natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results revealed wellbeing at work to have been strongly related to human resources management, human resources functions and strategic decisions, and was found to be the function of the employer.
Tulosten perusteella työhyvinvointi kytkeytyy vahvasti organisaation henkilöstöjohtamiseen, HR toimintoihin ja strategisiin päätöksiin, ja on osa työnantajan toimintaa.
The analysis of the human resources policy documents found that the organisational management was strategic.
Henkilöstöpoliittisten asiakirjojen pohjalta organisaation johtaminen pohjautuu strategiseen johtamiseen.
The phenomenon is examined through a municipal public utility.
Kohteena olevia ilmiöitä tarkastellaan kunnallisen palvelualan liikelaitoksen henkilöstön ja sen johtamisen kautta.
The data are derived from focus groups, personal thematic interviews, wellbeing at work inquiry and human resources policy documents.
Tutkimuksen aineisto koostuu ryhmä- ja yksilöteemahaastatteluista, kyselytutkimuksista ja henkilöstöpoliittisista asiakirjoista.
It examines human resources management from the perspectives of diversity management, promotion and leading of wellbeing at work, and the use of human resources management theory.
Henkilöstövoimavarojen johtamista tarkastellaan monikulttuuristuvan työyhteisön, työhyvinvoinnin edistämisen ja johtamisen näkökulmista sekä henkilöstövoimavarojen johtamisen teorioilla.
The goal of this study is to research the link between Human Resources Management (HRM) and wellbeing at work in a multicultural work community.
Tutkimuksen tarkoituksena on tutkia henkilöstövoimavarojen johtamista ja sen yhteyksiä monikulttuurisen työyhteisön työhyvinvointiin.
However, human resources management was not well linked to the business strategy.
Henkilöstöjohtamisen linkittäminen liiketoiminta- ja toimintastrategiaan jää kuitenkin irralliseksi.
In the second phase, the study focuses on diversity management using a multiculturalism inquiry and personal interviews.
Toisessa vaiheessa selvitetään monimuotoisuuden/monikulttuurisuuden johtamista kyselyllä ja yksilöhaastatteluilla.
In the first phase, the study looks at the focus groups perceptions of the concepts of wellbeing at work as well as work ability.
Tutkimuksessa selvitetään aluksi teemahaastattelujen kautta keskeisten toimijaryhmien käsityksiä työhyvinvoinnista ja työkyvystä.
It is an empirical inquiry into a real-life contemporary phenomenon using multiple sources of evidence.
Tutkimuksen strategiana on tapaustutkimus, joka tutkii ympäristöönsä yhteydessä olevia, todellisessa elämässä ja ajassa olevaa ilmiöitä.
Differences in views as expressed between personnel and personnel documents appeared in terms of wellbeing and diversity management.
Henkilöstön ja asiakirjojen näkemykset työhyvinvoinnin ja monikulttuurisuuden johtamisesta eroavat.
A questionnaire for the whole work organisation consists of questions concerning different areas of wellbeing at work in addition to a Work Ability index (WAI) test.
Lisäksi työhyvinvoinnin eri osa-alueita ja itsearvioitua työkykyä (työkykyindeksi) tutkitaan koko organisaatioon kohdistuvalla kyselyllä.
The study indicates that effective and efficient strategic management requires a link between human resources and diversity management strategies on one hand, and business strategy on the other.
Työhyvinvoinnin ja monikulttuurisuuden vaikuttava ja tehokas strateginen johtaminen edellyttää henkilöstö- ja monimuotoisuus/monikulttuurisuusstrategioiden linkittämistä organisaation (liike)toimintastrategiaan.
The inquiry showed no significant differences in opinion about the actualization of wellbeing at work between the original population and immigrants.
Kyselytutkimuksen mukaan kantaväestön ja maahanmuuttajien käsitykset työhyvinvoinnista toteutumisesta olivat samansuuntaiset.
Tunisia, Egypt, Libya, and Yemen are studied more closely.
Tunisiaa, Egyptiä, Libyaa ja Jemeniä tarkastellaan lähemmin.
Several alternative operationalisations confirm this finding.
Useat vaihtoehtoiset mittaustavat vahvistavat tämän tuloksen.
The study area of the thesis covers those Arab countries, where this data is available.
Tutkimusalue kattaa ne arabimaat, joista aineistoja on saatavilla.
As it seems that dissatisfaction does not turn to protesting, this might explain the low participation of the unemployed.
Koska tyytymättömyys ei näytä johtavan protestointiin, tämä saattaa selittää työttömien vähäistä osallistumista.
Most of the analyses are conducted using existent and extensive survey data sets, most notably the third wave of the Arab Barometer released in late 2014.
Tarkastelu perustuu pääosin laajoihin valmiina oleviin kyselyaineistoihin, joista keskeisin on vuoden 2014 lopulla julkaistu Arabibarometrin kolmas kierros.
Many have considered unemployment to be an important factor also behind the so-called Arab Spring.
Monet ovat pitäneet työttömyyttä myös merkittävänä tekijänä niin kutsutun arabikevään taustalla.
This thesis finds scantly support that a higher unemployment rate would lead to a higher number of protests or a higher level of organised violence in the North African Arab countries.
Tulokset tarjoavat niukasti tukea sille, että korkeampi työttömyysaste johtaisi korkeampaan protestien määrään tai korkeampaan järjestäytyneen väkivallan tasoon Pohjois-Afrikan arabimaissa.
This thesis aims to analyse more closely what role unemployment played in the spark of these uprisings.
Tämän tutkielman tavoitteena on tarkastella lähemmin, minkälainen rooli työttömyydellä oli näiden kansannousujen käynnistymisessä.
It is often assumed that unemployment increases the probability of armed conflicts, riots and political instability in general.
Usein oletetaan, että työttömyys kasvattaa aseellisten konfliktien, mellakoiden ja myös muunlaisen poliittisen epävakaisuuden todennäköisyyttä.
However, there is a considerable shortage of empirical research on this topic and generally the evidence available does not confirm the positive linkage between unemployment and political instability.
Asiaa on kuitenkin tutkittu empiirisesti huomattavan vähän ja yleisesti ottaen olemassa oleva näyttö ei osoita positiivista yhteyttä työttömyyden ja poliittisen epävakaisuuden välillä.
The approach of this thesis is quantitative and its principal method is regression analysis.
Tutkielma on luonteeltaan kvantitatiivinen ja sen ensisijaisena tutkimusmenetelmänä on regerssioanalyysi.
More generally, the outcome of this thesis together with earlier empirical research around the world suggests, that unemployment does not increase the likelihood of political instability as forcefully as it is often proposed.
Yleisemmällä tasolla tutkielman lopputulokset yhdessä aiempien eri puolilta maailmaa saatujen empiiristen tutkimustulosten kanssa viittaavat siihen, että työttömyys ei kasvata poliittisen epävakaisuuden todennäköisyyttä niin merkittävästi, kuin usein on esitetty.
Survey data also suggest that unemployed people are less satisfied with their lives and politically less active compared to the employed.
Kyselyaineistojen perusteella näyttää myös siltä, että työttömät ovat tyytymättömämpiä elämäänsä ja poliittisesti passiivisempia työssäkäyviin verrattuina.
On the other hand several factors, stigmatisation and lack of collective resources, for example, are theorised to hinder the mobilisation of the unemployed.
Toisaalta useiden tekijöiden, esimerkiksi resurssien puutteen ja stigmatisaation, on teoreettisessa keskustelussa esitetty ehkäisevän työttömien aktivoitumista.
Further, satisfaction with life does not affect an individual's likelihood of protest attendance, but a higher interest in politics is a strong predictor of protest participation.
Tyytyväisyys elämään ei kuitenkaan vaikuta siihen, kuinka todennäköisesti yksilö osallistuu protesteihin, poliittinen aktiivisuus puolestaan on vahva osallistumisen todennäköisyyttä lisäävä tekijä.
In addition, the thesis explores descriptively data about the trends and patterns of the unemployment rates, protests, and organised violence.
Lisäksi tutkielmassa tarkastellaan kuvailevasti dataa protestien, järjestäytyneen väkivallan ja työttömyysasteen vaihtelusta ja jakautumisesta.
The key finding of the thesis is that an unemployed respondent has not taken part in the protests of the Arab Spring more likely than an employed respondent.
Tutkielman keskeinen tulos on, että työtön kyselyn vastaaja ei ole osallistunut arabikevään protesteihin työssäkäyvää vastaajaa todennäköisemmin.
However, results suggest that unemployment was not a major driving force behind the Arab Spring.
Tulosten perusteella näyttää kuitenkin siltä, että työttömyys ei ollut keskeinen tekijä arabikevään alkamisen taustalla.
These results do not inevitably signify that unemployment was an irrelevant factor in the eruption of the Arab Spring uprisings.
Tulokset eivät välttämättä tarkoita, että työttömyyden rooli arabikevään kansannousujen puhkeamisessa olisi ollut merkityksetön.
From a theoretical viewpoint, relative deprivation theory and opportunity-cost approach can link unemployment to political instability.
Teoreettisesti työttömyys voidaan yhdistää poliittiseen epävakaisuuteen suhteellisen deprivaation tai vaihtoehtoiskustannusten näkökulmasta.
Type III PKS are small (40-45 kDa) proteins functioning as homodimers.
Tyypin III polyketidisyntaasit ovat kooltaan suhteellisen pieniä (40-45 kDa), rakenteeltaan homodimeerisiä proteiineja.
From the human use perspective, polyketides or their derivatives serve as antifungal compounds, immunosuppressants, anticancer drugs, antibiotics and insecticides.
Myös ihminen on kiinnostunut yhdisteistä, sillä kasvien sekundaarimetabolian tuotteita tai niiden johdoksia käytetään mm. antibiootteina, home- ja hyönteismyrkkyinä sekä lääkkeinä.
Compounds, such as chalcones, chromones, stilbenes and coumarins possess a variety of important biological roles for the plants, such as protection against oxidative stress, pests and diseases, herbivory and UV irradiation.
Sekundaarimetaboliitit ovat kasveissa tavattavia yhdisteitä, jotka toimivat pigmentteinä, UV-säteilyn suojana sekä taistelussa mikrobeja vastaan.
In this study, the G2PS2 and G2PS3 were functionally characterized as pentaketide synthases and their role in the biosynthesis of another antimicrobial compound, 4-hydroxy-5methylcoumarin (HMC) was demonstrated.
Ensimmäinen julkaisuni koskee gerberan polyketidisyntaaseja, jotka ovat vastuussa antimikrobiaalisen yhdisteen biosynteesistä (4-hydroksi-5-metyylikumariini).
The last part of the thesis focus on glycosyltransferses (GTs), a group of enzymes that catalyze the addition of a sugar moiety to the plant secondary metabolites, including the products of the gerbera type III PKSs.
Kolmas artikkeli koskee glukosyylitransferaaseja, entsyymejä jotka liittävät sokerimolekyylejä kasvien sekundaarimetaboliitteihin.
They catalyze the sequential decarboxylative condensation reaction between malonyl-CoA and a variety of CoA-linked starter molecules in a biosynthesis, which closely resembles fatty acid biosynthesis.
Entsyymit toimivat katalyytteinä biosynteesireaktioissa, jotka muistuttavat etäisesti rasvahappojen biosynteesiä.
The type III polyketide synthases (PKSs) are a group of enzymes involved in the production of structurally diverse secondary metabolites, polyketides in plants.
Väitöskirjassani tutkin gerberassa tavattavia tyypin III polyketidisyntaasi-entsyymejä, jotka tuottavat polyketideiksi luokiteltuja sekundaarimetabolian tuotteita.
The newly discovered GASCL1 and GASCL2 are anther specific chalcone synthase like enzymes (ASCLs), which in many other plant species have been shown to take part to the biosynthesis of sporopollenin, the main component of a exine layer of the pollen grain.
Toisessa julkaisussani määritin kaksi muuta gerberan tyypin III polyketidisyntaasia, jotka osallistuvat siitepölyhiukkasen soluseinän biosynteesiin.
Taking into account all these protological and cosmological parallels, it is reasonable to suggest that the Valentinian teachers were working in the allegorical tradition in which many of Philo's interpretations were adopted, rejected and reformed.
Tutkimuksen perusteella voidaan sanoa, että valentinolaiset opettajat liittyivät Raamatun allegoriseen tulkintaperinteeseen, jossa Filonin tulkintoja omaksuttiin, hylättiin ja muokattiin.
Although Valentinus's fragments contain some Philonic themes, the closest parallels with Philo come from section C (chapters 43.2-65) in the Excerpts from Theodotus by Clement of Alexandria, which parallels teachings of Ptolemy's disciples attested in Irenaeus Valentinian account in Iren.
Läheisimmät valentinolaiset paralleelit Filonin kanssa löytyvät Kleemens Aleksandrialaisen Katkelmia Theodotokselta -teoksen sisältämästä valentinolaisen systeemin kuvauksesta (luvut 43.2-65).
This study shows that it is probable that some Valentinian teachers belonged to the circle of Alexandrian Christian Platonists who saw Philo's works as valuable and preserved them after the revolt, that is, before they became the property of the Alexandrian Catechetical School at the end of the second century.
He olivat osa Aleksandrian kristittyjen platonistien yhteisöä, joka vastasi Filonin teosten säilymisestä Egyptin juutalaiskapinan (115-117 jKr) jälkeisessä tilanteessa ennen niiden päätymistä Aleksandrian katekeettisen koulun omistukseen toisen vuosisadan lopulla.
On the one hand, the Valentinians elaborated the allegories attested to in Philo's writings in the light of the myth of Sophia.
Yhtäältä valentinolaiset opettajat muokkasivat Filonin Raamatun tulkintoja gnostilaisen Sofia-myytin valossa.
The aim of this study is to compare philosophical and exegetical traditions in the writings of Philo of Alexandria and in the Valentinian sources.
Väitöskirja käsittelee Filon Aleksandrialaisen ja valentinolaisten opettajien Vanhan testamentin allegorisia tulkintoja ja niiden filosofista taustaa.
On the other hand, the Valentinian theologians reformed the preceding Gnostic myth in the light of teachings that they found in Philo's writings.
Toisaalta valentinolaiset kehittivät gnostilaista myyttiä Filonin allegoristen tulkintojen perusteella.
The relation was restricted, however, to one group of Valentinians whose teachings go back to the school of Ptolemy in Alexandria and Rome.
Tutkimuksen mukaan historiallinen yhteys valentinolaisten ja Filonin välillä rajoittui Valentinoksen oppilaaseen Ptolemaiokseen ja hänen seuraajiinsa.
In anthropology, Philo and Valentinian teachers were dependent on the Middle Platonic anthropological theories, which formed the philosophical background for the allegorical interpretations of Gen. 1:26-27 and Gen. 2:7.
Tämän lisäksi tutkimuksen kannalta keskeisiä valentinolaisia tekstejä ovat Valentinoksen fragmentit, Irenaeuksen teos Harhaoppeja vastaan (luvut 1.1-8) ja Nag Hammadin kirjastoon kuuluvat Kolmiosainen tutkielma ja Filippuksen evankeliumi.
The closest parallels with Philo are found in the anthropological interpretations of Genesis, which form the basis for soteriology and ethics.
Läheisimmät yhtäläisyydet Filonin ja valentinolaisten välillä liittyvät kuitenkin kuvauksiin ihmisen luomisesta (1.
I will argue in this study that Valentinian theology in these sources cannot be properly understood without recourse to Philo's inventions in the allegorical exegesis of the Book of Genesis.
Vertailun perusteella voidaan osoittaa, että valentinolaiset opettajat tunsivat Filonin kanssa samankaltaisia Raamatun tulkintoja, joissa Raamatun ilmoitus liitettiin osaksi platonistista maailmankuvaa.
Research was based on qualitative research and content analysis.
Tutkimus perustuu laadulliseen tutkimusmenetelmään ja sisällönanalyysiin.
Previously teachers are depicted clearly as good or bad teachers.
Aiemmin opettajan hahmoa on esitetty elokuvassa selkeästi hyvänä tai huonona opettajana.
The goal was to find out how teacher is represented in comedy and which factors especially formed the unethical teacher's representation to thought-provoking viewer's experience.
Tarkoituksenani oli selvittää miten opettajaa representoidaan komediassa ja mitkä erityiset tekijät epäeettisen opettajan representaatiossa tuottavat ajatuksia herättävän kokemusmaailman.
The results are associated to my own subjective values of teaching.
Tutkimuksen tulokset ovat sidoksissa subjektiiviseen arvomaailmaani.
The research process consists the phases of content analysis for interview which I adapted to TV series data analyzing.
Tutkimusprosessi koostui haastattelun sisällönanalyysin vaiheista, joiden luonnetta sovelsin tv-sarjan antamaan aineistoon.
Finnish education is noted around the world.
Suomalainen koulutus on maailmankuulu ja paljon esillä mediassa.
After categorizing and classifying the data I used the classification to different theories of teacherness.
Kategorisoin ja luokittelin aineiston, jonka jälkeen sovelsin luokitusta erilaisiin hyvän opettajuuden teorioihin.
This can be explained with historical reasons, although the recent history points out that the subject is increasingly criticized in public speech and the scale of teacher representations has expanded.
Lähihistoria osoittaa kuitenkin, että opettajuudesta puhutaan yhä kriittisemmin sekä opettajaa representaatioiden skaala on laajentunut.
The scenes in school context that represented the teacher focused on avoiding the official duties and actions in the workplace.
Kohtaukset koulun kontekstissa keskittyivät opettajan töiden välttelyyn ja työyhteisössä toimimiseen.
As classifying the phenomena I used my own experience as a teacher and secondly to the theories of good teacher and teacher's professionalism.
Luokitteluja tehdessäni nojasin yhtäältä omiin kokemuksiini opettajana ja toisaalta niihin teorioihin, joita tutkimuksessani käytin tarkastelemaan hyvää opettajaa ja opettajan professionalismia.
The teacher was depicted as unethical and technocratic actor that inhibited the school's normative atmosphere.
Opettajaa kuvattiin analyysini perusteella epäeettisenä ja teknokraattisena työyhteisöä kuormittavana toimijana.
I defined the substantive data as belonging to the school context for transcription which brought up the themes in theories of good teacher.
Erottelin koulukontekstiin liittyvän aineiston litteroitavaksi, josta nostin esiin teemat hyvän opettajan määritelmiin peilaten.
Teacherness divides opinions in Finnish context, but still receives lots of academic appreciation.
Opettajuudesta on vaihtelevia mielipiteitä, mutta edelleenkin opettajia arvostetaan Suomessa.
I combined analysis theories side by side with the process of data produced repetitive phenomenona.
Yhdistelin useampia sisällönanalyysin metodeja keskenään sen mukaan, miten aineistostani nousi esiin itseään toistavia ilmiöitä.
The conclusion of unethical and selfish person as a teacher processional argues that one factor for comedy in this context is the contrast between good and bad teacher.
Havainto osoittaa komedian yhdeksi tekijäksi selkeän kontrastin hyvän ja huonon opettajan välillä.
I focused on researching teacher representation framework of good teacher, teacher's professionalism and representations.
Sarjassa päähenkilönä on ruotsinopettaja, jonka toimintaa tarkastelin hyvän opettajuuden, opettajan professionaalisuuden ja representaation viitekehyksessä.
In the beginning of the research I interpreted the teacher representations in the good or bad, but during the research process they were characterized more widely.
Tutkimuksen alkuvaiheissa ajattelin aineiston opettajan representaatiosta yksinkertaisemmin kuin tutkimuksen koontia tehdessäni.
More research is needed in framework of parody and comedy of Finnish teachers in the media.
Tutkimus johdattaa tutkimaan lisää representaatiota opettajalle irvailusta Suomessa tuotetuissa sketsiohjelmissa ja elokuvissa.
My starting point was to research teacher representation in Finnish TV series Kumman Kaa where the main character presents Swedish language teacher in Upper Level primary school.
Tämä tutkimus käsittelee opettajan representaatiota komediasarjassa Kumman Kaa.
The method of analysis used was the Foucauldian discourse analysis, in which the focus is on authority, institutional power relations and subordination.
Analyysimenetelmänä käytettiin Foucault 'laista kriittistä diskurssianalyysiä, jossa kiinnostus kohdistuu valtaa, institutionaalisia valtasuhteita ja subjektiuksia kohtaan.
The purpose of this study was to describe the status of preschool education and preschool teachers as a part of the unified comprehensive education.
Tutkielman tarkoituksena oli kuvata esiopetuksen ja esiopettajien asemaa osana yhtenäistä perusopetusta.
The results showed that the argumentations of these three preschool teachers widely conveyed their experiences of the preschool education under the school administration.
Tulokset osoittivat, että esiopettajien argumentaatio välitti laajasti esiopettajien kokemuksia esiopetuksesta koulun alaisuudessa.
In this study, the actualization of a unified comprehensive education from the standpoint of preschool education is examined via such dimensions as judicial-administrative and pedagogic arguments, as well as those relating to school premises.
Yhtenäisen perusopetuksen koulutustodellisuutta esiopetuksen näkökulmasta tarkastellaan tutkimuksessa juridis–hallinnollisten, pedagogisten sekä koulujen tiloihin liittyvien perustelujen kautta.
These preschool teachers were given claims based on a theoretical framework, which they had to argue.
Haastattelussa esiopettajille esitettiin teoreettisen viitekehyksen pohjalta muodostettuja väitteitä, joita esiopettajat perustelivat.
Previous studies suggest that preschool education is still finding its place between early childhood education and the school world, despite the recent demands of upholding the integrity and continuance of a consistent syllabus and by making preschool education obligatory to all children.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että esiopetus etsii vielä paikkaansa varhaiskasvatuksen ja koulumaailman välistä, vaikkakin esiopetuksen muuttuminen oppilaita velvoittavaksi ja opetussuunnitelmallinen eheyden ja jatkuvuuden tukemisen vaade, ovatkin siirtäneet esiopetusta askeleen lähemmäksi yhtenäisen koulupolun jatkumoa.
The valuation of preschool teaching under a unified comprehensive school by preschool teacher argumentations
Yhtenäisen perusopetuksen koulun alaisuudessa toimivan esiopetuksen arvottaminen esiopettajien argumentoinnissa
Preschool teachers' high appreciation towards pedagogical competence and university-level education of kindergarten teachers also proved significant to this study.
Merkittäväksi nousi myös esiopettajien osoittama arvostus pedagogista osaamista ja yliopistollista lastentarhanopettajien koulutusta kohtaan.
This commitment was based on good resources, opportunities to improve one's professional proficiency as well as pleasant working hours.
Tämä välittyi esiopettajien puheeseen vahvana orientaationa koulua kohtaan, jota argumentoitiin koulun hyvien resurssien, hyvien ammatillisen kehittymisen mahdollisuuksien sekä miellyttävän työajan kautta.
The study was constructed in 2016 using methods of qualitative attitude survey, in which three preschool teachers working in a unified comprehensive school were interviewed.
Tutkielma toteutettiin vuoden 2016 aikana laadullisen asennetutkimuksen menetelmin.
The analysis of this study was based on these arguments.
Esiopettajien muodostaman argumentaation pohjalta, muodostettiin tutkimuksen analyysi.
The study revealed some of the prerequisites for such discourse, based on the statements of preschool teachers working in aforesaid schools.
Tutkielmassa tuodaan esille koulussa työskentelevien esiopettajien tuottaman argumentaation pohjalta diskurssin reunaehtoja.
The goal of the study was to examine how a discourse between preschool education and teaching is generated within a school form, in which students from preschool to the ninth grade study in the same school building.
Tutkielman tavoitteena oli selvittää miten esiopetuksesta yläkouluun samassa rakennuksessa toimivan yhtenäisen perusopetuksen koulu muodostaa esiopettajuutta ja esiopetuksen diskurssia.