natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim of this Master’s thesis was to develop two bioluminescence based noncompetitive immunoassays to detect microcystins and nodularin.
Diplomityön tavoitteena oli kehittää kaksi bioluminesenssiin perustuvaa, homogeenista sekä ei-kilpailevaa immunomääritystä mikrokystiinien ja nodulariinin havaitsemiseksi.
According to preliminary test results, activity is detected in anti-ADDA Fab and NanoLuc-Fab-fusion produced light when it recognized the immunocomplex formed by anti-ADDA Fab and microcystin.
Alustavien tulosten perusteella anti-ADDA Fab:lla havaittiin aktiivisuutta ja sen sekä mikrokystiinin muodostaman immunokompleksin tunnistava NanoLuc-Fab-fuusio tuotti signaalia.
Cyanobacteria exist around the world and they are found in mass occurrences partly due to climate change.
Syanobakteerien muodostamia massaesiintymiä esiintyy maailmanlaajuisesti vesistöissä.
Luciferase enzyme NanoLuc was fused to secondary antibody.
Sekundääriseen vasta-aineeseen fuusioitiin lusiferaasientsyymi NanoLuc, joka furimazine-substraatin katalysoidessa reaktiota tuottaa valoa.
Overall, the empirical data comprised 75 in-depth and semi-structured interviews, 137 archival materials, and observations made over 17 weeks.
Empiirinen aineisto koostuu 75 puolistrukturoidusta tai syvähaas- tattelusta, 137 arkistodokumentista, sekä havainnoinnista 17 viikon ajanjaksolta.
KEY WORDS Change; Culture; Organizational identity; Organizational longevity; Routines; Shinise firms; Stability; Qualitative research
AVAINSANAT Muutos; Organisaatioidentiteetti; Organisaation pitkäikäisyys; Rutiinit; Shinise- yritykset; Vakaus; Laadullinen tutkimus
THE WAY TO ORGANIZATIONAL LONGEVITY – Balancing stability and change in Shinise firms The overall purpose of this dissertation is to investigate the secret of longevity in Shinise firms.
TIE ORGANISAATION PITKÄIKÄISYYTEEN – vakauden ja muutoksen tasapainottelu shinise-yrityksissä Tämän väitöskirjan tarkoituksena on tutkia shinise-yritysten pitkäikäisyyden salaisuutta.
According to the empirical findings, longevity in Shinise firms is attributable to the internal mechanisms (Shinise tenacity, stability in motion, and emergent change) to secure a balance between stability and change, the continuing stability of the socio-cultural environment in the local community, and active interaction between organizational and local cultures.
Empiiristen tulosten perusteella shinise-yritysten pitkäikäisyys pohjautuu kol- meen eri elementtiin: (1) yritysten sisäisiin mekanismeihin (shinise-sinnikkyys, vakaus liikkeessä ja muotoutuva muutos) vakauden ja muutoksen tasapainon turvaamiseksi; (2) paikallisen yhteisön sosio-kulttuurisen ympäristön jatkuvaan vakauteen; sekä (3) yrityskulttuurin ja paikallisen kulttuurin aktiiviseen vuoro- vaikutukseen.
Qualitative inductive theory building was used in the study.
Menetelmällisesti tutkimuksen lähtökohtana on laadullinen induktiivinen teorian rakentaminen.
These theories explain stability and change in an organization separately and in combination.
Näin ollen väitöskirja pohjaa rutiinit käytäntöinä-, organisaatiokulttuurin ja organisaatioidentiteetin teorioihin, jotka selittävät niin yhdessä kuin erikseen vakautta ja muutosta organisaatioissa.
The contribution of the study to the literature on organizational longevity and the alternative theoretical approaches is first, in theorizing the mechanisms of Shinise tenacity and cross-level cultural dynamism, and second, in pointing out the critical role of: the way firms set their ultimate goal, the dynamism in culture, and the effect of history of the firm to the current business in securing longevity.
Väitöskirja kontribuoi organisaation pitkäikäisyyttä käsittelevään kirjallisuuteen sekä vaihtoehtoisiin teoreettisiin lähestymistapoihin kahdella tavalla: Yhtäältä, se teorisoi shinise-sinnikkyyden sekä kulttuuritasot ylittävän dynamiikan mekanismeja.
On the basic assumption that organizational longevity is about balancing stability and change, the theoretical perspectives incorporate routine practice, organizational culture, and organizational identity.
Väitöskirjan lähtökohtana on, että organisatorinen pitkäikäisyys perustuu vakauden ja muutoksen tasapainotteluun.
Five interviewees were interviewed during March – April 2020.
Viisi haastattelua ajoittuivat maalis-huhtikuulle 2020.
In today’s digital world, companies are increasingly connected, forming ecosystems that enable global partner networks to integrate their offerings and resources to co-create unique value.
Yritykset ovat nykyisessä, digitaalisessa maailmassa entistä verkostoituneempia muodostaen ekosysteemejä, joissa globaalien kumppaniverkostojen on mahdollista integroida tarjoomansa sekä resurssinsa luodakseen yhdessä ainutlaatuista arvoa.
Thematic networks were used as a tool for organizing and analysing data.
Tutkimuksessa hyödynnettiin temaattisia verkostoja datan jäsentämiseen ja analysointiin.
Similarly, digitization has allowed people to become more connected than ever, and the online actions and interactions result in an incomprehensibly vast digital footprint.
Digitalisaation seurauksena myös ihmiset ovat verkostoituneempia kuin koskaan aiemmin ja laajentavat digitaalista jalanjälkeään verkossa tapahtuvien toimintojen ja interaktioiden myötä.
Moreover, a fifth actor, the ecosystem regulator is identified.
Lisäksi tulokset ehdottavat viidettä toimijaa, ekosysteemin sääntelijää, sekä auttavat ymmärtämään kuinka toimijat voivat saada arvoa osana ekosysteemiä.
As a response, MyData, a novel human-centric approach to data management, has emerged aiming towards decentralized value constellations that provide transparency to individuals, business opportunities to organizations and develop both human rights and information technology for a more sustainable society.
Sen tavoitteena on luoda hajautettuja arvomuodostelmia, jotka mahdollistavat paremman hallinnan ja läpinäkyvyyden yksilölle, liiketoimintamahdollisuuksia yrityksille ja jotka johtavat kestävämpään yhteiskuntaan kehittäen ihmisoikeuksia ja informaatioteknologiaa rinnakkain.
This study investigates MyData ecosystems from a value perspective by studying the ecosystem’s value proposition to an individual and how value is created and captured in the context of MyData.
Tässä tutkimuksessa tutkitaan MyData-ekosysteemiä arvonäkökulmasta, keskittymällä ekosysteemin arvolupaukseen yksilölle, arvon luontiin sekä siihen, kuinka ekosysteemitoimijat voivat saada osan luomastaan arvosta.
Furthermore, the framework based on existing theory and empirical findings provides the blueprint of ecosystem value creation and capturing with new insight into the roles of different actors.
Teorian ja empirian pohjalta luotu viitekehys kuvaa arvolupauksen lisäksi arvon luomista, arvon saantia sekä ekosysteemitoimijoiden rooleja.
One valuable resource formed in ecosystems is the personal data of users that is collected and utilized by organizations for multiple purposes often without transparency to the individual.
Yksilön digitaalinen jalanjälki muodostuu datasta, jota yritykset hyödyntävät ilman, että yksilöillä itsellään on aina läpinäkyvyyttä siihen, mihin dataa käytetään.
First, economic and functional value is derived from data-driven, customer centric services and second, data control and transparency are achieved through human-centric data management.
Tutkimuksen löydösten mukaan ekosysteemin arvolupaus yksilölle muodostuu datan hallinnasta ja läpinäkyvyydestä sekä taloudellisesta ja funktionaalisesta arvosta datalähtöisten, asiakaskeskeisten palveluiden myötä.
Moreover, the value creation principles provide understanding of the requirements and benefits organizations must apply and can expect when engaging in the ecosystem.
Lisäksi tutkimuksessa kuvatut ekosysteemiperiaatteet arvonluonnin takana luovat ymmärrystä MyDatan asettamista vaatimuksista ja mahdollistamista hyödyistä.
The framework suggests that in ecosystems, individuals can adopt roles that allow generating economic value.
Tutkimustulokset tarjoavat entistä kattavamman näkemyksen yksilön rooleista ekosysteemissä, joiden myötä myös yksilö voi saada taloudellista arvoa osana ekosysteemiä.
MyData ecosystem from a value perspective : A case study on smart mobility
Tämän johdosta kehitetty MyData on uusi, ihmiskeskeinen lähestymistapa datan hallintaan.
This is done by using two main data sets: the European Social Survey (ESS) data set (2006/2007) and the European Union Statistics on Income and Living Conditions (EU‐SILC) data set (2012).
Tutkimuksen empiirisinä aineistoina käytetään European Social Survey (ESS) ‐aineistoa vuosilta 2006 / 2007, European Union Statistics on Income and Living Conditions (EU‐SILC) ‐aineistoa vuodelta 2012 sekä tilastoaineistoja Eurostatilta, OECD:ltä ja UNECE:ltä eri vuosilta.
The effects of the economic crisis, which began in 2008, have hit young Europeans particularly hard.
Aikuisuuden saavuttamisen haasteet ovat tällä hetkellä erityisen näkyvät, sillä vuonna 2008 alkanut taloudellinen taantuma iski erityisesti nuoriin – tietyissä maissa vieläpä erityisen voimakkaasti.
In general, the transition‐to‐adulthood process of all young adults involves leaving the parental home, entering the labour market, forming a partnership, and childbearing and childrearing.
Perinteisesti tarkasteltuna aikuistumiseen liitettäviä siirtymiä ovat muutto pois lapsuudenkodista, siirtyminen opinnoista työelämään, parisuhteen solmiminen ja lapsen hankkiminen.
Country groupings used in previous studies are normally based on a welfare‐regime‐type model that clusters groups of countries according to a specific rationale.
Vertaileva tutkimus aihepiiristä on perinteisesti hyödyntänyt maaryhmittelyissään klassista hyvinvointiregiimiluokittelua.
European Country Clusters of Transition to Adulthood
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan eurooppalaisten nuorten aikuisten siirtymää aikuisuuteen.
It has already been suggested that the most important markers of adulthood are those that represent becoming independent from others and learning to stand alone as a self‐ sufficient individual.
Aikuisuuteen siirtymisen keskeisinä merkkeinä onkin esitetty olevan ennemmin esimerkiksi kyky huolehtia itsestään tai kyky tehdä itsenäisiä päätöksiä.
The results of this thesis show that there is variation between European countries in terms of young adults’ transition processes, although similarities can also be observed.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että siirtymä aikuisuuteen eroaa merkittävästi Euroopan maiden välillä, mutta tietyissä maissa näkemykset ja toimintatavat muistuttavat toisiaan.
Ultimately, most of the results of this study indicate that this rationale does not provide the most suitable approach for building different transition‐to‐ adulthood clusters or models.
Tämän tutkimuksen tulokset osoittavat yksiselitteisesti, että kyseinen lähestymistapa ei ole käyttökelpoisin, kun tehdään vertailevaa aikuisuuteen siirtymisen tutkimusta.
However, adult status can be achieved through a number of different routes, the duration of the voyage varies widely and transition paths are increasingly being replaced by de‐standardised and prolonged ones which not only take longer to walk through but are also diversified and individualised.
Enää erilliset siirtymät eivät välttämättä tapahdu tietyn ikäisinä, tietyssä odotetussa, normien mukaisessa järjestyksessä, vaan aiempaan verrattuna myöhempään tai ne jäävät kokonaan toteutumatta.
Since the differences between regions, and even between countries, are rather substantial, Europeans will almost certainly continue to follow divergent patterns in their transition‐to‐adulthood processes.
Tutkimuksessa havaittavat erot eri maiden välillä antavat aiheen epäillä, että eurooppalaisten nuorten siirtymät aikuisuuteen olisivat jatkossakaan samanlaisia eri maissa.
These differences between countries and between the clusters that have been created are not a surprise: despite the closeness and commonalities of the 20 European countries included in this study, their institutional arrangements, economies and cultures are diverse.
Kuitenkaan ylipäänsä se, että maiden välillä ilmenee eroja ja se, että analyysien perusteella muodostetut maaryhmittymät eroavat toisistaan, ei ole yllätys.
There are also clear differences between the transition‐to‐adulthood clusters formed in this study and the groupings used in earlier studies.
Tämän tutkimuksen tulokset eroavat selkeästi myös aiemmista tutkimustuloksista.
Transition to adulthood has been widely discussed as a general subject, but there is a lack of systematic and comparative empirical research covering the combination of events constituting the transition‐ to‐adulthood process.
Aihetta lähestytään monesta eri näkökulmasta: työn empiriaosuuden alussa pohditaan, mitkä aikuistumiseen liitettävät demografiset siirtymät kuvastavat aikuisuutta, mitkä eivät.
Based on these distinct points of view, the main goal is to construct transition‐to‐adulthood patterns describing the current situation in 20 European countries.
Näitä eri näkökulmia käyttäen rakennetaan erilaisia aikuisuuteen siirtymisen maaryhmiä.
Nevertheless, the results of this study clearly indicate that it is difficult to produce credible and comprehensive generalizations about transition‐to‐adulthood patterns.
Näiden tarkasteluiden jälkeen kartoitetaan, mikä yhteys siirtymien tärkeänä tai tarpeettomana pitämisellä on siihen, milloin siirtymät konkreettisesti tapahtuvat.
Currently, young adults’ transition processes are more challenging than before as they are being made in a social and economic context that is extremely insecure and unstable.
Siirtymä aikuisuuteen on nykyään monelle eurooppalaiselle nuorelle asteittain etenevä, yksilöllinen prosessi.
Another aim is to gain new insight on late transitions and to clarify the concept of incomplete transitions affecting young Europeans’ life courses.
Siksi empiriaosuuden lopuksi tarkastelu keskittyy myöhäisiin sekä keskeneräisiin ja vaillinaisiin siirtymiin.
Southern European Portugal and Eastern European Bulgaria also seem to have many similarities throughout the analyses of this study.
Näkökulmasta riippumatta yhteneväisiä piirteitä on havaittavissa vain Pohjoismaiden välillä (Suomi, Ruotsi, Norja, ja Tanska osassa analyyseistä).
Late and incomplete transitions have also come to stay, and it may be time to question the role of demographic adulthood markers.
Muutosten seurauksena on myös alettu pohtia, kuvastavatko perinteiset siirtymät enää nykytilannetta.
The research method applied in this study is a quantitative survey.
Tutkimus on toteutettu kvantitatiivista menetelmää hyödyntäen.
The Finnish men consider humorous advertisements more effective than the Finnish women.
Suomalaiset miehet kokevat huumoripitoiset mainokset tehokkaammiksi kuin naiset.
Consumers face enormous amounts of promotional messages daily whereas the pharmaceutical companies among other industries spend considerable time and money developing effective advertising strategies.
Lääkealan yhtiöt kuluttavat muiden yhtiöiden tavoin merkittävästi aikaa ja rahaa kehittääkseen tehokkaita mainonnan strategioita.
This study assesses the influence of the informational and emotional advertising appeals on the advertising effectiveness in the context of OTCs in Finland.
Tämä markkinointitutkimus tarkastelee informationaalisten ja emotionaalisten mainonnan tehokeinojen vaikutusta itsehoitovalmisteiden mainonnan tehokkuuteen suomalaisen kuluttajan näkökulmasta.
In spite of the various possibilities to categorize persuasive communication, the informational and the emotional appeals are the typical approaches.
Informationaaliset ja emotionaaliset mainonnan tehokeinot ovat tyypillisimmät lähestymistavat.
However, on average the Finnish consumers experience the OTC advertisements relying on the informational appeals more effective than the OTC advertisements relying on the emotional appeals.
Suomalaiset kuluttajat kokevat keskimäärin informationaalisiin tehokeinoihin nojautuvat mainokset tehokkaampina, kuin emotionaalisiin tehokeinoihin nojautuvat.
In addition, the people living outside Uusimaa Region experience higher advertising effectiveness with the advertisements relying more on the informational advertisements compared to the people living in Uusimaa Region.
Lisäksi Uudenmaan maakunnan ulkopuolella asuvat suomalaiset kokevat mainokset, jotka nojaavat enemmän informationaalisiin tehokeinoihin tehokkaampina kuin Uudellamaalla asuvat kuluttajat.
In similar vein, the people with lower education experience higher advertising effectiveness with the advertisements relying more on the informational advertisements compared to the people with high education.
Samoin suomalaiset, joilla on matala koulutusaste, kokevat informationaalisiin tehokeinoihin nojaavat mainokset tehokkaampana kuin ihmiset, joilla on korkea koulutusaste.
The results from the marketing research indicate that the positive correlations of the emotional appeals are much stronger than the positive correlations of the informational appeals relating to the advertising effectiveness.
Tulokset osoittavat emotionaalisten tehokeinojen voimakkaampaa positiivista korrelaatiota mainonnan tehokkuuteen verrattuna informationaalisiin tehokeinoihin.
There are multiple possible ways to appeal the target customer in order to increase the effectiveness of the advertisement.
Mainonnan kohderyhmän huomio voidaan kiinnittää monilla erilaisilla tehokeinoilla, jotka kasvattavat mainonnan tehokkuutta.
Additionally, the older generation perceive an OTC advertisement with a middle-aged celebrity more effective than the younger consumers
Lisäksi vanhempi väestö kokee keski-ikäisen julkisuuden henkilön edustaman itsehoitovalmistemainoksen tehokkaammaksi kuin nuorempi suomalainen väestö
There are also differences with the experienced advertising effectiveness between the Finnish consumer groups and the information can be utilised when designing tailored OTC advertisements.
Suomessa kuluttajaryhmät eroavat selvästi toisistaan koetussa mainonnan tehokkuudessa, mikä auttaa mainonnan räätälöinnissä oikeaa kohderyhmää varten.
Furthermore, within emotional appeals there is a much greater variety in the experienced advertising effectiveness not providing as stabile and consistent experienced advertising effectiveness compared to the informational appeals.
Siksi emotionaalisia tehokeinoja sisältävät mainokset eivät takaa tasaista ja johdonmukaista mainonnan tehokkuutta, mikä tekee niistä paljon riskialttiimpia mainostajan kannalta katsottuna.
Thus, the OTC advertisement relying more on the emotional appeals are much more risky in terms of advertising effectiveness.
Mielipiteet emotionaalisia tehokeinoja hyödyntävien mainosten tehokkuudesta kuitenkin vaihtelevat huomattavasti enemmän verrattuna informationaalisia tehokeinoja hyödyntäviin mainoksiin.
Certainly almost every Finn has used Windows at some point of their lives, so it is interesting to get acquainted with its security.
Varmasti lähes jokainen suomalainen on jossain elämänsä vaiheessa käyttänyt Windowsia, joten on mielenkiintoista perehtyä sen tietoturvaan.
The first version of the Windows operating system developed by Microsoft was seen almost fourty years ago, but despite this, it is still the most widely used consumer desktop operating system in the world.
Microsoftin kehittämän Windows-käyttöjärjestelmän ensimmäinen versio nähtiin jo lähes neljäkymmentä vuotta sitten, mutta tästä huolimatta kyseessä on yhä maailman käytetyin kuluttajakäytössä oleva pöytätietokoneiden käyttöjärjestelmä.
Windows has not always had a reputation for being a particulary secure operating system, and the situation is exacerabated by the fact that by far the most malware of all operating systems is created for Windows.
Windows ei ole aina ollut erityisen turvallisen käyttöjärjestelmän maineessa, ja tilannetta pahentaa myös se, että Windowsille luodaan ylivoimaisesti eniten haittaohjelmia kaikista käyttöjärjestelmistä.
For this reason, towards the end of the thesis, we will become acquainted with different types of malware and what means exist for analysing malware.
Tästä syystä opinnäytetyön loppupuolella perehdymme erityyppisiin haittaohjelmiin ja siihen, mitä keinoja on olemassa haittaohjelmien analysointia varten.
Finally, we take a look at the performance of the anti-virus applications available for Windows.
Lopuksi tutustumme Windowsille saatavilla olevien tietoturvasovellusten suorituskykyyn.
This thesis introduces the security features and malwares found in Microsoft Windows.
Tässä opinnäytetyössä esitellään Microsoft Windowsin tietoturvaominaisuuksia ja haittaohjelmia.
In my dissertation, I approach three plays by Parks – The Death of the Last Black Man in the Whole Entire World (1990), Venus (1996) and Fucking A (2000) – from the standpoints of postmodern drama and African American feminism with a focus on the terrains that reflect the quest/ion of identities for African Americans, especially African American women.
Väitöskirjassani analysoin Parksin kolmea näytelmää – The Death of the Last Black Man in the Whole Entire World (1990), Venus (1996) and Fucking A (2000) – postmodernin draaman ja afroamerikkalaisen feminismin näkökulmista, keskittyen seikkoihin, jotka heijastavat afroamerikkalaisten, erityisesti naisten identiteettikysymyksiä.
Her plays challenge the dominant order of hierarchy and patriarchy, while in some cases urging unity and solidarity between African American men and women by showing how unity and solidarity can help them confront race, class and gender oppressions.
Hänen näytelmänsä yhtäältä haastavat hallitseva hierarkkisen ja patriarkaalisen järjestyksen ja toisaalta kannustavat afroamerikkalaisia sukupuolen ylittävään yhtenäisyyteen ja keskinäiseen solidaarisuuteen osoittamalla, miten yhtenäisyys voi auttaa vastustamaan rotu-, luokka- ja sukupuolisortoa.
I also explore how Parks engages with postmodern drama and African American feminism to incorporate her own mininarratives in the dominant discourses.
Analysoin myös sitä, miten Parks soveltaa postmodernia draamaa ja afroamerikkalaista feminismiä tuodakseen hallitsevaa diskurssiin omia pienoiskertomuksiaan.
Furthermore, I discuss how the utilization of postmodern techniques and devices helps Parks to transform the conventional features of playwriting, to create incredulity toward the dominant systems of oppression and to incorporate her mininarratives within the context of dominant discourses.
Pohdin lisäksi sitä, miten postmodernien tekniikoiden ja menetelmien hyödyntäminen tarjoaa Parksille keinoja muokata näytelmäkirjoituksen perinnettä, horjuttaa hallitsevien sortojärjestelmien varmuutta ja tuoda omia pienoiskertomuksiaan hallitsevan diskurssin rinnalle.
Innovative and unconventional, Pulitzer Prize-winning playwright Suzan-Lori Parks belongs to the continuum of African American playwrights who have contributed to the quest/ion – the quest for and question – of identities for African Americans.
Innovatiivinen ja ennakkoluuloton Pulitzer-palkittu näytelmäkirjailija Suzan-Lori Parks kuuluu niiden afroamerikkalaisten kirjailijoiden jatkumoon, jotka ovat pyrkineet haastamaan ja uudelleen määrittelemään afroamerikkalaista identiteettiä.
I argue that postmodern drama and African American feminism provide the ground for Parks to promote the development of a political agenda in order to call into question a number of dominant ideologies and metanarratives with regard to African Americans and draw upon the roles of those metanarratives as a powerful apparatus of racial and sexual oppressions.
Väitän, että postmoderni draama ja afroamerikkalainen feminismi tarjoavat Parksille keinoja edistää poliittista ohjelmaa, jonka avulla voi kyseenalaistaa erilaisia valtaideologioita ja afroamerikkalaisia koskevia suuria kertomuksia sekä osoittaa näiden suurten kertomusten merkittävää roolia rodullisessa ja sukupuolisessa alistamisessa.
I argue that Parks in these plays uses postmodern drama and African American feminism to encourage reflections on intersectionality in order to reveal the concerns of African Americans, particularly African American women.
Väitän että näytelmissään Parks käyttää juuri näitä keinoja motivoidakseen pohdintoja intersektionaalisuudesta ja nostaakseen esiin afroamerikkalaisten, erityisesti naisten ongelmia.