natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The researched women represent varied life situations: some are young adults with no children, some are single parents, and some are women with families.
Tutkimusjoukon naiset ovat eri elämäntilanteissa olevia naisia: osa nuoria lapsettomia aikuisia, osa yksihuoltajia ja osa perheellisiä naisia.
The phenomenon at hand is a taboo-like social problem, which I examine through locally and temporally encountered and lived experiences.
Kyse on tabuluonteisesta sosiaaliseksi ongelmaksi määrittyvästä ilmiöstä, jota tarkastelen paikallisesti ja ajallisesti elettyinä ja koettuina kokemuksina.
The observational material frames women’s experiential knowledge.
Havainnointiaineisto kehystää naisten kokemustietoa.
I defi ne prostitution as local prostitution in Murmansk oblast in northwestern Russia and as mobile prostitution directed from the oblast to the northern parts of Finland, Sweden, and Norway.
Itäprostituutio määrittyy tässä tutkimuksessa Luoteis-Venäjältä Murmanskin alueelta Suomen, Ruotsin ja Norjan pohjoisosiin suuntautuvaksi liikkuvaksi prostituutioksi sekä Murmanskin alueella paikallisesti harjoitettavaksi prostituutioksi.
Women’s individual life situations and opportunities off ered by the environment, or a lack of them, guide women to the risk zone that provides them a way to enter prostitution.
Naisten yksilölliset elämäntilanteet ja ympäristön tarjoamat mahdollisuudet tai niiden puuttuminen siirtävät naisia riskivyöhykkeelle, jossa rekrytoituminen prostituutioon tulee mahdolliseksi.
Prostitution is also defi ned as a problemsolving method that can be returned to when facing economic diffi culties.
Prostituutio määrittyy myös ongelmanratkaisukeinona, johon voidaan palata taloudellisesti vaikeissa tilanteissa.
The essence of my research lies in women’s experiential knowledge – the knowledge they have produced at a specifi c time, in a specifi c place, and in interaction with specifi c people.
Tutkimuksen ydin on naisten kokemustiedossa – siinä tiedossa, jota he ovat tuottaneet tiettynä ajankohtana, tietyssä paikassa, tiettyjen ihmisten välisessä vuorovaikutuksessa.
Using the ethnographic approach, I link my study to the structures of society and to the local context in which women lead their everyday lives.
Etnografi sella lähestymistavalla kiinnitän tutkimukseni yhteiskunnallisiin rakenteisiin ja paikalliseen kontekstiin, jossa naiset elävät arkeaan.
Detaching oneself from prostitution is often framed by the same factors that affect the entering process – questions concerning subsistence.
Prostituutiosta irrottautumista kehystävät usein samat tekijät kuin prostituutioon tuloa – kysymykset taloudellisesta toimeentulosta.
Prostitution is defi ned as supplementary means to earn a living or as a main livelihood, and women get involved in prostitution as a result of their individual life situations, close relationships, and scanty or missing opportunities.
Prostituutio määrittyy tapoina täydentää toimeentuloa tai pääasiallisena toimeentulon lähteenä, ja naiset valikoituvat prostituutioon yksilöllisten elämäntilanteiden, läheissuhteiden ja valinnanmahdollisuuksien vähäisyyden tai puuttumisen seurauksena.
The operational opportunities of the researched women are based on a sociocultural frame which diff ers from that of Western countries.
Tutkimusjoukon naisten toimintamahdollisuudet paikantuvat erilaiseen yhteiskunnalliskulttuuriseen kehykseen kuin länsimaissa.
I examine prostitution by fi nding out factors that women attribute to the process of entering prostitution, meanings they assign to their experiences within prostitution, and factors that attach one to prostitution and detach one from it.
Tarkastelen prostituutiota kysymällä: mitä tekijöitä naiset liittävät prostituution tuloprosessiin, mitä merkityksiä he antavat kokemuksilleen prostituutiossa ja mitkä tekijät pitävät kiinni prostituutiossa tai irrottavat siitä?
In women’s experiences, prostitution often gains signifi cance as an arena of contradiction shaped by the varied factors and risks present in prostitution.
Prostituutio merkityksellistyy naisten kokemuksissa usein ristiriitojen näyttämönä, jota erilaiset prostituutiossa läsnä olevat tekijät ja riskit muovaavat.
According to women’s experiences, entering prostitution often occurs as a process-like chain of events.
Prostituutioon tulo näyttäytyy naisten kokemuksissa usein prosessimaisena kehityskulkuna.
Using the material I connect the studied phenomenon with women’s environment and depict local and societal factors attached to the status of women.
Havainnointiaineiston avulla sidon tutkimani ilmiön naisten elämisympäristöön sekä kuvaan naisten asemaan kiinnittyviä paikallisia ja yhteiskunnallisia tekijöitä.
I also suggest that the relationship between the multi-channel moving image and the so-called lyrical film should be examined more carefully in the future, as it seems very promising.
Ehdotan myös, että monikanavaisen liikkuvan kuvan ja niin sanotun lyyrisen elokuvan välistä luontevaa yhteyttä olisi jatkossa syytä tutkia tarkemmin.
My conclusion is that in this particular case the language of expression was formed in a process, which was effected by various factors: the subject of the piece, my own relationship to this subject, my own history as an artist, the choices I made during the work process and my own interests and inspirations, especially in the field of experimental film.
Päädyin tulokseen, jonka mukaan tässä tapauksessa esityskielen muotoutumiseen vaikuttivat ennen kaikkea teoksen aihe, oma suhteeni tähän aiheeseen, aiempi historiani taiteilijana, työprosessin aikana tekemäni valinnat sekä omat kiinnostukseni ja innoitukseni kohteeni lähinnä kokeellisen elokuvan suunnalla.
Today, after the introduction of bigger and more up-to-date connections, the old road has significantly quieted down and most of the roadside attractions have now been closed.
Uudempien moottoritieyhteyksien avauduttua vanha tie on tänään pitkälti hiljentynyt ja monet entiset taukopaikat sekä nähtävyydet on nyt suljettu.
Furthermore I try to analyse what kind of differences in the interpretation of the two versions occurred and the reasons behind them.
Tämän ohella koetan analysoida millaisia tulkinnallisia eroja teoksen kahden eri version väille tekoprosessin aikana muodostui ja miksi näin tapahtui.
In the written part of the thesis I try to examine how the expression language of a multi-channel installation evolves during my artistic work process.
Tutkielman kirjallisessa osassa tarkastelen taiteellisen tutkimuksen keinoin monikanavaisen installaation esityskielen muotoutumista oman tekoprosessini aikana.
My thesis consists of two parts: a written and an artistic part. Additionally the artistic part consists of one artwork, Out of Order, which has been produced in two forms: as a single-channel film and as a three-channel installation.
Tutkielman taiteellinen osuus puolestaan koostuu teoksesta Out Of Order, joka on toteutettu kahdessa eri muodossa: yksikanavaisena elokuvana sekä kolmikanavaisena installaationa.
Out of Order presents a trip full of childhood memories along the former Finnish national road 1.
Out of Order seuraa matkaa, joka kiertelee niin sanottua vanhaa ykköstietä pitkin, läpi lapsuusmuistojeni täyttämien maisemien.
Both of these versions are independent artworks, although they have been compiled from the same source material.
Teoksen molemmat versiot ovat itsenäisiä teoksia.
However, the landscapes, locations and recollections from the past are still very strongly present.
Vaikka nykyinen maisema saattaakin vaikuttaa autiolta, ovat kollektiiviset sekä henkilökohtaiset muistot menneestä yhä väkevästi läsnä.
This road used to connect the cities of Turku and Helsinki, the former and the current capital of Finland.
Liikenne Helsingin ja Turun välillä kulki vuosikymmeniä teoksessa kuvattua Valtatie yhden vanhaa tielinjaa myöten ja kyseinen tie oli aikanaan myös Suomen vilkkain liikenneväylä.
Throughout the written part of the thesis I try to articulate both the positive and the negative effects of all these factors.
Kaikkia näitä tekijöitä sekä niiden vaikutuksia – niin negatiivisia kuin positiivisiakin – on eritelty tarkemmin tutkielman edetessä.
This has been carried out through the method of artistic research.
Maisema ja kokeellinen kuva: Taiteellinen tutkimus monikanavaisen liikkuvan kuvan esityskielen muotoutumisesta
The data collection took place in two phases: first in 2006 (5 interviews) and second in 2011–2012 (5 interviews).
Keräsin haastatteluaineiston kahdessa osassa: ensimmäisen osuuden vuonna 2006 (5 haastattelua) sekä toisen osuuden vuosina 2011–2012 (5 haastattelua).
The data analysis followed the narrative analysis method and the holistic-content and categorical-formal analyses.
Aineiston analyysi mukaili narratiivien analyysiä sekä holistis-sisällöllistä ja kategoris-muodollista lukutapaa.
The most important tenets and advice learned from their childhood homes were the values of fair play, culture of encouragement, and positive attitude to work.
Lapsuudenkodin keskeisimmiksi neuvoiksi ja opeiksi osoittautuivat reilunpelin arvot, kannustuksen kulttuuri ja positiivinen asenne työntekoa kohtaan.
The most important personal characteristics as a leader were perseverance and rabidity, honesty and humbleness, as well as the ability to receive and analyze criticism and tolerance of adversities and loneliness.
Johtajuudessa tärkeitä henkilökohtaisia piirteitä olivat sinnikkyys ja ripeys, rehellisyys ja nöyryys, kyky vastaanottaa ja työstää kritiikkiä sekä kohdata vastoinkäymisiä ja sietää yksinäisyyttä.
Challenges and adversities were considered as a natural part of a leader’s job.
Haasteet ja vastoinkäymiset näyttäytyivät osana johtajan toimenkuvaa.
The interviewees were selected carefully based on the definition of a leader’s profession in Ammattiluokitus 2010 [Classification of Occupations 2010].
Haastateltavien valinnassa noudatin tarkkoja kriteereitä ja hyödynsin Ammattiluokitus 2010:n (AML 2010) määritelmää johtajan ammatista.
Social skills included listening and caring action, responsibility and fairness, and the ability to create a positive atmosphere and provide positive feedback.
Sosiaalisiin taitoihin paikantuivat kuuntelemisen ja keskustelun sekä välittävän toiminnan painottaminen, vastuunkanto ja tasa-arvoinen kohtelu sekä kyky luoda myönteinen ilmapiiri ja antaa rakentavaa palautetta.
In this qualitative study, the narrative research approach was employed.
Tutkimuksen lähestymistapana oli narratiivinen laadullinen tutkimus.
Factors enhancing leaders’ commitment to work were interest in the field as well as desire to advance in one’s career and to develop.
Johtajan työhön sitoutumista edistäviksi tekijöiksi paikansin oman alan kiinnostavuuden sekä halun edetä uralla ja itsensä kehittämisessä.
The safe atmosphere was created through mutual affection and care and through an open relationship between home and community.
Turvallisuuden kokemuksen syntymiseen vaikuttivat perheen keskinäinen välittäminen ja huolenpito sekä kodin ja yhteisön avoin suhde.
In their school memories, general upper secondary education studies laid the foundation for successful university studies, which were described as positive and rewarding.
Opiskelukuvailuissa lukio-opinnot loivat pohjan ahkeralle jatko-opinnoille, ja yliopisto-opinnot koettiin myönteisinä ja palkitsevina.
Furthermore, their career development was analyzed in the light of their narratives: what kinds of personal features did the female leaders consider important in their role as leaders and how did they describe the emphases in their action as leaders?
Erittelin myös naisjohtajien urakehitystä heidän tarinoidensa valossa: millaisia henkilökohtaisia piirteitä naisjohtajat pitivät tärkeinä johtajuudessaan sekä miten naisjohtajat kuvasivat oman toimintansa painotuksia johtajuudessaan?
The theoretical framework drew an overall picture about the phenomenon of leadership, its definition and research orientations, as well as about research on female leaders.
Teoreettisessa viitekehyksessä loin kokonaiskuvaa johtajuuden ilmiöstä, sen määritelmästä, tutkimuksellisista kehitysvaiheista sekä naisjohtajuustutkimuksesta.
The data were collected through interviewing ten Finnish female leaders.
Aineisto perustui kymmenen suomalaisen naisjohtajan elämäkerrallisesti edenneisiin haastatteluihin.
Safety appeared the most significant feature of the female leaders’ childhood homes.
Naisjohtajien lapsuudenkodin tarkastelussa merkityksellisimmäksi muodostui turvallisuus.
The most critical phase of the female leaders’ career development was the beginning of their careers.
Urakehityksen kriittinen vaihe oli uran alku.
Other important factors were also substance knowledge and expertise in leadership that had to be in balance.
Sitoutumisessa tärkeiksi tekijöiksi osoittautuivat myös substanssiosaaminen ja johtajuuden asiantuntemus sekä niiden välinen suhde.
The research helps understanding the multidimensional nature of upbringing, education, and leadership.
Se antaa virikkeitä kasvatuksen, koulutuksen ja johtajuuden laaja-alaisuuden ymmärtämiseksi.
When analyzing the leaders’ career development as a whole, it was possible to distinguish two types of careers: straightforward and zigzag career development.
Johtajien urakehityksestä jäsentyi kaksi uratyyppiä: suorasuuntainen ja siksakmainen urakehitys.
They were also asked to describe their school years and themselves as students.
Kysyin, millaisena naisjohtajat kokivat koulunkäynnin ja kouluvuodet sekä miten he kuvasivat itseään opiskelijoina.
This study contributed a new, less studied viewpoint to Finnish female leaders as it analyzed women’s development toward leadership and as leaders by applying the narrative lifespan approach.
Tutkimus antaa tuoreen, entuudestaan vähän tutkitun näkökulman suomalaiseen naisjohtajuuteen tarkastellessaan johtajaksi kehittymistä ja johtajuutta osana elämänkaarta narratiivisesta lähestymistavasta käsin.
The interview method was a combination of narrative interview and themed interview methods.
Aineiston keruussa yhdistyi narratiivinen haastattelu ja teemahaastattelu.
Leadership was defined as a developmental process that appears in four dimensions during one’s lifespan: upbringing, education, career development and the composition of leadership.
Hahmotin johtajuuden koko elämänkaaren kattavaksi kehitysprosessiksi, jota tarkastelin neljän ison osa-alueen kautta: kasvatus, koulutus, urakehitys ja johtajan olemus.
The purpose of the study was to find out how Finnish female leaders’ life stories are connected with their career development and the way they perceive themselves as leaders.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, miten naisjohtajien elämänkulku yhdistyy heidän urakehitykseensä sekä heidän oman johtajuutensa ymmärtämiseen.
Together they form a path to leadership.
Kukin niistä raportoi siten yhden osuuden polusta johtajuuteen.
According to the lifespan perspective, this study focused on how female leaders described their childhood experiences and memories, their upbringing and its role in their leadership development.
Elämänkaarinäkökulman mukaisesti tarkastelin, miten naisjohtajat kuvasivat lapsuudenkodin kokemuksia ja muistoja, saamaansa kasvatusta ja sen merkitystä omalle johtajuudelleen.
Their action as bellwethers meant the abilities of creating a shared vision, emphasizing goal-orientation as well as the elements of trust and distribution of work and power.
Suunnannäyttäjyys ilmeni yhteisen vision ja tuloshakuisuuden korostuksena, luottavaisuutena sekä työnjaon ja vallan delegoinnin taitona.
Social relationships and easiness of school work and as well as women’s accumulating activity appeared the most important factors in their study paths and school years when considered from the perspective of leadership development.
Naisjohtajien koulunkäynnissä ja kouluvuosissa tärkeitä piirteitä olivat sosiaaliset suhteet ja koulunkäynnin helppous, sekä toisaalta aktiivisuuden kasaantuminen.
The lifespan perspective to leadership was illustrated through related upbringing, education, and career development theories.
Esitin elämänkaaren näkökulman johtajuuteen nojautuen kasvatus-, koulutus- ja urakehitysteorioihin.
The emphases of leadership included the dimensions of social interaction and being a bellwether.
Omassa toiminnassa korostuivat suunnannäyttäjyys ja sosiaaliset taidot.
These dimensions formed to core of this doctoral thesis that includes four sub-studies that each reports one of the aforementioned elements.
Osa-alueet muodostivat artikkelimuotoisen väitöskirjassani ytimen.
The international system is an interactive environment that activates parties and is activated by their actions.
Kansainvälinen järjestelmä on vuorovaikutusympäristö, joka aktivoi toimijoita ja aktivoituu toiminnasta.
The analysis method used was data-driven content analysis which emphasises the significance of the data.
Analyysimetodina on käytetty aineistolähtöistä sisällönanalyysia, jolloin aineiston merkitys tulosten kannalta on keskeinen.
Financial, political, administrative and cultural parties have clear roles in nation branding, and this can be seen in the composition of bodies active in nation branding and the division of responsibility.
Taloudellisilla, poliittisilla, hallinnollisilla ja kulttuuritoimijoilla on selkeät roolit maabrändäystyössä, mikä näkyy maabrändäyksen toimielinten kokoamisessa ja vastuun jakamisessa.
Activity of the international system is studied not only from the viewpoint of realistic traditions but also from a constructive and naturalistic perspective, observing the development of state competition strategies towards influencing with identities.
Kansainvälisen järjestelmän toimintaa tarkastelen realistisen perinteen lisäksi konstruktivistisesta ja nationalistisesta näkökulmasta ja havainnoin valtioiden kilpailustrategioiden kehittymistä identiteettivaikutteiseen suuntaan.
Critical factors in organisation of nation branding included specifying the starting points, selecting the stakeholders, coordinating the cooperation, issues involving liability, and monitoring the development.
Organisoinnin kriittisiksi tekijöiksi ilmeni toiminnan lähtökohtien määrittely, toimijoiden valinta, yhteistyön koordinointi, vastuukysymykset ja kehityksen seuraaminen.
The author of this thesis challenges the realistic nature of the international system as an inadequate representation of the system and the activities therein, and proves that the significance of identities is emphasised in the field of competition.
Tutkimuksessa kyseenalaistan kansainvälisen järjestelmän realistisen luonteen riittämättömänä järjestelmän ja toiminnan kuvaajana ja osoitan identiteettien korostuneen merkityksen kilpailussa.
Key issues when developing the operating model for Finland’s nation branding included examples of nation branding by other countries, goals agreed by the stakeholders, a strategic analysis of the strengths and challenges of Finland, and the cultural background of Finland.
Suomen maabrändäyksen toimintamallin rakentamisessa keskeisiksi tekijöiksi nousivat muiden maiden antamat esimerkit maabrändäyksestä, toimijoiden yhdessä muodostamat tavoitteet ja strateginen analyysi Suomen vahvuuksista ja haasteista sekä maan kulttuurinen tausta.
A dominating position has an important role in the creation of a nation branding organisation.
Valta-asema näyttäytyy merkittävänä maabrändäysorganisaation luomisessa.
The ideas of the parties involved on how the competitive edge of Finland could be improved are used to create the current guidelines for nation branding.
Toimijoiden käsitykset Suomen kilpailukyvyn parantamisesta luovat suuntaviivat toteutettavalle maabrändäystoiminnalle.
It was observed during the research that political changes that caused Finland to start nation branding included a change in the interrelationship of political and financial activities, the reactive nature of politics, and changes pertaining to diplomatic activities.
Suomen maabrändäyksen aloittamisen taustalla oleviksi poliittisen toiminnan muutoksiksi ilmeni poliittisen ja taloudellisen toiminnan suhteen muuttuminen, poliittisen toiminnan reaktiivinen luonne sekä diplomaattiseen toimintaan liittyvät muutokset.
This thesis focuses on finding factors to explain the rise of nation branding from the external and internal operating environment of a state.
Tutkimuksessa etsin maabrändäyksen voimistumiselle selittäviä tekijöitä valtion ulkoisesta ja sisäisestä toimintaympäristöstä.
The empirical data used in the thesis is based on thematic interviews the author conducted with people participating in the nation branding work of Finland and representatives of important Finnish branches of industry and export organisations.
Tutkimuksen empiirinen aineisto perustuu teemahaastatteluihin, jotka on kerätty Suomen maabrändäystyöhön osallistuvien tai Suomen keskeisten tuotantoalojen tai vientijärjestöjen edustajilta.
In this thesis, nation branding is used as an example of strategic competition by a state that utilises a nationalistic interpretation of the state plus elements from the fields of marketing, culture and politics.
Maabrändäys edustaa tutkimuksessa valtion kilpailustrategista toimintaa, jossa hyödynnetään nationalistista valtiotulkintaa ja markkinointi-, kulttuuri- ja poliittisia elementtejä.
There are different elements in nation branding, and all of these elements are important in terms of the activity.
Maabrändäyksestä voi erottaa eri elementtejä, joiden kaikkien rooli on tärkeä toiminnan kannalta.
The thesis offers a completely new and broader perspective on nation branding.
Tutkimuksessa luon maabrändäykseen määrittelyyn uuden, laajennetun perspektiivin.
The author also studies the factors that influence the creation of an operating model for nation branding and organisation of nation branding.
Lisäksi tarkastelen sitä, millaiset tekijät vaikuttavat maabrändäyksen toimintamallin luomiseen ja organisointiin.
The way in which the activity is organised embodies the values and goals of nation branding, and thus the importance of nation branding can be expressed by selecting specific stakeholders and funding methods.
Organisointi ilmentää maabrändäyksen arvoja ja tavoitteita, jolloin esimerkiksi toimijakunnan kokoonpanolla ja rahoituksella voidaan ilmentää maabrändäyksen painoarvoa.
Even though parties active in nation branding have stated that Finland’s nation branding should be based on tried and found operating models and the assistance of experts, the fact that nation branding is dependent on the political decision-making system makes it inherently doubtful.
Suunnittelutyö ilmentää suomalaista harkintaa ja sitoutumista, mutta tavoitteiden loppuunvieminen epäilyttää.Vaikka Suomen maabrändäys halutaankin maabrändäystoimijoiden mukaan perustaa menestyvien toimintamallien mukaisesti ja asiantuntijoita hyödyntämällä, toiminnan riippuvaisuus poliittisesta päätöksentekojärjestelmästä tekee siitä epävarman.
However, the context used when analysing the broader external reasons of this phenomenon is global.
Empiirisenä kohteena on Suomi ja Suomen maabrändäys, mutta ilmiön laajempien, ulkoisten syiden analyysissa konteksti muotoutuu kansainvälisestä järjestelmästä.
The State of Finland also justified nation branding by the benefits it offers, the key benefits being the benefits nation branding offers for marketing and management of images as well as the strategic competitive edge it offers.
Keskeiset maabrändäyshyödyt liitettiin markkinointietuun, mielikuvien hallintaan ja maan strategiseen kilpailuetuun, mitä maabrändäyksestä saadaan.