natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For this purpose, a historical institutionalist approach is applied, with a particular focus on a path dependence and legacies framework.
Tätä varten sovelletaan historiallista institutionaalista lähestymistapaa, kiinnittäen erityistä huomiota polkuriippuvuuteen ja perinnölliseen viitekehykseen.
During the communist period, the system used in the other Soviet republics was introduced in Estonia and local government became a state authority.
Kommunistivallan aikana muissa neuvostotasavalloissa käytetty järjestelmä otettiin käyttöön Virossa ja paikallishallinnosta tuli valtion viranomainen.
The rebuilding of democratic local government in Estonia started at the end of the 1980s, not so much based on the interwar legislation on local government, but rather on the idea of interwar democratic local government.
Demokraattisen paikallishallinnon uudelleenrakennus Virossa alkoi 1980-luvun lopussa, eikä niinkään perustuen maailmansotien väliseen lainsäädäntöön paikallishallinnosta vaan ideaan maailmansotien välisestä demokraattisesta paikallishallinnosta.
The thesis concludes that both interwar and communist legacies can help in explaining some of the institutional choices made at the beginning of the 1990s in Estonia.
Väitöskirjan päätelmänä on, että sekä maailmansotien välinen että kommunistinen perintö voivat auttaa selittämään joitakin 1990-luvun alussa Virossa tehtyjä institutionaalisia valintoja.
Hence, in order to understand why local government institutions in Estonia were designed the way they were at the beginning of the 1990s after the collapse of communism, we should take into account both the history and the context of that time.
Jotta ymmärtäisimme, miksi paikallishallinnon toimielimet Virossa suunniteltiin kyseisellä tavalla 1990-luvun alussa kommunismin sortumisen jälkeen, pitäisi ottaa huomioon sekä historia että tuon ajan konteksti.
To this end, the current thesis aims to analyse the re-establishment of local government in Estonia in the 1990s in the light of the past.
Siksi tämän väitöskirjan tavoitteena on analysoida paikallishallinnon palauttamista Virossa 1990-luvulla menneisyyden perusteella.
The interwar local government in Estonia was based on the structure created during the Russian era.
Maailmansotien välinen paikallishallinto Virossa perustui Venäjän aikakaudella luotuun rakenteeseen.
Third, the confounding effects of genetic factors and shared childhood environment could not explain the associations of high total alcohol consumption (at least 259 grams per month corresponding to more than about 5 drinks per week) and alcohol-induced blackouts (at least twice a year) with all-cause mortality.
Lisäksi havaittiin, että perimän ja lapsuuden ympäristön sekoittava vaikutus ei selittänyt runsaan alkoholin kokonaiskulutuksen (enemmän kuin noin viisi annosta viikossa) ja sammumisten (vähintään kahdesti vuodessa) yhteyttä kohonneeseen kokonaiskuolleisuuteen.
Second, the association between parents’ and their children’s problem drinking did not appear to be attributable to the examined confounding factors (area of residence, family structure, and fathers’ and mothers’ education, religiosity and one relevant dimension of personality).
Tutkimuksessa havaittiin myös, että vanhempien haitallisen juomisen yhteys heidän lastensa haitalliseen juomiseen ei selittynyt asuinalueella, perherakenteella tai isien ja äitien koulutuksella, uskonnollisuudella ja yhdellä tutkitulla persoonallisuuden ulottuvuudella.
Nevertheless, causality cannot be inferred, as the effect of genetic predisposition on problem drinking could not be excluded.
Tämän tutkimuksen perusteella ei voida kuitenkaan päätellä, että kyseessä olisi aito syy-yhteys, koska haitalliselle alkoholinkäytölle altistavien perintötekijöiden vaikutusta ei pystytty huomioimaan.
This underscores the importance of systematic evidence, as many case reports suggest the opposite.
Tämä muistuttaa systemaattisen tutkimuksen tärkeydestä, koska monien tapausselostusten perusteella uskonnollisuus näytti altistavan laihuushäiriölle.
First, in a systematic study, in which selection bias was tried to be minimized with multiple imputation, parental and personal religiosity did not seem to be major risk factors for anorexia nervosa.
Tässä väitöskirjatutkimuksessa havaittiin, että vanhempien tai yksilön oma uskonnollisuus ei näyttänyt olevan merkittävä laihuushäiriölle alistava tekijä.
In this dissertation, potential sources of bias in psychiatric epidemiology were tackled with systematic, population-based cohort studies in the context of anorexia nervosa and alcohol drinking.
Tässä tutkimuksessa arvioitiin mahdollisia harhan lähteitä tekemällä systemaattisia, väestöpohjaisia seurantatutkimuksia.
Biases threaten the validity of practically every epidemiological study.
Mahdollisten harhan lähteiden vähentäminen on tärkeää, koska käytännössä jokaisessa havainnoivassa tutkimuksessa voi esiintyä harhoja.
Multiple imputation was used to reduce selection bias, and previously overlooked potential confounders were examined with traditional methods and using a natural experiment, the discordant-twin design.
Tilastollisia puuttuvan tiedon täydennysmenetelmiä käytettiin vähentämään valikoitumisharhaa.
In study II (1235 men and 1461 women assessed in early adulthood), it was examined whether potential confounders identified from the literature could explain the association between parents’ and their adult children’s problem drinking.
Tässä väitöskirjatutkimuksessa arvioitiin säilyvätkö laihuushäiriön ja alkoholin käytön aikaisemmissa tutkimuksissa havaitut yhteydet, kun vähälle huomiolle jääneitä mahdollisia harhan lähteitä huomioidaan aiempaa paremmin.
In study III (n = 14787), the discordant-twin design was used to examine the potential confounding effects of genetic factors and childhood family environment in the association of alcohol drinking with all-cause mortality (2203 deaths).
Lisäksi tutkittiin perimän ja lapsuuden ympäristön sekoittavaa vaikutusta käyttämällä kaksosasetelmaa, jossa verrataan kaksosia toisiinsa.
Grains are a staple food and an integral part of daily diets all around the world.
Viljatuotteet ovat laajasti käytettyjä elintarvikkeita ympäri maailman ja siten tärkeä osa ruokavaliotamme.
Irritable bowel syndrome (IBS) is a common gastrointestinal (GI) disorder, in global terms affecting more than every tenth person.
Ärtyvän suolen oireyhtymä (IBS) on yleinen mahasuolikanavan vaiva, sen esiintyvyys on maailmanlaajuisesti noin 11 %.
The FODMAPs (Fermentable Oligo-, Di-, Monosaccharides And Polyols), gluten and amylase trypsin inhibitors (ATIs), which are present in wheat, barley and rye, might be at least part of the reason why gluten-containing grains are often considered as triggers of functional gastrointestinal symptoms.
Rukiin, vehnän ja ohran FODMAP-hiilihydraatit (Fermentable Oligo-, Di-, Monosaccharides And Polyols), gluteeni ja amylaasi-trypsiini inhibittorit (ATI:t) voivat aiheuttaa oireita toiminnallisissa vatsavaivoissa kuten IBS:ssä.
Study IV was performed as a sub-study of study I by examining microbial changes in feces being analysed in 50 subjects.
Neljännessä tutkimuksessa analysoitiin ensimmäiseen tutkimukseen osallistuneiden 50 tutkittavan mikrobisto ulostenäytteistä ja oirekehitystä neljän viikon aikana seurattiin.
The main purpose of this thesis was to determine whether a reduction in the levels of FODMAPs and ATIs in grain products would improve gastrointestinal tolerability of rye and wheat in IBS and non-coeliac gluten sensitivity (NCGS).
Tämän väitöskirjan tavoitteena oli tutkia lievittääkö FODMAP-hiilihydraattien ja ATI:n vähentäminen ruis- ja vehnätuotteissa niiden siedettävyyttä henkilöillä, joilla on ärtyvän suolen oireyhtymä tai gluteeniherkkyys.
Low FODMAP breads can be used as a part of a holistic low FODMAP diet for individuals with IBS.
Vain vähän FODMAP-hiilihydraatteja sisältävää leipää voidaan käyttää osana kokonaisvaltaista FODMAP-rajoitusta.
In study I, subjects with IBS (n=87) consumed either low FODMAP rye bread or regular rye bread for 4 weeks.
Ensimmäiseen vaihtovuorotutkimukseen osallistui 87 henkilöä, joille syötettiin joko vain vähän FODMAP-hiilihydraatteja sisältävää tai tavanomaista ruisleipää kumpaakin 4 viikon ajan.
In the second study, 26 IBS subjects with poor subjective tolerance for wheat were randomised to either wheat bread with yeast as a leavening agent or wheat bread made by a sourdough baking method which was free of additives and had a lower content of ATIs and FODMAPs.
Toisessa tutkimuksessa, johon osallistui 26 aikuista, tutkittiin hiivalla kohotetun, lisättyä gluteenia ja lisäaineita sisältävän tavanomaisen vehnäleivän ja hapattamalla tehdyn lisäaineettoman leivän siedettävyyttä.
In study III, the effects of low FODMAP rye bread and regular rye bread on intestinal events were evaluated with a wireless motility capsule (SmartPill®, Given Imaging ltd, Israel) in seven subjects with IBS.
Kolmas tutkimus vertaili vain vähän FODMAP-hiilihydraatteja sisältävän ja tavanomaisen ruisleivän suolistovaikutuksia yhden vuorokauden ateriakokeessa, jossa oireiden lisäksi tutkittavat myös nielivät erityisen langattoman suoliston olosuhteita mittaavan kapselilaitteen (SmartPill®, Given Imaging ltd, Israel) mahasuolikanavan toimintojen, erityisesti pH:n, läpikulkuajan, suoliston sisäiseen paineen ja supistusten monitoroimiseksi.
It can be speculated that low FODMAP breads may represent a means of improving tolerability of breads among subjects with IBS but switching from regular to a low FODMAP version of bread is likely to exert only modest effects on objectively measured transit times, intestinal pH, intraluminal pressure and faecal microbiota.
Edelleen väitöstutkimuksen mukaan vähemmän FODMAP:ja sisältävät leivät voivat olla paremmin siedettyjä kuin tavanomaiset leivät, mutta tavanomaisen leivän vaihtaminen vain vähän FODMAP-hiilihydraatteja sisältävään leipään ei riitä yksistään aiheuttamaan kovin merkittäviä eroja mahasuolikanavan pH:ssa, läpikulkuajassa, paineessa tai mikrobistossa.
The intervention grain products used in the studies were produced by sourdough baking method which resulted in a reduced FODMAP and ATI content in the test breads.
Tässä väitöskirjatutkimuksessa tutkittiin erityisten hapatusmenetelmien avulla valmistettuja ruis-ja vehnäleipiä, joiden FODMAP- ja ATI-pitoisuudet olivat vähäisemmät kuin tavanomaisissa ruis- tai vehnäleivissä.
However, the overall symptom severity and the total score of symptoms were associated with colonic pressure during the period when the subjects consumed the regular bread.
Oireiden vaikeusaste liittyi paksusuolen sisäiseen paineeseen tavanomaista ruisleipää sisältäneen koepäivän aikana, mutta leipäjaksojen välillä ei havaittu eroja mitatuissa suureissa.
It was found that a low FODMAP content reduced colonic fermentation as measured by breath hydrogen excretion but there were no differences between the bread periods in intestinal pH, transit time, pressure or contractions.
Tutkimuksessa havaittiin, että vähemmän FODMAP-hiilihydraatteja sisältävä leipä aiheutti vähemmän kaasun kertymistä suolistoon ja samalla vähensi ilmavaivojen tunnetta, vatsakipua, vatsan kurinaa ja kramppeja.
The results emerging from this thesis demonstrated that the rye bread with the low FODMAP content reduced colonic fermentation and therefore there was less gas formation when compared to the consumption of regular bread.
Tutkimuksessa havaittiin, että vain vähän FODMAP-hiilihydraatteja sisältävän ruisleipäjakson aikana Klebsiella-bakteeria esiintyi vähemmän ulostenäytteissä kuin tavanomaista ruisleipää sisältäneen koejakson aikana.
Four different randomised studies were performed among a female dominant adult population suffering from IBS.
Väitöstutkimukseen sisältyy neljä erillistä satunnaistettua tutkimusta.
No difference was detected in the gastrointestinal tolerance of these two breads during the observation period of seven days.
Muita eroja suoliston mikrobistossa ryhmien välillä ei havaittu.
The diagnosis of clinical dementia was based on the DSM III-R criteria.
Dementian kliininen diagnoosi perustui DSM III-R kriteereihin.
Genetic analyses were based on genome wide approaches.
Geneettiset analyysit perustuivat genominlaajuiseen tutkimukseen.
The number of individuals suffering from dementia increases as the population ages.
Väestön ikääntymisen myötä dementoituneiden määrä lisääntyy.
Of the 601 subjects aged >85 years and living in Vantaa in 1991, 300 (mean age‐at‐death 92±3.7 years) were examined neuropathologically and 278 genetically.
Aineisto koostui kaikista Vantaalla vuonna 1991 asuneista yli 85 vuotiaista (601), joista 300 tutkittiin neuropatologisesti ja 278 myös geneettisesti.
65% of the study subjects were demented.
Tutkituista 65 % oli dementoituneita.
Key words: dementia, Alzheimer´s disease, cerebral amyloid angiopathy, capillary amyloid angiopathy, population-based study
Avainsanat: dementia, Alzheimerin tauti, aivojen amyloidiangiopatia, kapillaarinen amyloidiangiopatia, populaatiopohjainen tutkimus.
Alzheimer’s disease (AD) is the most common type of dementia, neuropathologically characterized by neuritic plaques (NP) and neurofibrillary tangles (NFT).
Yleisin dementiaan johtava aivosairaus on Alzheimerin tauti (AT), jonka tyypilliset neuropatologiset löydökset ovat neuriittiset plakit (NP) ja neurofibrillivyyhdet (NFT).
In addition, severe CAA in the frontal lobe was nearly significantly associated with dementia.
Lisäksi runsas CAA otsalohkossa liittyi dementiaan lähes merkitsevästi.
Severe NFT -pathology was the most common finding, and associated most strongly with dementia.
Runsas neurofibrilli -patologia oli yleisintä, ja se liittyi dementiaan merkitsevimmin.
LB-related pathology and small cortical infarcts in the anterior brain regions were also independent contributors of dementia.
Lewyn kappale -patologia ja pienet infarktit aivojen kuorikerroksen etummaisella aivoalueella olivat myös dementian itsenäisiä riskitekijöitä.
Genetic risk factors for capAβ were identified for the first time.
CapAβn geneettisiä riskitekijöitä selvitettiin ensimmäistä kertaa väestöpohjaisessa aineistossa.
The aim of this thesis was to assess the neuropathological and genetic risk factors of dementia in a population-based cohort of very elderly (Vantaa 85+).
Tämän väitöskirjatyön tarkoituksena oli selvittää dementian neuropatologisia ja geneettisiä taustatekijöitä väestöpohjaisessa Vantaa 85+ aineistossa.
Analyses of 24 of previously known genetic risk loci for AD revealed associations with various types of AD neuropathologies (NP, NFT, CAA, capAβ).
Tässä työssä havaitsimme 24 ennalta tunnetun AT:n riskiä lisäävän geenilokuksen liittyvän vähintään yhteen AT-tyyppiseen neuropatologiseen löydökseen (NP, NFT, CAA tai capAβ).
Presence of at least two of these pathologies almost doubled the risk of dementia.
Kahden neuropatologisen muutoksen esiintyminen samalla henkilöllä lisäsi dementiariskiä lähes kaksinkertaiseksi.
This study confirmed in a population-based setting previously described findings on neuropathological and genetic factors of dementia.
Löydökset tukevat aikaisempia havaintoja dementian neuropatologisista ja geneettisistä riskitekijöistä.
Except for one subject, at least one type of neuropathology was found in every individual.
Yhtä henkilöä lukuun ottamatta kaikilta tutkituilta löytyi jokin dementiaan liittyvä neuropatologinen muutos.
In addition to AD –related neuropathology, Lewy body (LB)-related pathology and several vascular pathologies were analysed.
AT -patologian lisäksi tutkittiin Lewyn kappale -patologiaa sekä eri tyyppisiä verisuoniperäisiä muutoksia.
Interestingly, every subject with severe capAβ deposition in multiple brain areas was demented.
CapAβ todettiin 28.6 %:lla tutkituista ja kaikki henkilöt, joilla oli runsaasti capAβ-kertymää usealla aivoalueella, olivat dementoituneita.
In this study, the presence of capillary Aβ (capAβ) was for the first time investigated in a population-based setting and was found in 28.6% of the subjects.
Tässä väitöskirjatyössä analysoimme ensimmäistä kertaa väestöpohjaisessa aineistossa CAA:n esiintyvyyttä hiussuonissa (capAβ).
Cerebral amyloid angiopathy (CAA, deposition of amyloid β (Aβ) in the cerebral vessels) is often found in AD, but its role in dementia has been unclear.
Alzheimerin tautiin liittyy usein myös amyloidin kertymistä aivoverisuoniin (cerebral amyloid angiopathy, CAA).
Recent genome-wide association studies have revealed approximately 30 AD risk loci.
Alzheimerin taudin on todettu liittyvän noin 30 eri geneettiseen tekijään.
The very high frequency of CAA and the association of capAβ with dementia were shown.
CapAβ liittyi vahvasti dementiaan.
The parietal and frontal lobes were affected most often.
Se oli keskimäärin lievää, ja yleisintä päälaen- ja otsalohkoissa.
How did family events reflect on her agency?
Miten sukupiirin tapahtumat heijastuivat hänen toiminnassaan?
In terms of theoretical framework, I employed Pierre Bourdieu’s theory on social capital.
Työni teoreettisen viitekehyksen muodostaa Pierre Bourdieun teoria sosiaalisesta pääomasta.
I approach my research from a biographical point of view, via women’s liberation activist Adelaïde Ehrnrooth (1826–1905).
Tarkastelen aihettani henkilöhistoriallisesta näkökulmasta, naisasianaisen Adelaïde Ehrnroothin (1826–1905) kautta.
3) What was the relationship between public and private in Ehrnrooth’s societal work?
3) millainen oli yksityisen ja yleisen suhde Ehrnroothin yhteiskunnallisessa työssä?
Toril Moi has stated that femininity is a form of negative capital, but less so for a woman with substantial social capital.
Toril Moi on puolestaan osoittanut, että naiseus itsessään on negatiivinen pääoman muoto, mutta mikäli naisella on runsaasti sosiaalista pääomaa, hänen sukupuolensa negatiivinen merkitys vähentyy.
The confidence to speak : family and social capital as enabling factors for the political work of Adelaïde Ehrnrooth
Uskallus puhua : sukupiiri ja sosiaalinen pääoma Adelaïde Ehrnroothin yhteiskunnallisen toiminnan mahdollistajina
When wealthy and well connected, a woman is a stronger actor in the public forum.
Vauras ja laajasti verkostoitunut nainen saa äänensä kuuluville yhteiskunnallisessa keskustelussa.
The relationship between Ehrnrooth’s political work and private life was problematic.
Hänen yhteiskunnallisen työnsä ja yksityiselämänsä välinen suhde oli ongelmallinen.
She lived by the values of patriarchal society, which emphasized duty towards family and estate.
Vaikka reformisti, hänen arvonsa kumpusivat patriarkaalisesta ihanteesta, joka korosti velvollisuudentuntoa sukua ja säätyä kohtaan.
My source material consists of family correspondence, Ehrnrooth’s published work and the archival collections of Finnish women’s organizations.
Pääasiallinen lähdeaineistoni on Ehrnroothin perhekirjeenvaihto, minkä lisäksi hyödynnän hänen julkaistuja kirjoituksiaan ja suomalaisten naisasiajärjestöjen arkistokokoelmia.
I applied it to gender history by examining gender as a weakening factor on one’s social capital.
Sovellan Bourdieun teoriaa sukupuolihistoriaan liittämällä siihen pohdinnan sukupuolen merkityksestä pääomaa vahvistavana tai heikentävänä tekijänä.
To pursue her goals, Ehrnrooth wrote extensively for newspapers, did charity work and promoted her political goals privately, via networks of friends and family.
Ehrnroothin toimintakeinot olivat julkinen kirjoittaminen, hyväntekeväisyys ja yksityinen vaikuttaminen laajojen sukulais- ja ystäväverkostojen kautta.
By mirroring her activism with her family dynamics, I study how she became a forerunner of the Finnish women’s movement.
Pohdin Ehrnroothin sukupiirin dynamiikkaa vasten hänen nousuaan suomalaisen naisasialiikkeen esitaistelijaksi.
My doctoral dissertation explores the social agency of a noble woman, and the manner in which she used her family resources to strengthen this agency.
Tutkimus käsittelee aatelisnaisen yhteiskunnallista toimijuutta 1800-luvun lopun Suomessa ja sitä, miten hän pystyi hyödyntämään sukupiiristä nousseita voimavaroja toimijuutensa vahvistamisessa.
2) What means did a noble woman have to influence society?
2) mitkä olivat säätyläisnaisen yhteiskunnallisen vallankäytön keinot?
1) What was the meaning of family as an enabling factor for societal work?
Tarkastelen aihettani seuraavien tutkimuskysymysten kautta: 1) mikä merkitys sukupiirillä oli yhteiskunnallisen toiminnan mahdollistajana?
The identity of an officer was a key factor in Ehrnrooth’s role as a public discussant.
Ehrnroothin tapauksessa kolmanneksi tekijäksi muodostui hänen isänsä Gustaf Adolf Ehrnroothin henkinen perintö, jonka myötä rakentunut upseerin identiteetti oli Ehrnroothin yhteiskunnallista työtä määrittänyt tekijä.
By talking and writing publicly, she broke the customs of her social class and gender, but for her, this militant identity justified her work.
Isänperinnöllä hän oikeutti näkyvän yhteiskunnallisen toimintansa, vaikka samalla rikkoi säädylleen ja sukupuolelleen määriteltyä tapakulttuuria.
She also required her family members to uphold the same patriarchal values.
Hän työskenteli naisten oikeudellisten ja sosiaalisten olosuhteiden parantamiseksi, mutta edellytti omalta suvultaan perinteisten aatelisarvojen huomioimista.
This thesis consists of two parts.
Väitöskirja koostuu kahdesta osasta.
The first part includes chapters 1, 2, and 3.
Ensimmäiseen osaan sisältyvät luvut 1, 2 ja 3.
Nevertheless, a historical view on the European and non-European repertoire is included.
Mukana on lisäksi myös historiallinen katsaus eurooppalaiseen ja ulkoeurooppalaiseen ohjelmistoon.
This includes the emergence of different musical tendencies and the work of pioneer composers and performers.
Tämä sisältää erilaisten uusien musiikillisten suuntausten muodostumisen sekä pioneerisäveltäjien ja -esittäjien esiintulon.
Such classification serves as a tool for the further musical analyses in this work and as a foundation for the methodological framework in chapter 2, which discusses the notions of timbral modulation, timbral polyphony, and timbral re-signification.
Tämä luokittelu toimii työkaluna tämän väitöskirjan musiikkianalyyseissä sekä pohjana metodologiselle kehykselle luvussa 2, joka käsittelee sointivärillisen modulaation (timbral modulation), sointivärillisen polyfonian (timbral polyphony) ja sointivärillisen uudelleenmerkityksellistämisen (timbral resignification) käsitteitä.
Furthermore, this study describes how progressive composers and performers have deeply expanded playing techniques and the timbre of the instrument, and the exploration and combination of the medium with apparatus, artefacts, and new instruments into new ways of making music.
Lisäksi tämä tutkimus käsittelee, miten edistykselliset säveltäjät ja esittäjät ovat merkittävästi laajentaneet soittimen esitystekniikoita ja sointivärejä, kuten myös luoneet uusia musiikin tekemisen tapoja yhdistelemällä soittimen laitteisiin, esineisiin ja uusiin soittimiin.
This chapter surveys the crucial historical facts that generated a paradigm shift in the cello repertoire.
Tämä luku käy läpi merkittäviä historiallisia tapahtumia, jotka rakensivat paradigmamuutoksen sellorepertuaarissa.
The pieces involved emphasise a new timbral development within the repertoire.
Analysoidut teokset painottavat uusia sointivärillisiä kehityksiä ohjelmistossa.
Chapter 1 classifies the cello playing techniques used in the most well-known pieces and studies the solo cello from the 17th century onwards, emphasising so-called extended playing techniques.
Luku 1 luokittelee tunnetuimmissa teoksissa ja etydeissä soolosellolle 1600-luvulta eteenpäin käytetyt soittotekniikat painottaen niin sanottuja laajennettuja soittotekniikoita.
To summarise, this thesis emphasises how timbre was one of the elements that bifurcated the cello repertoire in the 20th and 21st century.
Yhteenvetona, tämä tutkimus käsittelee sitä, miten sointiväri oli yksi sellorepertuaaria 1900- ja 2000-luvulla haarauttaneista tekijöistä.
Chapter 3 discusses a new timbral development in the solo cello and cello with electronic media repertoire in the 20th and 21st century.
Luku 3 käsittelee uusia sointivärin kehityksiä soolosellolle sekä sellolle elektronisen mediaan yhdistettynä 1900- ja 2000-luvuilla.