natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As such, the governance power of the National Archives has been a more significant force than legislation in the construction of normative professional discourse.
Näin asiantuntijaviranomaisen hallintavallalla on ollut lainsäädäntöä merkittävämpi rooli normatiivisen professionaalisen diskurssin tuottamisessa.
The theoretical and methodological orientation used in this study has proven to be a productive framework in general for the analysis of the historical development of archival theory and practice.
Tutkimukseni teoreettinen ja metodologinen viitekehys on näin osoittautunut hedelmälliseksi ajattelukehikoksi, jota voitaisiin yleisemminkin käyttää arkistotutkimuksessa arkistoteoriassa ja -käytännöissä tapahtuneen muutoksen tarkasteluun.
This practice of proactive implementation of the principle of provenance has nationally enabled a function-oriented system of thought, speech and action for recordkeeping experts decades earlier than the international discourse of archival theory.
Näin normatiivinen professionaalinen diskurssi on kansallisesti mahdollistanut asiakirjatiedon hallinnan asiantuntijan toimija- ja toimintakeskeisen ajattelun, sanomisen ja toiminnan mallin jo vuosikymmeniä aikaisemmin kuin kansainvälinen arkistoteoreettinen diskurssi.
It has also been the knowledge base of the academic recordkeeping programmes arising at the turn of the 21st century.
Normatiivinen professionaalinen diskurssi on muodostanut myös 2000-luvun taitteessa käynnistyneiden yliopistollisten asiakirjatiedon hallinnan koulutusohjelmien tiedollisen perustan.
In the positivist discourse of archival theory, the proactive intervention of the archival profession in the design of recordkeeping systems and the creation of digital records was constructed as a paradigmatic change.
Kansainvälisessä arkistoteorian positivistisessa diskurssissa arkistoprofession proaktiivinen interventio asiakirjatiedon elinkaarihallintaan konstruoitiin paradigman muutokseksi.
The study shows that the meaning in which terms are used in the text corpus is often inconsistent with their vocabulary definitions.
Osoitan, että termien käytön analyysin tuottamat merkitykset eivät useissa tapauksissa vastaa sitä merkitystä, joka termeille on niiden sanastollisissa määritelmissä annettu.
Juridically this discourse is linked to the legislation of good practice in information management and of digital services of administration issued in 2000, rather than to the Archives Act of 1994.
Tämä muutos kytkeytyi vuoden 1994 arkistolakia vahvemmin vuonna 2000 voimaanastuneen julkisuuslain mukaiseen hyvän tiedonhallintatavan vaatimukseen ja sähköisen asioinnin lainsäädäntöön.
However, theoretically their orientation is the proactive implementation of the archival principle of provenance as a function-oriented approach.
Teoreettisesti toimija- ja toimintakeskeisyys kytkeytyy kuitenkin "arkistollisen" provenienssiperiaatteen soveltamiseen proaktiivisesti funktionaalisena periaatteena.
The study also demonstrates the relationship between the historical developments of the national system of professional knowledge and of the international discourse of archival theory.
Uutta tietoa on myös osoittamani kansallisen professionaalisen tiedonjärjestelmän suhde kansainvälisen arkistoteoreettisen diskurssin kehitykseen.
As a researcher, I do not assume the position of unquestioning acceptance offered by the text corpus to the record-keeping professional.
Tutkijana en ole asettunut siihen asiantuntijaviranomaisen tarkoituksenmukaisina pitämien valintojen hyväksyjän positioon, jonka tutkimusaineisto asiakirjatiedon hallinnan ammattilaiselle tarjoaa.
The final transition from an archives-oriented to a function-oriented system of thought, speech and action took place in the Records management discourse on digital records.
Lopullinen siirtyminen aineistokeskeisestä toimija- ja toimintakeskeiseen tiedonjärjestelmään tehtiin digitaaliseen asiakirjatiedon hallintaan kohdistuvassa asiakirjahallintodiskurssissa.
This is a study on the social construction of expertise in recordkeeping in Finland.
Tutkimuksen aiheena on asiakirjatiedon hallinnan asiantuntijuuden diskursiivinen rakentaminen Suomessa.
Recordkeeping practices were constructed as functional and metadata requirements of recordkeeping systems.
Digitaalisessa asiakirjatiedon hallinnassa toimintakäytännöt määriteltiin tietojärjestelmien toiminnallisina ja metatietovaatimuksina.
The modern positivist discourse of archival theory did not offer concepts for proactive implementation of the principle of provenance in archival management of records in the active phase of their life span.
Kansainvälinen "moderni" asiakirjahallintodiskurssi ei tarjonnut "arkistollista" käsitteistöä asiakirjojen arkistoon liittämistä edeltävien elinkaaren vaiheiden hallintaan.
The "archives creation" origins of the discourse were obscured by linguistic preferences.
Asiakirjahallintodiskurssin "arkistollisuutta" ja analogisten asiakirjojen hallintaan perustuvia juuria häivytettiin myös muilla kielellisillä valinnoilla.
Transition from an archives-oriented to a function-oriented system of thought, speech and action began in the Recordkeeping discourse.
Siirtymä aineistokeskeisestä kohti toimija- ja toimintakeskeistä tiedonjärjestelmää alkoi arkistotoimidiskurssissa.
However, the national practice of proactive intervention by the expert institution also formed a linkage to the international practices of digital recordkeeping.
Arkistotoimen asiantuntijaviranomaisen proaktiivinen interventio kytki asiakirjahallintodiskurssin käytännöt myös digitaalisen asiakirjatiedon hallinnan kansainvälisiin käytäntöihin.
I link my construction of the normative professional discourse as a knowledge system to the positivist discourse of archival theory and its historical development.
Kytken konstruktioni normatiivisesta professionaalisesta diskurssista tiedonjärjestelmänä kansainväliseen arkistoteorian positivistiseen diskurssiin ja osoitan näiden diskurssien yhteneväisyydet ja erot.
This method enables deconstruction of meanings privileged by the text corpus and introduction of new meanings as interpretations of the researcher.
Artikulaatiometodi mahdollistaa tekstin itsensä tarjoamien ja privilegioimien merkitysten purkamisen ja uusien merkitysyhteyksien näkemisen.
There are previous studies that look at the individual entities of the knowledge system and at the operation of the National Archives.
Kaikki tiedonjärjestelmästä esittämäni tieto ei ole uutta, vaan sekä yksittäisistä entiteeteistä että Kansallisarkiston toiminnasta on olemassa aikaisempaa tutkimusta.
In the Archival discourse, legitimized by the Archives Act of 1939, the proactive intervention by the expert institution, and thus the mandate of recordkeeping experts, was confined to the non-current phase of the life-span of records.
Vuonna 1939 annettuun ensimmäiseen arkistolakiin kytkeytyvässä arkistonhoitodiskurssissa asiantuntijaviranomaisen proaktiivinen interventio ja näin myös asiantuntijan ajattelun, sanomisen ja toiminnan mahdollisuudet rajautuivat asiakirjojen arix kistoon liittämiseen ja sitä seuraaviin elinkaaren vaiheisiin.
Nevertheless, this study is the first to embrace and theorize in the academic context the normative professional discourse as a system of professional knowledge.
Normatiivista professionaalista diskurssia ei kuitenkaan ennen tätä tutkimusta ole otettu haltuun ja teoretisoitu tiedonjärjestelmänä akateemisessa järjestelmässä.
I have analyzed this discourse as a system of professional knowledge, linked to the governance power of the expert institution in recordkeeping.
Olen tarkastellut tätä diskurssia asiantuntijaviranomaisen hallintavaltaan kytkeytyvänä tiedonjärjestelmänä, joka on määritellyt asiakirjatiedon hallinnan asiantuntijuutta Suomessa.
This analysis has produced the presentation of figures of thought, classifications, and connections, instances and criteria of relevance of the entities of the professional knowledge system.
Tiedonjärjestelmän entiteettien ja diskurssin historiallisen kehityksen analyysi on tuottanut jäsennyksen ammatillisen toiminnan luokitteluista ja ajattelumalleista sekä entiteettien tutkimuksen osoittamiin merkityksiin perustuvista keskinäisistä suhteista ja relevanssin kriteereistä normatiivisessa professionaalisessa diskurssissa.
I have designated my method of discourse analysis discursive reading based on articulation theory.
Tutkimusmenetelmäni olen nimennyt artikulaatiometodia soveltavaksi diskurssianalyyttiseksi luennaksi.
This was enabled by the Archives Act of 1981, which expanded the domain of proactive intervention by the expert institution from non-current to the active phase of the life span of records.
Siirtymän mahdollisti vuonna 1981 annetulla toisella arkistolailla auktorisoitu asiantuntijaviranomaisen proaktiivisen intervention ja asiantuntijan ajattelun, sanomisen ja toiminnan mahdollisuuksien laajeneminen asiakirjojen arkistoon liittämistä edeltäviin elinkaaren vaiheisiin.
The "life span management plan" was a metadata application that controlled the management of records in operational systems of the records creating agencies.
Tiedonohjaussuunnitelmana arkistonmuodostussuunnitelma oli metatietojärjestelmä, joka ohjasi arkistonmuodostajaviranomaisten tietojärjestelmissä käsiteltävien asiakirjatietojen elinkaarihallintaa.
In the context of this model, records creating agencies are legally responsible for production of national cultural heritage by complying with the forms of recordkeeping practice favoured by the expert institution.
Tällaisessa hallintamallissa asiakirjallinen kulttuuriperintö tuotetaan arkistonmuodostajaviranomaisten toimesta asiantuntijaviranomaisen tarkoituksenmukaiseksi katsomalla tavalla.
As such, Archival discourse was an archives-oriented system of thought, speech and action, which did not enable a vocabulary for the proactive implementation of the principle of provenance to "archives creation".
Arkistonhoitodiskurssi oli näin aineistokeskeinen tiedonjärjestelmä, joka ei vielä mahdollistanut uutta käsitteistöä uuden arkiston muodostamiseen.
The contribution of the study is demonstrating the historical trajectory of this knowledge system constructed by archival legislation and the norms issued by the National Archives.
Tutkimuksen tuottamaa uutta tietoa on arkistolainsäädännöllä ja Kansallisarkiston norminannolla tuotetun kansallisen tiedonjärjestelmän historiallisen kehityksen osoittaminen ja näkyväksi tekeminen.
However, because of the practice of proactive intervention by the expert institution, archival arrangement was understood in the normative professional discourse as "archives creation": filing records after the active phase of their life span.
Asiantuntijaviranomaisen proaktiivisen intervention käytännöstä kuitenkin seurasi, että arkistojen järjestäminen tarkoitti arkistonhoitodiskurssissa ensisijaisesti asiakirjojen liittämistä uuteen muodostuvaan arkistoon asian käsittelyn päätyttyä, toisin kuin kansainvälisessä diskurssissa.
The phase of life span in which intervention has taken place has defined the boundaries of the governance power of the expert institution and the mandate of recordkeeping experts.
Proaktiivisen intervention kohdentaminen aina vain aikaisempaan asiakirjatiedon elinkaaren vaiheeseen on laajentanut asiantuntijaviranomaisen hallintavallan alaa ja asiakirjatiedon hallinnan asiantuntijan mandaattia.
In the study, I structure the normative professional discourse as entities of a knowledge system.
Tutkimuksessa jäsennän normatiivisen professionaalisen diskurssin tiedonjärjestelmän entiteeteiksi, jotka olen jakanut teoreettisiin ja toiminnallisiin.
The technique for proactive implementation of the principle of provenance was a general classification system of records authorized by the expert institution.
Proaktiivisen intervention käytännön ja siitä seuraavan provenienssiperiaatteen proaktiivisen soveltamisen tekniikka oli asiakirjatyyppeihin perustuva asiantuntijaviranomaisen auktorisoima arkistokaava.
In the study, archival theory is understood as the internationally shared knowledge system of the recordkeeping profession.
Tutkimuskohdetta koskeva teoreettinen viitekehys on ollut arkistoteorian positivistinen diskurssi asiakirjatiedon hallinnan profession kansainvälisesti yhteisenä tiedonjärjestelmänä.
Since I am a recordkeeping professional with over 40 years of experience, I position myself as researcher as a research instrument of the study.
Positioin itseni tutkijana osaksi tutkimuksen menetelmällisiä valintoja.
The subject of study is the professional discourse constructed by the National Archives as a national expert institution in recordkeeping.
Tutkimuskohteena on Kansallisarkiston asiakirjatiedon hallinnan kansallisena asiantuntijaviranomaisena tuottama professionaalinen diskurssi.
Decades earlier in the United States, this new domain of recordkeeping professionals had resulted in the rise of a new profession of records managers.
Yhdysvalloissa kansainvälinen moderni asiakirjahallintodiskurssi johti uuden asiakirjahallinnon profession syntyyn, jolle asiantuntijavalta asiakirjojen elinkaarihallintaan ennen arkistoon siirtämistä annettiin.
Thus, it expanded the mandate of recordkeeping experts from records to the processes of the records creating agencies.
Tämä laajensi asiakirjatiedon hallinnan asiantuntijan ajattelun, sanomisen ja toiminnan mahdollisuudet asiakirjoista ne tuottavaan arkistonmuodostajaviranomaisen toimintaan.
This legislation defines the scope of the governance power of the expert institution and it is central in delimiting the entities of the professional system of knowledge.
Tutkimus osoittaa, että Kansallisarkisto on ollut tärkein vaikuttaja sen lainsäädännön tuottamisessa, joka säätelee asiantuntijaviranomaisen hallintavaltaa sekä määrittelee, takaa ja rajaa asiakirjatiedon hallinnan asiantuntijuutta.
This discourse has been the dominant conceptual framework in the construction of expertise in recordkeeping in Finland and it has produced the national profession of recordkeepers.
Normatiivinen professionaalinen diskurssi asiantuntijaviranomaisen hallinnan kohteista tuottamana tietona on ollut totuusarvoltaan vahvin asiakirjatiedon hallinnan asiantuntijuutta määrittelevä käsitteellinen viitekehys Suomessa.
The technique of proactive implementation of the principle of provenance was a function-based proactive planning of "archives creation".
Proaktiivisen intervention käytännön ja siitä seuraavan provenienssiperiaatteen proaktiivisen soveltamisen tekniikka oli arkistonmuodostajan tehtäviin perustuva arkistonmuodostuksen suunnittelu, joka kattoi sekä arkistonmuodostuksen että päätearkistotoiminnot.
These new articulations are findings of analytical processes in which the text corpus is set in novel reading contexts; in this case in the context of the theoretical framework of the study.
Uudet tulkinnat syntyvät tekstin sijoittamisesta uusiin luentakonteksteihin, jotka tutkimukseni teoreettinen orientaatio tarjoaa.
The practices of digital recordkeeping favoured by the expert institution were built on the existing practices of the Recordkeeping discourse.
Normatiivisessa professionaalisessa diskurssissa digitaalisen asiakirjatiedon hallinnan käytännöt rakennettiin arkistotoimidiskurssissa tuotettujen analogisten asiakirjojen hallinnan kansallisten käytäntöjen perustalle.
Management of active records was first designated "archives creation" and later records management.
Toisen arkistolain viitekehyksessä uuden muodostuvan arkiston hallinta nimettiin arkistonmuodostukseksi ja vanhan arkiston hallinta päätearkistotoiminnoiksi.
The solution to these problems in this discourse has been an intervention by the expert institution in the recordkeeping practices of records creating agencies as early as possible in the life span of records.
Normatiivisessa professionaalisessa diskurssissa ratkaisu asiakirjatiedon hallinnan keskeisiksi konstruoituihin ongelmiin on ollut asiantuntijaviranomaisen aina vain aikaisemmassa elinkaaren vaiheessa tapahtuva interventio arkistonmuodostajaviranomaisten asiakirjatiedon hallintaan.
The entities of the professional knowledge system were confined to those of the positivist discourse of archival theory in this period.
Tiedonjärjestelmän toiminnalliset entiteetit rajautuivat arkistonhoitodiskurssissa kansainvälisen klassisen arkistodiskurssin mukaisesti.
The study shows that the basic theoretical orientation of the normative professional discourse is the principle of provenance.
Tutkimus osoittaa, että asiantuntijaviranomaisen proaktiivisen intervention käytäntö on johtanut kansainvälisestä arkistoteoriasta poikkeavaan provenienssiperiaatteen soveltamiseen.
The study had two general research questions: 1) what are the favoured forms of practice objectivized as a system of knowledge by the National Archives, and 2) what course of thought, speech and action is available for an expert as a subject position in the context of this knowledge system.
Toiseksi tutkimuksessa selvitetään millaiset ajattelun, sanomisen ja toiminnan mahdollisuudet tämä tiedonjärjestelmä on kansallisesti asiakirjatiedon hallinnan asiantuntijalle subjektipositiona tarjonnut.
Based on the historical development of the understanding of the entities I structure the historical development of the normative professional discourse into three periods.
Entiteettien merkityksellistämisen muuttumiseen perustuen jäsennän normatiivisen professionaalisen diskurssin historiallisen kehityksen kolmeksi vaiheeksi, jotka olen nimennyt arkistonhoitodiskurssiksi, arkistotoimidiskurssiksi ja asiakirjahallintodiskurssiksi.
Instead, my aim has been a critical reading of the established, taken-for-granted forms of practice favoured by the expert institution.
Sen sijaan olen pyrkinyt näiden itsestäänselvyyksiksi muuttuneiden luonnollistuneiden totuuksien kriittiseen tarkasteluun ja kyseenalaistamiseen.
For example, function-based proactive planning remained as the technique of the proactive implementation of the principle of provenance, but now applied to the life-span management of digital information, not "archives creation".
Proaktiivisen intervention käytännön ja provenienssiperiaatteen proaktiivisen soveltamisen tekniikkana säilyi tiedonohjaussuunnitelmaksi nimettynä arkistonmuodostussuunnitelma.
The purpose of this concept has been to cover the archival orientation of the proactive intervention by the National Archives and construct this practice as enhancing the effectiveness of the records creating agencies.
Tätä representoi asiakirjahallintodiskurssin määrittelevä ajattelumalli, jonka mukaan tiedon asiakirjallisuuden varmistaminen koko elinkaaren ajaksi perustuu organisaation työtapoihin ja toimintamalleihin ja edellyttää asiakirjatietoa tuottavien asioiden aktiivivaiheen käsittelyn oikeellisuuden varmistamista.
The study shows that the role of the National Archives has been predominant in the drafting process of archival legislation.
Arkistonmuodostuksen suunnittelu materialisoitui arkistonmuodostussuunnitelmana.
Affective discipline explains why we laugh at toilet paper hoarders
Affektiivinen kurinpito selittää, miksi nauramme vessapaperin hamstraajille.
More dramatically, men with negative mental representations did not recover at all when they participated in less intensive group treatment.
Osalla negatiivisen representaation omaavista miehistä psyykkiset oireet jopa lisääntyivät vuoden hoitojakson aikana.
The main results suggest, that even among these of highly traumatized men, there was a group of individuals whose internal view of self and others was worthy, capable and benevolent and that these positive internal representations or secure attachment working models acted as protective factors in terms of recovering trauma, both in terms of lesser amount of PTSD symptoms and more posttraumatic growth.
Tulosten mukaan niillä kidutetuilla, joilla oli positiiviset mielikuvat itsestä ja läheisistä ihmisistä sekä nk. turvallinen kiintymyssuhde heille tärkeisiin ihmisiin oli sekä selvästi vähemmän trauman jälkeisiä psyykkisiä oireita että jopa myönteisiä trauman jälkeisiä kokemuksia.
Thus, the findings of this study strongly suggest that assessing central personality structures and processes, i.e. self- and other representations, attachment styles and coping strategies, provides significant understanding in helping the victims of torture and ill-treatment.
Tämän väitöstutkimuksen johtopäätöksenä voidaan todeta, että sisäisten mielikuvien eli representaatioiden selkeä yhteys kidutustrauman jälkeiseen oirehtimiseen ja toipumiseen olisi tärkeä huomioida kidutettujen hoitomuotojen ja hoitoonohjauksen suunnittelussa.
The participants were Palestinian men from the Gaza Strip who had been imprisoned during the first Intifada, the national uprising for independence in 1987-1993.
Tutkimukseen osallistuneet henkilöt olivat poliittisista syistä pidätettyjä ja kidutettuja palestiinalaisia miehiä Gazan kaistaleen alueelta.
The main aim of the present study was to examine why other political trauma victims survive from their traumatic experience quite well while others continue to suffer extensively.
Kuitenkin kokemus on osoittanut, että toiset ihmiset sopeutuvat traumaattisen kokemuksen jälkeen normaaliin elämään nopeammin ja helpommin kuin toiset.
Finally, the protective importance of these personality structures was reversely true in that the men with shattered representations needed most intensive, individually tailored treatment in order to recover and heal.
Ne kidutuksen uhrit, joiden representaatiot itsestä ja muista ovat negatiivisia, tarvitsevat intensiivistä ja henkilökohtaista hoitoa.
This study focuses on psychological processes and mental health of Palestinian former political prisoners who have faced severe traumatic experiences in forms of torture and other ill-treatment.
Kidutus on traumattinen kokemus, jonka fyysiset ja psyykkiset seuraukset ovat erittäin vakavia.
Third, the role of self- and other representations in predicting successfulness of individual and group treatment was examined (article IV).
Tässä väitöstutkimuksessa tarkasteltiin miten tietyt persoonallisuuden ominaisuudet vaikuttavat trauman jälkeisten oireiden määrään ja niistä toipumiseen sekä kuinka vaikuttavia hoitomenetelmiä yksilö- ja ryhmäterapiat ovat kidutustraumasta toipumisessa.
These cases may typically involve divisions of estate, divorces and international bankruptcy.
Tällaisia tilanteita liittyy perhe- ja perimysasioihin tai esimerkiksi kansainvälisiin konkursseihin.
More and more often, jurists and translators need to work together, and they need to understand the problems of one another s work.
Juristit ja kääntäjät toimivat yhä useammin yhteistyössä.
In the interview, the readability and understandability of the German translation of the Code of Real Estate was studied from the point of view of interpreting legal concepts.
Tutkimuksessa tarkastellaan maakaarta ja sen saksankielisen käännöksen tulkintaproblematiikkaa kiinteistöpanttioikeuteen liittyvien käsitteiden osalta.
The analysis shows that a superficial understanding of the translation is not sufficient for clarifying the source system norm.
Yksi analyysin johtopäätöksistä on, että rakennetta uskollisesti seuraava sanasanainen kääntäminen ei mahdollista taustalla olevan vieraan oikeuden normiston selville saamista kuin ainoastaan hyvin pintapuolisesti.
International mobility has increased the number of cases where the parties involved represent several nationalities and where some issues need to be settled on the basis of the translations of foreign sources of law.
Kansainvälinen liikkuvuus on lisääntynyt, minkä vuoksi kansallisissa oikeusistuimissa joudutaan soveltamaan vierasta oikeutta yhä useammin.
The analysis indicates that one cannot reach an exact interpretation of the Code of Real Estate on the basis of its German translation, at least not if the interpretation is based on the literal wording of the translated norm formulations, that is, in cases when the expressions are analyzed on the basis of the target-language meanings of the words (familiar from the legal target system).
Jos oikeudellinen tulkinta joudutaan tekemään vain yksittäisen käännetyn säännöksen perusteella, tulkinta on vaikea perustella pätevästi, eikä myöskään voida enää väittää, että tulkinta on tehty vieraan oikeusjärjestyksen merkityslähteiden muodostamassa kontekstissa.