natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In part, such services conveyed to the women the conceptions that were prevalent in the surrounding society concerning the treatment of children and the expectations on mothers, both of which difer to some extent in Finland and Estonia.
Ne välittivät osaltaan käsityksiä ympäröivässä yhteiskunnassa vallitsevasta tavasta suhtautua lapsiin sekä äiteihin kohdistuvista odotuksista, jotka osittain eroavat Suomessa ja Virossa.
Women who became integrated into the receiving country as a result of giving birth to children utilized various services directed at families with children.
Lasten syntymän myötä asuinmaahan integroituneet naiset käyttivät erilaisia lapsiperheille suunnattuja palveluita.
This study looks at the migration of women, in particular mothers of small children, in both directions between Finland and Estonia, following the latter’s re- independence.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan naisten, erityisesti pienten lasten äitien, maahanmuuttoa Suomen ja uudelleen itsenäistyneen Viron välillä molempiin suuntiin.
The study’s findings indicate that Finnish and Estonian women migrated for diferent reasons and at diferent times, and that their migration patterns also difered.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että suomalaiset ja virolaiset naiset muuttivat eri syistä ja eri ajankohtina, lisäksi heidän muuton muodot olivat erilaiset.
However, Estonian women who were married to Finns did receive help from the spouse and sometimes also the spouse’s relatives.
Tosin suomalaisen puolison kanssa avioituneet saivat apua puolisoltaan ja joskus myös tämän sukulaisilta.
The reason for migrating had an impact on one’s orientation toward the receiving society.
Muuton syy vaikutti asuinmaan yhteiskuntaan orientoitumiseen.
The Finnish and Estonian women who were better integrated into the receiving country also maintained strong social ties to their country of origin.
Myös asuinmaahan integroituneet sekä suomalais- että virolaisnaiset ylläpitivät tiiviitä sosiaalisia suhteita lähtömaahan.
Most Estonian women had to do without the child-care help provided by relatives; before immigrating, some women had even had daily child-care assistance from family members.
Suurin osa virolaisnaisista joutui luopumaan sukulaisilta saamastaan tiiviistä lastenhoitoavusta, joka ennen maastamuuttoa oli ollut jopa päivittäistä.
Most of the Finnish women, on the other hand, migrated after 2000 and either came with their family as a result of a spouse’s job transfer, or came by themselves to further their studies.
Suomalaisten muutto sen sijaan ajoittui pääsääntöisesti 2000-luvulle, ja suurin osa naisista muutti joko yhdessä perheensä kanssa puolison työkomennuksen vuoksi tai yksin omien opintojensa vuoksi.
Estonian women and Finns who migrated for marriage or edu cational reasons became immediately active in forming institutional and social ties in the new society.
Virolaiset sekä avioliiton tai omien opintojensa vuoksi muuttaneet suomalaiset pyrkivät heti muuton alkuvaiheesta lähtien aktiivisesti luomaan institutionaalisia ja sosiaalisia siteitä asuinmaan yhteiskuntaan.
Because the reasons for migrating were diferent between Finnish and Estonian women, their expectations of the new country and their status in it were also diferent.
Koska suomalais- ja virolaisnaisten muuttoon johtaneet syyt olivat erilaisia, myös heidän odotukset uudesta asuinmaasta sekä asemansa poikkesivat toisistaan, ja suomalaisten tilanne oliähtökohtaisesti parempi sekä sosiaalisesti että taloudellisesti.
had an impact on strategies of motherhood, internal family dynamics, and gender Regardless of the reason for migrating, or the country of origin, immigration equality.
Muuttosyystä ja lähtömaasta riippumatta maastamuutto vaikutti sekä äitiyden toimintatapoihin että perheiden sisäiseen dynamiikkaan ja tasa-arvoon.
Receiving country and the country of origin, whereas women who had migrated because of a spouse’s job transfer found that being a stay-at-home mother challenged previously self-evident behaviors.
Sen sijaan puolison työkomennuksen vuoksi muuttaneille naisille kotiäitinä toimiminen haastoi aiemmin itsestään selvinä pidettyjä toimintatapoja.
Conversely, Finnish women who had immigrated because of a spouse’s job transfer were faced with the opposite situation, in which they bore the main responsibility for domestic work and child care.
Sen sijaan puolison työkomennuksen vuoksi muuttaneilla naisilla tilanne oli päinvastainen, sillä vastuu kodin- ja lasten hoidosta jäi pääosin heille, joskin heillä oli mahdollisuus ostaa kotiapua.
Hence, the women who had integrated into a new society had to construct their own perceptions of motherhood by reconciling the motherhood models of both the cause of a spouse’s job transfer found that being a stay-at-home mother challenged previously self-evident behaviors.
Siten uuteen maahan integroituneet naiset joutuivat muodostamaan omanlaisensa käsityksen äitiydestä sovittamalla yhteen lähtö- ja asuinmaan malleja.
Contemporary welfare states actively promote their key values and goals, such as gender equality and high employment.
Hyvinvointivaltiot toimivat aktiivisesti arvojensa ja tavoitteidensa, kuten sukupuolten tasa-arvon ja korkean työllisyysasteen, puolesta.
Economic and demographic factors are considered through regression analysis.
Taloudellisten ja väestöllisten taustatekijöiden yhteyttä valintoihin selvitetään regressioanalyysin avulla.
This may reflect immigrant-specific preferences for children’s integration and language acquisition.
Tämä heijastanee maahanmuuttajaperheiden pyrkimystä edistää lastensa integraatiota ja kielenoppimista.
In family policy, these goals are pursued with allocated parental leave for both parents and subsidized day care services, for instance.
Perhepolitiikassa näihin tavoitteisiin pyritään mm. isille suunnatuilla vanhempainvapailla ja subventoiduilla varhaiskasvatuspalveluilla.
However, it is known from previous research that parental leave is divided less equally between parents in immigrant families than in other families, and children with immigrant background participate less in centre-based day care despite the evidence that they would benefit from it the most.
Aikaisemmat kansainväliset tutkimukset kuitenkin osoittavat, että maahanmuuttajaperheissä vanhempainvapaa jakautuu epätasaisemmin vanhempien kesken ja lapset osallistuvat varhaiskasvatukseen harvemmin kuin muissa perheissä, vaikka tutkimusten mukaan erityisesti maahanmuuttajataustaiset lapset hyötyvät varhaiskasvatuksesta.
This study sets out to scrutinize immigrant families’ care choices and their determinants in Finland and Sweden.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan maahanmuuttajaperheiden lastenhoitovalintoja Suomessa ja Ruotsissa laajojen rekisteriaineistojen avulla.
Immigrant fathers in both Finland and Sweden show clearly lower take-up rates of paternity and parental leave than native-born fathers.
Maahanmuuttajaisät Suomessa ja Ruotsissa käyttävät kantaväestön isiä selvästi keskimääräistä harvemmin isyysvapaita.
All in all, it seems that care choices in immigrant families have many distinct features compared to the majority families.
Kaiken kaikkiaan maahanmuuttajaperheiden lastenhoitovalinnoissa on monia piirteitä ja ulottuvuuksia, joita kantaväestön perheillä ei ole.
Nevertheless, this study provides evidence that care choices can be steered and family policy goals approached through efficient and consistent policies also among immigrant populations.
Tehokkaalla ja johdonmukaisella perhepolitiikalla voidaan kuitenkin edistää perhepolitiikan tavoitteiden toteutumista myös maahanmuuttajaperheissä.
In Finland, with strong policy support for both home and day care, immigrant families take care of their children at home longer than native-borns.
Suomessa, jossa tuetaan sekä lasten kotihoitoa että päivähoitoa, maahanmuuttajataustaiset lapset ovat keskimäärin muita pidempään kotihoidossa.
However, after the child turns three, immigrants demonstrate an increasing preference for day care, even more so than native families.
Toisaalta yli kolmevuotiaiden lasten päivähoitoa suositaan maahanmuuttajaperheissä jopa enemmän kuin suomalaistaustaisissa perheissä.
Generally, though, the takeup rates of immigrant fathers are much higher in Sweden than in Finland, and the gap between the countries is largely traced back to differences in policy systems.
Maahanmuuttajaisät käyttävät vapaita kuitenkin selvästi yleisemmin Ruotsissa kuin Suomessa.
However, the study also provides evidence that social norms play a role in fathers’ parental leave use, even between Finnish-born and Swedish-born fathers.
Eriikäisinä muuttaneiden isien vapaiden käytön vertailu tosin viittaa siihen, että myös sosiaaliset normit vaikuttavat vapaiden käyttöön.
The infrastructure for the metrology of the gaseous compounds carbon monoxide (CO), nitrogen monoxide (NO), nitrogen dioxide (NO2), sulphur dioxide (SO2) and ozone (O3) has been constructed at the national level at the Finnish Meteorological Institute (FMI).
Kaasumaisten yhdisteiden metrologinen järjestelmä hiilimonoksidin (CO), typpimonoksidin (NO), typpidioksidin (NO2), rikkidioksidin (SO2) ja otsonin (O3) osalta on rakennettu kansallisella tasolla Ilmatieteen Laitoksella (IL).
The concept of ‘once measured - everywhere accepted’ is the leading theme of the CIPM MRA.
’Kerran mitattu – kaikkialla hyväksytty’ on ekvivalenssisopimuksen johtava ajatus.
The need for mutual recognition of accurate measurement results made by competent laboratories has been very widely accepted at the international level e.g., at the World Trade Organization.
Tunnustettujen asiantuntijalaboratorioiden tekemien luotettavien mittaustulosten vastavuoroinen tunnustaminen on ollut laajasti hyväksytty periaate kansainvälisellä tasolla.
The laboratory successfully participated, with good results, in the first comparison project, which was aimed at defining the state of the art in the preparation and analysis of the gas standards used by European metrology institutes and calibration laboratories in the field of air quality.
Laboratorio osallistui menestyksellisesti ensimmäiseen vertailuprojektiin, jonka tavoitteena oli selvittää ilmanlaatumittauksissa käytettävien kaasunormaalien valmistuksen ja analysoinnin senhetkinen tilanne.
The CIPM MRA covers all the fields of science and technology for which NMIs have their national standards.
CIPM MRA sopimus kattaa kaikki tieteen ja teknologian osa-alueet, joilla kansallisilla metrologialaitoksilla on kansalliset mittanormaalit.
With this designation, the MIKES-FMI Standards Laboratory became a member of CIPM MRA, and Finland was brought into the internationally-accepted forum in the field of gas metrology.
Tällä nimityksellä MIKES-IL mittanormaalilaboratorio tuli osalliseksi ekvivalenssisopimusta (CIPM MRA) ja Suomi kytkeytyi osaksi kansainvälisesti hyväksyttyä mittausjärjestelmää kaasujen metrologiassa.
The calibration laboratory at the FMI was constructed for providing calibration services for air quality measurements and to fulfil the requirements of a metrology laboratory.
Kalibrointilaboratorio rakennettiin Ilmatieteen Laitokselle täyttämään ilmanlaadun mittausten vaatimat kalibrointitarpeet sekä metrologiselle laboratoriolle asetetut vaatimukset.
A partial solution to the problem was made by the International Committee for Weights and Measures (CIPM) in setting up the Mutual Recognition Arrangement (CIPM MRA), which was signed by National Metrology Institutes (NMI) around the world.
Käytännön ratkaisuna Kansainvälinen Painojen ja Mittojen Komitea (CIPM) laati sopimuksen kalibrointitodistusten vastavuoroisesta hyväksynnästä, ekvivalenssisopimus (Mutual Recognition Arrangement, CIPM MRA), jonka on hyväksynyt kansalliset metrologialaitokset maailmanlaajuisesti.
Based on the evidence, the Centre for Metrology and Accreditation (MIKES) designated the calibration laboratory at the Finnish Meteorological Institute (FMI) as a National Standard Laboratory in the field of air quality.
Niinpä Mittatekniikan keskus nimesi Ilmatieteen laitoksen kalibrointilaboratorion kansalliseksi mittanormaalilaboratorioksi pätevyysalueena ilmanlaatu.
The core idea of the CIPM MRA is to have global arrangements for the mutual acceptance of the calibration certificates of National Metrology Institutes.
CIPM MRA sopimuksen ydin on se, että sopimuksen piirissä olevat kansalliset mittanormaalilaboratoriot tunnustavat toistensa antamat mittaus- ja kalibrointitodistukset tasavertaisiksi.
In addition, all the relevant uncertainty sources that influence the measurement results have been evaluated, and the uncertainty budgets for the measurement results have been created.
Laboratorio on laatinut kalibrointi- ja mittaustuloksille mittausepävarmuusbudjetin, mikä käsittää kaikki mittaustulokseen liittyvät epävarmuuskomponentit.
To confirm the competence of the laboratory, the international external surveillance study was conducted at the laboratory.
Arvioinnissa vahvistui laboratorion pätevyys suoriutua metrologialaboratoriolta vaadittavista tehtävistä.
The calibration service of the MIKES-FMI Standards Laboratory realizes the SI traceability system for the gas components, and is constructed to enable it to meet the requirements of the European air quality directives.
Samalla luotu jäljitettävyysketju täyttää Euroopan ilmanlaadun direktiiviin kirjatun vaatimuksen mittausten jäljitettävyydestä kansallisella tasolla.
This thesis presents a novel application of x-ray Compton scattering to structural studies of molecular liquids.
Tässä väitöskirjatyössä on kehitetty uutta röntgensäteilyn sirontaan perustuvaa menetelmää veden lähirakenteen tutkimiseen molekyylitasolla.
Systematic Compton-scattering experiments on water have been carried out with unprecedented accuracy at third-generation synchrotron-radiation laboratories.
Aiempaa selvästi tarkempien kokeellisten mittausten avulla on voitu havaita vettä lämmitettäessä sen vetysidosverkostossa tapahtuvia erittäin pieniä muutoksia.
This thesis thus demonstrates the complementarity of the technique to traditional real-space probes for studies on the local structure of water and, more generally, molecular liquids.
Saavutetut tulokset ovat merkittäviä veden rakenteen perustutkimuksen kannalta muodostamalla entistä täsmällisemmän perustan kehittyneille vesimalleille.
The obtained data was analysed using the MAXQDA coding tool until the point of saturation.
Kerätty kvalitatiivinen aineisto analysoitiin MAXQDA- koodaus ohjelmalla saturaatiopisteeseen saakka.
The research methodology is qualitative, and it is a combination of inductive- and deductive approaches.
Tutkielman metodologia on kvalitatiivinen, ja tutkimuskysymystä lähestytään sekä induktiivisesti että deduktiivisesti.
Initial contexts of the case studies were shown to affect the objectives, activities and outcomes of the case studies.
Tutkittujen sosiaalisten innovaatioiden alkuasetelmat vaikuttivat niiden tavoitteisiin, aktiviteetteihin sekä tuloksiin.
Due to this, many forest areas are left unmanaged, leading them to become shrublands, which is socially- ecologically and economically harmful.
Tästä, sekä historiallisista että kulttuurisista syistä, monet metsäalueet ovat jääneet hoitamatta, mikä on sekä sosiaalisesta-, ekologisesta- että taloudellisesta näkökulmasta haitallista.
It is not profitable to manage Spanish forestry as timber oriented.
Espanjalainen metsätalous on harvoin kannattavaa, mikäli sitä hoidetaan puuntuotannon maksimoinnin näkökulmasta.
This thesis investigates the factors and variables of social innovations around different Non-Wood Forest Products (NWFPs) in Spain.
Tutkielma tarkastelee sosiaalisten innovaatioiden tekijöitä ja muuttujia ei-puuntuotannollisten hyödykkeiden sektorilla Espanjassa.
The case studies reported positive social- environmental and economic outcomes, and 66% of all reported positive results were economic.
Tulosten perusteella, 66% kaikista raportoiduista hyödyistä olivat taloudellisia, ja kaikilla sosiaalisilla innovaatioilla oli positiivisia taloudellisia hyötyjä, vaikka tutkimuskohteen ensisijaiset tavoitteet olisivat olleet ekologiset tai sosiaaliset.
The eight case studies are collaborations within the Spanish NWFP sector, and the qualitative data was collected either through semi- structured interviews or tailor-made questionnaires,.
Tutkimukseen osallistui kahdeksan espanjalaista sosiaalista innovaatiota, joiden edustajat vastasivat joko sähköpostitse lähetettyihin jokaisen kohdalla yksilöityihin kyselylomakkeisiin, tai puolistrukturoituihin puhelin- tai Skype haastatteluihin.
Social innovations have the potential to facilitate the construction of forest management which considers the benefits of both complementary products and services, as well as the trade-offs between conflicting interests.
Sosiaalisissa innovaatioissa on potentiaalia, parantaa sektorin tulevaisuuden näkymiä, sillä ne huomioivat sidosryhmien monimuotoisuuden sekä usein ristiriitaiset tavoitteet.
A social innovation in the field of NWFP in Spain was found to be social in both its means and ends, and to have long durability and internal acceptance within the society.
Tutkielman perusteella, sosiaaliset innovaatiot ei- puuntuotannollisten hyödykkeiden sektorilla Espanjassa ovat yhteiskunnan itsensä hyväksymiä pitkäaikaisia muutoksia jotka ovat sekä tarkoitusperältään, että menetelmiltään sosiaalisia.
The general objective is to determine, if social innovations have improved the Spanish NWFP sector.
Tavoitteena on määrittää sosiaalisten innovaatioiden vaikutuksia alalla, sekä määrittää ovatko sosiaaliset innovaatiot olleet hyödyllisiä alan toimioille ja sidosryhmille.
The results showed, that net outcomes for all case studies were strongly positive.
Tutkielmasta selvisi myös, että sosiaalinen innovaatio on jokaisen tutkimuskohteen kohdalla tuonut nettohyötyä sitä koskevalle yhteiskunnalle.
Visually impaired professionals are mainly employed in the public and third sector.
Asiantuntija-ammateissa toimivat näkövammaiset ovat sijoittuneet pääosin julkiselle ja kolmannelle sektorille.
Achieving diversity in the labour market is a multiactor process.
Monimuotoisen työelämän saavuttaminen on monitoimijainen prosessi.
Social support services are needed, as well as courage and readiness from employers to hire people with disabilities.
Se edellyttää yhteiskunnallisia tukipalveluja ja työnantajilta uskallusta ja valmiutta palkata vammaisia työntekijöitä.
The organisations of the visually impaired play an important role in affecting the attitudes and providing peer support.
Näkövammaisten järjestöjen rooli on merkittävä asenteisiin vaikuttamisessa ja vertaistuen tarjoamisessa.
When an employee must find compensatory solutions for disability-related limitations at work, this will also develop his/her problem-solving abilities.
Kun vammainen henkilö joutuu työkäytännöissään kiertämään vammaisuuden aiheuttamia rajoituksia, kehittää tämä samalla ongelmanratkaisukykyjä.
Diversity and Accessibility : Work-Life Experiences of Visually Impaired Persons in Expert Jobs
Monimuotoisuus ja esteettömyys : Näkövammaisten asiantuntijoiden työelämäkokemuksia
However, even visually impaired people with academic degrees often need employment support services.
Akateemisestikin koulutetut näkövammaiset ovat tarvinneet työllistymisen tukipalveluja.
Visually impaired employees need good professional skills, blindness skills, and social courage, and they need to be comfortable with their disability.
Näkövammaisilta työntekijöiltä edellytetään hyvää ammattitaitoa, näkövammaistaitoja, sosiaalista rohkeutta sekä luontevaa suhtautumista omaan vammaansa.
Accessible environment, good mobility skills, and transportation services enable visually impaired employees to get to their workplaces and to navigate there with ease.
Hyvä liikkumistaito, esteetön ympäristö ja kuljetuspalvelut mahdollistavat työpaikalle pääsyn ja siellä liikkumisen ja tukevat liikkumisen esteettömyyttä.
In the workplace, diversity may actualise as diverse ways of working: the work is done by using technical aids or other means of compensating for the lack of eyesight.
Työelämän monimuotoisuus voi ilmentyä monitapaisena työntekona, jolloin työ suoritetaan apuvälineiden avulla tai keksitään keinoja, joilla korvataan näköaistia.
The empirical data consists of 30 thematic interviews (24 visually impaired persons, 1 family-member of a visually impaired person, 5 persons working with diversity issues), of supplementary articles, and of statistics on the socio-economic status of the visually impaired.
Empiirinen tutkimusaineisto koostuu 30 teemahaastattelusta, täydentävästä artikkeliaineistosta sekä näkövammaisten sosioekonomista asemaa koskevasta tilastoaineistosta.Työelämän monimuotoisuuden toteutumisen yhteiseksi nimittäjäksi nousi esteettömyys eri ilmenemismuodoissaan.
Information technology has revolutionised the visually impaired people s possibilities of accessing information and performing expert tasks.
Tietoteknisten apuvälineiden merkitys näkövammaisten tiedonsaannille ja asiantuntijatehtävissä toimimiselle on ollut lähes vallankumouksellinen.
Integration has raised the level of education and widened the selection of career options for the visually impaired.
Koulutuksellisen integraation myötä näkövammaisten koulutustaso on noussut ja ammattivalikoima laajentunut.
The purpose of this study is to analyse education, employment, and work-life experiences of visually impaired persons in expert jobs.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan näkövammaisten asiantuntijoiden koulutusta, työllistymistä ja työelämäkokemuksia ja analysoidaan millaista esteettömyyttä monimuotoinen työelämä edellyttää ja miten tätä esteettömyyttä voitaisiin edistää näkövammaisten asiantuntijoiden kohdalla.
The author s methodological choice as a disability researcher has been to treat the interviewees as co-researchers rather than objects of research.
Asenteellinen esteettömyys tarkoittaa tutkimuksessa sitä, että vähemmistöryhmään kuuluvaan henkilöön asennoidutaan työnhakutilanteessa ja työelämässä hänen ammattitaitonsa, ei vammaisuutensa perusteella.
Accessibility in its different forms is a prerequisite of diversity in the workplace, and this study examines what kind of accessibility is required by visually impaired professionals.
Sosiaalisen esteettömyyden käsitteen avulla tarkastellaan sitä, miten näkövammaisiin suhtaudutaan työyhteisöissä sekä miten näkövammaiset itse voivat vaikuttaa tähän.
The interviewees experiences of education and employment have been analysed by a qualitative method.
Tutkimuksessa on analysoitu tarkemmin näkövammaisten kouluttajien ja opettajien ammattikäytäntöjä.
Access to working life depends on the attitudes prejudices and expectations that society has towards a minority group.
Näkövammaiset ovat yksi työelämän vähemmistöryhmistä.
The book is divided into four parts.
Väitöskirja jakautuu neljään osaan.
The first part presents the research problem, the approach and the theoretical contexts of the study.
Ensimmäisessä osassa esitellään tutkimusongelma, työn teoreettinen lähestymistapa sekä siihen liittyviä teoreettisia viitekehyksiä.
Followed by the introduction in Chapter 1, I identify the core elements of globalization theory in Chapter 2.
Johdannon (luku 1) jälkeen tarkennan katseeni globalisaatioteorian avainkysymyksiin luvussa 2.
Chapter 3 introduces three paradigms of media research the political economy of media, cultural studies and medium theory the discussion of which will make it easier to understand the key issues and controversies that emerge in academic globalization theorists treatment of media and communications.
Luku 3 esittelee kolme mediatutkimuksen paradigmaa median poliittisen taloustieteen, kulttuurintutkimuksen ja mediumteorian joiden avulla on mahdollista hahmottaa paremmin niitä väitteitä ja kiistakysymyksiä, jotka ovat nousseet esiin akateemisessa globalisaatiokeskustelussa.
As examples of the former, I discuss the works of Manuel Castells (Chapter 4) and Scott Lash (Chapter 5).
Mediateknologisen globalisaatioteorian edustajina käsittelen Manuel Castellsin ja Scott Lashin töitä luvuissa 4 ja 5.
A related evaluation of the second paradigm (cultural globalization theory), as exemplified by Arjun Appadurai and John Tomlinson, is presented in Chapter 6.
Luvussa 6 käsittelen Arjun Appadurain ja John Tomlinsonin edustamaa kulttuurista globalisaatioteoriaa.