natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EDs are known to be associated with social impairment and problems in social competence.
Syömishäiriöihin tiedetään liittyvän alentunutta sosiaalista toimintakykyä sekä erilaisia sosiaalisen kompetenssin pulmia.
At 17 years of age, the participants evaluated their ED symptoms with the Eating Disorder Inventory 2 (EDI-2).
Nuoret arvioivat syömishäiriöoireiluaan 17-vuotisseurannassa Eating Disorder Inventory 2 (EDI-2) -itsearviointikyselyn avulla, josta käytettiin bulimian, laihuuspyrkimyksen ja kehotyytymättömyyden skaaloja.
These problems might then in turn lead to adopting ED symptoms as maladaptive coping strategies.
Sosiaaliset hankaluudet taas voisivat johtaa syömishäiriöoireiden omaksumiseen haitallisina hallintakeinoina.
Research is scarcer regarding ED symptoms in the general population and its associations with different aspects of social competence.
Normaaliväestössä esiintyvän syömishäiriöoireilun yhteyksistä erilaisiin sosiaalisen kompetenssin osatekijöihin on tehty niukasti tutkimuksia.
These results reveal functional defects in NPC1 WT-V and highlight the strength of simulations and quantitative imaging upon stable protein expression in elucidating subtle differences in protein function.
Nämä tulokset paljastavat toiminnallisen vian NPC1 WT-V proteiinissa ja korostavat simulaatioiden, kvantitatiivisen kuvantamisen ja stabiilin proteiiniekspression merkitystä proteiinien toiminnallisten muutosten osoittamisessa.
An NPC1 cDNA construct known as NPC1 wild-type variant (WT-V), distributed between laboratories and used as a WT control in several studies, also contains changes regarding specific amino acids compared to the NPC1 Genbank reference sequence.
Eri tutkimuslaboratorioiden välillä jaettu NPC1 cDNA-konstrukti, joka tunnetaan nimellä NPC1 Wild-Type Variant (WT-V) ja, jota on käytetty villityyppi-NPC1 vertailunäytteenä monissa tut- kimuksissa, sisältää myös tiettyjen aminohappojen muutoksia verrattuna Genbankissa julkaistuun NPC1 viite- sekvenssiin.
The human Niemann-Pick C1 (NPC1) gene encoding a 1278 amino acid protein is very heterogeneous.
Ihmisen NPC1-proteiinia koodaava geeni on hyvin heterogeeninen.
To improve the dissection of subtle functional differences, we generated human cells stably expressing NPC1 variants from the AAVS1 safe-harbor locus on an NPC1-null background engineered by CRISPR/Cas9 editing.
Havainnoidaksemme paremmin pieniä toiminnallisia eroavaisuuksia NPC1-varianttien välillä, ge- neroimme stabiilisti NPC1-poistogeenisessä taustassa AAVS1 safe-harbor-lokuksesta NPC1-variantteja eks- pressoivia ihmissoluja käyttäen CRISPR/Cas9-tekniikkaa.
We then employed high-content imaging with automated image analysis to quantitatively assess LDL-induced, time-dependent changes in lysosomal cholesterol content and lipid droplet formation.
Tämän jälkeen hyödynsimme automaattista kuvanta- mista ja automaattista kuva-analyysia arvioidaksemme kvantitatiivisesti LDL:n indusoimaa muutosta lyso- somien kolesterolimäärässä ja rasvapisaroiden muodostumisessa.
All-atom molecular dynamics simulations suggest that the L472P change alters the relative position of the NPC1 middle and the C-terminal luminal domains, disrupting the recently characterized cholesterol efflux tunnel.
Atomistiset simulaatiot vihjaavat, että L472P-mutaatio kiertää NPC1-proteiinin kahden lu- minaalisen toiminnallisen osan asentoa toistensa suhteen ja hajottaa hiljattain karakterisoidun kolesterolinsiirto- tunnelin.
Our results indicate that the L472P change present in NPC1 WT-V compromises NPC1 functionality in lysosomal cholesterol export.
Tuloksemme osoittavat, että NPC1 WT-V konstruktin sisältämä L472P-aminohappomuutos heikentää NPC1-proteiinin toimintaa lysosomaalisen koleste- rolin kuljetuksessa.
While some variants represent benign polymorphisms, NPC disease carriers and patients may possess rare variants, whose functional importance remains unknown.
Osa tämän geenin sisältämistä geenimuunnoksista tiedetään haitattomiksi poly- morfioiksi, mutta osalla NPC1-taudin kantajista ja NPC1-potilaista on geenissään muutoksia, joiden toiminnal- linen merkitys on epäselvä.
The study sample consisted of 6,058 participants, of which 58 % were women.
Tämän tutkimuksen otos koostui 6 058 henkilöstä, joista 58 % oli naisia.
As much as 23 % of the population had experienced symptoms related to identity diffusion, and 2 % of them filled the criteria for identity disturbance.
Jopa 23 % väestöstä oli kokenut identiteetin hajanaisuuden oireita, ja 2 % täytti identiteettihäiriön kriteerit.
Using early interventions and addressing support actions to promote healthy identity development may contribute to individual’s emotional well-being and prevent later psychiatric symptoms.
Varhaiset interventiot sekä tukitoimien kohdistaminen identiteetin terveen kehityksen edistämiseksi saattavat edesauttaa yksilön emotionaalista hyvinvointia ja ennaltaehkäistä myöhempää psykiatrista oireilua.
Methods: The current study utilized a comprehensive English cross-sectional data set.
Menetelmät: Aineistona käytettiin kattavaa englantilaisen väestötutkimuksen poikittaisaineistoa.
Psychological factors, such as personality and identity, seem to be significant components in human well-being and happiness.
Psykologisilla tekijöillä, kuten persoonallisuudella ja identiteetillä, on merkitys ihmisen hyvinvoinnissa ja onnellisuudessa.
The relationship between identity diffusion and experienced happiness was examined by using logistic regression analysis.
Identiteetin hajanaisuuden ja koetun onnellisuuden välistä yhteyttä tutkittiin logistisella regressioanalyysilla.
Identity diffusion and related identity disturbance are not only associated with psychiatric symptoms, but they are also associated with lower levels of experienced happiness.
Identiteetin hajanaisuus ja siihen liittyvä identiteettihäiriö eivät ole yhteydessä ainoastaan erilaisiin psykiatrisiin oireisiin, vaan ne ovat yhteydessä myös alhaisempaan onnellisuuden kokemukseen.
Results and Conclusions: Greater levels of identity diffusion were associated with lower levels of experienced happiness.
Tulokset ja johtopäätökset: Suurempi identiteetin hajanaisuus oli yhteydessä vähäisempään koettuun onnellisuuteen.
In addition, this study aimed to examine whether the possible relationship between identity diffusion and experienced happiness persists when the effects of demographic factors and psychiatric disorders are controlled.
Lisäksi tarkoituksena oli tutkia, säilyykö mahdollisesti löydetty yhteys identiteetin hajanaisuuden ja koetun onnellisuuden välillä demografisten tekijöiden sekä psykiatristen häiriöiden vaikutuksen kontrolloimisen jälkeen.
Identity diffusion has been linked to several adverse phenomena, such as mental disorders.
Identiteetin hajanaisuus on liitetty useisiin hyvinvoinnin kannalta kielteisiin tekijöihin, kuten erilaisiin mielenterveyden häiriöihin.
The aim of the current study was to investigate the relationship between identity diffusion and experienced happiness as well as their prevalence at the population level.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tutkia identiteetin hajanaisuuden ja koetun onnellisuuden välistä yhteyttä sekä näiden esiintyvyyttä väestötasolla.
Controlled variables were demographic factors, borderline personality disorder, conduct disorder, and common mental disorders.
Demografisten tekijöiden, epävakaan persoonallisuushäiriön, lapsuusajan käytöshäiriön sekä yleisten mielenterveyden häiriöiden vaikutukset kontrolloitiin.
Common mental disorders partly explained the association, especially in the presence of severe identity diffusion, also known as identity disturbance.
Erityisesti voimakkaassa identiteetin hajanaisuudessa eli identiteettihäiriössä yleiset psykiatriset häiriöt selittivät osan identiteetin hajanaisuuden ja koetun onnellisuuden välisestä yhteydestä.
Median ages were 86, 87 and 87.5 years.
Ryhmien mediaani-iät olivat 86, 87 ja 87.5 vuotta.
Further study on these matters is encouraged.
Lisää tutkimusta tarvitaan näiden yhteyksien selvittämiseen.
SPSS software was used for statistical analyses.
Tilastolliset analyysit tehtiin SPSS-ohjelmalla.
Their health status and CVD risk factors have been followed up since the 1960s and the clinical-epidemiological, longitudinal study is still ongoing.
Heidän terveyttään sekä sydän- ja verisuonisairauksien riskitekijöitä on seurattu 60-luvulta alkaen ja kliinis-epidemiologinen pitkittäistutkimus jatkuu yhä.
Of them, 31%, 54% and 15% were nonfrail, prefrail, frail, respectively.
Näistä osallistujista 31% oli ei-gerastenisia, 54 % oli gerastenian riskissä olevia ja 15% gerastenisia.
Frailty was associated with lower levels of systolic blood pressure, peak expiratory flow (PEF), total cholesterol, HDL cholesterol, and an increase in β2 microglobulin levels.
Gerastenia oli yhteydessä tilastollisesti merkitsevästi (p<0.05) matalampiin systolisen verenpaineen, uloshengityksen huippuvirtauksen (PEF), kokonaiskolesterolin ja HDL-kolesterolin tasoihin sekä korkeampaan β2-mikroglobuliinitasoon.
Methods: The Helsinki Businessmen Study (HBS) -cohort consists of men with high socioeconomic status (born 1919-1934, original n=3490).
Menetelmät: Helsingin Johtajatutkimuksen kohorttiin kuuluu vuosina 1919-1934 syntyneitä, korkeassa sosioekonomisessa asemassa olevia miehiä.
As a simple clinical measurement, PEF may be a quick and inexpensive way to assess physical frailty in older adults.
PEF-arvon mittaaminen voisi olla nopea ja edullinen kliininen tutkimus gerastenian arviointiin.
Conclusions: β2 microglobulin can be considered an interesting candidate for a biomarker of frailty.
Pohdinta: Tulosten perusteella β2-mikroglobuliini saattaa olla gerasteniaan liityvä biomarkkeri.
Results: Phenotypic frailty could be assessed in surviving 130 participants.
Tulokset: 130 tutkimukseen osallistuneen miehen gerastenian aste voitiin määrittää.
Phenotypic frailty was identified according to the Fried physical phenotype criteria (nonfrail, prefrail or frail).
Gerastenian fyysisen ilmiasun vallitsevuus määritettiin käyttäen Friedin ilmiasukriteereitä ja jaettiin alikohortti ilmiasun perusteella kolmeen luokkaan: ei-gerasteniset (nonfrail), gerastenian riskissä olevat (prefrail) ja gerasteniset (frail).
Background: Cardiovascular (CVD) risk factors and several biomarkers have been linked to phenotypic frailty but the data is inconsistent, especially in oldest-old men.
Tausta: Sydän- ja verisuonisairauksien riskitekijät sekä erilaiset biomarkkerit ovat yhteydessä gerasteniaan (suom. ger = vanhuus ja astenia = heikkous), mutta tutkimustulokset ovat epäyhtenäisiä.
In 2017/2018 a random subcohort of community-dwelling survivors (n=232) was assessed.
Vuosina 2017-18 satunnaiselle kohorttiin kuuluvalle joukolle postitettiin kysely ja heidät kutsuttiin tutkimuskäynnille, jonka aikana tehtiin kliinisiä mittauksia sekä otettiin verikokeita.
Purpose: To examine the association of frailty phenotype and different clinical and laboratory parameters in a cohort of older men.
Tämän tutkielman tarkoituksena oli selvittää gerastenian yhteyttä erilaisiin kliinisiin muuttujiin sekä laboratoriotutkimuksiin.
Compared to nonfrail men, β2 microglobulin was 0.5 mg/L higher in the prefrail and frail subgroups (median [IQ range] 2.50 [0.8], 3.10 [1.5], 3.0 [2.6] mg/L, p=0.024).
β2-mikroglobuliinitaso oli gerastenian riskissä olevilla sekä gerastenisilla noin 0.5 mg/L korkeampi, kun taas PEF-arvojen havaittiin olevan matalampia edellä mainituissa alaryhmissä.
Every day over one third of Finnish employees choose to have their lunch at a staff canteen.
Päivittäin yli kolmasosa suomalaisista valitsee henkilöstöravintolan lounaspaikakseen.
Background: Foodservices have a significant role in the Finnish food culture.
Johdanto: Ruokapalveluilla on merkittävä rooli suomalaisessa ruokakulttuurissa.
Typically the meal also contained salad dressing, one glass of water but no bread or dessert.
Tyypillisesti ateriakokonaisuus sisälsi myös salaatinkastiketta, yhden lasin vettä, ei leipää eikä jälkiruokaa.
The food served at staff canteens should be healthy, diverse and nutritionally well composed.
Lounasravintoloissa tarjottavan ruuan tulisi olla terveellistä, monipuolista ja ravitsemuksellisesti oikein koostettua.
Results: The four fields of Arkilounaskriteerit were fulfilled "well" or "moderately".
Tulokset: Arkilounaskriteereihin kuuluvat neljä osa-aluetta toteutuivat keskiarvoisesti hyvin tai kohtalaisesti.
The role of worksite eating in sustaining public health is important.
Henkilöstöruokailun merkitys väestön terveyden ylläpitämisessä on suuri.
Two thirds of the food items did not meet the criteria of the Heart Symbol, even though the company informs that they have nutrition guidelines in use.
Kaksi kolmasosaa ateriakomponenteista ei täyttänyt Sydänmerkkiaterian kriteereitä siitä huolimatta, että henkilöstöravintola kertoo käyttävänsä ravitsemussuosituksia.
The menus had a combined number of 224 food items (155 sources of proteins, 46 sources of carbohydrates and 26 other side dishes), of which 45 items (20 %) were marked with a Heart Symbol.
Ruokalistat sisälsivät yhteensä 224 ateriakomponenttia (155 pääruokaa, 46 energialisäkettä ja 26 muita aterianosia), joista 45 kpl (20%) oli merkitty Sydänmerkillä.
After analysing the food items it was discovered that the criteria of the Heart Symbol were fulfilled by 74 food items (33 %).
Ateriakomponenttien analysoinnin jälkeen selvisi, että Sydänmerkki-aterian kriteerit täyttyivät kuitenkin 74:ssä ateriakomponentissa (33%).
Data and methods: The data of the research consisted of menus for two weeks by a foodservice company`s three restaurants, photos of employees’ meals (n=350) and questionnaires, observations at the staff canteens and the self-evaluations made by the restaurant managers.
Aineisto ja menetelmät: Tutkielman aineisto muodostui erään henkilöstöravintolan kolmen toimipisteen kahden viikon ruokalistoista, asiakkaiden koostamien ateriakokonaisuuksien valokuvista (n=350) ja heidän täyttämistään tutkimuslomakkeista, paikan päällä havainnoinnista sekä ravintolapäälliköiden tekemästä itsearvioinnista.
In those cases where the Heart Symbol criteria were not met the reason was most commonly in the amount of salt (over 40 % had salt above the criteria limit).
Niissä ateriakomponenteissa, joissa Sydänmerkki-aterian kriteerit eivät täyttyneet, syy oli useimmiten suolan määrässä (yli 40:ssä prosentissa liikaa).
For many Finnish people the food produced by the mass catering industry is the only hot meal for the day.
Ruokapalvelujen tarjoama lounas on monelle suomalaiselle päivän ainoa lämmin ateria.
Both Arkilounaskriteerit and Heart Symbol criteria include a statement that they must inform customers about the healthier food choices.
Sydänmerkki- ja Arkilounaskriteereihin kuuluu asiakkaan tiedottaminen terveyttä edistävistä valinnoista.
The Heart Symbol criteria were met by 31 % of the sources of protein, 37 % of the sources of carbohydrate and by 9 % of other side dishes.
Pääruuissa Sydänmerkki-aterian kriteerit täyttyivät 31:ssa prosentissa, energialisäkkeissä 37:ssa prosentissa ja muissa aterianosissa yhdeksässä prosentissa.
The Heart Symbol criteria includes the nutrient level of the meal, it has criteria for the amounts of fat and saturated fat but also for the amounts of salt and nutrition fiber.
Sydänmerkki-aterian kriteerit kertovat edellistä tarkemmin ateriakokonaisuuden ravitsemuslaadusta, sillä ne huomioivat myös aterian ravintoainetason rasvan määrän ja laadun sekä kuidun ja suolan määrän suhteen.
Aim: The aim of the research was to assess the nutrition quality of the meals served by staff canteens and eaten by the employees.
Tavoite: Tutkielman tarkoituksena oli selvittää, miten ravitsemuslaatu toteutuu henkilöstöravintoloissa niin tarjotun ruuan kuin asiakkaan koostaman ateriakokonaisuuden osalta.
On average plates had 30 % source of protein, 20 % source of carbohydrate and 50 % vegetables.
Lautasilla pääruokaa oli keskimäärin 30 %, energialisäkettä 20 % ja kasviksia puolet lautasesta.
Foodservices are present throughout the life from kindergarten children to the elderly people at nursing homes.
Ruokapalvelut ovat niin päiväkoti-ikäisten lasten kuin ikääntyneidenkin arkea.
Using the plate model I assessed from the meals the proportions of vegetables, sources of protein and carbohydrates, and also what kind of a drink and how many glasses they had, did they have salad dressing, bread, bread spread or a dessert.
Asiakkaiden koostamien ateriakokonaisuuksien valokuvista sekä tutkimuslomakkeista selvitin, miten ne suhteutuvat Sydänmerkki-aterian kriteereihin ja miten lautasmalli toteutui; minkä verran lautasella oli kasviksia, pääruokaa ja energialisäkettä suhteessa toisiinsa, mitä ruokajuomaa oli ja montako lasia, oliko salaatinkastiketta, oliko leipää ja levitettä sekä oliko jälkiruokaa.
The meals were composed almost by the plate model.
Asiakkaiden koostaman lautasmalli oli lähellä suositeltua lautasmallia.
But working career is the longest singular time period in life in which foodservices are present.
Suurimman ajanjakson ruokapalveluiden piirissä muodostaa työura.
To enhance the nutritional quality of the meals the diners should make only minor changes in the proportions of sources of protein and carbohydrate.
Asiakkaiden koostamissa ateriakokonaisuuksissa ravitsemuslaadun parantamiseksi tulisi tehdä vain pieni muutos pääruuan ja energialisäkkeen suhteissa lautasmallin toteutumisen kannalta.
Arkilounaskriteerit is a tool that answers the question whether or not the diner has a chance to eat according to national food recommendations at the staff canteen.
Ravintolapäällikön täyttämät arkilounaskriteerit antavat osviittaa siitä, onko ruokailijalla ylipäätään mahdollisuutta syödä ravitsemussuositusten mukaisesti kyseisessä lounasravintolassa.
This information criteria were assessed at the staff canteens.
Tämän toteutumista tutkin toimipisteissä.
The nutrition quality of food at staff canteens should be researched on a wider spectrum to have a deeper understanding of the subject.
Ravitsemuslaadun toteutumista henkilöstöruokailussa tulisi tutkia laajemmin, useammassa eri palveluntuottajien toimipisteissä ja ympäri Suomea tiedon ja ymmärryksen syventämiseksi.
The evaluation of nutritional quality of the served meals was based on two nutrition quality criteria: Heart Symbol and Arkilounaskriteerit.
Tarjotun ruuan osalta ravitsemuslaadun arviointi perustui Arkilounaskriteereihin ja Sydänmerkki-aterian kriteereihin, jotka molemmat on kehitetty ravitsemuslaadun arviointia varten.
Nutrition quality is a term that describes how well the nutrition guidelines are met in the meals served by foodservices.
Ravitsemussuositusten toteutumista ruokapalveluiden ateriatarjonnassa kuvaa käsite ravitsemuslaatu.
Research should be done all over Finland in several different foodservice companies - in this way it would be possible through staff canteens to tackle the greatest challenges of the Finns’ nutrition: too much salt and too little vegetables in their diets.
Tätä kautta voisi puuttua henkilöstöruokailun kautta niihin tekijöihin, jotka ovat suomalaisten ravitsemuksen keskeisiä haasteita, kuten suolan liiallinen saanti ja kasvisten vähäinen käyttö.
According to the criteria used in this research the staff canteens should have a plate model on display (criteria of informing the client).
Henkilöstöravintoloissa tulisi tutkielmassa käytettyjen kriteereiden mukaan olla näkyvillä esimerkki lautasmallista (tiedotuskriteeri), mutta kriteereistä huolimatta tämä ei toimipisteissä toteutunut.
Conclusions: Given the criteria of the Heart Symbol and the drive of the company, the nutrition quality of the served food items was low in most cases.
Johtopäätökset: Ravitsemuslaatu toteutui henkilöstöruokailussa tarjotun ruuan osalta suuressa osassa ateriakomponentteja heikosti verrattuna Sydänmerkki-aterian kriteereihin ja kyseisen palveluntuottajan tahtotilaan.
In 10 % of the employees’ meals there were vegetables, sources of protein and carbohydrates according to the plate model.
Asiakkaan kokoamissa ateriakokonaisuuksissa lautasmalli toteutui kokonaisuudessaan pääruuan, energialisäkkeen ja kasvisten osalta kymmenessä prosentissa.
Study was conducted in two villages in Yorosso, Southern Mali.
Tutkimus suoritettiin kahdessa kylässä eteläisessä Malissa.
Majority of African countries acknowledge agroforestry as a national climate change mitigation and adaptation strategy.
Valtaosa Afrikan maista mainitsee peltometsäviljelyn kansallisena ilmastonmuutoksen hillintä ja -sopeutumis strategiana.
The reason for lower SOC stock of PL could not be explained in this study.
Syytä pienemmälle maaperän hiilivarastolle ei pystytty selvittäämään tässä tutkimuksessa.
Despite relatively large density, young trees and shrubs stored diminutive amount of carbon compared to mature trees.
Huolimatta suhteellisen suuresta tiheydestä, pensaat ja nuoret puut varastoivat huomattavasti vähemmän hiiltä täysikasvuisiin puihin verrattuna.
Lack of regeneration observed in PL threatens the sustainability of the system and its carbon stocks.
Perinteisessä parklandissä havaittu puuston uudistumisen puute uhkaa systeemin kestävyyttä sekä tulevaisuuden hiilivarastoja.
For carbon conservation, these individuals should be preserved and spared even during land-use change.
Hiilivarastojen suojelemiseksi, kookkaat vanhat puut tulisi suojella ja säästää myös maankäyttömuutosten yhteydessä.
Large woody individuals had major impact on the land-use level carbon stocks.
Isoilla puuyksilöillä oli merkittävä vaikutus hiilivarastoihin koko maankäytömuodon tasolla.
The aim of the study was to compare carbon stocks of three land-uses: Vitellaria paradoxa dominated parkland (PL), improved agroforestry system (IA) and, as a control, abandoned land (AL), to study carbon allocation between and within the land-uses and to examine the variability of biomass estimates of different allometric equations used in carbon inventory in West African Sahel.
Tutkimuksen tarkoitus oli vertailla hiilivarastoja kolmessa maankäyttömuodossa: perinteisessä "parkland" peltometsäviljelysysteemissä, muokatussa parkland-peltometsäviljelysysteemissä sekä kontrollina hylätyssä maatalousmaassa, tarkastella hiilen jakautumista sekä maankäyttömuotojen sisällä että niiden välillä sekä vertailla eri Sahelin aluella käytettyjen allometristen yhtälöiden biomassa-arvioita.
In all of the land-uses, most of biomass carbon was stored in large mature trees and in two species: V. paradoxa and Parkia biglobosa.
Kaikissa maankäyttömuodoissa suurin osa biomassan hiilestä oli varastoitunut vanhoihin, kookkaisiin puuyksilöihin ja kahteen puulajiin, jotka olivat Vitellaria Paradoxa sekä Parkia biglobosa.
Future carbon storage potential of AL depends on the regeneration potential of large tree species.
Hylätyn maatalousmaan tulevaisuuden hiilivaraston koko riippuu kookkaiden puulajien uudistumiskapasiteetista.
Despite the large extent of African drylands and the commonness and importance of agroforestry systems to dryland livelihoods, these systems are scarcely studied and research on dryland African agroforestry carbon stocks are few.
Huolimatta Afrikan kuivien alueiden laajuudesta ja peltometsäviljelyn yleisyydestä kuivilla alueilla, kuivien peltometsäviljely-systeemien ja niiden hiilivarastojen tutkimus on ollut vähäistä.
Commonly used root-to-shoot ratios vary on their estimations, and most probably by underestimating root biomass.
Yleisesti käytetyt puuston juuri/verso massaluvut vaihtelevat, todennäköisesti aliarvioiden todellista juuribiomassaa.
The choice of allometric equation used affects the obtained results, hampering the comparison of studies using different equations.
Yhtälön valinta puubiomassan laskemiseen vaikuttaa merkittävästi saatuihin tuloksiin ja vaikeuttaa eri tutkimustulosten vertailua.
As the currently young planted trees in IA will grow and mature in the future, the woody biomass carbon stocks of the system will increase significantly.
Muokatun parklandin sisältämien lukuisten nuorten taimien kasvaessa kookkaiksi, kyseisen peltometsäviljelysysteemin biomassan hiilivarastot tulevat kasvamaan merkittävästi.