natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Growth in global energy demand, dwindling reserves and political instabilities at existing production sites, warming climate, as well as advancements in extraction and transportation technologies are pushing energy activities further towards the previously inaccessible north.
Globaalin energiankulutuksen kasvu, tunnettujen tuotantoresurssien ehtyminen, energiantuottajamaiden poliittiset epävakaudet, lämpenevän ilmaston vauhdittama pohjoisen merijään sulaminen ja nopeasti kehittyvät tuotanto- ja kuljetusteknologia ovat yhdessä saaneet arktisen alueen näyttäytymään maailman uutena energia-aarreaittana.
It also sheds light on the ways in which the Arctic social dimension continues to be dealt with as predominantly indigenous and, in the context of energy, is largely reduced to developmental terms and to mediating social impacts within the Arctic region, with little attention to the global implications of regional energy development.
Aineiston tarkastelu havainnollistaa myös tapoja, joilla arktisen alueen sosiaalinen tai yhteiskunnallinen ulottuvuus pelkistyvät ensi sijassa alkuperäiskansakeskusteluksi ja erityisesti energian kontekstissa kehityskysymykseksi: energiantuotannon valjastamiseksi pohjoisen sosioekonomisen kehityksen veturiksi alueelliset haittavaikutukset minimoiden, mutta maailmanlaajuisista vaikutuksista välittämättä.
Through the means and methods of situational analysis and by triangulating multisite, multimodal research materials, the three Arctic case studies of the dissertation shed light on the diversity of the regional energyscape and delve deeper into the ways in which energy is defined and debated in general as well as in relation to the soci(et)al dimension in the north.
Väitöskirjan kolme tilanneanalyysin sovellutuksiin nojaavaa, eri lähteistä kerättyjen media- ja asiakirja-aineistojen kieltä ja kuvakieltä tarkastelevaa tapaustutkimusta havainnollistavat jokainen tahollaan tapoja, joilla energia ja yhteiskunnallinen kietoutuvat yhteen tai ajautuvat erilleen pohjoisen energiamaiseman erityislaatuisessa kontekstissa.
This dissertation diversifies the understanding of energy in the Arctic by drawing attention to the roles that issues related to renewable and other energy resources as well as energy consumption concerns play in the regional energy debates.
Tutkimuksen energiaa tarkasteleva analyysi tuo näkyviin öljyn- ja kaasuntuotannon hallitsemassa keskustelussa marginaaliin jäävät uusiutuviin ja muihin energianlähteisiin liittyvät näkökohdat, energian kulutusta käsittelevät alueelliset kysymykset sekä myös energiakeskustelun irrallisuuden arktisesta eletystä arjesta.
In this dissertation I take an interest in what is seldom explicitly addressed when energy in the Arctic is discussed: the soci(et)al dimensions associated with the Arctic energy concern.
Tämän tutkimuksen keskiössä ovat kysymykset, jotka arktisesta energiasta puhuttaessa lähes poikkeuksetta sivuutetaan: mielenkiinnon kohteena ovat tavat, joilla arktisen energian yhteiskunnalliset ulottuvuudet tulevat määritellyiksi ja ymmärretyksi alueellisissa energiakeskusteluissa.
In this, I build on the understanding that language and linguistic representations not only reflect but also shape (although do not determine) how the Arctic "energyscape" and its human and nonhuman constituents are perceived and acted upon.
Tutkimusasetelma rakentuu maltillisen konstruktivistiselle näkemykselle, jossa kielellä ja sen käytöllä on keskeinen, joskaan ei määrittävä rooli paitsi arktisen energiamaiseman esittäjänä myös energiamaiseman koonnosten ja niissä merkityksellisten tekijöiden ja kysymysten rakentajina.
Equally importantly, the study points out the mismatch between the textual and visual vocabularies that we resort to when energy or the social are discussed, and it is also here where the dissertation’s most important contributions to the study of energy and its social dimension lie.
Ennen kaikkea tutkimus kuitenkin kiinnittää huomiota energiasta ja yhteiskunnallisesta puhuttaessa käytettävien sanastojen ja kuvastojen keskinäisiin eroavaisuuksiin ja epäsuhtaan.
Constructing energy as an independent driver with its own internal logic instead of a contested cultural artifact places the ways in which energy is thought about more in the realms of natural science and technology than in those of societal discussion and debate.
Teknologian ja tieteen sävyttämä ymmärrys energiakehityksestä itsenäisenä, objektiivisena ja valintojen muokkaamattomissa olevana luonnonvoimana kulkee käsi kädessä yhteisöllisestä ja yhteiskunnallisesta vain mitattavat, seurattavissa ja hallittavissa olevat ilmiöt tavoittamaan kykenevän määritelmän kanssa.
In these framings, energy in the Arctic is mostly understood as synonymous with oil and gas production for international exports: meanwhile, any societal aspects associated with energy-related developments remain largely neglected or reduced to regional socioeconomic concerns.
Näiden keskustelujen ja arktisen alueen kontekstissa "energia" on käytännössä synonyymi alueen öljy- ja kaasuvarantojen tuottamiselle kansainvälisiä markkinoita varten.
In addition, the study provides, through one example, new practical information on, among other things, how public art can be done today and what actions, abilities and skills are required of both the artist and the other participating parties to create a commissioned, collectively designed mural.
Lisäksi tutkielma tuottaa yhden esimerkin kautta uutta käytännön tietoa muun muassa siitä, miten julkista taidetta voidaan nykyään tehdä ja mitä toimia, valmiuksia ja taitoja sekä taiteilijalta että muilta osallistuvilta tahoilta vaaditaan tilaustyönä toteutetun ja yhteisöllisesti suunnitellun seinämaalauksen tuottamiseen.
The goal of this thesis is to map out and understand how the dialog has occurred, what impact the dialogue has had and what factors may have contributed to the emergence of the dialogue in this particular process.
Tutkielman pyrkimyksenä on kartoittaa ja ymmärtää miten dialogi on ilmennyt, millaisia vaikutuksia dialogilla on ollut ja mitkä seikat ovat mahdollisesti edistäneet dialogin syntyä tässä projektissa.
The artistic part is presented as a document in this thesis and as a permanent public work of art that is visible and assessable to everyone in Rovaniemi, at Väylätie 39, on the western end wall of the housing association.
Taiteellinen osa on esitelty dokumenttina tutkielmassa ja pysyvänä julkisena taideteoksena se on kaikkien nähtävissä ja arvioitavissa Rovaniemellä osoitteessa Väylätie 39, taloyhtiön läntisessä päätyseinässä.
The study demonstrates the importance of interaction and the importance of striving for dialogue in a long-term artistic process that involves several individuals and entities.
Tutkielma esittelee vuorovaikutuksen ja dialogiin pyrkimisen tärkeyttä pitkäaikaisessa taiteellisessa prosessissa, johon osallistuu useita henkilöitä ja tahoja.
The material has been analyzed using the narrative analysis and close reading as methods of the analysis.
Aineisto on analysoitu narratiivisen analyysin ja lähiluvun analyysimetodeja hyödyntäen.
I study the occurrence of dialogue in the process, because there is no research that would similarly delve into the importance of reciprocity or dialogue in the design and implementation process of a large mural.
Tutkin prosessin aikana ilmennyttä dialogia, koska vastaavaa tutkimusta, joka syventyisi samalla tavalla vastavuoroisuuden tai dialogin merkitykseen muraalia suunniteltaessa ja toteutettaessa, ei ole.
The theoretical background of this study consists of an examination of the concepts of public art, street art, mural, interaction and dialogue in previous research.
Työn teoreettinen tausta muodostuu julkisen taiteen, katutaiteen, muraalin, vuorovaikutuksen ja dialogin käsitteiden tarkastelusta.
This thesis also includes an artistic part, the mural "KarHuh" that I made in the process studied here.
Tutkielma sisältää myös toteuttamani taiteellisen osan, "KarHuh" -nimisen muraalin.
This thesis examines the planning and painting process of a large mural done in Rovaniemi as a commissioned work.
Tämä tutkielma tarkastelee tilaustyönä Rovaniemelle toteutetun suurikokoisen seinämaalauksen eli muraalin suunnittelu- ja maalausprosessia.
It utilizes data consisting of several types of material, collected from the process over a period of about two years.
Tutkielma on taideperustaista toimintatutkimusta ja taiteellista tutkimusta yhdistelevä tapaustutkimus, joka hyödyntää useista aineistotyypeistä koostuvaa, noin kahden vuoden aikana prosessista kerättyä aineistoa.
The thesis studies interaction that formed into a dialogue between the artist, the board of the housing association that commissioned the work and the other parties involved in the process, focusing especially on the planning phases of the work.
Tutkin erityisesti muraalin suunnittelun aikana tapahtunutta vuorovaikutusta, joka on prosessin edetessä jalostunut dialogiksi taiteilijan, teoksen tilanneen taloyhtiön hallituksen ja muiden projektiin osallistuneiden tahojen välillä.
I will also research if he can be defined as an ITE-artist and how his identity as an artist has developed and changed over the years.
Selvitän, missä määrin Putaansuuta voidaan pitää ITE-taiteilijana ja miten hänen taiteilijaidentiteettinsä on kehittynyt ja muuttunut hänen elämänsä aikana.
His artistic identity has been conflicted: even though he has acknowledged that his works are art, he has had a negative image of being an artist and therefore he rejected the idea of his own artist identity.
Hänen taiteilijaidentiteettinsä on ollut aiemmin ristiriitainen: vaikka hän on pitkään tiedostanut työskentelynsä lukeutuvan taiteen piiriin, hänellä oli negatiivinen kuva taiteilijuudesta ja hän hylki ajatusta omasta taiteilijuudestaan.
I examine the basis and starting points of his artistry and go through his working with arts from his childhood to present day in a biographical form.
Tutkin hänen taiteilijuutensa lähtökohtia ja käyn läpi hänen taiteellisen työskentelynsä lapsuudesta nykypäivään elämänkerrallisessa muodossa.
I have use narrative methods to analyse the interview.
Haastattelun olen analysoinut narratiivisin keinoin.
Only after get-ting positive appraisal and respect from his works during the 2000’s he has been able to use the word artist to define himself.
Vasta saatuaan arvostusta 2000-luvun aikana kuvataiteellisista töistään hän on pystynyt käyttämään itsestään sanaa taiteilija.
His life style and life work among his band Lordi create an inter-artistic, performative overall-artwork.
Hänen elämäntyylinsä ja työnsä Lordin parissa muodostavat poikkitaiteellisen performatiivisen kokonaistaideteoksen.
I also explore the art of aboriginal people in the form of masks, tattoos and rituals.
Tarkastelen myös alkuperäiskansojen taidetta maskien, tatuointien ja rituaalien muodossa, ja vertaan niitä ilmiöperäisesti Mr. Lordiin.
My thesis, in which I have used phenomenological hermenology as a method, is based on an interview of Putaansuu, his artworks and his alter-ego Mr. Lordi as a separate subject of examination.
Fenomenologis-hermeneuttisen tutkielmani aineisto koostuu haastattelusta, Putaansuun teoksista ja Mr. Lordista erillisen tarkastelun kohteena.
He works in the marginal of the art world and he be-longs to a postmodern ‘’art experiencer’’ artist type.
Taidemaailmallisesti hän työskentelee pääosin marginaalissa ja hän lukeutuu postmodernin taiteilijuuden taide-eläjä-tyypiksi.
In my Pro gradu thesis I study the artist side of Tomi Putaansuu and define his artist profile.
Käsittelen pro gradu-tutkielmassani Tomi Putaansuun taiteilijuutta ja kartoitan hänen taiteilijakuvaansa.
I begin by going through different artist types and how the world of art is defined.
Aloitan käymällä läpi taiteilijatyypitysten ja taidemaailman määrittelyjä, jonka jälkeen esittelen ITE-taiteen ilmiön.
He is self-taught individualistic artist who has a do-it-yourself-mentality and distinctive creativity, all of which are important fac-tors in defining him as an ITE-artist.
Itseoppineisuuden, tee-se-itse-elämäntavan, yksilöllisen taiteilijuuden ja omaperäisen luovuuden perusteella häntä voidaan nimittää myös ITE-taiteilijaksi.
The thesis is a part of a rehabilitation pilot by the City of Helsinki.
Tutkielma on osa Helsingin kaupungin geriatrian poliklinikan etäkuntoutuspilottia.
Because of aging population we must develop services and products that enable people to live at home for as long and safely as possible in good health.
Väestön ikääntyminen luo tarpeen sellaisten tuotteiden ja palveluiden kehittämiselle, joilla mahdollistetaan ikäihmisten itsenäinen asuminen ja eläminen sekä hyvän toimintakyvyn ylläpitäminen mahdollisimman pitkään.
The aim of the thesis is to achieve a better understanding of the needs and wishes of the target group and to build a base for the digital service based on the acquired information.
Palvelumuotoilun laadullisten tutkimusmetodien käyttö mahdollistaa muistisairaiden ikäihmisten tarpeiden, toiveiden, arvojen ja asenteiden selvityksen ja luo siten vakaan pohjan kehitettävälle etäkuntoutuspalvelulle.
This thesis creates guidelines and a base for service development with a target group containing people with disabilities.
Millaiset eettiset lähtökohdat on huomioitava palvelukehityksessä, kun kohderyhmäksi on määritetty erityisryhmä?
The target group consists of elderly people who have been diagnosed with memory disorder.
Tutkimustulokset kattavat siis seitsemän vähimmäisvaatimusta, jotka on huomioitava muistisairaiden ikäihmisten etäkuntoutuspalvelua rakennettaessa.
The main subject of this master’s thesis of service design is to design digital rehabilitation service for home use by using design research methods like design probes.
Tämä teollisen muotoilun, tarkemmin palvelumuotoilun pro gradu -tutkielma käsittelee muistisairaille ikäihmisille ja heidän läheisilleen kehitettävää etäkuntoutuspalvelua sekä muotoiluprosessia ja prosessin eri vaiheita palvelun perustan suunnittelun takana.
The main subject of this service design master’s thesis is to design digital rehabilitation services that can be used at home by utilizing design research methods like design probes.
Työn tuloksena syntyy siis perusta erityisryhmille suunnatusta digitaalisesta palvelusta sekä konseptiehdotus, jonka avulla muistisairaiden henkilöiden ja heidän läheistensä on mahdollista harjoittaa itsenäisesti kuntoutustoimintaa kotioloissa.
The study represents a design-based approach.
Tutkimus edustaa design-perustaista lähestymistapaa.
The pupils participating in the research were pupils from grades 5 and 6 taking part in distance learning in Rovaniemi between the years 2006 and 2008 (N=14), 2008 and 2010 (N=17), as well as 5th grade pupils from Saari school in 2009 (N=8), pupils who had chosen to study the A2 language in Rovaniemi in 2010 (N=20) and 5th grade pupils in Saari school (N=49).
luokkien oppilaat Rovaniemellä vuosina 2006–2008, (N=14) ja 2008–2010 (N=17), Saaren koulun 5. luokan oppilaita vuonna 2009 (N=8), A2-kielen valinneet 5. luokan oppilaat Rovaniemellä(N=20) vuonna 2010 ja 5. luokkien oppilaat Saaren koulussa (N=49).
The development proceeded in phases and the aim was to create a modifiable and adaptable learning environment model and pedagogic practices.
Kehittäminen eteni vaiheittain, ja siinä pyrittiin luomaan modifioitavissa ja sovellettavissa oleva oppimisympäristömalli ja pedagogiset käytänteet.
The results strongly support the social nature of learning and indicate that the well-being and motivation of the pupils also require paying attention to their social and emotional needs.
Tulokset tukevat vahvasti oppimisen sosiaalista luonnetta ja osoittavat, että oppilaiden viihtyvyys ja motivaatio edellyttävät myös sosiaalisten ja emotionaalisten tarpeiden huomioimista.
The research material includes the interviews and inquiries of the pupils, the pupils’ written output in online language portfolios and blogs, email correspondence with the teacher-researcher and persons involved in development work, as well as other authentic written documents.
Tutkimusaineisto sisältää oppilaiden haastattelut ja kyselyt, oppilaiden kirjalliset tuotokset verkkoympäristöön kielisalkkuihin ja blogeihin, sähköpostitse käydyn kirjeenvaihdon tutkija-opettajan ja kehittämistyöhön osallistuneiden henkilöiden kanssa sekä muut autenttiset kirjalliset dokumentit.
The feeling of autonomy and the recognition and reinforcement of the learner’s self and learning strategies were seen as advantages of distance learning.
Autonomian tunne ja oman oppijaminän ja oppimisstrategioiden tiedostaminen ja vahvistuminen koettiin etäopiskelun etuina.
The pragmatic goal was to develop a learning environment for distance learning of foreign languages.
Pragmaattisena tavoitteena oli kehittää vieraan kielen etäopetukseen soveltuva oppimisympäristö.
These differences include for example self-beliefs based on previous learning experiences, different learning strategies and different levels in students’ motivation.
Tällaisia eroja ovat esimerkiksi aiempiin opiskelukokemuksiin liittyvät uskomukset itsestä oppijana, erilaiset oppimisstrategiat ja oppijoiden motivationaaliset erot.
The principles of self-guided learning and mobility as well as general pedagogical bases were taken into account in the development to enhance students’ well-being and overall development.
Kehittämisessä otettiin huomioon etäopiskelussa tarvittavat itseohjautuvuuden ja mobiiliuden periaatteet sekä yleispedagogiset lähtökohdat oppilaiden hyvinvoinnin ja kokonaisvaltaisen kehityksen edistämiseksi.
The theoretical goal was to develop design principles that are generalizable and transferrable and to gather a theory contribution that benefits distance learning.
Teoreettisena tavoitteena oli tutkimuskontekstista yleistettävien ja siirrettävissä olevien suunnitteluperiaatteiden kehittäminen ja etäopetusta hyödyttävän teoriakontribuution kokoaminen.
The results also imply that the learning environment should also pay attention to pupils’ diversity and enable individual learning, as to the differences in cognitive abilities and other factors affecting studying and learning.
Oppimisympäristön tulisi mahdollistaa myös erilaisten oppijoiden yksilöllinen oppiminen siten, että otetaan huomioon kognitiiviset ja muut opiskeluun ja oppimiseen vaikuttavat erot.
The multiple forms of data, the participation of the teacher in the research and the long period of data gathering process can be seen to enhance the credibility of the study.The results indicate that in a distance learning environment, self-regulated learning and metacognitive skills, as well as teacher support, are prerequisites to the progress of studies and productive learning.
Tutkimuksen luotettavuutta edisti aineiston monipuolisuus, opettajan osallisuus sekä aineistonkeruun ulottuminen pitkälle ajanjaksolle.Tulokset osoittavat, että etäopetusympäristössä itseohjautuvuus ja metakognitiiviset taidot, mutta myös opettajan tuki ovat edellytyksenä opiskelun etenemiselle ja tuloksekkaalle oppimiselle; oppiminen on riippuvainen oppijan kyvyistä säädellä ja ohjata itse opiskeluaan.
How self-guided learning should be supported in a distance learning environment, and further a) what issues should be considered when planning a distance learning environment so that it supports self-guided learning, and b) what kind of distance learning environment model supports self-motivating learning.
Tutkimuksessa etsittiin vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1. millaisena oppilaiden itseohjautuvuus ilmenee vieraan kielen etäoppimisympäristössä, 2. miten oppilaan oppimista itseohjautuvuuteen tulee tukea etäoppimisympäristössä ja edelleen, a) mitä tulee huomioida suunniteltaessa etäoppimisympäristöä siten, että se tukee itseohjautuvuutta ja b) millainen on itseohjautuvuutta tukevan etäoppimisympäristön malli.
A specific goal was to study what factors emerge as prerequisities of self-guided studying and learning in a technologybased foreign language learning environment.
Spesifinä tavoitteena oli tutkia, mitkä tekijät nousevat esiin itseohjautuvan opiskelun ja oppimisen edellytyksinä.
In the latter motivation and self-regulation theories as well as theories on mobility and pedagogical structures were utilized.
Aineiston analyysi tapahtui sisällönanalyyttisesti, osin aineistolähtöisesti, osin teoriajohteisesti ja analyysissa hyödynnettiin motivaatio- ja itsesäätelyteorioita sekä mobiiliuteen ja pedagogisiin struktuureihin liittyviä teorioita.
What is students’ selfguided learning like and in what kind of forms does it appear in a foreign language learning environment?
Tutkimus kohdistuu niihin tekijöihin ja prosesseihin, jotka tukevat itseohjautuvaa oppimista teknologiaa hyödyntävässä vieraan kielen oppimisympäristössä.
The Cooperatives should have a common forum, a co-operative body, which meets 3-4 times a year.
Osuuskunnilla tulisi olla yhteinen foorumi, yhteistyöelin, joka kokoontuu 3-4 kertaa vuodessa.
Social problems can be solved with the help of social enterprises.
Yhteiskunnallisia ongelmia on mahdollista ratkaista yhteiskunnallisten yritysten avulla.
Through Cooperatives, these target group members can be offered a variety of low-threshold jobs.
Osuuskuntien kautta näille kohderyhmän jäsenille voidaan tarjota erilaisia matalan kynnyksen töitä.
Then members, stakeholders, other companies and individuals could work together to build activity, build trust and increase collaboration.
Silloin jäsenet, sidosryhmät, muut yritykset ja yksityiset ihmiset voisivat yhdessä̈ kehittää̈ toimintaa, synnyttää̈ luottamusta ja lisätä̈ yhteistyötä̈.
There are many forms of light entrepreneurship, and the novice entrepreneur does not always understand what kind of activity he has taken.
Kevytyrittäjyydettä on monenlaista, eikä aloitteleva yrittäjä aina ymmärrä, millaiseen toimintamuotoon hän on tarttunut.
In both Lapland and Finland, experimenting with social enterprises is becoming increasingly important as the population of Lapland shrinks and at the same time the population is excluded from the labor market.
Sekä Lapissa, että Suomessa, yhteiskunnallisten yritysten kokeilutoiminta on entistä enemmän tärkeämpää, kun Lapin väki vähenee ja samalla osa väestöstä jää työelämän ulkopuolelle.
Social enterprise is one of the different options for getting more taxpayers through municipal companies.
Yhteiskunnallinen yritys on yksi erilainen vaihtoehto, jotta saamme lisää veronmaksajia kuntiin.
In Cooperative companies, entrepreneurship can be learned with less risk than, for example, becoming a light entrepreneur.
Osuuskuntamuotoisissa yrityksissä yrittäjyyttä voi oppia pienemmällä riskillä kuin vaikkapa kevytyrittäjäksi alkamalla.
Cooperatives could be a first step for those who come to Lapland in particular, as well as for immigrant women, or for the long-term unemployed as well.
Osuuskunnat voisivat olla erityisesti Lappiin tuleville ja maahanmuuttajanaisille tai pitkäaikaistyöttömille ensimmäinen askel työelämään.
Cooperative or social enterprise activities must at least be supported for the first few years so that they can pass the death period together with various forms of support, which is (what the support points) have revealed during the project.
Yritystoiminnan "kuolemanlaakson" yli päästään, kun yhdessä löydetään erilaisia tuen muotoja, joita hankkeen aikana on tullut esiin.
According to the findings of the project, Cooperatives are most in need of support from the municipalities (from the public sector), and separate models from some of the municipalities in Lapland, which could come from the project workshops, could be good practice for other municipalities.
Hankkeen työpajoissa on tullut esiin osasta Lapin kuntia erilaisia malleja, jotka voisivat olla hyviä käytäntöjä muissakin kunnissa.
As a final observation, their long-term unemployed Cooperatives need to establish their own network where they can learn from and motivate other social entrepreneurs in the northern region.
Näin osuuskunnan jäsenet voivat pohjoisella alueella oppia toisilta sosiaalisen yrittäjyyden toimioilta ja motivoida toisiaan.