natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Other motivations include reduced sample consumption and waste production as well as increased speed of analysis.
Sekä mikrosirun valmistus että analyyttinen suorituskyky todettiin toistettaviksi erästä toiseen.
The SU-8 microchips developed in this work could also be mass produced at low cost and with nearly identical performance from chip to chip.
Myös polymeeripohjaiset mikrosirut ovat yleistyneet, sillä polymeerien työstö on merkittävästi edullisempaa ja nopeampaa kuin piin tai lasin syövytys.
They are downloadable from the address http://www.helsinki.fi/hum/kla/htm/jatkoopinnot.htm.
Molemmat ovat saatavilla myös sähköisessä muodossa osoitteesta: http://www.helsinki.fi/hum/kla/htm/jatkoopinnot.htm.
The chronological development is so clear that it enables stylistic dating.
Muutos on niin selvä että se mahdollistaa tyylillisen ajoituksen.
At the beginning of the imperial period the phrases were clear, concrete, formal and stereotyped but by Late Antiquity they have become vague, subjective, flexible, varied and even rhetorically or poetically coloured.
Keisariajan alussa oli vallalla objektiivinen, selkeä, muodollinen ja kaavamainen tyyli, joka myöhäisantiikissa muuttuu subjektiiviseksi, epämääräiseksi, joustavaksi, vaihtelevaksi ja saa kirjallisia, jopa runollisia sävyjä.
The Phraseology and Structure of Latin Building Inscriptions in Roman North Africa
Pohjois-Afrikan latinankielisten rakennuspiirtokirjoitusten lauseparsisto ja rakenne
The conclusion describes, on a general level, how the diction of building inscriptions developed during the period of study and how this striking development resulted from socio-economic changes that took place in Romano-African society during Antiquity.
Yhteenveto kuvaa yleisellä tasolla kuinka piirtokirjoitusten sanonta muuttui ajan myötä ja kuinka tämä huomiota herättävä kehitys oli yhteydessä antiikin Afrikan yhteiskunnallisiin muutoksiin.
Marietta Horster (2001) also touched upon this theme in her thesis on imperial building inscriptions.
Toinen aihetta sivuava tutkimus on Marietta Horsterin (2001) työ keisarillisista rakennuspiirtokirjoituksista.
I have collected my source material in North Africa because more Latin building inscriptions dating from the Imperial period have survived there than in any other area of the Roman Empire.
Aineiston laajuudesta johtuen rajoituin työssäni Pohjois-Afrikkaan, josta on löytynyt enemmän keisariaikaisia rakennuspiirtokirjoituksia kuin mistään muualta Rooman valtakunnassa.
By means of a thorough and independent survey, I have assembled all relevant African Latin building inscriptions datable to the Roman period (between 146 BC and AD 425), 1002 texts, into a corpus.
Lukemalla läpi kaikki julkaistut piirtokirjoitukset (yli 110 000 tekstiä) löysin kaikkiaan 1002 latinankielistä rakennuspiirtokirjoitusta jotka ajoittuvat roomalaisaikaan (vv. 146 eKr.-425 jKr.).
Despite its importance, this topic has rarely been discussed before: the most substantial contribution on the subject is a short dissertation by Klaus Gast (1965) that focuses on 100 inscriptions dating mostly from the Republican period.
Laajin tutkimus aiheesta on Klaus Gastin vuonna 1965 kirjoittama väitöskirja, joka analysoi 100 tekstiä jotka ajoittuvat valtaosin tasavallan aikaan.
Private builders tended to accentuate their participation (especially its financial side) in the project; honouring the emperor received more emphasis in the building inscriptions set up by communities; the texts produced by the army were concise.
Työni osoittaa, että rakennuspiirtokirjoituksien tyyli riippui rakennuttajasta (yksityislahjoittajat korostivat omaa rooliaan rakennustoiminnassa (erityisesti taloudellisia uhrauksiaan), yhteisöt painottivat lojaaliuttaan keisarille ja armeija laati koruttomia rakennuspiirtokirjoituksia) ja aikakaudesta.
These chapters are systematic and chronological and their purpose is to register and interpret the phrases used, to analyse reasons for their use and for their popularity among the different groups of builders.
Kussakin luvussa esitellään käytetyt fraasit ja pohditaan niiden käyttötapaa ja -syitä.
These inscriptions are all fully edited in Appendix 1; Appendix 2 contains references to earlier editions.
Tämä lähdeaineisto on editoitu ja ajoitettu liitteessä yksi, ja bibliografiset viitteet löytyvät liitteestä kaksi.
Chapter eight, which follows the main section of the work, creates a typology of building inscriptions based on their structure.
Luku kahdeksan tutkii rakennuspiirtokirjoituksien rakennetta ja esittelee kehittämäni tavan luokitella rakennuspiirtokirjoitukset ja nimetä nämä tyypit.
The following main section of the work falls into five chapters, each of which analyses one main part of a building inscription.
Työn pääosa koostuu viidestä kronologisesti etenevästä luvusta, joista jokainen on omistettu yhdelle rakennuspiirtokirjoituksen osalle; rakennuspiirtokirjoitukset voidaan näet jakaa aloitus-, subjekti-, objekti-, predikaatti- ja liiteosaan.
Chapter one is an introduction dealing with the nature of building inscriptions as source material.
Väitöskirjan ensimmäinen luku pohtii rakennuspiirtokirjoitusten käyttöä lähdeaineistona, ja toinen luku esittelee ne tilastojen valossa.
The study is based on a corpus of written French from literary and journalistic text sources.
Tutkimus perustuu ranskankielisestä kirjallisuudesta ja lehdistä otettuihin esiintymiin.
The study suggests that coordination and subordination could be considered as prototypical cognitive categories based on different linguistic and pragmatic features.
Tutkimuksen pohjalta rinnastusta ja alistusta voidaan pitää lingvistisiin piirteisiin perustuvina prototyyppisinä kognitiivisina kategorioina.
The conditions of coordination are, in that sense, hierarchical, so that the syntactic constraints have to make room for semantic, textual and cognitive factors.
Rinnastusta rajoittavat syntaktiset, semanttiset ja tekstuaaliset säännöt ovat hierarkkisia siten, että syntaktisten rajoitusten on väistyttävä, jos semanttiset tai tekstuaaliset seikat sitä vaativat.
Also, an analysis has been made on the ground of the tense, mode, phrase structure type, and thematic structure, taking into account, in each case, if the clauses are identical or different.
Esimerkkilauseet analysoitiin moduksen, tempuksen, kiellon, välimerkkien, peruslausetyypin ja temaattisen rakenteen perusteella.
The aim of the study is to determine, which quality is the relation in these sentences and, on the other hand, what is the part of the coordination there.
Työn tarkoituksena on ollut tutkia näiden perinteisesti rinnastettuina pidettyjen lauseiden suhteen laatua.
The matter in question is sentences which are composed of several clauses adjoined without a conjunction or other connector, as in: Je détournai les yeux, mon c ur se mit à battre.
Väitöskirjassani tutkin lauseita, jotka on yhdistetty toisiinsa ilman konjunktiota tai muuta sidesanaa.
The quantitative analyses have led to the conclusion that the sentences which, from a semantic point of view, are interpreted as coordinating, contain the least of these differences, while the sentences which can be considered as subordinating present the most of these differences.
Syntaktinen samankaltaisuus liittyi semanttiseen yhtenäisyyteen ja rinnastukseen, kun taas syntaktiset erot kasautuivat lauseisiin, joissa on semanttista erilaisuutta ja eritasoisuutta eli alistussuhteita.
Syntactic, semantic and textual properties in the clauses are discussed.
Tiettyjä syntaktisia ja tekstuaalisia piirteitä sisältäviä lauseita ei voi yhdistää rinnastukseksi.
This can be explained by the human ability to categorize which has been widely researched in the semantic of prototype.
Tämä on edellyttänyt rinnastus-käsitteen perinpohjaista tutkimista.
In this way, the coordination could be defined similarly as the phoneme is defined as a group of distinctive features.
Tutkimuksen pohjalta voidaan hahmotella koordinaation ehtoja uudella tavalla.
It is interesting to notice that everyone has the ability to produce correct coordinating structures and recognize incorrect coordinating structures.
On ilmeistä, että kahden samanarvoisen lauseen yhdistäminen ei vielä tuota koordinaatiota.
The paper is divided into two parts.
Tutkielma jakaantuu kahteen osaan.
It is an audio archive that contains interviews conducted in England in the 1970s and 1980s.
Kyseessä on äänitearkisto, joka sisältää Englannissa tehtyjä haastatteluja 1970- ja 1980-luvuilta.
In the method part of the paper, I present the Helsinki Archive of Regional English Speech (HARES) corpus.
Metodologisessa osiossa esittelen Helsinki Archive of Regional English Speech (HARES) -korpuksen.
My observations and the subsequent analysis permit me to claim that my hypothesis seems to hold.
Havaintojeni ja analyysin perusteella voin todeta, että hypoteesini vaikuttaa paikkaansa pitävältä.
The informants are mostly elderly male people who have lived in the same region throughout their lives and who have left school at an early age.
Haastateltavat olivat yleensä iäkkäitä, huonosti koulutettuja miehiä, jotka ovat asuneet samalla alueella koko ikänsä.
The interviews are actually conversations: the interviewer allowed the informant to pick the topic of conversation to induce a maximally relaxed and comfortable atmosphere and thus allow the most natural dialect variant to emerge in the informant’s speech.
Haastattelut ovat pikemminkin keskusteluja: haastattelija antoi haastateltavan valita keskustelunaiheet, jotta keskustelutuokio saisi mahdollisimman rennon ilmapiirin ja siten edesauttaisi mahdollisimman luonnollisen murrevariantin esiin tulon haastateltavan puheessa.
The theoretical part of my paper goes through the main points of the variationist agenda and concludes that abandoning the concept of language variation in linguistics is harmful for both theory and methodology.
Tutkielmani teoreettinen osio käsittelee variaation kynnyskysymyksiä kuitenkin havainnollistaen, että kielen vaihtelun hylkääminen kielentutkimuksessa on sekä teorian että metodologian kannalta haitallista.
In my paper, I claim that the structure I have found complements the existing two verb forms, was and were, with a third verb form that I have labelled ‘intermediate past BE’.
Tutkielmassa väitän, että löytämäni piirre täydentää imperfektin tunnistettuja was ja were -muotoja kolmannella välimuodolla, jota nimitän ’intermediate past BE’:ksi.
In the paper, the corpus chapter introduces some of the transcription and annotation problems associated with spoken language corpora (especially those containing dialectal speech).
Korpusta käsittelevä luku esittelee puhekorpuksen (etenkin murrepuhetta sisältävän sellaisen) transkriptio- ja annotaatiovaikeuksia.
In the first section, I introduce the theoretical ground for the study of variation, which is founded on empiricist principles.
Teoreettisessa pohdinnassa tuon esille variaatiotutkimuksen, jonka perustana toimii empiirinen kielentutkimus.
Questions surrounding the concept of variation are present in this part of the paper too, as especially transcription work is troubled by the fundamental problem of having to describe the fluctuations of everyday speech in text.
Variaatiokysymys nousee esiin tässäkin, sillä transkriboidessa tulee ottaa huomioon perustavanlaatuinen ongelma, joka syntyy, kun puhetta yritetään kuvata tekstikeinoin.
The interviews were done in accordance to methods used generally in traditional dialectology.
Haastattelut tehtiin perinteisen murretutkimuksen keinoin.
This means that the new variant is integrated into the speakers’ grammars and exemplifies the kind of variation that is at the heart of this paper.
Tämä merkitsee sitä, että välimuoto on osana puhujien omaa kielioppia ja havainnollistaa sitä variaatiota, joka toimii tutkielmani punaisena lankana.
According to my hypothesis, the phenomenon is a new entry into the past BE verb paradigm in the English language.
Tutkielma käsittelee Cambridgeshiren (Englanti) murteesta löytyvää verbimuotoa, joka hypoteesini mukaan on uusi jäsen englannin kielen BE-verbin paradigmaan.
In variationist linguistics, the main claim is that heterogeneous language use is structured and ordered.
Variaatiokielitieteessä tunnustetaan, että kielen heterogeenisyys, eli se miten ihmiset käyttävät yhtä kieltä lukemattomin eri tavoin, on järjestelmällistä, strukturoitua ja tutkittavaa.
In the empirical section of the paper, I use HARES to analyse the speech of four informants, with special focus on the emergence of the intermediate past BE variant.
Tutkimuksen empiirisessä osiossa käytän HARESia hyväkseni löytääkseni neljän haastateltavan puheesta esimerkkejä olla-verbin imperfektin välimuodosta.
In the 1960s, the generativist movement spearheaded by Noam Chomsky diverted attention away from grammatical theories that are based on empirical observations.
Modernin kielitieteen lähihistoriassa tämä väite on kiistanalainen, sillä 1960-luvulla Noam Chomskyn luotsaama generativismi pyrki tukahduttamaan empiirisistä havainnoista rakennetut kielioppiteoriat, ja samalla se syrjäytti kielen vaihteluun, monimuotoisuuteen ja muutokseen liittyvät johtopäätelmät yleistysten, abstraktioiden ja universaalikäsitteiden tieltä.
The intermediate variant occupies almost all contexts where one would expect was or were in the informants’ speech.
Välimuoto on syrjäyttänyt yleiskielen kieliopista löytyvät was ja were -muodot lähes jokaisessa kontekstissa.
I have divided the analytical section of my thesis into three parts.
Tutkielmani analyysiosuus on jaettu kolmeen osaan.
In the first part I examine how the authors discuss the American society of their time in relation to ideology, capitalism, and the media.
Ensimmäisessä osassa tarkastelen kirjailijoiden tapaa käsitellä amerikkalaista yhteiskuntaa ideologiaan, kapitalismiin ja mediaan liittyvien huomioiden kautta.
This thesis outlines and analyses the concept of the American Dream in popular imagination through three works of new journalism.
Tämä tutkielma hahmottaa ja analysoi amerikkalaisen unelman käsitettä populaarissa mielikuvituksessa kolmen, ns. uutta journalismia (new journalism) edustavan teoksen kautta.
A massive generation of young people, moved by the Vietnam War, the hippie movement, and psychedelic experimentation, created substantial social turbulence in their efforts to break out of conventional patterns and to create a new kind of society.
Vietnamin sota, hippikulttuuri psykedeelisine kokeiluineen sekä ennennäkemättömän runsaslukuinen nuorten sukupolvi sai aikaan laajaa liikehdintää: moni murtautui ulos perinteisen hyvän elämän mallista ja pyrki hahmottamaan uudenlaista yhteiskuntaa.
The concept of the American Dream was subject to a strong re-evaluation process in the 1960s, as counterculture became a prominent force in American society.
Amerikkalaisen unelman käsite joutui rajun uudelleenmärittelyn kohteeksi 1960-luvulla, vastakulttuurin noustessa vuosikymmenen keskeiseksi toimijaksi amerikkalaisessa yhteiskunnassa.
In defining the American Dream, I discuss the history of the concept as well as its manifestations in popular culture.
Pohjana amerikkalaisen unelman määrittelyssä olen käyttänyt käsitteen historiaa ja kehitystä kartoittavia teoksia sekä ilmentymiä populaarikulttuurissa.
In the second part I focus on the Vietnam War and the controversy it creates in relation to the notions of freedom and patriotism.
Toisessa osassa tarkastelen kirjailijoiden suhtautumista Vietnamin sotaan ja sen herättämiin ristiriitoihin amerikkalaisen vapauskäsityksen ja isänmaallisuuden konseptin kanssa.
In the third part I discuss how the authors portray the countercultural visions of a better America that challenged the traditional interpretations of the American Dream.
Kolmannessa osassa kiinnitän huomioni siihen, kuinka kirjailijat kuvaavat vastakulttuurin piirissä syntyneitä visioita paremmasta Amerikasta ja uudesta amerikkalaisesta unelmasta, joka virisi vastustamaan perinteistä hyvän elämän mallia.
Because of its elusive and amorphous nature, the concept of the American Dream can only be examined in cultural texts that portray the values, sentiments, and customs of a certain era.
Koska amerikkalaisen unelman käsite on hyvin abstrakti, on sitä mahdollista tutkia vain tietyn aikakauden arvoja, tuntoja ja tapoja ilmentävissä kulttuurisissa teksteissä.
This thesis is an effort to trace the relocation of the American Dream in the context of the 1960s counterculture and new journalism.
Tämä tutkielma on yritys hahmottaa amerikkalaisen unelman siirtymää 1960-luvun vastakulttuurissa journalististen tekstien kautta.
I also discuss the dark side of the new dream: the problems and disillusions that came with the effort to change the world.
Kolmannessa osassa myös tarkastelen millaisia ongelmia uusi unelma kohtasi, ja kuinka kirjailijat kuvaavat kuusikymmentäluvun vastakulttuurin tarjoaman vaihtoehdon varjopuolia.
It hopes to provide a valuable addition to the cultural history of the sixties and to the effort of conceptualizing the American Dream.
Sen kontribuutio on uudenlaisen ymmärryksen tuottaminen amerikkalaisen unelman käsitteen kehityskaaresta, ja niistä muutoksista, jotka vaikuttivat unelman uudelleen määrittelyyn (relocation) tuona aikakautena.
In defining the prosodic elements I have also used acoustic analysis.
Prosodisten elementtien selvittämiseksi olen käyttänyt apuna myös akustista analyysia.
In this preliminary analysis 29 contrastive plosives, 8 affricates and 5 6 fricatives were found.
Tässä alustavassa tutkimuksessa löytyi 29 kontrastoivaa klusiilia, 8 affrikaattaa ja 5 6 frikatiivia.
Five dialects were identified: Limi, Upper Humla, La Yakba, Nyinba and Humli Khyampa.
Murteita on viisi: limi, ylä-humla, la yakba, nyinba ja humli khyampa.
Secondly, I have analysed the phonological system of Limi from the viewpoint of American stucturalism much along the lines followed by Pike 1966 [1947] ja 1967 [1948].
Seuraavaksi tutkin limi-murteen fonologiaa amerikkalaisen strukturalismin näkökulmasta lähinnä Piken 1966 [1947] ja 1967 [1948] edustaman foneemiikan mukaisesti.
Information on the dialect areas is based on the accounts of seven mother tongue speakers of the language and on Nancy Levine s (1988) anthropological research of the ethnic group Nyinba.
Tiedot murrealueista perustuvat seitsemän kieltä äidinkielenään puhuvan henkilön arvioihin sekä Nancy Levinen (1988) antropologiseen tutkimukseen Nyinba-nimisestä etnisestä ryhmästä.
Humla Bhotia is a Tibeto-Burman language that is spoken by approximately 4000 5000 people in the far northwestern Humla province of the Kingdom of Nepal.
Humla bhotia on aikaisemmin tutkimaton tiibetinsukuinen kieli, jota puhuu noin 4000 5000 ihmistä Humlan maakunnassa Nepalin kuningaskunnan luoteisosassa.
The Limi data base consists of 600 words elicited in isolation, sentences where words have been checked for consonantal and pitch variation, and five texts comprising 117 sentences.
Limi-murteen kieliaineisto koostuu 600 sanasta, jotka on lausuttu irrallaan lauseyhteydestään, lauseista, joissa sanoja tarkastellaan konsosantti- ja toonivariaation selvittämiseksi, sekä viidestä tekstistä, jotka sisältävät yhteensä 117 lauseesta.
How modal phonation relates to the prosodic system is unclear at this stage and is therefore left for further research to determine.
Se, miten modaalifonaatio suhtautuu limin fonologiseen systeemiin, on kuitenkin epäselvä ja jää jatkotutkimuksen selvitettäväksi.
The data base for this thesis was collected on two different dialects of Humla Bhotia in Kathmandu, the capital of Nepal, from February to May 2000.
Kieliaineisto on kerätty kahdesta humla bhotian murteesta Nepalin pääkaupungissa, Kathmandussa, helmikuun ja toukokuun välisenä aikana vuonna 2000.
Many words were found with a third type of phonation, modal phonation.
Useissa sanoissa ilmenee myös kolmas fonaatiotyyppi, niin sanottu modaali.
Four contrastive prosodic elements were encountered: nasalisation, length, phonation type and pitch movement.
Oppositiossa olevia suprasegmentaaleja löytyi neljä: nasalisaatio, pituus, fonaatiotyyppi sekä sävelkulku.
In this thesis I have concentrated on the phonology of the dialect of Limi but occasionally I also make reference to the Upper Humla dialect.
Keskityn tässä työssä limi-murteen fonologiaan, mutta joissakin kohden viittaan myös ylä-humla -murteeseen.
The purpose of this research was to analyse the phonological system of the Limi dialect of Humla Bhotia.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli analysoida humla bhotia -kielen limi-murteen äännesysteemiä.
Further research is however called for to check the phonemic status of these segments.
Näiden foneemien varmistamiseksi tarvittaisiin kuitenkin lisätutkimusta.
There are two contrastive pitch movement tonemes: a rising toneme and falling toneme.
Kontrastoivia sävelkulkuja on kaksi: nouseva toneemi ja laskeva toneemi.
The data also revealed 4 nasal phonemes, two rhotic phonemes, one lateral phoneme and two central approximants.
Kielessä on myös 4 nasaalifoneemia, 2 r-äännettä, 1 laidefoneemi sekä 2 puolivokaalia.
Firstly, I have studied the geographical location, population and dialects of Humla Bhotia.
Työssäni selvitän ensimmäiseksi kielialueen maantieteellistä sijaintia sekä humla bhotian puhujamäärää ja sen murteita.
Rising appears to be linked with lax phonation and falling with tense phonation.
Nouseva toneemi näyttää esiintyvän löysän fonaation yhteydessä ja laskeva toneemi tiukan fonaation yhteydessä.
The falling toneme occurs in free variation with a level pitch contour.
Laskevan toneemin vapaa variantti on tasainen sävelkulku.
In the Limi dialect there are 7 vowel phonemes.
Limi-murteessa on 7 vokaalifoneemia; vokaaliyhtymiä ei esiinny samassa tavussa.
One of the informants speaks the Upper Humla dialect and the other two informants speak the Limi dialect.
Kieli-informantteina toimi kolme humla bhotia -kieltä äidinkielenään puhuvaa henkilöä, joista yksi oli ylä-humla -murteen puhuja ja kaksi limi-murteen puhujaa.
There are two contrastive types of phonation: tense and lax.
Kontrastoivia fonaatiofoneemeita on kaksi: tiukka fonaatio ja löysä fonaatio.
I also used acoustic analysis enabled by the Praat-program.
Tutkimuksessa on käytetty hyväksi myös Praat-ohjelman mahdollistamaa akustista analyysiä.
The data for this thesis was gathered in Gangtok, the capital of Sikkim, from March to May 2004.
Tutkimusaineisto on kerätty Gangtokissa, Sikkimin pääkaupungissa, noin kahden kuukauden aikana maalis-toukokuussa 2004.
Forty consonant phonemes were found: 17 plosives, 7 affricates, 5 fricatives, 5 nasals, 4 liquids and 2 approximants.
Denjongkasta löytyi 40 konsonanttifoneemia: 17 klusiilia, 7 affrikaattaa, 5 frikatiivia, 5 nasaalia, 4 likvidaa ja 2 puolivokaalia.
Next, I will discuss first the segmental and then the suprasegmental phonology of the language, which were analysed much in line with American structuralism.
Tämän jälkeen siirryn käsittelemään ensin segmentaalista ja sitten suprasegmentaalista fonologiaa lähinnä amerikkalaisen strukturalismin viitoittamalla tavalla.
In some cases, however, pitch is the only contrastive feature between words.
Joissain tapauksissa sävelkorkeus on kuitenkin ainoa merkitystä erottava piirre.
Nasalisation and length in vowels are phonemic.
Vokaalin nasalisaatio ja pituus ovat foneemisia.
In the interpretation adopted in this analysis, there are no diphthongs in Denjongka.
Tämän analyysin omaksuman tulkinnan mukaan diftongeja ei esiinny.
Because the language has not been much researched and the previous studies have focused on other issues than phonology, the present paper is the first of its kind.
Kieltä ei ole aiemmin paljon tutkittu ja tutkimukset ovat keskittyneet muihin kielen osa-alueisiin kuin fonologiaan.
In the four-tone system, pitch is contrastive both in the high and low register, whereas in the present analysis pitch has been established to contrast only in the high register.
Kun neljän toonin mallissa sävelkorkeus on kontrastiivinen sekä ylä- että alarekisterissä, tässä tutkimuksessa taas sävelkorkeuden on voitu osoittaa olevan kontrastiivinen vain ylärekisterissä.
This thesis is a preliminary phonological description of the Tibetan-related Denjongka language of Sikkim, India.
Tämä tutkielma on alustava fonologinen kuvaus Sikkimissä (Intia) puhuttavasta tiibetinsukuisesta Denjongka-kielestä.