natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From the perspective of meanings given to the future, six discourses about the future were identified in the research material.
Tulevaisuuden kuvittelemista journalismissa tarkastelevalla tutkimuksella on kaksi tavoitetta.
For this reason, social rehabilitation requires very long-term and multi-professional work.
Tästä syystä sosiaalinen kuntoutus edellyttääkin hyvin pitkäjänteistä ja moniammatillisuuteen perustuvaa työskentelyä.
The study is a qualitative study and the research material has been analyzed by content analysis.
Tutkimus on kvalitatiivinen tutkimus ja tutkimusaineisto on analysoitu sisällönanalyysillä.
Customer visibility and engagement should therefore be developed into a more visible part of the service plan.
Asiakkaan näkyvyyttä ja osallisuutta tulisikin kehittää näkyvämmäksi osaksi palvelusuunnitelmassa.
The perspective of the study is on the empowerment associated with the ideology of social rehabilitation and Malcolm Payne's (2014) description of social work theory.
Tutkimuksen näkökulma on sosiaalisen kuntoutuksen ideologiaan liittyvässä voimaantumisessa sekä Malcolm Paynen (2014) kuvauksessa sosiaalityön teoriasta.
The research focuses on the social rehabilitation service and the service plans produced there.
Tutkimus kohdistuu sosiaalisen kuntoutuksen palveluun ja siinä tuotettuihin palvelusuunnitelmiin.
In recent years, national and regional social work development programs have talked a great deal about social rehabilitation and its location in the service area of adult social work.
Valtakunnallisissa ja alueellisissa sosiaalityön kehittämisohjelmissa on viime vuosina puhuttu paljon sosiaalisesta kuntoutuksesta ja sen paikantamisesta aikuissosiaalityön palvelualueeseen.
Social rehabilitation is based in part on the political implications of the concept of active citizenship, which seeks to find ways to increase citizens' participation and participation in communities and society.
Sosiaalinen kuntoutus pohjautuu osaksi poliittisiin merkityksiin aktiivisen kansalaisen käsitteestä, jonka avulla pyritään löytämään keinoja kansalaisten osallisuuden ja osallistumisen lisäämiseen yhteisöissä ja yhteiskunnassa.
The research material has been 19 service plans for the social rehabilitation service of South Ostrobothnia in 2018.
Tutkimusaineistona ovat olleet eteläpohjalaisen kunnan sosiaalisen kuntoutuksen palvelussa vuonna 2018 valmistuneet 19 palvelusuunnitelmaa.
Also in various studies, social rehabilitation has been defined, examined and conceptualized through client empowerment.
Myös eri tutkimuksissa sosiaalista kuntoutusta on määritelty, tarkasteltu ja käsitteellistetty asiakkaan voimaantumisen kautta.
In addition, the development of social rehabilitation through, for example, client panels would raise the importance of the client perspective as part of the delivery of services.
Lisäksi sosiaalisen kuntoutuksen kehittäminen esimerkiksi asiakasraatien avulla nostaisi asiakasnäkökulman tärkeää merkitystä osana palveluiden tuottamista.
However, in the current service plan, consulting the customer and utilizing experience information remains limited.
Asiakkaan kuuleminen ja kokemustiedon hyödyntäminen jää kuitenkin nykyisessä palvelusuunnitelmassa rajalliseksi.
To determine the determinants of empowerment, the research question is: What kind of empowerment factors appear in social rehabilitation service plans?
Voimaantumisen tekijöiden selvittämiseksi tutkimuskysymyksenä on: millaisia voimaantumista tuottavia tekijöitä ilmenee sosiaalisen kuntoutuksen palvelusuunnitelmissa?
For this reason, the concept of social rehabilitation as a promoter of wellbeing and prevention of exclusion can be considered to be realized in the context of municipal social rehabilitation.
Tästä syystä voidaan katsoa, että sosiaalisen kuntoutuksen toiminta-ajatus hyvinvoinnin edistäjänä ja syrjäytymisen ehkäisijänä toteutuu hyvin kunnallisen sosiaalisen kuntoutuksen kontekstissa.
According to research findings, multi-professional support, social inclusion, everyday management, psychosocial support, health care and healthy lifestyles are factors that contribute to empowerment.
Tutkimustulosten perusteella voimaantumista tuottavia tekijöitä ovat moniammatillinen tuki, sosiaalinen osallisuus, arjen hallinta, psykososiaalinen tuki sekä terveydenhoito ja terveet elämäntavat.
The share of those in need of special support and disadvantaged people in the social debate is increasingly seen as an emerging challenge in the organization.
Erityistä tukea tarvitsevien ja heikommassa asemassa olevien osuus vaikuttaa yhteiskunnallisessa keskustelussa yhä useammin nousevan palveluiden järjestämisen tai organisoinnin haasteeksi.
Empowering the client and enabling them to participate in society through social rehabilitation should be seen as a way of promoting wellbeing and preventing exclusion and thus as a cost-effective service.
Asiakkaan voimaannuttaminen ja yhteiskuntaan osalliseksi mahdollistaminen sosiaalisen kuntoutuksen avulla tulee nähdä hyvinvointia edistävänä ja syrjäytymistä ehkäisevänä toimintatapana ja tätä kautta kustannustehokkaana palveluna.
According to the study, municipal social rehabilitation views a person as a holistic participant in everyday life and in his or her reference environment.
Tutkimuksen perusteella kunnallinen sosiaalinen kuntoutus tarkastelee ihmistä kokonaisvaltaisena toimijana arjessa ja omassa viitteellisessä toimintaympäristössään.
Social rehabilitation development reports and studies highlight empowerment and its methodological tools to improve client empowerment and inclusion.
Sosiaalisen kuntoutuksen kehittämisraporteissa ja tutkimuksissa nostetaan merkittävänä tekijänä esiin voimaantuminen ja sen menetelmälliset välineet asiakkaiden tilanteen parantamiseksi ja osallisuuden lisäämiseksi.
While social work as an overarching concept seeks empowerment through the means of rising above the marginalization, social rehabilitation can be called a means of empowerment at a practical level.
Siinä missä sosiaalityö yläkäsitteenä hakee voimaantumisen avulla keinoja nousta vähäosaisuuden yläpuolelle, voidaan sosiaalista kuntoutusta kutsua välineeksi, joka mahdollistaa voimaantumista käytännön tasolla.
This Master's thesis investigates the factors that contribute to empowerment in social rehabilitation.
Tässä pro gradu tutkielmassa tutkitaan voimaantumista tuottavia tekijöitä sosiaalisessa kuntoutuksessa.
Immortality is a major theme in speculative fiction.
Kuolemattomuus on iso teema spekulatiivisessa fiktiossa.
Lastly, I will examine how death and immortality have been seen in American society in the twentieth century and how it is seen now, at the beginning of the twenty-first century.
Viimeiseksi selvitän, miten kuolemaan on suhtauduttu amerikkalaisessa yhteiskunnassa 1990-luvulla ja miten siihen suhtaudutaan tänään, kaksituhattaluvun alussa.
Then I will examine immortality narratives and how they are employed both in fiction and reality.
Sen jälkeen tarkastelen kuolemattomuusnarratiiveja ja kuinka niitä hyödynnetään sekä fiktiossa että todellisuudessa.
In the theory section, I will first examine how death and immortality are represented in fantasy and science fiction.
Teoriaosiossa tarkastelen ensimmäiseksi, kuinka kuolemaa ja kuolemattomuutta käsitellään yleisesti fantasia- ja tieteiskirjallisuudessa.
Both fantasy and science fiction offer both negative and positive outcomes for immortality.
Sekä fantasia- että tieteisfiktiossa käsitellään kuolemattomuuden mahdollisia positiivisia ja negatiivisia puolia.
In my analysis section, I will look at the attitudes towards death and immortality from three different perspectives through the characters of American Gods.
Analyysiosiossa tarkastelen asennetta kuolemaa kohtaan kolmesta eri näkökulmasta American Gods -romaanin henkilöhahmojen avulla.
In my thesis, I will examine immortality and its possible outcomes in the fantasy novel American Gods (2001) by Neil Gaiman through genre studies and social sciences.
Pro gradu -tutkielmassani tarkastelen kuolemaa ja kuolemattomuutta Neil Gaimanin American Gods (2001) -teoksessa laji- ja sosiaaliopintojen avulla.
American Gods is mostly a fair representation of how death and immortality are perceived in the beginning of the twenty-first century American culture.
American Gods kuvastaa melko hyvin amerikkalaisia asenteita kuolemaa ja kuolemattomuutta kohtaan kaksituhattaluvun alussa.
I am interested how the presence of death or its absence affects the characters and their actions in American Gods.
Minua kiinnostaa, kuinka American Gods -romaanin hahmot suhtautuvat kuolemaan tai sen puutteeseen ja kuinka se mahdollisesti ohjaa heidän toimiaan.
The novel offers both negative and positive outcomes for immortality.
Romaanissa kuolemattomuudella on sekä hyviä että huonoja puolia.
These skills are important, and they are needed in working life.
Näitä taitoja tarvitaan lähes jokaisessa ammatissa nykyisessä tietoyhteiskunnassa.
The subject of this work is the distance between a point and a plane or a line.
Tämän työn aiheena on pisteen etäisyys tasosta ja suorasta.
In addition to the mathematical theory, this work deals with the use of GeoGebra as a teaching aid, as well as existing knowledge of learning difficulties, uses, and matriculation exams in Finland.
Työssä keskitytään matemaattisen teorian lisäksi GeoGebran käyttöön opetuksen tukena sekä tutustutaan olemassa olevaan tietoon oppimisvaikeuksista, käyttökohteista ja ylioppilaskoetehtävistä.
Although the point distance from the line is mentioned as one of the main contents of the upper secondary school curriculum, there is no more than one lesson time to teach it in the upper secondary school.
Vaikka pisteen etäisyys suorasta mainitaan lukion opetussuunnitelman perusteissa yhtenä keskeisenä sisältönä, sen käsittelyyn ja opettamiseen on varattu oppikirjojen suunnitelmissa aikaa keskimäärin yksi oppitunti.
The visualized diagrams support the development of visual skills, understanding and memory in GeoGebra.
GeoGebran visuaaliset ja vuorovaikutukselliset kuvaajat edistävät opiskelijoiden visuaalista hahmottamiskykyä, ymmärtämistä ja muistamista.
A GeoGebra book was created for this work, which compiled various types of mathematical exercises.
Työtä varten luotiin GeoGebra-kirja, johon on koottu monipuolisesti erilaisia GeoGebran verkko- tai tietokonesovelluksella ratkottavia tehtäviä.
Most of the exercises include some hints and a checking tool that checks the syntax of the answer and gives some feedback.
Useimpiin kirjan tehtäviin on ohjelmoitu sisäinen tarkistin sekä vihjetoiminto, mikä mahdollistaa tehtävien oikeiden numeroarvojen tarkistamisen ja vuorovaikutteisen oppimisen.
All in all, all technical skills and experiences support each other and help to learn new technical skills.
tietotekniset taidot ja kokemukset erilaisista ohjelmistoista tukevat uusien teknisten taitojen oppimista ja vastaavat tämän hetken työelämän tarpeisiin.
These properties include, among others, the perpendicular, and the direct processing of different forms of line and plane equations.
Pisteen etäisyys suorasta sivuaa esimerkiksi kohtisuoruutta ja erilaisia suoran yhtälöitä.
In the GeoGebra book, there are many exercises, and a somewhat challenging exercise that combines different subjects.
Tässä työssä havaittiin, että tehtävistä on mahdollista laatia melko haastavia ja eri aiheita yhdisteleviä kokonaisuuksia.
The perpendicular distance from point to line is a part of the analytical geometry course in the Finnish upper secondary school curriculum of mathematics.
Pisteen etäisyys suorasta on yksi lukion pitkän matematiikan oppimäärän keskeisistä sisällöistä.
This work and the GeoGebra books try to support the development of visual skills and increase motivation with the using of GeoGebra application.
Monipuolisten, vuorovaikutteisten ja erilaisten tehtävien tarkoituksena on matematiikan teoriataitojen lisäksi tukea visuaalisten taitojen kehittymistä sekä lisätä motivaatiota GeoGebran käyttöön, koska se on yksi keskeisimmistä apuvälineistä matematiikan ylioppilaskirjoituksissa.
Based on this, it is it quite understandable that it has not been recent on the matriculation examination.
Tämä voi osittain selittää sitä, miksi pisteen etäisyyttä suorasta ja tasosta ei yleensä kysytä ylioppilaskirjoituksissa.
The challenge is made greater by the fact that there is very little learning material or teacher's guides available on the subject.
Haastetta kasvattaa se, ettei aiheesta juurikaan ole saatavilla oppimateriaaleja tai lähdeaineistoa opettamisen tueksi.
Besides the grammatically expected difference in the usage of L2 and L3 (the former is rare in Finnish, the latter in Russian), the data indicates that the sentence-initial position is more frequent in Russian (36,04 % of all the cases compared to 11,17 % in Finnish) and, conversely, the sentence-final more frequent in Finnish (35,31 % of all the cases compared to 9,17 % in Russian).
Paitsi odotuksenmukaisesta S2- ja S3-sijainteja koskevasta erosta (edellinen on harvinainen suomessa, jälkimmäinen venäjässä), aineisto antaa viitteitä siitä, että lauseenalkuinen sijainti on yleisempi venäjässä (36,04 prosenttia kaikista tapauksista verrattuna suomen 11,17 prosenttiin) ja lauseenloppuinen vastaavasti suomessa (35,31 prosenttia kaikista tapauksista verrattuna venäjän 9,17 prosenttiin).
Finnish and Russian are languages traditionally considered to have a free or - in generativistic terms - discourse configurational word order.
Suomea ja venäjän sanajärjestystä on perinteisesti pidetty vapaana tai - generatiivisin termein ilmaistuna - diskurssikonfigurationaalisena.
The collected data shows, first of all, that there really is a notable difference between Finnish and Russian in the frequencies of the four locations defined.
Kerätystä aineistosta käy ilmi, että suomen ja venäjän välillä todella on huomattavia eroja edellä määriteltyjen neljän eri sijainnin frekvensseissä.
As a result, a data set of 81 663 Finnish and 70 106 Russian sentences was formed.
Tuloksena saatiin lopulta 81 663 suomen- ja 70 106 venäjänkielistä virkettä kattava syntaktisesti jäsennetty tutkimusaineisto.
The properties of the different use cases - most importantly, the roles of constituents from the point of view of information structure - were summarized as constructions.
Ajanilmausten käyttöyhteyksien ominaisuuksia - ennen muuta eri konstituenttien rooleja informaatiorakenteen kannalta - ilmaistaan tutkimuksessa tiivistetysti konstruktioiden käsitteen avulla.
Syntactically, the focus is on Finnish and Russian affirmative SVO sentences, in the context of which the possible locations of the adverbial were divided into four distinct categories: L1 (before the subject, the verb and the object), L2 (between the subject and the verb), L3 (between the verb and the object) and L4 (after the subject, the verb and the object).
Ajanilmauksen sijainti on jaettu neljään kategoriaan, joita ovat S1 (ennen subjektia, finiittiverbia ja objektia), S2 (subjektin ja verbin välissä), S3 (verbin ja objektin välissä) sekä S4 (subjektin, verbin ja objektin jäljessä).
Although the study operates mainly on a rather practical and applied level of contrastive linguistics, the findings give grounds for further research to be conducted from a more theoretical, typological perspective.
Vaikka tutkimuksen päämäärät ovat pitkälti soveltavia, saadut tulokset antavat pohjaa myös teoreettisemmalle, typologisista lähtökohdista tehdylle tutkimukselle.
In Finnish these kind of structures are uncommon, and preference is usually given to more generic constructions with the time adverbial located in its canonical position in the middle of the sentence (adverbial constructions) or as the last element in the sentence (non-focal constructions).
Suomessa johdantokonstruktion sijaan tyypillisempiä olivat geneerisemmät rakenteet, joissa ajanilmaus sijaitsee oletusasemassaan lauseen keskellä (adverbiset konstruktiot) tai rakenteet, joissa ajanilmaus sijaitsee koko lauseen viimeisenä (ei-fokaaliset konstruktiot).
In both languages the positioning of adverbials in general and time adverbials in particular is especially flexible.
Erityisen joustavaa kummassakin kielessä on adverbiaalien sijoittuminen, ja adverbiaalien kategorian sisällä ajanilmaukset muodostavat oman huomionarvoisen ryhmänsä.
The model was used to identify the use cases of a time adverbial that are, on the other hand, common for both of the studied languages, and, on the other hand, more typical for Russian than for Finnish and vice versa.
Sen avulla pyrittiin tunnistamaan erilaisista ajanilmauksen käyttöyhteyksistä toisaalta niitä, jotka ovat tavallisia kummassakin tarkastelluista kielistä ja toisaalta niitä, jotka ovat tyypillisempiä suomelle kuin venäjälle ja painvastoin.
The data of the study consists of two pairs of large comparable corpora: A Finnish and a Russian newspaper corpus and a Finnish and a Russian corpus of internet texts.
Tutkimusaineiston pohjana ovat neljä verrannollista korpusta: suomen- ja venäjänkieliset lehdistökorpukset sekä vastaavasti kielikohtaiset internettekstejä sisältävät korpukset.
It is suggested that a corpus-based methodology and a theoretical framework based on construction grammar would provide a fruitful combination in university-level second language teaching aimed specifically at future translators and interpreters working within a specific language pair.
Ajatuksena on, että korpusvetoinen metodologia ja konstruktio- kieliopille pohjaava teoreettinen kehys ovat hedelmällisiä lähtökohtia, kun mietitään vieraan kielen opetusta nimenomaan tulevien, tietyssä konkreettisessa kieliparissa toimivien kääntäjien kannalta.
The contrastive analysis of the study was conducted by comparing the time adverbial constructions found in the Finnish data to the ones observed in the Russian data and by assessing the similarity of these.
Kielten kontrastiivinen tarkastelu toteutettiin vertaamalla suomessa havaittuja ajanilmauskonstruktioita venäjässä havaittuihin ja tekemällä päätelmiä näiden samanlaisuudesta.
The study examines 50 different groups of Finnish and Russian time adverbials, the selection of which was based on three qualities: the etymology, semantic function and referential status of the adverbial.
Ryhmät on laadittu hyödyntämällä kolmea eri luokittelunäkökulmaa: ilmausten muodostustapaa, semanttista funktiota ja referentiaalisuutta.
This study takes a construction grammar based contrastive approach on the issue, aiming to provide translators, language learners and teachers with concrete examples on what the essential differences between Finnish and Russian are with regard to the placement of time adverbials.
Tavoitteena on tuottaa kielenoppijoiden ja -opettajien sekä kääntäjien käyttöön konkreettisia esimerkkejä siitä, mitkä ovat olennaisimmat suomen ja venäjän väliset erot ajanilmausten sijainnissa.
To account for the reasons behind these observations, a (bayesian) categorical regression model was built with the location of the adverbial as the dependent variable.
Erojen taustalla olevien syiden selvittämiseksi laadittiin tilastollinen malli, jossa riippuvana muuttujana oli ajanilmauksen sijainti.
This flexibility poses a challenge both from an L2 learner's and a translator's perspective: coming from a Finnish background it is often difficult to use time adverbials idiomatically in Russian and vice versa.
Ajanilmausten vapaa sijoittuminen on haaste niin vierasta kieltä opiskelevan kuin kääntäjänkin näkökulmasta: äidinkielenään suomea puhuvien on usein vaikea käyttää venäjän ajanilmauksia idiomaattisesti; sama patee äidinkielenään venäjää puhuviin ja suomenkielisiin ajanilmauksiin.
The corpora were queried for the expressions included in the 50 groups and the concordances retrieved by the queries were further annotated using dependency parsers.
Mainittuihin 50 ryhmään kuuluvia ajanilmauksia etsittiin kopuksista aluksi konkordanssihakuina.
In many cases a correspondence was found between a Russian construction with a sentence-initial and a Finnish construction with a sentence- final or L3-located adverbial.
Monissa tapauksissa S1-sjoittuneen ajanilmauksen sisältävää venäjänkielistä konstruktiota vastasi selkeimmin S3- tai S4-sijoittuneen ajanilmauksen sisältävä suomenkielinen konstruktio.
One clear example of such a case are Russian sentences classified in the study as introductory constructions - structures used at the beginning of a text to introduce, for instance, the central event a news item is reporting about.
Tällaisia olivat esimerkiksi venäjässä tavalliset johdantokonstruktiot eli kontekstit, joissa lauseenalkuista ajanilmausta käytetään tuomaan tekstiin kokonaan uusia puheenaiheita ja henkilöitä.
By analyzing time adverbials as parts of constructions rather than as an independent syntactic category and by using a data-driven, explicitly contrastive approach the study intends to raise discussion on the role and methods of teaching grammar for students in translation studies.
Käyttämällä konstruktiopohjaista, aineistovetoista lähestymistapaa tutkimus pyrkii osaltaan nostamaan keskustelua siitä, minkälainen kieliopin opetus on toimivaa käännöstieteen kontekstissa.
Our results suggest that STAT6 and PU.1 co-operate in transactivation of the Ige gene, and the presence of PU.1 in transcription activation complex contributes to the cell type-specific expression of IL-4-responsive genes.
Tulostemme perusteella PU.1 ja STAT6 toimivat yhteistyössä Ige-geenivasteen käynnistämiseksi, ja PU.1:n ilmentyminen vaikuttaa IL-4-säädeltyjen geenien solutyyppispesifiseen ilmentymiseen.
In the present study, we identified another novel member of STAT6 enhanceosome, RNA helicase A (RHA).
Tutkimuksessa tunnistettiin uusi STAT6-välitteisen geeniaktivaation säätelijä, RNA helikaasi A (RHA), joka toimii transkriptionaalisena koaktivaattorina.
We identified a minimal low-affinity PU.1-core-binding sequence within the STAT6 DNA-binding site in the Ige promoter.
Tutkimuksessa identifioimme immunoglobuliini E-geenin (Ige) promoottorialueella STAT6:n sitoutumiskohdan sisällä sijaitsevan uuden sitoutumiskohdan hematopoeettisissa soluissa ilmentyvälle PU.1-transkriptiotekijälle.
The promoter regions of IL-4-inducible genes contain cis-acting elements for several transcription factors that act in concert with STAT6 and are also likely to modulate lineage-specific gene expression.
Sytokiinien sitoutuminen spesifisiin reseptoreihinsa kohdesolujen solukalvolla aikaansaa JAK-STAT-signalointireitin aktivoitumisen, ja vaikuttaa useiden geenien ilmentymiseen solussa.
To further investigate the mechanism of STAT6 mediated transcriptional activation, we investigated, how STAT6 recruits chromatin modifying activities to the promoter.
Tässä väitöskirjatutkimuksessa onkin pyritty selvittämään STAT6-välitteisen geeniaktivaation mekanismeja tutkimalla transkription aloituskohtaan rakentuvan proteiinikompleksin koostumusta ja eri säätelyproteiinien toimintaa.
The first of the identified proteins was transcriptional coactivator protein p100 which was found to be an important regulator of STAT6 mediated transcription.
p100 toimii adaptoriproteiinina useiden kompleksiin kuuluvien proteiinien, esimerkiksi STAT6:n ja CBP:n (CREB binding protein) välillä.
These studies demonstrated that p100 has a central role in STAT6 enhanceosome.
Aiemmin identifioitu koaktivaattoriproteiini p100 on tulostemme mukaan keskeinen enhanseosomin osa.
These results suggest that p100 protein functions as a dual function regulator of gene expression that participates via distinct domains in both transcription and splicing processes.
Transkriptiotekijöiden lisäksi geenien ilmentymiseen vaikuttavat myös monet muut säätelyproteiinit, muun muassa erilaiset koregulaattoriproteiinit, jotka voidaan jakaa koaktivaattoreihin ja korepressoreihin.
The ability of STAT6 to activate transcription appears to be strongly dependent on the presence of other transcription factors and coregulators.
Aktivoitunut STAT6 kulkeutuu tumaan ja sitoutuu kohdegeenien säätelyalueille.
Molecular mechanisms of IL-4 induced transcription: Characterization of coregulatory proteins of STAT6
IL-4:n vaikutukset solussa välittyvät pääasiassa STAT6-transkriptiotekijän aktivoitumisen kautta.