vanhan ohjelmiston kehityksessä ja testauksessa ilmenevät ongelmat ja etsiä niihin ratkaisu.
The interview is conducted as a theme interview.
Haastattelumuodoksi on valittu teemahaastattelu.
The initial starting point of the organization is assessed by conducting a survey to both the client of the system(s) and the developing team.
Organisaation lähtötilanteen ongelmakohdat arvioidaan tekemällä haastattelututkimus, jossa haastatellaan sekä järjestelmän tilaajia että toteuttajia.
Because software quality is greatly affected by the development methods, continuous integration on Jenkins-platform was also a major improvement performed outside of the TMMi-model scope.
Koska ohjelmiston laatuun ja kehityksen hallittavuuteen vaikuttavat olennaisesti myös kehityksen käytännöt, mallin ulkopuolelta käyttöön otettiin yhtenä merkittävän kokonaisuutena jatkuva integraatio Jenkins-alustalla.
This thesis describes the design of a software quality-assurance system for a software system that is a new implementation of an older system.
Tässä työssä suunnitellaan vanhan ohjelmiston korvaavalle uudelle ohjelmistolle ja sen kehitysprosessille laadunvarmistusjärjestelmä.
The improvements done outside the model scope focused on wider test automation use and continuous integration, which proposed a solution to many of the problems found at the starting point.
Mallin ulkopuolelta tehdyistä parannustoimenpiteistä merkittävimmäksi nousi testiautomaation laaja-alaisempi hyödyntäminen ja jatkuva integraatio.
The results of the survey are used to categorize and list the issues of the development and testing activities.
Haastattelututkimuksen tulosten pohjalta löydetyt ongelmakohdat kategorisoidaan ja listataan.
An architectural experience is a multidimensional phenomenon, which can be wholly understood with poetic methods rather than scientifical ways.
Arkkitehtuurin kokeminen on moniulotteinen ilmiö, jota voidaan kuvata kokonaisvaltaisesti vain runollisilla menetelmillä: ennemmin taiteen kuin tieteen keinoin.
Human’s unhealthy relationship with nature together with lost connection to the past and to the future are reasons for the crisis of contemporary architecture.
Ihmisen vääristynyt suhde ympäristöä kohtaan ja kadotettu yhteys sekä menneeseen että tulevaan ovat syitä nykyarkkitehtuurin kriisiin.
Because of the meanings that architecture carries, its linguistic character, artistic dimension and subjectivity of architectural experience, stories are suitable point of view for studying it.
Arkkitehtuurin kantamien merkitysten, sen kielellisen luonteen, taiteellisen ulottuvuuden ja arkkitehtuurikokemuksen subjektiivisuuden vuoksi tarinat ovat luonteva näkökulma arkkitehtuurin tarkasteluun.
In my metaphorical approach I personify buildings into a storytellers and understand architectural experience as a happening in which human reads stories told by building and its elements.
Metaforisessa lähestymistavassani elollistan rakennuksen tarinan kertojaksi ja ymmärrän arkkitehtuurikokemuksen tapahtumana, jossa ihminen lukee rakennuksen ja sen osien välittämiä tarinoita.
Buildings tell stories about time and place: they reflect passing of time and represent their birthplace and -time.
Rakennukset kertovat ihmiselle tarinoita ajasta ja paikasta eli ilmentävät ajan kulumista ja kuvastavat syntypaikkaansa sekä -ajankohtaansa.