natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This co-culture method can be used to enhance osteoblast, endothelial cell and pericyte differentiation and could therefore have potential in the further development of tissue-engineered bone grafts.
Tässä työssä kehitetyssä soluviljelymallissa pystyttiin siis saamaan aikaan monet murtuman paranemisen kannalta keskeiset solutapahtumat, ja se avaakin uusia näkökulmia tulevaisuuden kudosteknologisesti valmistettujen luusiirteiden kehitystyölle.
The data was analysed statistically in SPSS software.
Aineisto analysoitiin tilastollisesti SPSS -ohjelmalla.
It is a significant part of patient safety and quality of care.
Kyseessä on merkittävä osa potilas- ja työturvallisuutta sekä hoidon laatua.
The design of this study was a descriptive survey.
Tutkimus oli kuvaileva kyselytutkimus.
The hand hygiene is one of the most important methods of preventing the spread of pathogens in oral health care settings.
Käsihygienia on yksi tärkeimmistä keinoista ehkäistä taudinaiheuttajien siirtyminen suun terveydenhuollon yksiköissä.
The national guideline of hand hygiene (Välimaa 2016) was mainly followed.
Yhteenvetona voidaan todeta, että vastaajien toimintatavat ja käsitykset vastasivat pääsääntöisesti kansallista suositusta (Välimaa 2016).
The aim of this study was to evaluate the knowledge and practices among oral health care professionals in the hand hygiene and the factors in the connection to them.
Tämän tutkimuksen tarkoitus oli kuvata suun terveydenhuollon ammattilaisten käsityksiä ja toimintatapoja käsihygieniaan liittyen ja niihin yhteydessä olevia tekijöitä.
1022 of them (the dental assistants 69 % and the dental hygienists 31 %) were included in the survey.
Kyselyyn vastasi 1026 (vastausosuus 26 %) suun terveydenhoidon ammattilaista, joista lopulliseen tarkasteluun valittiin 1022 (hammashoitajat 69 % ja suuhygienistit 31 %).
The data was collected through the membership register of The Finnish Federation of Oral Health Care Professionals.
Aineisto kerättiin Suun terveydenhoidon ammattiliitto STAL ry:n jäsenrekisterin kautta.
The data was collected with a hand hygiene questionnaire which is a part of the Infection control survey questionnaire (Alapulli 2010, 2011 etc.).
Aineisto kerättiin sähköisesti Hygieniakysely -kyselylomakkeen (Alapulli ym. 2010, 2011) käsihygienia -osalla, johon lisättiin kaksi kysymystä mittarin kattavuuden parantamiseksi.
The objective is to produce the information which can be utilized in the developing of the knowledge of oral health care professionals and the quality of care.
Tavoitteena on tuottaa tietoa, jota voidaan hyödyntää suun terveydenhuollon ammattilaisten käsihygieniaosaamisen vahvistamisessa perus- ja täydennyskoulutuksessa sekä suun hoidon laadun kehittämisessä.
More studies are needed that evaluate the oral health care professionals' knowledge of the hand hygiene, and the methods of measuring this knowledge in the rapidly changing working life.
Jatkotutkimusta tarvitaan suun terveydenhuollon ammattilaisten käsihygieniaosaamisen arvioinnista ja mittaamisesta sekä osaamisen ja osaamistarpeiden muutoksesta.
Protective gloves were chosen on the basis of their protectiveness and other properties.
Suojakäsinevalinta perustui pääasiassa materiaalien suojaavuuteen ja muihin ominaisuuksiin, ja käsineiden kertakäyttöisyys tiedostettiin hyvin.
Most of the oral health care professionals ranked the hand hygiene important in everyday patient care.
Suurin osa vastanneista koki käsihygienian merkitykselliseksi jokaisen potilaan kohdalla tämän terveystiedoista riippumatta.
In spite of that there were also some situations in which the use of the hand rub was rare.
Käsihuuhdetta käytetiin pääsääntöisesti aktiivisesti, mutta työpäivän aikana oli myös tilanteita, joissa käsien desinfiointi oli harvinaisempaa.
The questionnaire needs revision in order to meet the present requirements of the knowledge more specifically.
Tässä tutkimuksessa hyödynnettyä mittaria on jatkossa tarpeen kehittää vastaamaan nykypäivän tietotasoa ja osaamisvaatimuksia sekä arvioida sen psykometriset ominaisuudet.
Only a few studies have been published about the hand hygiene of oral health care professionals in spite of its importance.
Aiheen tärkeydestä huolimatta suun terveydenhuollon ammattilaisten käsihygieniaan liittyviä toimintatapoja ja käsityksiä on tutkittu hyvin vähän.
The use of a wrist watch and rings were rare during the working day.
Työpäivän aikana ei juurikaan käytetty käsihygienian toteutumista estäviä tekijöitä, kuten rannekelloa tai sormuksia.
They all have their own role in residents’ care and wellbeing.
Heillä kaikilla on oma roolinsa asiakkaiden hoidossa ja hyvinvoinnissa.
It is general perception that in the future healthcare is competing for shrinking workforce.
Yleisen käsityksen mukaan tulevaisuudessa koko terveydenhuoltoala tulee kilpailemaan vähentyvästä työvoimasta.
Electronic questionnaire was developed for that based on previous knowledge.
Kyselylomake kehitettiin perustuen aiempaan yleiseen tietoon asiasta.
The data were analyzed with descriptive and inferential statistical methods.
Aineisto analysoitiin kuvailevan ja inferentiaalisen tilastotieteen menetelmin.
The research design was a descriptive and correlational survey design.
Tutkimusasetelmana oli kuvaileva ja korrelatiivinen survey -asetelma.
The questionnaire included 35 questions divided into five different categories; background information about LTC facilities, nursing resources, allocation and scheduling nursing staff, responding absence of human resources or increased need for care and nurses’ opinion about available nursing resources.
Kyselylomake sisälsi 35 kysymystä, jotka jakaantuivat viiteen luokkaan: taustatietoihin ympärivuorokautisen hoivan yksiköstä, käytettäviin henkilöstöresursseihin, hoitohenkilöstön allokointiin ja työvuorosuunnitteluun, reagointiin henkilöstön osalta poissaoloihin tai hoivan tarpeen lisääntymiseen ja vastaajan omiin käsityksiin käytettävistä henkilöstöresursseista.
Principles for resource allocation were based on nursing activities or responsibilities (medicine distribution) or agreements on how to allocate personnel.
Henkilöstön allokoinnin periaatteena käytettiin tehtävänkuviin ja vastuisiin liittyviä periaatteita (esimerkiksi lääkkeenjako) tai yhteisiin sopimuksiin liittyviä periaatteita siitä, kuinka henkilöstö sijoitetaan työvuoroihin.
When sudden absence of nursing staff occurred or more workforce was needed because of increased care needs, a substitute nurse was tried to find.
Äkillisten poissaolojen ja hoidon tarpeen lisääntyessä korvaava tai ylimääräinen hoitaja pyrittiin hankkimaan.
The results showed, that in LTC facilities almost 80% of nurses were licensed nurses.
Tulosten mukaan ympärivuorokautisessa hoivassa työskentelevistä hoitajista melkein 80% oli lähihoitajia.
It would be important to understand how it would be most appropriate to allocate staff from different education backgrounds to shifts in care of the elderly.
Olisi tärkeää ymmärtää, miten eri terveydenhuollon koulutustaustan henkilöstö olisi tarkoituksenmukaisinta allokoida työvuoroihin ikääntyneiden ympärivuorokautisessa hoivassa.
Most of nurses were allocated to morning shifts and usually registered nurses worked mostly on morning shifts.
Eniten henkilöstöä, ja yleisesti sairaanhoitajat allokoitiin aamuvuoroihin.
In long-term care (LTC) nurse staffing is often a mix of different kind of healthcare workers: registered nurses, licensed nurses and nursing aids.
Ikääntyneiden ympärivuorokautisessa hoivassa työskentelee eri asteisen terveydenhuollon koulutuksen saaneita henkilöitä: sairaanhoitajia, lähihoitajia ja hoiva-apulaisia.
The questionnaire was returned by 59 members of Finnish Association of Nurses working in LTC facilities.
Kyselyyn vastasi 59 ympärivuorokautisessa hoivassa työskentelevää sairaanhoitajaliiton jäsentä.
Sampling method was random sampling.
Otantamenetelmänä käytettiin satunnaisotantaa.
Usually a known substitute nurse was contacted, or own staff made arrangements of their working hours, shifts or nurses worked overtime.
Yleisesti tähän käytettiin yksikön omia sijaisia tai oman henkilöstön työvuorojärjestelyjä tai ylitöitä.
Use of registered nurses, practical nurses and nurse aids should be carefully considered for optimizing care for elderly in LTC.
Sairaanhoitajien, lähihoitajien ja hoiva-apulaisten jakautumista työvuoroihin tulisi tarkastella niin, että ikääntyneiden ympärivuorokautisen hoivan henkilöstön koko potentiaali tulisi optimaalisesti käyttöön.
This research provided a description of the principles of human resources allocation in LTC, but more research is still needed.
Tämä tutkimus antoi vain alustavan kuvan siitä, mutta jatkotutkimusta tarvitaan.
The purpose of this study was to analyze on how nursing staff is allocated and scheduled into shifts in LTC facilities according to their different educational backgrounds and which things affect the allocation of resources.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata ja analysoida koulutetun hoitohenkilöstön allokoitumista työvuorosuunnittelussa ja asioita, jotka määrittävät allokointia ikääntyneiden ympärivuorokautisessa hoivassa.
Research about this topic is still scarce and concentrates more on the quality of life among elderly in LTC by using different nurse staffing or competence.
Ympärivuorokautisen hoivan yksiköihin liittyen aiheen tutkimus on ollut vähäistä ja se on keskittynyt eri henkilöstöryhmien vaikutuksiin ikääntyneiden elämänlaatuun.
The questionnaire was distributed to nurses via the Finnish Association of Nurses in December 2020.
Joulukuussa 2020 tavoiteltiin Sairaanhoitajaliiton kautta kyselyyn vastaajia, jotka työskentelivät ympärivuorokautisen hoivan yksiköissä ja olivat vastuussa työvuorosuunnittelusta.
With the exception of the labor laws and regulations it is not clear which aspects define allocation of nursing staff in LTC.
On epäselvää, mitkä periaatteet määrittävät henkilöstön allokointia työvuoroihin lainsäädännön, säädösten ja työehtosopimusten ulkopuolella.
Research also exploits cognitive approach, especially theory of the sociocognitive terminology.
Tutkimus hyödyntää myös kognitiivista lähestymistapaa, etenkin sosiokognitiivisen terminologian teoriaa.
Research further describes ways how new concepts were named.
Tutkimus kuvaa myös tapoja, joilla uusia käsitteitä nimettiin.
Finnish literary language was born in 16th century, but in the beginning written language was needed mainly in religious purposes.
Suomen kirjakieli syntyi 1500-luvulla, mutta aluksi kirjoitettua kieltä tarvittiin pääasiassa uskonnollisissa yhteyksissä.
There are lots of variations in the geographical lexicon of the 19th century; only very rare concepts’ naming becomes stable quickly.
1800-luvun maantieteen sanastossa on runsaasti variaatiota; vain harvojen käsitteiden nimitykset ovat vakiintuneita tai vakiintuvat nopeasti.
My research straightens out geographical lexicon development through one century especially in the geographical school books.
Tutkimukseni selvittää maantieteen sanaston kehittymistä sadassa vuodessa erityisesti maantieteen oppikirjoissa.
Writers also consider illustrative way to name concepts and this produces onomasiologic variations.
Kirjoittajat myös pohtivat havainnollista tapaa nimetä käsitteitä, ja tästä aiheutuu onomasiologista variaatiota.
During 19th century language’s range of usage became more versatile and new lexicon was required for the needs of different special fields.
1800-luvun aikana kielen käyttöalat monipuolistuivat ja uutta sanastoa tarvittiin monien erikoisalojen tarpeisiin.
There’s important role both in wordforming from the original Finnish substances and also via translation, where pattern comes from another language, but substances of the namings are original.
Tärkeä rooli on sekä nimitysten muodostamisella kotoisista aineksista että kääntämisellä, jossa malli saadaan toisesta kielestä mutta nimitysten ainekset ovat omaperäisiä.
Describing of the variation as a lexical variation proved to be a good method.
Tämän variaation kuvaaminen leksikaalisena variaationa osoittautui tutkimuksessa hyväksi metodiksi.
Because literary language was unestablished, there are lot of contextual variation in the naming e.g. in the orthographic of words.
Koska kirjakieli oli vakiintumatonta, nimityksissä esiintyy paljon kontekstuaalista variaatiota esimerkiksi sanojen kirjoitusasuissa.
Research describes lexicon development from the new starting points by considering lexical variation.
Tutkimus kuvaa sanaston kehitystä teoreettisesti uudenlaisista lähtökohdista tarkastelemalla leksikaalista variaatiota.
The starting point of the lexicon material is in the old Finnish literary language, but from this base is created enormous amount of new lexicon or old words are taken into use with a new meaning.
Aineiston sanaston lähtökohdat ovat vanhan kirjasuomessa, mutta tältä pohjalta luodaan valtava määrä uutta sanastoa tai otetaan aiemmin kirjakielessä käytettyjä nimityksiä uuteen merkitykseen.
Semasiologic variation for one’s part explains fluidity of the concept system.
Semasiologinen variaatio taas kertoo käsitejärjestelmän vakiintumattomuudesta.
It also considers relationship of different naming practises and the role of writers and contemporary in the process of lexicon coming more stable.
Se pohtii eri nimeämistapojen suhdetta sekä kirjoittajien ja aikalaisten roolia sanaston vakiintumisessa.
<b>Finnish on its way to the civilized language.
Suomi tiellä sivistyskieleksi.
Variation has been described in detail by considering both development of single concepts’ naming and also by considering variation as a general occurrence.
Variaatiota on kuvattu tarkasti sekä yksittäisten käsitteiden nimitysten kehityksenä että ilmiönä yleisesti.
Developing Finnish geographical lexicon during 19th century.</b> My research concerns Finnish lexicon development in 19th century, during period when Finnish evolved to multidimensional civilized language.
Tutkimukseni käsittelee suomen kielen sanaston kehitystä 1800-luvulla eli aikana, jolloin suomen kielestä kehittyi monialainen sivistyskieli.
Translation of non-fiction literature was wilfully started and there were more and more writings about very different topics.
Ryhdyttiin tietoisesti kääntämään tietokirjallisuutta ja kirjoittamaan eri aiheista.
The conception about lexicon development and becoming stable raises from the material analysis.
Aineiston analyysin pohjalta syntyy kuva sanaston kehityksestä ja vakiintumisesta.
As a special field sample material operates geographical lexicon.
Esimerkkiaineistona on yhden erikoisalan, maantieteen sanasto.
The dissertation consists of an introductory part and four independent articles.
Väitöstutkimus koostuu yhteenveto-osuudesta ja neljästä itsenäisestä artikkelista.
The objectives relating to the labour immigration are usually justified by the benefits to the state, that is, they rely on state utilitarianism.
Työperusteista maahanmuuttoa koskevat tavoitteet on tavallisesti perusteltu valtiolle koituvan hyödyn kautta, eli valtiollisella utilitarismilla.
This transition has also been associated with the commitment to the fundamental and human rights agreed in the European Communities and the UN.
Tämä muutos on pitänyt sisällään myös aiempaa vahvemman sitoutumisen perus- ja ihmisoikeuksiin, jotka on määritelty Euroopan yhteisöissä ja YK:ssa.
In addition, the article 1 examines the Finnish government’s programs and written statements on persons seeking or receiving international protection, and government proposals and legislation concerning this group of immigrants from 1973 to 2015.
Lisäksi artikkelissa 1 tarkastellaan valtioneuvoston kansainvälistä suojelua hakevia ja saavia henkilöitä koskevia ohjelmia ja kirjallisia julkilausumia sekä tätä maahanmuuttajaryhmää koskevia hallituksen esityksiä ja lainsäädäntöä vuosina 1973–2015.
The point of departure of the argumentation of the Centre Party, the National Coalition Party, and the SDP regarding refugee policy is conceptualized as state humanitarianism, which relies on moral considerations aimed at reducing human suffering.
Lähtökohtana keskustan, kokoomuksen ja SDP:n pakolaispolitiikkaa koskevassa argumentoinnissa on yleensä ollut valtiollinen humanitarismi, joka nojaa moraalisiin näkökantoihin, joiden tavoitteena on inhimillisen kärsimyksen vähentäminen.
According to the analysis, the most important change in Finnish politics that have influenced immigration and immigrant views is the transition from the Cold War policy that takes into account the views of the Soviet Union to an era of linking Finnish development to the integration of Western Europe.
Väitöstutkimuksen tulosten perusteella tärkein maahanmuutto- ja ulkomaalaisnäkemyksiin vaikuttanut muutos suomalaisessa politiikassa on siirtyminen kylmän sodan Neuvostoliiton näkemykset huomioineesta politiikasta Suomen kehityksen sitomiseen Länsi-Euroopan integraatioon.
The article 4 examines online news coverage of UK, Swedish and Finnish national broadcasting companies to explore how populist parties (including the Finns Party) in these countries have responded to accusations of racism in the news from 2010 to 2015.
Väitöskirjan artikkelissa 4 tarkastellaan Iso-Britannian, Ruotsin ja Suomen yleisradioyhtiöiden verkkouutisointia, ja sitä, kuinka näiden maiden populistipuolueet (ml. perussuomalaiset) ovat vuosina 2010–2015 vastanneet uutisissa puolueita vastaan esitettyihin rasismisyytöksiin.
The previous studies of immigration and immigrant policy have not reflected their importance for policy development and their general importance in the Finnish political system over the last five decades.
:n (SDP) maahanmuutto- ja ulkomaalaispolitiikan tavoitteiden tarkasteluun, sillä näiden puolueiden maahanmuutto- ja ulkomaalaispolitiikan tutkimus ei ole vastannut niiden merkitystä politiikan kehitykselle ja yleiselle merkitykselle viimeisten viiden vuosikymmenen aikaisessa suomalaisessa poliittisessa järjestelmässä.
In addition to the published political statements and programs, the article 3 investigates documents of internal institutions of the Centre Party, the Left Alliance, the National Coalition Party, the SDP, and the SKDL from 1986 to 1991.
Väitöskirjan artikkelissa 3 hyödynnetään ohjelmien ja kirjallisten julkilausumien lisäksi keskustan, kokoomuksen, SDP:n, SKDL:n ja vasemmistoliiton sisäisten toimielinten asiakirjoja vuosina 1986–1991.
Politics within the frameworks of international, national and ideological conditions: Finnish political parties and immigration, 1973–2015 The dissertation explores the development of immigration views of Finnish political parties from 1973 to 2015.
Politiikkaa kansallisten, kansainvälisten ja ideologisten reunaehtojen puitteissa : Suomalaiset puolueet ja maahanmuutto 1973–2015
The dissertation deepens not only the understanding of party viewpoints, but also the principles and contemporary history of the regulation of immigration and immigrants in the Finnish political and legal system.
Tutkimus syventää puoluenäkemysten ymmärryksen lisäksi suomalaisen poliittisen ja oikeudellisen järjestelmän ulkomaalaisia koskevan säätelyn lähtökohtia ja lähihistoriaa.
The dissertation argues that the parties' interpretation of the changes in their operating environment, as well as their adaptation to changes in Finnish society, international commitments and public opinion influence their outlooks towards immigration issues.
Väitöstutkimus osoittaa, että puolueiden tulkinnat toimintaympäristön muutoksista sekä mukautuminen suomalaisen yhteiskunnan ja kansainvälisten sitoumusten muutoksiin sekä äänestäjäkunnan mielipiteisiin ohjaavat niiden suhtautumista maahanmuuttokysymyksiin Lisäksi puolueiden maahanmuuttonäkemykset ovat monilta osin ymmärrettävissä niiden ideologisten traditioiden ja näkökantojen kautta.
The main primary source materials consist of the published political statements and programs approved by the Centre Party, the National Coalition Party, and the SDP governing bodies in 1973–2015 (articles 1–3).
Tärkeimpiä primääriaineistoja ovat keskustan, kokoomuksen ja SDP:n korkeimpien päätöselinten tarkasteluvälillä (1973–2015) hyväksymät ohjelmat ja kirjalliset julkilausumat (artikkelit 1, 2 ja 3).
In addition, the study investigates to a lesser extent the views of the Finnish People's Democratic League (SKDL, Suomen Kansan Demokraattinen Liitto r.p.
Tutkimuksessa käsitellään lisäksi jonkin verran Suomen Kansan Demokraattinen Liitto r.p.
The focus is especially on the objectives of the parties close to the centre of the political spectrum, i.e. the Centre Party (Keskustapuolue r.p./Suomen Keskusta r.p.
Tarkastelu keskittyy etenkin lähelle poliittista keskustaa sijoittuvien Keskustapuolue r.p.
), the National Coalition Party (Kansallinen Kokoomus r.p.
:n (keskusta), Kansallinen Kokoomus r.p.
), the Finns Party (Perussuomalaiset r.p.
:n (SMP), Perussuomalaiset r.p.
), the Finnish Rural Party (Suomen Maaseudun Puolue r.p.
:n (SKDL), Suomen Maaseudun Puolue r.p.
), and the Left Alliance (Vasemmistoliitto r.p.).
:n (perussuomalaiset) ja Vasemmistoliitto r.p.
), and the Social Democratic Party of Finland (SDP, Suomen Sosialidemokraattinen Puolue r.p.).
:n (kokoomus) ja Suomen Sosialidemokraattinen Puolue r.p.
However, the community-based activities organized for LGBTIQ* asylum seekers provided a unique place and space to develop their belonging.
Sen sijaan, lhbtiq* -turvapaikanhakijoille suunnattu yhteisötoiminta on tarjonnut ainutlaatuisen paikan ja tilan kuulumisen rakentumiselle.
The community-based activities had also provided a channel to inspect the knowledge and skills, and as a result, my informants managed to process their own identities and opportunities in Finland.
Yhteisötoiminta on lisäksi tarjonnut väylän tietojen ja taitojen kartoittamiselle, jonka seurauksena informanttini ovat pystyneet pohtimaan omia identiteettejään ja mahdollisuuksiaan Suomessa.
The concept of belonging made it possible to analyze the community activity participation from both personal and societal standpoints.
Kuulumisen käsite tekee mahdolliseksi yhteisötoimintaan osallistumisen analysoinnin sekä yksilöllisestä että yhteiskunnallisesta näkökulmasta.
The reciprocal social relations that emerged through the community-based activities were strongly rooted in the shared experience of minority status.
Ryhmässä syntyneet vastavuoroiset sosiaaliset suhteet juurtuvat vahvasti kokemukseen jaetusta vähemmistöasemasta.
Through thematic interviews, I aimed to develop my understanding of the reality of these individuals.
Olen teemahaastattelujen avulla tavoitellut ymmärrystä heidän todellisuudestaan.
Simultaneously, through the concept of involvement, I managed to apply my findings into the context of social work.
Osallisuuden käsitteen kautta taas pystyn kytkemään löydöksiäni sosiaalityön maailmaan.
In addition to the finding that the informants of my research didn’t experience the safety of receptions centers nor the presence of other asylum seekers adequate, they faced multiple other structures deteriorating the sense of belonging in Finnish society.
Sen lisäksi, etteivät tutkimukseni informantit kokeneet vastaanottokeskuksia ja niissä eläviä muita turvapaikanhakijoita turvallisina, he ovat kohdanneet Suomessa monia muita kuulumista haittaavia rakenteita.
I classify the belonging as a dynamic and emotional process connected to societal positions and limitations, which reveals information regarding not only the individual’s personal experiences but also the structures they are surrounded by.
Jäsennän kuulumista yhteiskunnallisiin paikkoihin ja rajantekoihin kytkeytyvänä dynaamisena, emotionaalisena prosessina, jossa paljastuu tietoa sekä yksilön henkilökohtaisesta kokemusmaailmasta, että niistä rakenteista, jotka häntä ympäröivät.
The goal of my thesis is to answer the demand for knowledge regarding the life of the individuals belonging in an often hidden group from their own perspective.
Opinnäytetyöni pyrkii vastaamaan olemassa olevaan tarpeeseen saada tietoa usein piiloon jäävän ihmisryhmän elämästä heidän omasta näkökulmastaan.