natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To elucidate metformin’s effects on MYC overexpressing triple-negative breast cancer cells, I will present, that metformin has anti-proliferative effects and show that long term metformin treatment induces senescence biomarkers in MYC-high TNBC breast cancer cell lines.
Tässä tutkimuksessa esitin metformiinin vaikutuksia MYC-yliaktiivisiin ja kolmoisnegatiivisiin rintasyöpäsoluihin osoittaen, että metformiinilla on solunjakautumista estäviä vaikutuksia.
Healthy eating habits maintain health.
Terveelliset ruokailutottumukset tukevat terveyttä.
These participants answered a web-based questionnaire on an electronic tablet.
Osallistujat vastasivat internetissä kyselylomakkeeseen elektroniselta tabletilta.
Study I and study II consisted of 10 569 participants from 496 schools in 44 municipalities in southern, middle, and northern Finland.
Ensimmäinen ja toinen osatutkimus koostui 10 569 osallistujasta, jotka osallistuivat 496 koulusta yhteensä 44 kunnassa Etelä-, Keski- ja Pohjois- Suomessa.
The results from the current study identified three eating habit groups in adolescents: ‘healthy eaters’ (4 661; 44.1%), ‘unhealthy eaters’ (1 298; 12.3%) and ‘fruit and vegetable avoiders’ (4610; 43.6%).
Tässä tutkimuksessa löydettiin kolme ruokailutottumusryhmää nuorilla: terveellisesti syövät (4 661; 44,1 %), epäterveellisesti syövät (1 298; 12,3 %) ja hedelmien ja kasvisten välttelijät (4 610; 43,6 %).
The study dataset consisted of 9- to 14-year-old Finnish adolescents participating in the Finnish Health in Teens (Fin-HIT) study between 2011 and 2014.
Tutkimusaineisto koostuu 9–14-vuotiaista suomalaisista nuorista, jotka osallistuivat Hyvinvointi Teini-iässä (Fin-HIT) –tutkimukseen vuosina 2011– 2014.
Participants also provided unstimulated saliva samples and trained fieldworkers measured their height and weight in a standardised way in school.
Tutkittavat antoivat stimuloimattomat sylkinäytteet ja koulutetut kenttätyöntekijät mittasivat pituuden ja painon standardisoidulla tavalla koulussa.
This study aims to: 1) identify the eating habits of Finnish adolescents; 2) examine the associations between eating habits and body mass; and 3) examine the associations between eating habits and the saliva microbial diversity and composition.
Tämän tutkimuksen tavoitteina oli: 1) tunnistaa ruokailutottumusten piirteitä suomalaisilla nuorilla; 2) tutkia ruokailutottumusten ja painoindeksin yhteyttä; ja 3) tutkia ruokailutottumusten yhteyttä syljen mikrobiotan monimuotoisuuteen ja koostumukseen.
The questionnaire assessed lifestyle factors, such as diet and eating-related health behaviours.
Kyselylomake arvioi elintapatekijöitä, kuten ravitsemusta ja ruokailuun liittyvää terveyskäyttäytymistä.
Moreover, dietary choices and food timing shape the gut microbiota, although less is known about their relevance to saliva microbiota.
Lisäksi ruokavalinnat ja aterioiden ajoitus muokkaavat suoliston mikrobiotaa, vaikka niiden merkityksestä syljen mikrobiostolle tiedetään vielä vähän.
Eating habits, body mass and saliva microbiota in Finnish adolescents
Ruokailutottumukset, painoindeksi ja syljen mikrobiota suomalaisilla nuorilla
Study III included 842 randomly selected participants from the Fin-HIT study.
Kolmas osatutkimus koostui 842 satunnaisesti valitusta tutkittavasta, jotka osallistuivat Fin-HIT-tutkimukseen.
However, eating habits have been examined only to a limited extent in Finland, such that further and updated information on eating habits and body mass is needed among adolescents.
Ruokailutottumuksia on Suomessa tutkittu suppeasti, jonka vuoksi päivitettyä tietoa nuorten ruokailutottumuksista ja painoindeksistä tarvitaan lisää.
The results presented here on eating habits emphasise that more attention must be devoted to adolescents’ eating habits, particularly to those who avoid fruits and vegetables and those who irregularly eat meals since they are at high risk for adverse health outcomes, such as being overweight and obese.
Ruokailutottumusten tulokset korostavat, että nuorten ruokailutottumuksiin tulisi kiinnittää enemmän huomiota, etenkin niihin nuoriin, jotka välttelevät hedelmiä ja kasviksia sekä syövät aterioita epäsäännöllisesti, koska he ovat alttiita terveydellisille haittavaikutuksille, kuten ylipainolle ja lihavuudelle.
Healthy eating habits, such as the consumption of fruits and vegetables and eating regular meals, reduce the risk of being overweight and obese in childhood as well as other noncommunicable diseases.
Terveelliset ruokailutottumukset, kuten hedelmien ja kasvisten nauttiminen ja säännöllinen ateriointi, pienentävät ylipainon ja lihavuuden sekä muiden kroonisten tautien riskiä lapsuusiässä.
Healthy eaters most frequently ate a regular breakfast and other meals (lunch and dinner) and had parents with a high education level.
Terveellisesti syövät nuoret söivät säännöllisemmin aamupalan ja muita aterioita (lounas ja illallinen) ja heidän vanhempansa olivat korkeammin koulutettuja.
BMI was categorised as underweight, normal weight and overweight or obese.
Tutkittavat jaettiin painoindeksin perusteella alipainoon, normaalipainoon ja ylipainoon tai lihavuuteen.
The association between avoiding fruits and vegetables and eating irregular meals, respectively, and the abundance of Prevotella in saliva warrants further studies on Prevotella and eating habits.
Kasvisten ja hedelmien välttelemisen ja aterioiden epäsäännöllisen syömisen yhteys syljen Prevotella-bakteerin runsaaseen määrään antaa aihetta jatkotutkimuksille Prevotella:sta ja ruokailutottumuksista.
Unhealthy eaters, however, most frequently ate breakfast and other meals irregularly and had parents with a low education level (study I).
Sen sijaan epäterveellisesti syövät nuoret söivät epäsäännöllisemmin aamupalan ja muita aterioita ja heidän vanhempansa olivat matalammin koulutettuja (osatutkimus I).
More specifically, Prevotella was highly abundant among fruit and vegetable avoiders and irregular breakfast and dinner eaters (study III).
Erityisesti, Prevotella-bakteeria oli runsaasti nuorilla, jotka välttelivät kasviksia ja vihanneksia, ja söivät epäsäännöllisesti aamupalan ja illallisen (osatutkimus III).
More diverse saliva microbiota composition was observed among regular breakfast eaters compared to irregular breakfast eaters.
Syljen monimuotoisen (diversiteetin) mikrobiotan koostumus havaittiin runsaammaksi nuorilla, jotka söivät säännöllisen aamupalan, verrattuna niillä, jotka söivät epäsäännöllisen aamupalan.
Similarly, eating dinner irregularly was associated with a decreased risk of being underweight (study II).
Samoin nuoret, jotka söivät epäsäännöllisen illallisen, olivat harvemmin alipainoisia (osatutkimus II).
Similarly, a tendency for a higher diversity in the saliva microbiota was found among regular dinner eaters compared to irregular dinner eaters.
Samoin runsaampi syljen mikrobiotan monimuotoisuus löydettiin nuorilla, jotka söivät säännöllisen illallisen, verrattuna niillä, jotka söivät epäsäännöllisen illallisen.
Futhermore, the results here on eating habits and body mass will assist public health personnel in guiding adolescents regarding how to maintain a normal weight.
Lisäksi, ruokailutottumusten ja painoindeksin tulokset auttavat henkilöitä, jotka edistävät kansanterveyttä ja pystyvät opastamaan nuoria ylläpitämään normaalia painoa.
Measurements used to calculate body mass index (BMI).
Mittoja käytettiin painoindeksin laskemiseen.
Eating breakfast irregularly was associated with a high risk of being overweight and obese and a decreased risk of being underweight.
Nuoret, jotka söivät epäsäännöllisen aamupalan, olivat useammin ylipainoisia ja lihavia ja harvemmin alipainoisia.
Avoiding fruits and vegetables was associated with a high risk of being underweight.
Nuoret, jotka välttelivät kasviksia ja vihanneksia, olivat useammin alipainoisia.
Altogether 585 DBS operations were made in the studied period, 37 of them with a dystonia indication.
Kaikkiaan 585 DBS-operaatiota tehtiin tutkittuna ajanjaksona ja näistä 37 tehtiin dystonia-potilaille.
The good coverage of patients in the study might account for the difference, but genetic or exogenous geographical factors cannot be excluded.
Osin terveydenhuollon rakenteet saattavat vaikuttaa tutkimustulokseen, mutta geneettisten tai maantieteellisten tekijöiden osuutta ei voi poissulkea.
The prevalence of other dystonia types varied from 1-33 per million.
Muiden dystoniatyyppien esiintyvyys vaihteli välillä 1-33 / miljoona henkeä.
Moreover, the utilization of DBS in dystonia was evaluated.
Lisäksi tutkittiin DBS:n käyttöönottoa dystoniassa.
More health-care resources should be devoted to support the working ability of CD patients.
Terveydenhuollon resursseja pitäisi lisätä tukemaan servikaalidystoniapotilaiden työkykyä.
In this dissertation, the prevalence, comorbidities and retirement in dystonia was assessed in the years 2007-2016 in Finland.
Tässä väitöskirjassa selvitettiin dystonian esiintyvyyttä, komorbiditeettia ja eläköitymistä vuosina 2007-2016 Suomessa.
Dystonia is a movement disorder with distinguishable abnormal postures and movements.
Dystonia on liikehäiriö, jossa on tunnistettavia poikkeavia liikkeitä ja asentoja.
The most common adverse events were postoperative infections.
Yleisimmät haittavaikutukset olivat leikkauksen jälkeiset tulehdukset.
However, their prevalence was less than expected, and it is likely that they are underdiagnosed in CD.
Niiden esiintyvyys oli kuitenkin oletettua vähäisempää ja on mahdollista, että kyseiset sairaudet ovat alidiagnosoituja dystoniassa.
However, the non-motor symptoms are now being understood to be part of the disease.
Tämän lisäksi myös ei-motoriset oireet tunnistetaan enenevästi kuuluvan sairauteen.
Deep brain stimulation (DBS) has established as secondline treatment for the medically refractory dystonia.
Syväaivostimulaatio (deep brain stimulation, DBS) on vakiinnuttanut asemansa vaikeahoitoisen dystonian invasiivisena hoitona.
The active screening of non-motor symptoms, particularly the psychiatric comorbidities in CD treatment should be emphasised.
Lisäksi ei-motoristen, erityisesti psykiatristen, oireiden esiintyvyyttä tulisi kartoittaa ja hoitaa aktiivisemmin.
The contact prevalence of adult onset isolated dystonia was 405 per million.
Aikuisiällä alkaneen isoloituneen dystonian esiintyvyys oli 405 / miljoona henkeä.
Anxiety and depression were the most prominent comorbidities in CD.
Masennus ja ahdistus ovat yleisimpiä servikaalidystonian komorbiditeetteja.
The working ability in CD is reduced causing earlier retirement and the co-occurrence of psychiatric diseases that further emphasise the difference.
Työkyky on alentunut servikaalidystoniassa ja psykiatriset sairaudet edelleen varhentavat eläköitymistä.
The motor scores had improved 55% on average at twelve months.
Motorisen pisteytyksen perusteella oirekuva oli helpottunut 55%:lla vuoden kuluttua operaatiosta.
The highest prevalence within mainland Finland was recorded in its eastern parts.
Luokittelemattoman servikaalidystonian esiintyvyys oli suurinta Itä-Suomessa.
Especially the prevalence of adult-onset isolated cervical dystonia (CD) was high being 304 per million.
Aikuisiällä alkanut isoloitunut servikaalidystonia oli yleisin, esiintyvyyden ollessa 304 / miljoona henkeä.
The reliability of the self-regulation instrument was tested with Cronbach’s alpha and Cohen’s kappa.
Reliabiliteetteja testattiin Cronbachin alfa -kertoimella, sekä Cohenin kappan avulla.
Boys with weak self-regulation express more aggression, while girls express neu-trality and calmness in every category of self-regulation.
Heikon itsesäätelyn omaavat pojat ilmaisivat enemmän aggressiota, kun taas tytöillä ilmeni kaikissa itsesäätelyn luokissa enemmän neutraaliutta ja rauhallisuutta.
The statistical data was analysed with frequencies, descrip-tive statistics, an independent T-test, Chi-square and partial correlations.
Tilastollista aineistoa analysoitiin frekvenssien, tunnuslukujen, T-testin, Khiin neliö -testin sekä osittaiskorrelaation avulla.
The observation instrument (Ekman, 1992) of the boys’ (n = 1075) and girls’ (n = 1213) emotional ex-pressions (n = 50 480) in their everyday lives was based on a random sam-pling.
Tyttöjen (n = 1075) ja poikien (n = 1213) tunneilmaisun (Ekman, 1992) observoinnissa muun yksikön opettaja havainnoi lasten tunneilmaisuja (n = 50 480) varhaiskasvatuksen arjessa.
Children’s good and moderate self-regulation skills entwine with their abil-ity to imagine different forms of persistent coping mechanisms, while weak self-regulation connects to withdrawal strategies and uncertainty.
Lasten hyvä ja kohtalainen itsesäätely liittyi lasten kykyihin kuvitella ja ilmaista periksiantamattomia ja sinnikkäitä hallintakeinoja, kun taas heikko itsesäätely kytkeytyi lasten epätietoisiin, luovuttamista ja vetäytymistä korostaviin hallintakeinoihin.
The children’s (n = 383) coping mechanisms in an imagined frustration situation were conducted via open-ended interview.
Lasten hallintakeinoja kuvitellussa frustraatiotilanteessa kartoitettiin avoimella teemahaastattelulla (n = 383).
This study examines 13–89-month-old children's evaluated self-regulation in the Finnish early education setting.
Tämä tutkimus tarkastelee 13-89 kuukauden ikäisten lasten arvioidun itsesäätelyn yhteyttä heidän kuvailemiinsa hallintakeinoihin, havaittuihin sukupuolten välisiin tunneilmaisuihin sekä taitojen kokonaisuuteen suomalaisessa varhaiskasvatuksessa.
The research included 36 kindergartens from 13 different mu-nicipalities.
Tutkimukseen osallistui lapsia (n = 2476) 13 kunnasta ja 36 päiväkodista.
The results demonstrate how self-regulation relates to children’s holistic development, such as social, linguistic, metacognition, and motor skills.
Tutkimuksen tulosten mukaan lasten itsesäätely korreloi voimakkaasti sosiaalisiin, kielellisiin, metakognitiivisiin ja motorisiin taitoihin, empatiaan sekä turvalliseen kiintymykseen varhaiskasvatuksen henkilöstön kanssa.
Children’s descriptions of their coping mecha-nisms were thematically classified into eight units via content analysis.
Lasten kuvailemien hallintakeinojen analysointi perustui sisällönanalyysiin, jossa vastaukset teemoiteltiin kahdeksaan luokkaan.
The contributions of the study are a profound knowledge of the importance of children’s self-regulation and an evaluation of the reliability and suitability of its instrument in an early education setting.
Tutkimuksen kontribuutio on syventää tietoa pienten lasten itsesäätelyn merkityksestä ja sisällöstä.
As a whole, self-regulation is fundamentally associated with children’s everyday lives in an early childhood education setting.
Kokonaisuudessaan itsesäätely heijastui lapsen jokapäiväiseen arkeen monin eri tavoin, joten itsesäätelyn merkityksen ymmärrystä ja tukea tulisi varhaiskasvatuksessa lisätä.
The study is based on a larger research project called The Orientation Project, and the data contains three independent instruments.
Tutkimusaineisto on kerätty osana Helsingin yliopiston Orientaatioprojektin tutkimushanketta.
Self-regulation occurs in different emotional expressions in both genders.
Itsesäätely ilmeni tytöillä ja pojilla varhaiskasvatuksen kontekstissa erilaisina tunneilmaisuina.
and (2) how is self-regulation connected with children’s narrated coping mechanisms and with their observed emotional expressions?
Lasten itsesäätely lasten kuvaamien hallintakeinojen ja tunneilmaisun näkökulmasta
The capacity for self-regulation is central to our understanding of what it is to be human, and its critical developmental period lies in early childhood.
Itsesäätely toimii ihmisyyden keskeisimpänä piirteenä, jonka merkittävin kehityskausi sijoittuu varhaislapsuuteen (Bronson, 2000, s. 1-2).
This quantita-tive and partly qualitative dissertation consists of a summary and three orig-inal articles, which focus on the following research assignments: (1) what kind of skills are included in self-regulation, and how are they related to their holistic development?
Kvantitatiiviseen ja osittain kvalitatiiviseen tutkimukseen perustuva väitöskirja koostuu kolmesta osatutkimuksesta ja yhteenvetoosasta.
The observations were conducted by a teacher from another early education unit.
Observointi perustui satunnaisotantaan.
The rehabilitative effects are driven by both structural and functional plasticity changes in temporoparietal networks, which are crucial for emotional processing, language and memory.
Tämä juontuu rakenteellisista ja toiminnallisista muutoksista ohimo- ja päälakilohkoalueiden verkostoissa, mitkä ovat ratkaisevia tunteiden käsittelyn, kielen sekä muistin kannalta.
Music is an important source of enjoyment and well-being across life and it provides a multidomain stimulus that is both pleasant and rewarding, and engages the brain extensively.
Musiikki on tärkeä nautinnon ja hyvinvoinnin lähde ja monipuolinen virike, joka miellyttää, palkitsee ja aktivoi aivoja laajalti.
The prevalence of stroke increases in the ageing population entailing an enormous economic and societal burden.
Väestön ikääntyessä yhä useampi sairastuu aivoverenkiertohäiriöön (AVH), minkä aiheuttama yksilöllinen ja yhteiskunnallinen haitta on valtava.
Compared to audiobooks, listening to music enhanced the recovery of language skills and verbal memory and reduced negative mood.
Äänikirjoihin verrattuna musiikin kuuntelu edisti puhetoimintojen ja kielellisen muistin kuntoutumista sekä vähensi negatiivista mielialaa.
Diffusion tensor imaging and voxel-based morphometry results indicated that these effects were coupled with greater volume of the left arcuate fasciculus in non-aphasics, and with greater volume of the right inferior fronto-occipital fasciculus and grey matter in a bilateral network of temporal, frontal, and parietal regions in aphasics.
Diffuusiotensorikuvantamisella ja vokselipohjaisella morfometrialla (VBM) saadut tulokset osoittivat, että nämä efektit olivat yhteydessä vasemman arcuate fasciculus (AF) –radaston tilavuuteen ei-afasiapotilailla ja oikean inferior fronto-occipital fasciculus (IFOF) –radaston sekä bilateraalisten ohimo-, otsa- ja päälakilohkoalueiden tilavuuteen afasiapotilailla.
Exploring the cognitive and neural mechanisms underlying this effect, Study II further showed that non-aphasic patients exhibited more stable recall, indicated by reduced serial position effects, whereas aphasic patients showed a larger recency effect and enhanced chunking in the sung than spoken task.
Tutkimus II selvitti tämän taustalla olevia kognitiivisia ja neuraalisia mekanismeja ja osoitti, että ei-afaattiset potilaat muistivat lauletun tarinan puhuttua tasaisemmin, mikä näkyi pienentyneenä sarjapositiovaikutuksena, kun taas afasiapotilailla lauletun tarinan muistamisessa ilmeni suurempi äskeisyysvaikutus ja tehokkaampi mieltämisyksiköiden muodostaminen (engl.
Study I showed that stroke patients, especially those with mild aphasia, learned and recalled the stories better when they were presented in sung than spoken format at the 6-month stage.
Tutkimus I osoitti, että erityisesti ne potilaat, joilla oli lievä afasia, oppivat ja muistivat toipumisvaiheessa 6 kk sairastumisen jälkeen laulettuna esitetyn tarinan paremmin verrattuna puhuttuna esitettyyn.
In Studies I and II, stroke patients (N = 31) performed a verbal learning task where novel narrative stories were presented in both spoken and sung formats, and underwent MRI at acute and 6-month post-stroke stages.
Tutkimuksissa I ja II AVH-potilaille (N = 31) tehtiin kielellinen oppimistehtävä, jossa heille esitettiin uusia tarinoita sekä laulettuna että puhuttuna, ja aivojen rakenteellinen magneettikuvaus (MRI) akuuttivaiheessa ja 6 kk sairastumisen jälkeen.
This has raised the need for motivating, effective and easily applicable rehabilitation tools to enhance recovery and neuroplasticity.
Tästä johtuen tarvitaan motivoivia, tehokkaita ja helposti saatavilla olevia työkaluja tehostamaan kuntoutusta ja edesauttamaan aivojen muovautuvuutta toipumisvaiheessa.
In Study III, data was pooled from two randomized controlled trials where stroke patients (N = 83) received an intervention involving daily listening to self-selected vocal music, instrumental music, or audiobooks during the first three months after stroke.
Tutkimuksessa III yhdistettiin kahden satunnaistetun kontrolloidun tutkimuksen AVH-potilaiden aineistot (N = 83) ja tutkittiin, miten kahden kuukauden ajan tapahtuva päivittäinen laulumusiikin, instrumentaalimusiikin tai äänikirjojen kuuntelu vaikuttaa toipumiseen.
The recovery was assessed with neuropsychological tests and a mood questionnaire at acute, 3-month and 6-month stages, and structural MRI and functional MRI (fMRI) at acute and 6-month stages.
Toipumista arvioitiin neuropsykologisella tutkimuksella, mielialakyselyllä ja aivojen rakenteellisella ja toiminnallisella MRI (fMRI) -tutkimuksella akuuttivaiheesta aina 6 kk:n vaiheeseen.
The findings of the present thesis provide further evidence that listening to vocal music is a useful tool to support cognitive and emotional recovery after stroke and to enhance early language recovery in aphasia.
Tämän väitöskirjan tulokset tuovat lisää näyttöä päivittäisen musiikin kuuntelun positiivisesta vaikutuksesta ja tukevat sen käyttöä toimivana, helppona ja edullisena työkaluna, joka edistää AVH:n jälkeistä kognitiivista ja emotionaalista toipumista.
Effects of vocal music on verbal learning and long-term recovery after stroke
Lauletun musiikin vaikutus AVH:n jälkeiseen kielelliseen muistiin sekä pitkäaikaiseen AVH:sta toipumiseen
Results from voxel-based morphometry and resting-state, and task-based fMRI analyses showed that vocal music listening selectively increased grey matter volume in left temporal areas and functional connectivity in the default mode network from acute to 6-month stage.
VBM- ja fMRI-tulokset osoittivat, että laulumusiikin kuuntelu lisäsi harmaan aineen tilavuutta vasemmalla ohimolohkolla ja toiminnallista konnektiivisuutta oletustilaverkostossa 6 kk aikana.
Vocal music had the strongest rehabilitative effect on both language and verbal memory, and the positive effects of music listening on language recovery were seen especially in patients with aphasia.
Laulumusiikilla oli voimakkain vaikutus sekä puheen että muistin kuntoutumiseen etenkin afasiapotilailla.
Previous evidence suggests that daily music listening can enhance cognitive recovery and mood and induce functional and structural neuroplasticity changes after stroke.
Aiemmissa tutkimuksissa on havaittu, että päivittäinen musiikin kuuntelu AVH:n jälkeisten kuukausien aikana tehostaa kognitiivisten toimintojen ja mielialan kuntoutumista ja saa aikaan toiminnallista ja rakenteellista muovautuvuutta otsa- ja ohimolohkoalueilla sekä limbisillä alueilla, ja että laulut toimivat kielellisen oppimisen tukena terveillä henkilöillä.
The aim of this thesis was to further explore the specific role of vocal (sung) music as a tool to aid verbal learning and long-term recovery after stroke.
Tässä väitöskirjassa tarkastellaan erityisesti lauletun musiikin vaikutusta kielelliseen oppimiseen sekä pitkäkestoiseen toipumiseen AVH:n jälkeen.
Such cases are evidence of an insufficiency in discourse: we cannot properly talk about them because 'music' isn't a suitable word to address them.
Emme saata kunnolla puhua tällaisista tapauksista, koska 'musiikki' ei ole siihen sopiva sana.
A selection of such cases is presented, from unusual instruments and performance strategies to composed theatre, including examples from Parviainen's own artistic practice.
Väitöskirja esittelee joukon esimerkkitapauksia, epätavallisista soittimista ja esittämistavoista sävellettyyn teatteriin, sisältäen esimerkkejä Parviaisen omasta toiminnasta.
When nothing is called music : towards ecological composition
Mutta entäpä jos emme nimittäisikään mitään musiikiksi?
A 10 percent decrease in destination tax rate is estimated to lead to 1.2 percent decrease in intra-firm export prices of Finnish multinational enterprises.
Kymmenen prosentin laskun kohdemaan veroasteessa arvioidaan johtavan 1,2 prosentin laskuun suomalaisten monikansallisten yritysten siirtohinnoissa.