natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the information obtained from this study, the clinical evidence of high-risk medical devices is mostly incomplete and of poor quality.
Tutkimusaineistosta saadun tiedon mukaan korkean riskiluokan lääkinnällisten laitteiden kliininen näyttö on valtaosin puutteellista ja laadultaan heikkotasoista.
Clinical data will be publicly available in Eudamed database in the near future.
Kliiniset tiedot tulevat lähitulevaisuudessa Eudamed-tietokantaan saataville.
A systematic literature review was used as the method in this study.
Menetelmänä tässä tutkimuksessa käytettiin systemaattista kirjallisuuskatsausta.
This has given the opportunity for manufacturers for faster and more cost-effective pathway to bring the medical devices to market in Europe.
Tämä on mahdollistanut laitteiden valmistajille nopeamman ja kustannuksiltaan edullisemman tien saattaa laite markkinoille Euroopassa ja kasvattanut laiteteollisuuden jalansijaa Euroopassa.
The aim of this study was to create an overview of the clinical evidence on high-risk medical devices marketed in Europe and how the issue has been investigated.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää yleisesti, millaiselle kliiniselle näytölle Euroopassa kaupan olevat korkean riskiluokan lääkinnälliset laitteet perustuvat ja miten asiakokonaisuutta on tutkittu.
The information on which clinical evidence is based, is not publicly available, as clinical evaluation data and the results of a clinical trial are not required as a condition of market access in Europe.
Kliinisen näytön perustana oleva tieto ei ole julkisesti saatavilla, sillä Euroopassa kliinistä arviointitietoa ja kliinisen laitetutkimuksen tuloksia ei velvoiteta julkaistavaksi markkinoille pääsyn ehdoksi.
It may also be the case that, clinical evidence updates of current devices cannot be implemented from a safety point of view.
Voi myös olla, että päivityksiä ei kliinisen näytön osalta jostain syystä pystytä toteuttamaan aiotussa käyttötarkoituksessa turvallisuusnäkökulmasta katsottuna.
This is probably due to the limited availability on clinical information of marketed devices, as a public database (Eudamed) does not exist yet in Europe and the device manufacturer may not publish the results of clinical studies.
Tämä johtuu todennäköisesti siitä, että kliinisen tiedon saatavuus markkinoille hyväksytyistä laitteista on rajallinen, koska julkista tietokantaa arviointiraporteista ei ole vielä olemassa Euroopassa eikä laitteen valmistaja välttämättä julkaise tutkimustuloksia.
The requirements for new devices will be significantly tightened and the clinical evidence of already approved devices will need to be updated due to the new device regulation.
Uuden laiteasetuksen myötä vaatimukset tulevat uusille laitteille merkittävästi kiristymään ja kaupan olevien laitteiden kliinistä näyttöä tulee päivittää.
This issue has been investigated by using some reimbursement assessment decisions could be found from few European countries.
Asiakokonaisuutta on kuitenkin tutkittu muutamien Euroopan maiden korvattavuuspäätöksiä hyväksikäyttäen ja niitä hyödynnettiin tässä tutkimuksessa, kuten myös Yhdysvaltojen tietokannoista saatavia tietoja.
This information will provide a stronger insight of the level of clinical evidence regarding the devices marketed in Europe and thus the publication has been justified to be included in this study.
Näiden tietojen avulla saadaan vahvempi näkemys sille, millaiselle tasolle Euroopassa myytävien laitteiden kliinisen näytön perusta pohjautuu.
However, there is still a long way to go before inclusion is achieved.
Inkluusion toteutumiseen on kuitenkin vielä matkaa.
The approach of the study was a case study.
Tutkimuksen lähestymistapana oli tapaustutkimus.
The views and policies of the parties were also largely in line with the stated educational policy guidelines.
Puolueiden näkemykset ja linjaukset olivat myös pitkälti yhteneväisiä julkilausuttujen koulutuspoliittisten linjausten kanssa.
Special education in the discussions of the Helsinki City Council in 2011–2019
Erityisopetus Helsingin kaupunginvaltuuston keskusteluissa vuosina 2011–2019
The public speeches of the members of the Helsinki City Council were approached through a qualitative, material-based content analysis.
Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenten julkisia puheenvuoroja lähestyttiin laadullisen, aineistolähtöisen sisällönanalyysin kautta.
The aim of the study was to analyze the debate on special education in the context of social decision-making.
Tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella erityisopetuksesta käytävää keskustelua yhteiskunnallisen päätöksenteon kontekstissa.
The content of the speeches of the Helsinki City Council delegates on special education emphasized three perspectives: the resource perspective (52%), the quality perspective (31%) and the value perspective (17%).
Helsingin kaupunginvaltuutettujen erityisopetusta käsittelevien puheenvuorojen sisällöissä korostuivat kolme näkökulmaa: resurssinäkökulma (52%), laatunäkökulma (31%) sekä arvonäkökulma (17 %).
In this perspective, the jointly agreed goals of the council delegates and the parties' own values were reflected in the speeches of the delegates.
Tässä näkökulmassa valtuuston yhteisesti sovitut tavoitteet ja puolueiden omat arvopainotukset näkyivät valtuutettujen puheenvuoroissa.
Inclusion was mentioned in Helsinki's stated goals for education and training.
Helsingin julkilausutuissa kasvatuksen- ja koulutuksen tavoitteissa inkluusio mainittiin.
The value perspective was divided into two levels: inequality and integration and inclusion.
Viimeisenä oleva arvonäkökulma jakautui kahteen tasoon: eriarvoisuuteen sekä integraatioon ja inkluusioon.
The subject of the study was the minutes of the discussion of the public council meetings of the Helsinki City Council from 2011–2019.
Tutkimuksessa tutkimuskohteena olivat Helsingin kaupunginvaltuuston julkisten valtuustokokousten keskustelupöytäkirjat vuosilta 2011–2019.
The Helsinki City Council consisted of delegates representing different political parties and their deputies.
Tapauksena oleva Helsingin kaupunginvaltuustosta muodostui eri poliittisia puolueita edustavista valtuutetuista ja heidän varajäsenistään.
The resource perspective was divided into three levels: support for learning, availability of preschool education and study places, and targeting of support.
Resurssinäkökulma jakautui kolmeen tasoon: oppimisen tukeen, varhaiskasvatus- ja opiskelupaikkojen saatavuuteen sekä tuen kohdentamiseen.
The city council decides on the municipality's policies and priorities, so the topics of discussion and contents arising from the speeches of the delegates are very interesting from the point of view of the residents.
Kaupunginvaltuustossa päätetään kunnan suurista linjoista ja arvovalinnoista, joten eri valtuutettujen puheenvuoroista nousevat keskustelunaiheet ja sisällöt ovat kuntalaisten näkökulmasta hyvin mielenkiintoisia.
The purpose was to find out how special education comes up in the discussions of the Helsinki City Council and whether any topic related to special education comes up more in the speeches of the delegates.
Tarkoituksena oli selvittää, miten erityisopetus tulee esille Helsingin kaupunginvaltuuston keskusteluissa sekä nouseeko valtuutettujen puheenvuoroissa jokin siihen liittyvä aihepiiri esille muita enemmän.
There were differences in the number of speeches and the emphasis on the subjects of the discussion.
Pidettyjen puheenvuorojen määrässä sekä sisältöjen painotuksissa oli eroja.
The quality perspective, in turn, was divided into two levels: teaching and the organization of preschool education and training (equity).
Laatunäkökulma puolestaan jakautui kahteen tasoon: opetukseen ja varhaiskasvatuksen- ja opetuksen järjestämiseen (tasapuolisuus).
The research focuses on the discussion of special education in preschool education, primary and secondary education, as well as interprofessional collaboration.
Tutkimuksen kohteena on erityisopetuksesta käytävä keskustelu varhaiskasvatuksessa, peruskoulussa ja toisella asteella sekä kaikkiin niihin liittyvässä moniammatillisessa yhteistyössä.
Before we can think of the future, we must know the history and the present.
Ennen kuin voidaan miettiä tulevaisuutta, pitää tuntea historiaa ja nykypäivää.
The questionnaire was made with the E-lomake programme of the University of Helsinki.
Kysely toteutettiin Helsingin yliopiston E-lomake -ohjelmalla.
The research was realized as futures research and the data were collected with the Delphi method.
Tutkimus toteutettiin tulevaisuudentutkimuksena ja aineisto kerättiin Delfi-menetelmällä.
The questions on the first round were based on topics arisen from the theory.
Ensimmäisen kyselykierroksen kysymykset pohjautuivat teoriasta nousseisiin aihealueisiin.
The discussions were not only positive, criticism and negative points were also presented.
Pohdinnat eivät olleet pelkästään positiivisia, vaan myös kritiikkiä ja negatiivisia aiheita virtuaalisuuden käyttöönottoon liittyen nostetiin esiin.
The benefits of virtual reality have been highlighted in various contexts.
Virtuaalitodellisuuden tuomia hyötyjä on nostettu esiin monissa eri yhteyksissä.
The panelists took part in two successive rounds of questions anonymously.
Asiantuntijapanelistit osallistuivat anonyymisti kahdelle kyselykierrokselle.
The result of the data analysis and thematic design was four main topics: 1) utilization of virtual reality and augmented reality in craft teaching, 2) benefits of virtual reality and augmented reality, 3) disadvantages of virtual reality and augmented reality and 4) the future of craft teaching.
Analyysin ja teemoittelun tuloksena aineistosta nousi esiin neljä pääteemaa: 1) virtuaalisuuden hyödyntäminen käsityön opetuksessa, 2) virtuaalitodellisuuden ja lisätyn todellisuuden hyödyt, 3) virtuaalitodellisuuden ja lisätyn todellisuuden haitat sekä 4) käsityön opetuksen tulevaisuus.
The questions on the second round were created through qualitative analysis of the answers of the first round.
Toisen kyselykierroksen kysymykset laadittiin ensimmäisen kyselykierroksen vastausten pohjalta tehdyn laadullisen sisällönanalyysin avulla.
Virtuality has changed the world and it can be seen that virtuality is coming into teaching and schools.
Virtuaalisuus on mullistanut maailman ja on nähtävissä, että virtuaalisuus on tulossa myös opetukseen ja koulumaailmaan.
New technology is seen as an opportunity, but the most important aspect of handicraft is to be considered to be concrete handmade.
Uusi teknologia ja virtuaalisuus nähdään mahdollisuutena, mutta käsityön tärkeimpänä osa-alueena halutaan pitää konkreettinen käsillä tekeminen.
The theory section of this thesis discusses teaching crafts in Finnish schools now and then as well as virtual reality and augmented reality.
Tutkimuksen teoriaosuudessa perehdyttiin käsityön opetukseen Suomen kouluissa ennen ja nyt sekä virtuaalitodellisuuteen ja lisättyyn todellisuuteen.
The practical examples included learning new craft techniques, learning machines and tools safely, illustrating in a teaching situation and practicing skills independently.
Hyötyjä olivat esimerkiksi uusien käsityötekniikoiden opettelu, koneiden ja väineiden turvallinen opettelu, havainnollistaminen opetustilanteessa sekä taitojen itsenäinen harjoittelu.
Previous research on virtual reality in teaching has shown that virtual reality brings benefits to teaching.
Aiemmat virtuaalitodellisuuden opetuskäyttöön liittyneet tutkimukset ovat osoittaneet, että virtuaalitodellisuus tuo hyötyjä opetukseen.
The panelists found several different benefits, practical examples and ideas on how to utilize virtual reality and augmented reality in teaching crafts.
Panelistit löysivät paljon erilaisia hyötyjä, käyttöesimerkkejä ja monipuolisia ideoita, miten virtuaalitodellisuutta ja lisättyä todellisuutta voidaan hyödyntää käsityön opetuksessa.
Virtual reality and augmented reality in future craft education
Virtuaalitodellisuus ja lisätty todellisuus tulevaisuuden käsityön opetuksessa
The panel of experts consisted of craft teachers, craft teacher students and experts of crafts, virtual reality and augmented reality.
Asiantuntijapaneeli koostui käsityönopettajista, käsityönopettajaopiskelijoista sekä käsityön, virtuaalitodellisuuden ja lisätyn todellisuuden asiantuntijoista.
The aim of this thesis was to find out how virtual reality and augmented reality can be used in teaching crafts in the future.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten virtuaalitodellisuutta ja lisättyä todellisuutta voidaan hyödyntää tulevaisuuden käsityön opetuksessa.
The aim was to find out what kind of possibilities virtual reality and augmented reality are considered to bring to teaching crafts.
Tavoitteena olikin selvittää, millaisena mahdollisuutena virtuaalitodellisuus ja lisätty todellisuus nähdään käsityön opetuksessa.
The material of the thesis consists of general descriptions of the program catalogues of teacher education in the univer-sities of Helsinki, Lapland, Tampere and Turku, which were valid in the academic year 2017-2018.
Tutkielman aineisto muodostuu Helsin-gin, Lapin, Tampereen ja Turun yliopistojen opettajankoulutuksen opetussuunnitelmien koulu-tusohjelmia ja niiden tavoitteita koskevista yleiskuvauksista, jotka olivat voimassa lukuvuon-na 2017-2018.
The research questions are: 1) what kind of discourses can be read out from curriculum texts and 2) what kind of ideals and val-ues are attached in teachers in teacher education curriculum texts.
Tutkimuskysymykset ovat: 1) millaisia diskursseja opetussuun-nitelmateksteistä voi lukea esiin sekä 2) millaisia ideaaleja ja arvoja opettajankoulutuksen opetussuunnitelmateksteissä liitetään opettajuuteen.
The strong-est of these is the discourse of social change.
Vahvimmin näistä oli esillä yhteiskunnallisen muutoksen diskurssi.
I have named the third discourse as Discourse of labour market and efficiency.
Kolmannen diskurssin olen nimennyt työmarkkina- ja tehokkuus diskurssiksi.
The fourth discourse is an individual-centred discourse in which teaching is discussed as a means to the individual’s own development and the growth of in-dividual strengths.
Neljäs löytämäni diskurssi on yksilökeskei-nen diskurssi, jossa opettajuudesta puhutaan yksilön oman kehityksen ja yksilöllisten vah-vuuksien kasvun kautta.
The first discourse is discourse of science that relates teaching to academic teacher education.
Ensimmäinen diskurssi on tieteen diskurssi, joka kiinnit-tää opettajuuden tieteelliseen tieteeseen ja akateemiseen opettajankoulutukseen.
I have named the second discourse as the discourse of social change.
Toisen diskurssin nimi on yhteiskunnallisen muutoksen diskurssiksi.
The most significant exception is the University of Lapland where the teacher education cur-riculum text highlights locality, the significance of individual's own internal capabilities and problematisation of gender.
Selkeimmän poikkeuksen opetussuunnitelmateksteissä muodosti Lapin yliopisto, jonka opet-tajankoulutuksen opetussuunnitelmassa tuotiin esiin muista poikkeuksellisen paljon paikalli-suus ja yksilön omien sisäisten kykyjen arvostaminen sekä sukupuolen merkitys.
The question to be considered further is whether it is possible to find strength and new perspectives for teacher education from the strengths of each university in-stead of following the narratives and phrasing of educational ideologies alike in other univer-sities.
Pohdittavaksi jää, onko yliopistojen omista vahvuuksista mahdollista ammentaa uusia ideoita ja näkökulmia opettajankoulutukseen sen sijaan, että yliopistosta riippumatta seurataan samoja koulutus-ideologioita.
Discource analytic remarks about program catalogues of teacher education
Diskurssianalyyttisia havaintoja opettajankoulutuksen opetussuunnitelmateksteistä
There are three discourses on teacher education in the curriculum texts.
Opetussuunnitelmateksteissä esiintyy neljä opet-tajankoulutusta koskevaa diskurssia.
The second dis-course relates teaching to society considering teachers as actors of social change.
Toinen diskurssi liittää opettajuuden yhteiskuntaan yhteiskunnallisen muutoksen ja sosiaalisen muu-toksen aatepohjalta.
The third discourse empha-sises the effectiveness of teacher education in responding to the needs of the working life by producing teaching professionals.
Diskurssissa opettajuuteen liitetään käsitteitä ka ymmärryksiä työelämän tarpeisiin vastaamisen ja koulu-tuksen tehokkuutta koskevan näkökulman kautta.
The history of the University of Lapland provides the curriculum the specific nature.
Lapin yli-opiston oma kehityshistoria antaa opetussuunnitelmalle omanlaisensa leiman.
The purpose of this thesis is to investigate what kind of ideals of a teacher and teaching con-structed in the curriculum texts of teacher education.
Tässä tutkielmassa tarkastellaan, millaista opettajuutta opettajankoulutuksen opetussuunni-telmateksteissä rakennetaan.
In general, all four discourses are present in each curriculum.
Opetussuunnitelmista oli tulkittavissa pääsääntöisesti kaikkia kol-mea diskurssia.
The theoretical background draws from curriculum research as well as research on the teacher ideals.
Tutkimus rakentuu aiemman opetussuunnitelmatutkimuksen sekä opettajuu-den ideaaleja koskevan tutkimuksen pohjalta, ja tutkimusmetodina sovellan opetussuunni-telmatekstien diskurssianalyyttista luentaa.
The research material was collected from a training school in Southern Finland during 2018.
Tutkimuksen aineisto kerättiin eteläsuomalaisesta harjoittelukoulusta vuoden 2019 aikana.
The interviews were conducted as semi-structured thematic interviews.
Haastattelut toteutettiin puolistrukturoituina teemahaastatteluina.
The research is based on the idea of inclusion, the right of all children to study together in the same school with other children, regardless of their individual characteristics or disabilities.
Tutkimuksen taustalla on ajatus inkluusiosta, eli kaikkien lasten oikeudesta opiskella yhdessä ja samassa koulussa muiden lasten kanssa huolimatta heidän yksilöllisistä ominaisuuksistaan tai vammoista.
The research material was analyzed by means of theory-based content analysis.
Tutkimusaineisto analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin keinoin.
Co-teaching has been identified in previous studies as a viable means of teaching heterogeneous groups of students without the need for differentiated teaching solutions.
Samanaikaisopetus on aiemmissa tutkimuksissa todettu varteenotettavaksi keinoksi opettaa heterogeenisiä oppilasryhmiä ilman tarvetta eriyttäville opetusratkaisuille.
The material of the study was collected by interviewing the actors and by observing the practical work of the teachers.
Tutkimuksen aineisto kerättiin haastattelemalla tutkimuksen kohteena olleita toimijoita sekä havainnoimalla opettajien käytännön työskentelyä.
The purpose of this case study is to find out how co-teaching in a Finnish teaching practice-school is implemented and what meanings teachers give to co-operation.
Tämän tapaustutkimuksen tarkoituksena on selvittää, miten samanaikaisopetusta suomalaisessa harjoittelukoulussa toteutetaan sekä millaisia merkityksiä opettajat yhteistyön tekemiselle antavat.
Cooperation and the ability of a special education teacher to bring their own expertise to co-teaching lessons were limited by negative attitudes towards co-teaching, teacher-led teaching methods, and the lack of joint planning time.
Yhteistyötä ja erityisopettajan mahdollisuuksia tuoda omaa asiantuntemustaan samanaikaisopetustunneille rajoittivat negatiiviset asenteet samanaikaisopetusta kohtaan, luokanopettajajohtoiset opetusmenetelmät, sekä yhteisen suunnitteluajan vähyys.
In addition, co-teaching requires joint planning time included in teachers' working time, as well as training in the effective use of that time.
Lisäksi samanaikaisopetus edellyttää yhteistä, opettajien työaikaan sisältyvää suunnitteluaikaa sekä koulutusta suunnitteluajan hyödyntämiseen tuloksellisella tavalla.
: Case Study on Cooperation Between Special Education Teacher and General Education Teachers
: tapaustutkimus laaja-alaisen erityisopettajan ja luokanopettajien välisestä yhteistyöstä
This case study was carried out using qualitative data collection and analysis methods.
Tapaustutkimus toteutettiin laadullisia aineistonkeruu- ja analyysimenetelmiä hyödyntäen.
The observation was carried out by videotaping co-teaching lessons.
Havainnointi toteutettiin videoimalla samanaikaisopetustunteja.
In particular, the transfer of special education teachers' expertise to co-teaching lessons should be promoted by encouraging special education teachers to become active actors in the planning, implementation and evaluation of co-teaching.
Eritoten erityisopettajien asiantuntemuksen siirtymistä samanaikaisopetustunneille tulee edistää kannustamalla erityisopettajia aktiivisiksi toimijoiksi samanaikaisopetuksen suunnittelussa, toteutuksessa ja arvioinnissa.
Co-teaching is conceptualized as a combination of general education and special education in which teachers with different expertise work together to promote the inclusion of all students.
Samanaikaisopetus käsitteellistetään tässä tutkimuksessa yleisopetuksen ja erityisopetuksen yhdistelmänä, jossa eri asiantuntemuksen omaavat opettajat toimivat yhteistyössä edistääkseen kaikkien oppilaiden osallisuutta.
The quality of co-teaching as a teaching method promoting inclusion must be further developed by strengthening teachers' knowledge of utilizing co-teaching methods.
Samanaikaisopetuksen laatua inkluusiota edistävänä opetusmenetelmänä tulee jatkossa kehittää vahvistamalla opettajien tietotaitoa samanaikaisopetusmenetelmien hyödyntämisestä.
Co-teaching is a method in which two equal teachers share responsibility for the planning, implementation and evaluation of the lesson.
Samanaikaisopetus on viime vuosina yleistynyt opetuksen järjestämistapa, jossa kaksi tasa-arvoista opettajaa jakavat yhdessä vastuun opetuksen suunnittelusta, toteutuksesta sekä arvioinnista.
The focus of the study was on one special education teacher and two classroom teachers collaborating with the special education teacher.
Tutkimuksen keskiössä oli yksi laaja-alainen erityisopettaja sekä kaksi erityisopettajan kanssa yhteistyötä tekevää luokanopettajaa.
The use of functional and diverse teaching methods, the structured structure of the lesson and the teachers' similar attitudes towards collaborative work were defined as aspects which promote teacher cooperation in this study.
Opettajien yhteistyötä edistäviksi aspekteiksi tutkimuksessa määrittyivät toiminnallisten ja monipuolisten opetusmenetelmien hyödyntäminen, oppitunnin strukturoitu rakenne sekä opettajien samankaltaiset merkityksenannot yhteistyön tekemistä kohtaan.
Co-teaching was carried out in the research school mainly by using the One teach, One assist model in which the special education teacher was the assisting one.
Samanaikaisopetusta toteutettiin tutkimuskoulussa pääasiallisesti siten, että erityisopettaja toimi avustavassa tai luokanopettajan opetusta täydentävässä roolissa.
Qualitative content analysis was applied in the study.
Aineisto on analysoitu sisällönanalyysin keinoin.
This study shows how students used these narratives in terms of time perspective: past, presence and future when talking about their interest in their discipline.
Lopuksi tarkastellaan, miten humanistiopiskelijat narratiivista riippuen käyttivät kiinnostuksen ilmaisuja eri tavoin painottuen menneisyyden, nykyisyyden ja tulevaisuuden aikaperspektiiviin heidän jäsentäessään opiskelua koskevaa kiinnostustaan ja opiskeluvalintoja.
Narratives about interest and diciplinary choises in humanities studies
Humanistiopiskelijoiden puhetapoja opiskelua ja opiskelualaa koskevasta kiinnostuksesta
The aim of this study is to show how university students in humanities talk about their interest in disciplinary choices and studies at their first academic year.
Tässä tutkimuksessa on tarkastellaan lähtökohtaisesti opiskelualastaan kiinnostuneiden, humanistisen tiedekunnan opiskelijoiden, kertomuksia opiskelualavalinnasta ja opiskelua koskevasta kiinnostuksesta.