natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although wastewater treatment plants (WWTP) remove phos- phorus effectively, over 90 %, can by-passed wastewater increase the phosphorus load to the re- ceiving water.
Vaikka jä- tevedenpuhdistamoiden fosforinpoisto on hyvin tehokasta ja poistoreduktiot yli 90 %, nostavat puhdistamoiden ohitusvedet vesistöjen fosforikuormaa.
With disc filtration and chemical addition, it was possible to reduce some of the wastewater pathogens, organic substances, suspended solids and turbidity.
Kiekkosuodatuksella ja kemikaalilisäyksellä oli mahdollista poistaa jonkin verran myös jäteveden taudinaiheuttajia, orgaanista ainetta, kiintoainetta ja sameutta.
However, the excessive amount of phosphorus causes harm in the receiving water, such as eu- trophication and oxygen depletion.
Liiassa määrin se aiheuttaa vesistöissä kuitenkin haittoja, kuten rehevöitymistä ja happikatoa.
In Hermanninsaari WWTP the new environmental permit set the phosphorus limit from the begin- ning of 2017 to 0,3 mg/l, calculated as the quarterly average.
Hermanninsaaren jätevedenpuhdistamon fosforipäästöraja kiristyi vuoden 2017 alussa 0,3 mg/l enimmäispitoisuuteen neljännesvuosikeskiarvona laskettuna.
In the trial runs of combined run and tertiary treatment, a phosphorus level of under 0,1 mg/l was achieved.
Yhdistelmäajossa ja tertiäärikäsittelyssä kemikaa- lilisäyksellä päästiin myös alle 0,1 mg/l fosforipitoisuuksiin.
Reduction of phosphorus load of by-passed wastewater by disc filtration in a municipal wastewater treatment plant
Yhdyskuntajätevedenpuhdistamon ohitusvesien fosforikuorman pienentäminen kiekkosuodatuksella
According to the results from the test runs, disc filtration is a suitable method for by-passed water treatment.
Kokeiden perusteella kiekkosuodatus soveltuu hyvin ohitusvesien käsittelyyn.
From the spring of 2016 Hermanninsaari WWTP has used polyaluminiumchloride (PAX) to pre-precipitate by-passed wastewater.
Puhdistamolla on vuoden 2016 keväästä asti ollut käytössä esisaostus polyalu- miinikloridilla (PAX) ohitusvesien käsittelyyn, mutta esisaostuksen pitkä käynnistymisvaihe jätti riskin fosforiluparajan ajoittaisesta ylittymisestä.
According to the trial runs, the treatment of by-passed water requires chemical addition.
Suoritetut koeajot osoittivat, että ohitusvesien käsittely kiekkosuodatuksella vaatisi kemikaalili- säyksen, sillä ilman kemikaalilisäystä kiekkosuodatuksella saadut fosforireduktiot olivat hyvin heikkoja.
Furthermore, microscopic analysis was performed on a selection of samples.
Lisäksi suoritettiin mikroskooppinen tutkimus osalle näytekappaleista.
Density is one of the most significant factors affecting the mechanical properties of wood.
Tiheys vaikuttaa merkittävästi puun mekaanisiin ominaisuuksiin.
This study evaluated the significance of different process parameters (temperature, closing time, holding time, moisture content, and compression ratio) on wood surface densification and their effect on the wood density profile.
Tässä tutkimuksessa selvitettiin eri prosessiparametrien (lämpötila, sulkemisaika, puristusaika, puun kosteus ja puristussuhde) merkitystä puristetun puun tiheysprofiiliin.
The manner of wood deformation in compression can be controlled by optimizing the process parameters and thus achieving desired properties.
Puun muovaamista puristamalla voidaan hallita optimoimalla prosessiparametreja haluttujen ominaisuuksien mukaan.
Wood surface densification by compression: Analysing the effect of process parameters
Puun pintatiheyden kasvattaminen puristamalla; prosessiparametrien vaikutusten analysointi
Densifying one side of wood aims at applications that require only one harder surface, such as flooring.
Yhdeltä puolelta puristettua puuainesta voidaan käyttää sovelluksissa, joissa vain yhden pinnan ominaisuudet ovat korostettuja, kuten lattiamateriaaleissa.
This method of densifying wood has not been widely investigated but it already shows great potential and requires further investigation for commercial production.
Puun muovaamista vain toiselta puolelta ei ole laajasti tutkittu, mutta suurta potentiaalia on havaittavissa tämän tutkimuksen perusteella.
Using a compression temperature of 150 °C the density curve also exhibited a higher peak closer to the sample surface, while a higher temperature of 200 °C resulted in the highest density peak being lower and further from the surface.
Käytettäessä matalampaa lämpötilaa (150 °C) tiheysprofiilissa ilmeni korkeampi tiheyshuippu lähempänä puun pintaa kuin käytettäessä korkeampaa lämpötilaa (200 °C), jolloin paksumpi osuus puusta muovautui hieman kauempana puristetusta pinnasta.
Scots pine has a relatively low density and increasing its density would widen the range of applications for this species.
Metsämännyn (Pinus Sylvestris) tiheys on suhteellisen pieni ja tiheysominaisuuksia parantamalla voitaisiin laajentaa männyn käyttömahdollisuuksia.
In this study Scots pine sapwood samples were densified by compressing the porous structure under heat and moisture.
Tässä tutkimuksessa männyn pintatiheyttä kasvatettiin puristamalla puun huokoista rakennetta lämmön ja kosteuden avulla metallilevyjen välissä.
The results of this study indicate that a shorter closing time of 0.5 minutes resulted in the deformation being significantly higher and closer to the densified sample surface than with a longer closing time of 5 minutes.
Lyhyemmällä puristusajalla (0.5 min) saavutettiin korkeampi tiheyshuippu lähempänä puun pintaa kuin pidemmällä puristusajalla (5 min), jolloin vain sisäkerrokset muovautuivat.
The literature part describes the theory of densification including previous studies related to wood compression.
Kirjallisuusosiossa esitettiin puun puristamisen ja tihentymisen teoriaa.
A longer holding time of 10 minutes exhibited a density increase over a wider section of the sample thickness than when using a shorter holding time of 1 minute.
Pidempää puristusaikaa (10 min) käytettäessä hieman paksumpi osuus puusta muovautui kuin lyhyemmällä puristusajalla (1 min).
However, the highest peak was slightly closer to the sample surface with the shorter closing time.
Korkeammalla kosteusprosentilla kappaleille saavutettiin korkeampi tiheyshuippu mutta puristuvuussuhde jäi matalammaksi kuin matalammilla kosteuksilla.
The first part of the thesis concentrates on a stainless steel-epoxy bi-material.
Väitöskirjan ensimmäinen osio keskittyy ruostumattomasta teräksestä ja epoksiliimasta muodostettuun bi-materiaaliin.
The second part of the thesis concentrates on planar interfaces in composite systems.
Väitöskirjan toinen osio keskittyy tasomaisiin rajapintoihin kuitulujitetuissa komposiiteissa.
Strength of rough interfaces: A micro-scale approach to steel-epoxy and composite systems
Karheuden vaikutus rajapinnan lujuuteen: Teräs-epoksi- ja komposiittiyhdistelmien tarkastelu mikrotasolla
The load-carrying capability of current multi-component materials is highly dependent on the performance of interfaces.
Materiaaliyhdistelmien kuormankantokykyyn vaikuttavat suuresti komponenttien väliset rajapinnat.
The effect of the preparation at an elevated temperature is studied by analysing the residual stress state using an X-ray diffraction method.
Materiaalin valmistaminen korotetussa lämpötilassa johtaa sisäisiin jäännösjännityksiin, joita tutkitaan röntgensäteiden diffraktioon perustuvalla menetelmällä.
The work produced a model of a series of experiments, which can be used to describe the essential factors of strength for stainless steel-epoxy interfaces.
Väitöskirjatyön tulos on kokeisiin pohjautuva proseduuri, jolla voidaan määrittää ruostumattoman teräksen ja epoksiliiman rajapinnan murtositkeyteen oleellisesti vaikuttavat tekijät.
The developed simulation scheme can be used to interpret the influence of groove-type micro-roughness on macroscopic performance.
Koetulosten perusteella voidaan edelleen simuloida mikroskooppisen karheuden vaikutus rajapinnan mekaaniseen suorituskykyyn makroskaalassa.
The thesis concludes that a rough metal-polymer interface can be successfully analysed on a micro-scale when residual stresses, substrate morphology and flaws are realistically incorporated.
Tulokset osoittavat, että karheuden vaikutus rajapinnan murtumiseen voidaan simuloida, mikäli jäännösjännitykset, morfologia ja adheesioviat otetaan mallinnuksessa huomioon realistisesti.
An experimental study focuses on overlaminated interfaces in a glass-fibre-reinforced, unsaturated polyester composite.
Kokeellinen työ keskittyy lasikuidulla lujitetun polyesterilaminaatin pintakäsittelyyn karhennuskankaiden avulla.
It was found that a combination of moisture and elevated temperature cause a significant decrease in the interface strength and durability of composites pre-treated using either polymeric peel plies or an impregnated tear ply.
Tulokset osoittavat, että kosteuden ja korotetun lämpötilan yhteisvaikutus alentaa huomattavasti polymeeripohjaisilla karhennuskankailla esikäsiteltyjen liitosten lujuutta.
The simulation revealed an M-shaped crack-tip mode-mixity distribution for the interface at grain boundary grooves and a 100-fold toughening effect; however, the toughening effect decreased 35% due to modelled voids at the grain boundaries.
Simulaatio rajapinnan murtumisesta osoittaa raerajauurteen aiheuttavan M-muotoisen särön kärjen kuormitusmoodijakautuman ja 100-kertaisen sitkeytymisefektin.
A systematic pre-crack preparation technique and a definition for the critical point of the interface collapse are developed in order to obtain a representative Gc and also to distinguish the effects of the substrate morphology.
Kokeellista menettelyä Gc-arvon määrittämiseksi kehitetään tarkan esisärön valmistusmenetelmän ja kriittisen, rajapinnan äkkinäiseen pettämiseen johtavan venymätason määrittelyn avulla.
In this work, grain boundary grooves with a depth of 1-2 microns were found to produce the highest Gc values.
Tutkimuksessa todetaan 1-2 mikrometriä syvien raerajauurteiden johtavan korkeampiin Gc-arvoihin verrattuna elektrolyyttisellä kiillotuksella tai etsauksella aikaansaatuun morfologiaan.
This thesis studies the mechanical strength of planar interfaces and focuses on the effects of microscopic roughness.
Tämä väitöskirja tutkii tasomaisten rajapintojen lujuutta ja pinnan morfologian vaikutusta murtumiskäyttäytymiseen mikrotasolla.
A literature review was conducted to review the various effects of roughness patterns due to peel ply surface treatments.
Tutkimus aloitetaan kirjallisuusselvityksellä, jonka tavoitteena on selvittää systemaattisen karheuden vaikutusta liimattujen ja laminoitujen liitosten ominaisuuksiin.
The bi-material's interface strength is determined on the basis of the energy release rate (Gc) and particular attention is paid to advancing the notched coating adhesion (NCA) test method.
Rajapinnan murtositkeys (Gc) määritellään vapautuvan deformaatioenergian perusteella.
A finite element model was generated based on atomic-force microscopy and mode II dominated crack growth was simulated on a micro-scale.
Raerajauurteiden vaikutusta tutkitaan elementtimenetelmällä muodostamalla rajapinnan geometriamalli atomivoimamikroskoopilla tehtyjen mittausten perusteella.
A stabilizing aging effect was observed to reduce the interface strength.
Murtositkeys tutkituilla rajapinnoilla alenee ajan funktiona, mutta stabiloituu lopulta.
The research methods used were literature, interview and case study.
Käytetyt tutkimusmenetelmät olivat kirjallisuus-, haastattelu- ja tapaustutkimus.
In the design iteration process, each step requires time for illustrating the information produced and evaluate the results.
Suunnittelun jokaisella kierroksella kuluu aikaa tuotetun tiedon havainnollistamiseen ja tulosten arviointiin.
The interview study took into account the ongoing updating of the bridge information-modeling guide.
Haastattelututkimuksella selvitettiin siltojen tietomalliohjeen käynnissä olevaa päivitystyötä.
Flowcharts were based on a component-by-component approach and are almost software-independent.
Vuokaaviot laadittiin rakenneosakohtaisesti ja lähes ohjelmistoriippumattomiksi.
The algorithm-based geometry model aims at more reliable quantity data, a clearer understanding of the cost level of the bridge solution and efficiency for comparing bridge alternatives.
Algoritmin avulla tuotetun geometriamallin avulla tavoiteltiin luotettavampaa määrätietoa, selkeämpää käsitystä siltaratkaisun kustannustasosta ja tehokkuutta siltavaihtoehtojen vertailuun.
The geometry model generated by the algorithm was formed in Tekla Structures with Grasshopper-Tekla Live Link components.
Algoritmin tuottama geometriamalli muodostettiin Tekla Structures -ohjelmaan Grasshopper-Tekla Live Link -komponenteilla.
The algorithm was developed with the visual programming environment Grasshopper of Rhinoceros 3D.
Algoritmi laadittiin Rhinoceros 3D -ohjelman visuaalisella ohjelmointiympäristö Grasshopperilla.
Algorithm-based design was found to be suitable for the pre- and general design phase.
Algoritmiavusteisen suunnittelun todettiin soveltuvan esi- ja yleissuunnitteluvaiheeseen.
The algorithm was validated by comparing the geometry model produced by the algorithm with the IFC models of the two implemented bridge projects.
Algoritmi validoitiin vertailemalla algoritmin tuottamaa geometriamallia kahden toteutetun siltahankkeen IFC-malleihin.
An essential part of the pre- and general design phase is to compare different bridge options for finding the most cost-effective bridge solution.
Siltahankkeen esi- ja yleissuunnitteluvaiheessa olennaisena osana on eri siltavaihtoehtojen vertailu, jotta löydetään edellytykset kokonaistaloudelliselle siltaratkaisulle.
The main source and delineation of the literature review was the design guide prepared in 2017 for the design of selected bridge type.
Kirjallisuustutkimuksen pääasiallisena lähteenä ja rajauksena toimi teräsbetonisen ulokelaattasillan suunnittelua varten vuonna 2017 laadittu suunnitteluohje.
The geometry produced by the algorithm was largely consistent with respect to the implemented bridge solutions.
Algoritmin avulla tuotettu geometria oli pääosin yhteneväinen toteutuneiden siltaratkaisujen suhteen.
The aim of the work was to create a flowchart of the algorithm-based design of the selected bridge type and an algorithm following the design guideline.
Työn tavoitteena oli laatia vuokaavio kuvaamaan valitun siltatyypin algoritmiavusteista suunnittelua ja laatia suunnitteluohjetta noudattava algoritmi.
In this master's thesis, the algorithm-based design of a type typical for concrete bridge in Finland and the applicability of algorithm-based design to the pre- and general design phase of a bridge project were investigated.
Tässä diplomityössä tutkittiin teräsbetonisen ulokelaattasillan algoritmiavusteista suunnittelua ja algoritmiavusteisen suunnittelun soveltuvuutta siltahankkeen esi- ja yleissuunnitteluvaiheeseen.
The part of the algorithm developed in the work implements the bridge deck, the felloe guards and the pillars.
Työssä algoritmiin laadittu osuus vuokaavioista toteuttaa päällysrakenteista kansirakenteen ja reunapalkit sekä alusrakenteista pilarit.
Flowcharts describing the operating principle and logic of the algorithm to generate the geometry model of the selected bridge type were created.
Työn tuloksena syntyivät valitun siltatyypin geometriamallin toteuttavan algoritmin toimintaperiaatetta ja logiikkaa kuvaavat vuokaaviot.
Algorithm-based design of a concrete slab bridge with cantilevers for road traffic
Teräsbetonisen ulokkeellisen laattatiesillan algoritmiavusteinen suunnittelu
Implementing Growth Hacking in Different Stages of the Customer Journey
Kasvuhakkeroinnin toteuttaminen asiakaspolun eri vaiheissa
Interactive On-line Testing of Java and Audio Support on Web Browsers
WWW-selainohjelmien Java- ja audio-ominaisuuksien testaus vuorovaikutteisena sovelluksena
Development of a Concept for Strategic Partnership for a Company in Furniture Sector
Partnerikonseptin kehittäminen huonekalualan yritykselle
Testing IPv6 in Access Networks Based on Multiprotocol Label Switching
IPv6:n testaus MPLS-pohjaisissa liityntäverkoissa
Use of certain process equipment for the manufacture of a cellulose derivative
Selluloosaderivaatan valmistaminen tietyillä prosessilaitteilla
The thesis aims to provide an alternative and ecological model on how the schoolyards could be designed, repaired and maintained.
Työn tavoitteena on tarjota vaihtoehtoista ja ekologista mallia pihojen tavanomaiseen suunnitteluun, korjaukseen ja ylläpitoon.
This thesis is a landscape architect’s perspective and an opening to this design objective.
Tämä diplomityö on maisema-arkkitehdin näkemys ja avaus tähän monialaiseen suunnittelutehtävään.
The Finnish national core curriculum for basic education was reformed in 2014, in order to incorporate and reflect on the changes in the surrounding world and to strengthen the school’s role in building a sustainable future.
Peruskoulun opetussuunnitelman perusteet uudistettiin vuonna 2014, jotta opetuksen järjestämisessä pystytään huomioimaan muutokset koulua ympäröivässä maailmassa ja vahvistamaan koulun tehtävää kestävän tulevaisuuden rakentamisessa.
Based on the findings, it seems that the development of the schoolyards occurs gradually one step at a time.
Diplomityön tulokset osoittavat, että koulupihojen kehittäminen tapahtuu askel kerrallaan.
These steps consists of smaller development projects that can be linked to the core curriculum from several aspects.
Askeleet koostuvat osaprojekteista, pienistä erillisistä kehittämistoimenpiteistä, jotka voidaan liittää opetussuunnitelman perusteisiin monesta näkökulmasta.
This thesis investigates how schoolyards can be developed taking into account the nature and how this is beneficial to all participants.
Työssä käydään läpi, kuinka koulupihoja kehitetään luonto huomioiden ja kuinka tämä hyödyttää kaikkia osallisia.
This thesis starts from the perspective that a sustainable future requires the sustainable construction of school yards as well.
Kestävän tulevaisuuden rakentamisessa tarvitaan kestävää rakentamista myös koulupihoilla.
Schoolyard development projects enable experiential learning and collaborative creative activity.
Koulupihan kehittämisen osaprojektit mahdollistavat etenkin kokemuksellisen oppimisen sekä yhdessä tehtävän luovan toiminnan.
The structure of the thesis is as follows: introducing the starting points of the study, presenting the viewpoints for the development, the review of the reference models, presentation of the pilot project and the summary of the thesis.
Diplomityön rakenne jakautuu viiteen osa-alueeseen: työn lähtökohtien esittelyyn, koulupihan kehittämisen eri näkökulmiin, referenssikohteiden tarkasteluun, pilottiprojektin sisältöön ja työn yhteenvetoon.
The collaboration produced experiential knowledge through a bottom-up approach and together with the research on references, this thesis creates a schoolyard development model that can be applied in every school.
Pilottiprojektin kokemuksellisen opin myötä sekä referenssien ja teoreettisen viitekehyksen avulla työssä luodaan koulupihan kehittämismalli, jota jokainen koulu voi hyödyntää.
The focus of this thesis is on the schoolyard development project conducted in collaboration with the school community in Keinumäki school in Espoo during the fall 2018.
Diplomityössä keskeisessä asemassa on Keinumäen koulupihan kehittämisprojekti, joka toteutettiin Espoossa syksyllä 2018, yhteisesti suunnitellen kouluyhteisön kanssa.
This thesis is affiliated with the ecological schoolyard transformation movements around the world, which are only slowly gaining momentum in Finland.
Työ liittyy kansainväliseen koulupihojen kehittämistä koskevaan keskusteluun, joka on Suomessa vasta saamassa jalansijaa.
The objective of the thesis is to investigate how schoolyards could be developed into inspiring learning environments, in participation with the school community, ecologically and through landscape architecture.
Tässä diplomityössä etsitään vastausta siihen, kuinka peruskoulujen pihoja voidaan kehittää koululähtöisesti, osallistavasti ja ekologisesti kohti inspiroivia oppimisympäristöjä maisema-arkkitehtuurin keinoja hyödyntäen.
Additionally, this is a significant growth and learning environment for the children.
Koulupiha suunnittelukohteena koskettaa monen alan toimijaa ja tämä on erittäin merkittävä lasten kasvu- ja oppimisympäristö.
Additionally, this thesis investigates how the new national core curriculum affects the development of the schoolyards.
Työssä pohditaan myös uuden opetussuunnitelman (OPS 2014) vaikutusta pihojen kehitykseen.
Intercorporate synergy of logistics - communication and visibility
Konserninvälinen logistiikkaketjun yhtenäisyys - tiedon näkyvyys ja kommunikointi
Leaching research of concentratin sand and environmental laws
Rikastushiekan liukoisuustutkimus ja ympäristönormit
Software commercialisation: Case Corema EXPRESS
Ohjelmiston tuotteistus: tapaus Corema EXPRESS
The topic is new and has not been studied before, thus, the research is largely explorative by nature.
Aihe on uusi, eikä vastaavaa tutkimusta ole aiemmin tehty, ja tästä syystä tutkimus on luonteeltaan pitkälti eksploratiivinen.
Parents of small children consider smart locks exceptionally useful because the safety of children is extremely important while simultaneously small children keep the parents busy and in need of additional convenience.
Pienten lasten vanhemmat pitävät älylukkoja poikkeuksellisen hyödyllisinä, sillä samanaikaisesti lasten turvallisuus on äärimmäisen tärkeää, mutta pienten lasten vanhemmat kaipaavat myös elämän helpottamista.
The research was implemented by, firstly, conducting qualitative interviews and, secondly, an Internet survey.
Tutkimus toteutettiin tekemällä laadullisia haastatteluita sekä Internet-kysely.
Tackling this issue, studies involving actual usage of smart locks could be a useful direction of future research.
Älylukkojen todellista käyttöä sisältävät tutkimukset voisivat tässä suhteessa olla hyödyllinen tutkimussuunta tulevaisuudessa.
Finnish homeowners’ attitudes towards smart locks altogether are conflicting.
Suomalaisten asunnonomistajien suhtautuminen älylukkoihin on kokonaisuudessaan ristiriitaista.
The novelty of the smart lock market, however, seems to provoke a lack of understanding of who are the actual target group of smart locks and why.
Niiden markkinat ovat kuitenkin vielä niin tuoreet, että älylukkojen valmistajatkaan eivät tunnu kunnolla tietävän, ketkä kuuluvat älylukkojen todelliseen kohderyhmään ja miksi.
Finnish Homeowners’ Attitudes Towards Smart Locks
Suomalaisten asunnonomistajien suhtautuminen älylukkoihin
Safety is important for a vast majority who consider smart locks useful if they improve perceived security.
Suuri enemmistö pitää turvallisuutta tärkeänä ja suhtautuu älylukkoihin myönteisesti, jos ne parantavat turvallisuutta.
A groundwork on how consumers value convenience and security durables is conducted, drawing from many different areas of research, and the topic is studied with means of empirical mixed-methods research.
Useiden eri alojen kirjallisuudesta muodostetaan pohja ihmisten suhtautumisesta elämää helpottaviin ja turvallisuutta parantaviin kestokulutushyödykkeisiin, ja aihetta tutkitaan empiirisellä monimenetelmätutkimuksella.
The fear of perceived security threats, which smart locks might bring about, is a potential major stumbling block which has to be overcome by building adequate trust in the safety of smart locks.
Suomalaisten asunnonomistajien pelko siitä, että älylukot vaarantavat kodin turvallisuuden, on merkittävä mahdollinen kompastuskivi, joka täytyy ylittää rakentamalla riittävä luottamus älylukkojen turvallisuuteen.
Smart locks, like many innovations, seem to evoke a strong group of early adopters, however, a majority of Finnish homeowners view smart locks sceptically.
Kuten monilla uusilla innovaatioilla älylukoilla on olemassa vahva aikaisten omaksujien ryhmä, mutta enemmistö suhtautuu älylukkoon skeptisesti.
Overall, younger age and high income seem to correlate with more positive attitudes toward smart locks.
Kaiken kaikkiaan nuoremmat ja hyvätuloiset henkilöt suhtautuvat älylukkoon iäkkäämpiä ja pienituloisempia myönteisemmin.