natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Teachers experienced strong sense of agency in the pedagogical implementation of the curriculum, but weak agency if the instructions related to the new curriculum had come from supervisors without discussion or training.
Opettajat kokivat vahvaa toimijuutta opetussuunnitelman pedagogisessa toteuttamisessa, mutta heikkoa toimijuutta jos uuden opetussuunnitelman ohjeistus oli tullut esimiehiltä ilman keskustelua tai koulutusta.
In this study, professional agency has been seen through a subject-centered sociocultural approach and is defined and understood as teachers perceptions of the ability to influence their sociocultural environment.
Tutkimuksessa ammatillinen toimijuus on nähty subjektikeskeisen sosiokulttuurisen lähestymistavan kautta ja määritellään sekä ymmärretään opettajan käsityksinä mahdollisuudestaan vaikuttaa sosiokulttuuriseen ympäristöönsä.
The research material was collected by interviewing nine teachers in grades 1-6 with university education.
Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisena tutkimuksena, jonka tutkimusaineisto kerättiin haastattelemalla yhdeksää 1-6 luokkien opettajaa, joilla oli ammatillinen yliopistokoulutus.
The research helps to understand teachers attitudes towards pedagogical reforms and changes in the school context.
Tutkimus auttaa ymmärtämään opettajien suhtautumista pedagogisiin uudistuksiin ja muutoksiin koulukontekstissa.
The new curriculum was seen as both a resource and a threat to the professional agency.
Uusi opetussuunnitelma nähtiin sekä ammatillisen toimijuuden kokemusten resurssina että uhkana.
Tiivistelmä - Referat - Abstract The purpose of the study was to examine primary school teachers' sense of professional agency in relation to the new Finnish curriculum reform (POPS 2014) and what kind of resources or challenges teachers faced in relation to professional identity and work practices.
Tiivistelmä - Referat - Abstract Tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia alakoulun opettajien ammatillisen toimijuuden kokemuksia (sense of agency) suhteessa uuteen opetussuunnitelmareformiin (POPS 2014) sekä minkälaisia resursseja ja haasteita opettajat kohtasivat liittyen ammatti-identiteettiin ja työkäytänteisiin.
The results of the study showed that the role of the teacher, professional identity, interaction skills, learning environments, IT skills and leadership were influencing teachers’ professional sense of agency.
Tutkimuksen tulokset osoittivat opettajan roolin, ammatti-identiteetin, vuorovaikutustaitojen, oppimisympäristöjen, tietoteknisen osaamisen ja esimiessuhteen vaikuttavan opettajien ammatillisen toimijuuden kokemuksiin.
The teachers of this study saw themselves as active agents and teachers as well as influencers of society in the future.
Tutkimuksen opettajat näkivät tulevaisuudessa itsensä aktiivisina toimijoina ja opettajina sekä yhteiskunnallisina vaikuttajina.
The role of the teacher is to increasingly act as a guide and evaluator of the student's learning process.
Opettajan tehtävä on toimia oppilaan oppimisprosessin ohjaajana ja arvioijana.
Teachers stated that the requirements for IT skills had increased and they requested more training and resources.
Opettajat toivoivat kouluihin lisää koulutusta ja resursseja.
Teachers’ sense of professional agency facing the new curriculum reform
Opettajan ammatillisen toimijuuden kokemuksia uuden opetussuunnitelmareformin edessä
The study also opens up future scenarios of teaching and being a teacher.
Tutkimus raottaa myös opettajuuden tulevaisuuden skenaarioita.
The aim of the study is to produce new information about the sense of teachers' professional agency in the face of the challenges and changes of the new curriculum.
Tutkimuksessa halutaan tuottaa uutta tietoa opettajien ammatillisen toimijuuden kokemuksista uuden opetussuunnitelman haasteiden ja muutosten edessä.
Teachers considered the scope of the curriculum, assessment, and student self-direction as challenging.
Opetussuunnitelman laajuuden, arvioinnin ja oppilaiden itseohjautuvuuden opettajat huomioivat toimijuutta haastavina.
The study provides a good opportunity to view the primary school teachers’ sense of agency and the related challenges and resources as the new curriculum reform is implemented in schools.
Tutkimus antaa hyvän mahdollisuuden tarkastella alakoulun opettajien ammatillisen toimijuuden kokemuksia ja niihin liittyviä haasteita sekä resursseja uuden opetussuunnitelmareformin jalkautuessa kouluihin.
The development of the group and its stages have previously been studied mainly in adults and adolescents.
Ryhmän kehittymistä ja sen vaiheita on tutkittu lähinnä aikuisilla ja nuorilla.
The most important method of grouping were named plays and games, changing seats, and the daily maintenance of grouping.
Tärkeimmiksi ryhmäytymiskeinoiksi nimettiin pelit ja leikit, vaihtuvat istumapaikat sekä päivittäinen ryhmäyttämisen ylläpitäminen.
Bruce Tuckman's model has been used as a theoretical basis, as it best suited the nature of the study.
Ryhmäytymisessä on käytetty teoriapohjana Bruce Tuckmanin mallia, sillä se sopi parhaiten tutkimuksen luonteeseen.
School satisfaction has also been studied in the past, but the research has focused mainly on young people.
Kouluviihtyvyyttä on tutkittu myös aiemmin, mutta tutkimukset ovat keskittyneet pääosin nuoriin.
In addition to data-driven reasoning, the study also used theory to support research findings.
Aineistolähtöisen päättelyn lisäksi tutkimuksessa käytettiin myös teoriaa tukemaan tutkimustuloksia.
A grouped class in which students feel safe would also seem to predict better motivation to study and a willingness to come to school, which in turn promotes learning and maintains school satisfaction.
Ryhmäytynyt luokka, jossa oppilaat kokevat olonsa turvallisiksi, näyttäisi ennustavan myös parempaa opiskelumotivaatiota ja sitä, että kouluun tullaan mielellään, joka taasen edistää oppimista ja ylläpitää kouluviihtyvyyttä.
The effect of grouping and school satisfaction was also seen as significant.
Myös ryhmäytymisen vaikutus ja kouluviihtyvyyteen nähtiin merkityksellisenä.
In addition to the new research data, this research is also intended to provide understanding for grouping both classroom teachers already working in the field and those still studying.
Uuden tutkimustiedon lisäksi tällä tutkimuksella on myös tarkoitus välittää tietoa ryhmäytymisestä niin jo kentällä työskenteleville kuin vielä opiskeleville luokanopettajille.
Class teachers felt that grouping and their own role in the process were very important.
Luokanopettajat kokivat ryhmäytymisen ja oman roolinsa prosessissa todella tärkeänä.
In addition, the purpose is to map the benefits and challenges of grouping and the impact of grouping on school satisfaction.
Tämän lisäksi tarkoituksena on kartoittaa ryhmäytymisen hyötyjä ja siihen liittyviä haasteita sekä ryhmäytymisen vaikutusta kouluviihtyvyyteen.
The study was conducted as a qualitative research in which 4 class teachers who worked in the first two grades of elementary school in the Helsinki metropolitan area were interviewed.
Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisena tutkimuksena, jossa haastateltiin 4 luokanopettajaa, jotka työskentelivät peruskoulun alkuopetuksessa pääkaupunkiseudulla.
It would appear, that school satisfaction is influenced by the teacher and the level of class grouping, which in turn affects class group dynamics and atmosphere, which also affect school comfort.
Näyttäisi siltä, että kouluviihtyvyyteen vaikuttavat opettaja ja luokan ryhmäytymisen taso, jotka taas vaikuttavat luokan ryhmädynamiikkaan ja ilmapiiriin, jotka vaikuttavat niin ikään kouluviihtyvyyteen.
The purpose of the study is to find out how classroom teachers understand grouping, its methods and their own pedagogical role in this process.
Tutkimuksen on tarkoitus selvittää, miten luokanopettajat käsittävät ryhmäytymisen, sen keinot sekä oman pedagogisen roolinsa tässä prosessissa.
The main benefit was that teachers felt successful in pair and group work, and the challenges were again associated with shyness, undesired behavior and the general language problems.
Tärkeimpänä hyötynä opettajat kokivat pari- ja ryhmätyöskentelyn onnistumisen ja haasteet taas liitettiin ominaisuuksiin, kuten ujouteen, väkivaltaisuuteen, yhteistyöhaluttomuuteen ja kielellisiin vaikeuksiin.
The aim of this study was to obtain more information about grouping and its different dimensions in the first two grades of elementary school.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli saada lisää tietoa ryhmäytymisestä ja sen eri ulottuvuuksista alkuopetuksessa.
Inductive content analysis and data quantification were used as the analysis method of the study.
Tutkimuksen analysointimenetelmänä käytettiin induktiivista sisällönanalyysia sekä aineiston kvantifiointia.
Pedagogical views of class teachers on grouping and it´s effects on school
Luokanopettajien pedagogisia käsityksiä ryhmäytymisestä ja sen vaikutuksista alkuopetuksessa
A theme-based individual interview was used as the data acquisition method.
Aineistonhankintamenetelmänä käytettiin teemapohjaista yksilöhaastattelua.
The aim of this study is to examine classroom teachers' perceptions of grouping and the methods used for grouping in the context of first two grades of elementary school.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on tutkia luokanopettajien käsityksiä ryhmäytymisestä ja ryhmäytymiseen käytetyistä keinoista alkuopetuksen kontekstissa.
As no research can be found and lower primary education is a relevant time for grouping, the research was limited to lower primary teachers.
Ryhmäytymisen kannalta alkuopetus on merkityksellistä aikaa, rajattiin tutkimus koskemaan juurikin alkuopettajia.
It was sent to the defendants by e-mail and accordingly it was returned by e-mail.
Se toimitettiin vastaajille sähkö-postitse ja vastaavasti se palautettiin sähköpostilla.
Methods: The study was qualitative.
Menetelmät: Tutkimus oli laadullinen.
The research material was collected with a questionnaire from eight teachers.
Tutkimuksen aineisto kerättiin kyselylomakkeella kahdeksalta opettajalta.
The material was analyzed by means of content analysis in a theoryguided manner.
Aineistoa analysoitiin sisällönanalyysin keinoin teoriaohjaavasti.
Inclusion is also the student's own personal school work related solutions.
Osallisuutta on myös oppilaan omat henkilökohtaiset koulutyöhön liittyvät ratkaisut.
The research results are consistent with previous studies insofar as inclusion has been examined from an operational perspective.
Tutkimustulokset ovat yhteneviä aiempien tutkimusten kanssa siltä osin, kun on tutkittu osallisuutta toiminnan näkökulmasta.
Respondents were selected to participate in the study through an existing network.
Vastaajat valikoitiin osallistumaan tutkimukseen jo olemassa ole-van verkoston kautta.
Challenges to the realization of inclusion are at the individual level students whose attitude towards school work is negative or indifferent, and at the community level an (yet) undeveloped culture of inclusion that defines the whole school.
Haasteena osallisuuden toteutumiselle on yksilötasolla oppilaat, joiden suhtautuminen koulutyöhön on kielteinen tai välinpitämätön sekä yhteisötasolla (vielä) kehittymätön koko koulua määrittävä osallisuuskulttuuri.
Pupil involvement supports the building of a school culture based on the principles of learning, wellbeing, security, interaction and democracy.
Oppilaan osallisuus tukee koulun toimintakulttuurin rakentumista opiske-lun, turvallisuuden, vuorovaikutuksen ja demokratian periaatteiden mukaisesti.
The questionnaire contained 13 open questions on the topic of student involvement in school.
Kyselylomakkeessa oli 13 avointa kysymystä aiheesta oppilaan osal-lisuus koulussa.
The questionnaire was implemented as an E-form.
Kyselylomake toteutettiin E-lomakkeena.
Pupil involvement is realized at school as student union activities, as pupils' responsibilities in the whole school community or as small opportunities for influence in everyday study situations.
Oppilaan osallisuus toteutuu koulussa oppilaskuntatoimintana, oppilaiden vastuutehtävinä koko kouluyhteisössä tai pieninä vaikutusmahdollisuuksina arki-sissa opiskelutilanteissa.
Tiivistelmä - Referat - Abstract Aims: The purpose of the study was to examine how student participation in schools is realized and how student involvement supports the construction of the school's operating culture in accordance with the principles defined in the Curriculum 2014.
Tavoitteet: Tutkimuksen tarkoitus oli tutkia, millä tavoin oppilaan osallisuus kouluissa toteu-tuu ja miten oppilaan osallisuus tukee koulun toimintakulttuurin rakentumista Opetussuunni-telma 2014:ssa määriteltyjen periaatteiden mukaisesti.
Changing and permanent discourses on the spesifity of behavior
Käyttäytymisen erityisyyden muuttuvia ja pysyviä diskursseja
Naming a child special affects the way and place of his/her teaching and therefore it is necessary to look at the definitions and discourses of special behavior.
Lapsen nimeäminen erityiseksi vaikuttaa tämän opetuksen tapaan ja paikkaan ja siksi on tarpeellista tarkastella lapsen määrittelyjä ja diskursseja.
The specificity of children's behavior and children considered as special have been raised in school discussions as the cause of deteriorating learning outcomes, causing problems with teachers' time use and preventing teaching of the so called majority of children in primary school.
Lasten käyttäytymisen erityisyys ja käyttäytymiseltään erityisiksi nimetyt lapset on koulukes- kusteluissa nostettu syyksi oppimistulosten huononemiseen, opettajien ajankäytön ongel- miin ja jopa lasten enemmistön selviämiseen peruskoulussa.
The purpose of the thesis was to find out how the behavioral problems and a child with a behavioral disorder named in many ways is constructed in expert articles and to examine the specificity of behavior using the social disability model of disability research.
Tutkielman tarkoitus oli selvittää miten käyttäytymisen erityisyys ja tutkimuksessa sekä koulun todellisuudessa monin tavoin nimetty käytöshäiriöinen lapsi rakentuu asiantuntijoiden artikkeleissa sekä tarkastella käyttäytymisen erityisyyttä käyttä- mällä vammaistutkimuksen sosiaalisen vammaisuuden mallia erityisyyden tarkastelussa.
The study highlights the discourses special pedagogy experts have built on the specificity behavior of a child in the book series "Childrens’ Special Care and Education in Finland" over seven decades.
Tutkimuksessa tuodaan esiin niitä diskursseja, joilla erityispedagogiikan asiantuntijat ovat rakentaneet lapsen käyttäyty- misen erityisyyttä "Lasten erityishuolto ja -opetus" -kirjasarjassa seitsemän vuosikymmenen aikana.
The textual material was analyzed by thematizing the medical, disability or feature related definitions of these texts, as well as the definitions of the social construction and creation of specificity according to the theoretical background of the research.
Tekstiaineisto analysoitiin ja- kamalla ne teemoihin tekstien lääketieteellisiin, vammaan tai ominaisuuteen liittyvien määrit- telyjen perusteella sekä erityisyyden sosiaalisen rakentumiseen ja luomiseen perustuvien määrittelyjen perusteella tutkimuksen teoriataustan mukaisesti.
According to the study, the discourse based on psycho- medical interpretation is the hegemonic discourse of the "Special Care and Education of the Child in Finland" book series, in which the child’s position is a child with internal pathology.
Tutkimuksen mukaan psyko-lääketieteellisen tulkinnan mukainen diskurssi on "Lapsen erityishuolto ja -opetus" -kirjasarjan hegemoninen diskurssi, jossa lapsen positio on erityisellä käyttäytymisellä oirehtia sisäistä patologiaa.
After the thematizing, the selected text samples were analyzed for how the causes of specificity are localized and what is the child's position in them, and the discourses formed by these were named.
Valituista tekstinäytteistä analysoitiin mihin erityisyyden syyt paikallistuvat ja mikä on lapsen konstruktio niissä ja ni- mettiin diskurssit.
The discourses of the specificity of behavior in the material reflected changes in the paradigms of special education and special pedagogy and the cultural reproduction of the category of specificity.
Käyttäytymisen erityisyyden diskurssit aineistossa heijastelivat erityisopetuksen ja erityispe- dagogiikan paradigmojen muutoksia ja erityisyyden määrittelyn kategorian kulttuurista uu- sintamista.
The discourses of the material and the child's positions reflect changes in special education and in the paradigms of special education, as well as the cultural structure of the discipline.
Aineiston diskurssit ja lapsen po- sitiot heijastavat erityisopetuksen ja erityispedagogiikan muutoksia sekä tieteenalan kulttuu- rista rakennetta.
Sahlin's cultural model was used as a way to study the change in the discipline of special education together with changes outlined through paradigms.
Sahlins`in kulttuurisen teorian mukaista luentaa käytettiin täydentämässä paradigmojen kautta hahmotettua erityispedagogiikan tieteenalan muutosta.
The research showed a hegemonic discourse based on psycho-medical interpretation, which at different times defined the child's position as a victim of the child's psychological and biological structure and as achild who is not mentally adaptive.
Näitä diskursseja tarkasteltiin myös erityisopetuksen ja erityispedagogii- kan muutosten konteksteissa Aineistossa rakentui psyko-lääketieteelliseen tulkintaan perustuva hegemoninen diskurssi, joka eri aikoina määritti lapsen positioksi lapsen psykologisen ja biologisen rakenteensa uh- rina, kehityksellisesti ympäristöön mukautumattoman lapsen, lapsen, joka reagoi ympäris- töönsä ja vuorovaikutukseen patologiallaan ja sisäiseltä olemukseltaan vaurioituneen lapsen Hegemoniselle diskurssille rakentui myös rinnakkaisia ja siihen kietoutuneita diskursseja.
The material of the study consisted of the texts of the thirteen editions of the book "Childrens’ Special Care and Education in Finland", dealing with behavioural disorders.
Tut- kimuksen aineiston muodosti "Lapsen erityishuolto ja -opetus" -kirjasarjan kolmentoista pai- noksen lapsen käyttäytymisen erityisyyttä käsittelevät tekstit.
Critical discourse analysis was used as a research and analysis method in the study.
Näitä diskursseja tarkastellaan erityisopetuksen muutosten ja erityispedagogiikan paradigmojen kontekstissa Tutkimuksessa käytettiin tutkimus- ja analyysimenetelmänä kriittistä diskurssianalyysia.
Hemp was once the most widely used textile fiber, as it can be grown in a large part of the world, including Finland.
Hamppu oli aikoinaan käytetyin tekstiilikuitu, sillä sitä pystytään kasvattamaan laajalla alueella maailmassa, myös Suomessa.
The data was analyzed by using content analysis.
Aineistot analysoitiin sisällönanalyysin avulla.
The research method was qualitative design-based research.
Tutkimusmenetelmänä oli laadullinen kehittämistutkimus.
The results were applied by producing five weaving patterns using different weaves and setts.
Tuloksia sovellettiin tuottamalla viisi kudontamallia, joissa käytettiin eri sidoksia ja tiheyksiä.
It is an ecological textile plant, because it doesn't require much irrigation or pesticides.
Se on ekologinen kuitukasvi, sillä se ei vaadi paljoa kastelua tai kasvinsuojeluaineita.
Hemp fiber is very durable, breathable and moisture-absorbing and doesn't mold easily.
Hamppukuitu on ominaisuuksiltaan hyvin kestävää, hengittävää ja kosteudenimukykyistä, eikä se homehdu helposti.
The data consisted of prototypes produced by the researcher, prototyping process journal and interview with an expert in the field.
Aineisto koostui tutkijan valmistamista prototyypeistä, prosessin dokumentoinnista ja asiantuntijan haastattelusta.
The evaluation of the samples emphasized the applicability of the patterns to the weaving amateurs.
Näytteiden arvioinnissa painotettiin mallien sovellettavuutta kudonnan harrastajille.
The yarn was rough, thick and stiff, so it is not suitable for products that need to drape well or are worn next to skin.
Lanka oli karhea, paksu ja jäykkä, joten se ei sovi laskeutuvuutta vaativiin tai ihoa vasten tuleviin tuotteisiin.
The advantages of the yarn are its expressive appearance and fast weaving process due to the thickness of the yarn.
Javan etuja ovat sen ilmeikkyys ja nopea kudottavuus langan paksuuden vuoksi.
Weaving with hemp yarn : design-based research on handwoven textiles
Hamppulangalla kutominen : käsinkudottavien tekstiilien kehittämistutkimus
The products of the weaving patterns were bathroom rug, decorative acoustic board, garden apron, drawstring backpack and grocery bag.
Tuotteet olivat kylpyhuoneen matto, akustiikkataulu, puutarhaesiliina, narureppu ja kestokassi.
The yarn used in the study was inelastic, got easily broken and produced lint, so it is suitable for experienced weavers and should be handled with care during the weaving process.
Tutkimuksessa käytetty lanka oli joustamaton, helposti katkeava ja siitä irtosi paljon nukkaa, joten se soveltuu parhaiten kokeneille kutojille ja sen käytössä tulee suosia hellävaraisia kudontamenetelmiä.
Couple of the samples were washed in order to find out how the textiles change after washing them.
Osalle näytteistä tehtiin myös pesutesti, jotta materiaalin yleiset pesumuutokset saataisiin selville.
The properties of the samples were evaluated independently and in the interview with the expert.
Prototyyppien ominaisuuksia arvioitiin asiantuntijahaastattelussa ja itsenäisesti näköaistin avulla ja haptisesti.
39 samples were woven from two warps.
Prototyyppejä varten rakennettiin kaksi koelointa, joista saatiin yhteensä 39 näytettä.
The aim of the study is to explore the weaving methods of the hemp yarn, find the functional product applications and produce weaving patterns for amateur weavers.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää hamppulangan kudontatekniset ominaisuudet, materiaalin ominaisuuksia hyödyntävät tuotesovellukset ja harrastajille soveltuvat kudontamallit hamppulangasta, jotta kynnys hamppukuidun käyttöön harrastajien kankaankudonnassa madaltuisi.
The best applications are easy-care home decor textiles and bag fabrics.
Parhaiten Java-hamppulanka soveltuu helppohoitoisiin sisustustekstiileihin ja kassikankaisiin.
Due to the washing properties, the most suitable weave patterns for this yarn have short floats and tight setts.
Langan pesuominaisuuksien vuoksi tiiviit ja lyhytnastaiset sidosrakenteet soveltuvat sille parhaiten.
The prototypes were woven with various weaves and setts with Java-hemp yarn.
Prototyyppeihin valittiin materiaaliksi Java-hamppulanka, josta toteutettiin tekstiilinäytteitä eri sidoksilla ja tiheyksillä.
The weaves utilized were warp-faced corkscrew, honeycomb, m's and o's, undulating twill and double fabric.
Sidoksista hyödynnettiin kuviollista ripsiä, vohvelia, leppäliinaa, aaltomaista toimikasta ja kaksinkertaista kangasta.
Could I become an entrepreneur?
Olisiko minusta yrittäjäksi?
But who can become an entrepreneur and does it require a certain kind of personality?
Kenestä sitten voi tulla yrittäjä ja vaaditaanko siihen tietynlaista persoonallisuutta?
Entrepreneurship is the future of work and the need for entrepreneurial skills is increasing with any type of work.
Yrittäjyys on tulevaisuuden työmuoto ja tarve yrittäjämäisille taidoille kasvaa jatkuvasti kaikenlaisessa työssä.
The participants were classified into four profiles based on their personality traits: 1) Entrepreneurial, 2) Amicable, 3) Creative introvert, and 4) Reserved.
Vastaajat ryhmiteltiin neljään profiiliin persoonallisuuspiirteiden mukaan: 1) Yrittäjämäinen, 2) Sovinnainen, 3) Luova introvertti, ja 4) Varautunut.
The results can be applied especially to entrepreneurial education in schools where adolescents can be encouraged to consider entrepreneurship regardless of their personality traits.
Tuloksia voi soveltaa erityisesti kouluissa tapahtuvassa yrittäjyyskasvatuksessa, jossa nuoria voidaan rohkaista harkitsemaan yrittäjyyttä riippumatta siitä, minkälaisia persoonallisuuspiirteitä heillä on.
Personality was measured using Big Five personality traits: neuroticism, extraversion, agreeableness, openness and conscientiousness.
Persoonallisuutta tutkittiin käyttämällä Big Five -persoonallisuuspiirteitä, jotka ovat neuroottisuus, ekstroversio, sovinnollisuus, avoimuus ja tunnollisuus.