natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This study investigates how the area of euphotic bottom at the Gulf of Finland has fluctuated during 2003 2011, and how the amount of light on the bottom determinates the zonation and distribution of macroalgae.
Tutkielmassa selvitetään, kuinka eufoottisten pohjien pinta-alat ovat vaihdelleet Suomenlahdella vuosien 2003 2011 aikana ja kuinka valon määrä selittää makrolevien vyöhykkeisyyttä ja levinneisyyttä.
Effect of Light on the Distribution and Zonation of Macroalgae in the Gulf of Finland
Valon vaikutus makrolevien levinneisyyteen ja vyöhykkeisyyteen Suomenlahdella
In addition, scenarios of euphotic depth changing -50 50 % were modelled.
Lisäksi mallinnettiin skenaariot, joissa eufoottinen syvyys muuttuu -50 +50 %.
The change in euphotic depth affects the distribution of bladderwrack considerably: a deterioration of 25 % narrows off the distribution widely and a decline of 50 % suggests that the species is going to disappear from the Gulf of Finland.
Eufoottisen syvyyden muutos vaikuttaa merkittävästi rakkolevän levinneisyyteen tutkimusalueella; 25 % heikentyminen vähentää huomattavasti levinneisyysalueita ja 50 % heikentyminen estää rakkolevän esiintymisen tutkimusalueella.
Increasing turbidity of the sea is a remarkable threat to macroalgae.
Veden samentuminen onkin suuri uhka makroleville.
The effect of light on the zonation and distribution patterns of macroalgae were surveyed using distribution models.
Valon vaikutusta makrolevien vyöhykkeisyyteen ja levinneisyyteen tutkittiin levinneisyysmalleilla.
Changes in the optical properties of the sea affect the penetrance of light at the bottom and the area of euphotic bottom.
Veden optisten ominaisuuksien muuttuminen vaikuttaa paljon merenpohjaan saapuvan valon määrään ja eufoottisten pohjien pinta-alaan.
There were local differences in the performance of the distribution models.
Levinneisyysmallien suoriutumisessa oli alueellisia ja menetelmällisiä eroja.
The area of euphotic bottom varied seasonally and changed slightly between the study years.
Eufoottisten pohjien pinta-alojen vaihtelu oli lähinnä vuodenaikaista ja vuosien välinen vaihtelu melko pientä.
A decline in euphotic depth shifts the inner distribution limit towards the outer archipelago and narrows the macroalgae zone locally while even a small improvement expands the area significantly.
Eufoottisen syvyyden heikentyminen siirtää levinneisyysrajaa kohti ulkosaaristoa ja kaventaa levävyöhykettä paikallisesti, kun taas pienikin paraneminen kasvattaa alueita merkittävästi.
The study material consists of euphotic depth GIS (Geographic Information System) layers derived from MERIS (MEdium Resolution Imaging Spectrometer) satellite images from May to September from 2003 2011, inventory data of the Finnish Inventory Programme for the Underwater Marine Environment (VELMU), water quality measurements and HIRLAM (High Resolution Limited Area Model) weather model.
Aineistona hyödynnetään MERIS-satelliittikuviin (MEdium Resolution Imaging Spectrometer) perustuvia eufoottisen syvyyden paikkatietoaineistoja touko syyskuulta vuosilta 2003 2011.
Comprehensive studies on spatio-temporal changes at euphotic bottom and the their effects on macroalgae are yet to be done.
Kattavaa tietoa eufoottisten pohjien ajallisesta ja alueellisesta kehityksestä ja sen vaikutuksesta makroleviin ei kuitenkaan ole saatavilla.
The area was larger in the inner archipelago compared to the outer arhcipelago and the difference was greater when the areas were normalized with local sea area.
Sisäsaaristossa oli absoluuttisesti enemmän eufoottisia pohjia ja ero ulkosaaristoon korostui kun pinta-ala suhteutettiin merialueen kokoon.
The distribution of euphotic bottom and its area were calculated for four parts of the Gulf of Finland.
Eufoottiset pohjat määritettiin ja niiden pinta-alat laskettiin neljälle alueelle jokaiselle tutkimuskuukaudelle.
The altered euphotic depth affects euphotic bottoms the most in the outer archipelago.
Eufoottisen syvyyden muuttuminen vaikuttaa eufoottisiin pohjiin voimakkaimmin ulkosaaristossa.
One hypothesis is that in many areas macroalgae are not affected by too low light levels but the unsuitable bottom substrate that limits their distribution.
Lisäksi tutkimushypoteesina on, että monilla alueilla valon määrä ei ole makrolevien kasvua rajoittava tekijä, vaan sopivan kasvualustan puuttuminen rajoittaa esiintymisalueita.
The productivity and biodiversity of coastal areas, one of the most productive ecosystems on earth, are threatened by eutrophication and habitat loss which also drive deterioration of the macroalgal communities of shallow rocky bottoms and their perennial key species.
Rannikkoalueet ovat maailman tuottavimpia ekosysteemejä, mutta niiden biodiversiteettiä ja tuottavuutta uhkaavat muun muassa rehevöityminen ja habitaattien katoaminen.
However, the substrate of the newly exposed zone is only partially suitable for macroalgae and the portion of rocky substrate decreases as a function of euphotic depth.
Laajentunut levinneisyysalue ei kuitenkaan ole kokonaan makrolevän kasvulle soveltuvaa, ja kovan pohjan osuus rakkolevän levinneisyysalueella pienenee eufoottisen syvyyden kasvaessa.
Furthermore, the changes in the areas of euphotic bottom when the euphotic depth is altered and the effects on macroalgae are surveyed.
Lisäksi tutkimus selvittää, kuinka eufoottisten pohjien pinta-ala muuttuu veden optisten ominaisuuksien muuttuessa ja kuinka makrolevät reagoivat tähän muutokseen.
The underwater light, being one of the most important factors determining the zonation and distribution of macroalgae, alternates in space and time.
Yksi tärkeimmistä makrolevien vyöhykkeisyyteen ja levinneisyyteen vaikuttavista tekijöistä on vedenalainen valo, joka vaihtelee ajallisesti ja alueellisesti paljon.
Vice versa, clarification of the water expands light-limited distribution and enlarges the macroalgal zones even though the growing amount of unsuitable soft substrate inhibits the distribution and zonation of macroalgae.
Pohjanlaadun soveltumattomuus kasvualustaksi kuitenkin rajoittaa makrolevien levinneisyyttä ja vyöhykkeisyyttä.
The impact evaluation was conducted based on these goals.
Vaikutustenarviointi suoritettiin näiden tavoitteiden pohjalta.
The research material is collected from participants of Cross Cultures Project Associations Open Fun Football Schools.
Tutkimusaineisto kerätään Cross Cultures Project Associationin Open Fun Football School -jalkapallofestivaalien osanottajilta.
The conclusions of the research are based on a critical evaluation of the impact evaluation conducted in Crimea, Ukraine.
Tutkimuksen tulokset perustuvat Krimillä Ukrainassa tehdyn vaikutustenarvioinnin tuloksien kriittiseen arviointiin.
The results show that a social impact evaluation will be successful when local needs, the pedagogical contents of the project and the questions asked in the questionnaires and interviews are aligned.
Tulokset osoittavat, että sosiaalisten vaikutusten arviointi on luotettava silloin, kun paikalliset tarpeet, projektin pedagoginen sisältö, sekä tutkimuksessa esitetyt kysymykset kohtaavat toisensa.
A two-stepped baseline and follow-up questionnaire and group interviews are used as a method.
Metodina käytetään kaksiosaista kysely- sekä ryhmähaastattelututkimusta.
When the indicators presented in the research are portraying the realistic possibilities of the project, they are creating a base for successful use of an impact measurement tool that has the ability to take regional and project based differences in consideration.
Kun tutkimuksen indikaattorit ovat projektin realistisia mahdollisuuksia kuvaavia, luovat ne pohjan alueelliset eroavaisuudet huomionottavan, joustavan vaikutustenarviointityökalun onnistuneelle käytölle.
The regional perspective is included in the research method in dividing the aspired goals to indicators which can be chosen as the goals of the local Open Fun Football Schools by the volunteers of the project.
Alueellinen näkökulma huomioidaan tutkimusmenetelmässä jakamalla tavoitellut vaikutukset indikaattoreiksi, joista jokaisen alueen vapaaehtoiset valitsevat oman alueensa tarpeisiin soveltuvat tavoitteet.
The question material is based on local needs and goals defined by local volunteers in a volunteer training seminar.
Kysymysaineisto perustuu festivaalien vapaaehtoisten koulutusseminaarissa kerättyyn tietoon paikallisista tarpeista sekä tavoitteista.
The local needs analysis and finding out the baseline of the area turned out to hold primary importance.
Ensisijaisen tärkeäksi tekijäksi muodostui paikallisten tarpeiden ja alueen todellisen lähtötilanteen selvittäminen.
The thesis is also taking part in the conversation about how impact evaluation tools of global Sports for Development and Peace can be developed to respond to local change.
Tutkielma ottaa osaa keskusteluun siitä, millä tavoin rauhaa ja kehitystä edistävien, globaalisti toimivien urheiluprojektien vaikutustenarviointeja voidaan kehittää kuvaamaan alueellisia muutoksia, samalla säilyttäen mahdollisuuden käyttää samaa vaikutustenarviointityökalua eri kohdealueilla.
The Pro Gradu thesis is handling social impact evaluations of Sports for Development and Peace projects, particularly football projects.
Alueellinen näkökulma kehitystä ja rauhaa edistävien urheiluprojektien vaikutustenarviointityökalussa
The thesis is answering to questions on how a regional perspective should be included to an impact evaluation tool, that is used in heterogenous locations.
Pro gradu -tutkielma käsittelee rauhaa ja kehitystä edistävän jalkapallotoiminnan vaikutustenarviointia ja vastaa kysymykseen, millä tavoin alueellinen näkökulma tulee huomioida vaikutustenarvioinnin suunnittelussa ja toteutuksessa, kun halutaan luoda eri kohdealueille soveltuva konkreettinen työkalu.
Group differences were measured by dividing the respondents into two groups.
Ryhmien välisiä eroja mitattiin jakamalla vastaajat kahteen ryhmään.
In the second group were all other respondents (N = 681).
Toisessa ryhmässä olivat kaikki muut vastaajat (N=681).
Finnish attitudes towards immigration form a clear ethnic hierarchy.
Suomalaisten maahanmuuttoasenteet muodostavat selkeän etnisen hierarkian.
Immigration has become an important topic of discussion in recent years.
Maahanmuutto ja siihen liittyvät tekijät ovat nousseet merkittäväksi yhteiskunnalliseksi puheenaiheeksi viime vuosina.
The results give support to the hypothesis proposed on the one hand, but on the other hand cannot confirm it because either the differences between groups were not statistically significant enough or that the effect on the attitudes was so small that it was not interesting.
Tutkielman tulokset yhtäältä tukevat esitettyä hypoteesia mutta toisaalta eivät pysty vahvistamaan sitä, koska ryhmien väliset erot eivät olleet riittävän merkitseviä tai vaikutus asenteisiin oli kokonaisuudessaan niin pieni, ettei se ollut kiinnostava.
Majority of Finns, for example, oppose the immigration of Somalis (64%), Iraqis (60%) or Afghans (58%) to Finland.
Suurin osa suomalaisista vastustaa esimerkiksi somalialaisten (64 %), irakilaisten (60 %) tai afganistanilaisten (58 %) muuttamista Suomeen.
In the first group were respondents who lived in households with children under 18 years of age (N = 229).
Ensimmäisessä ryhmässä oli vastaajat, joiden kotitalouksissa asui alle 18-vuotiaita lapsia (N=229).
Conversely, Finns are in favor of immigration, for example, the Swedes (86%), Germans (86%) or Estonians (73%) to Finland.
Vastaavasti suomalaiset suhtautuvat myönteisesti esimerkiksi ruotsalaisten (86 %), saksalaisten (86 %) ja virolaisten (73 %) maahanmuuttoon Suomeen.
The empathy factor explained, on average, 12 % of the variation of the two factors describing attitudes towards immigration (r2 = 0.12).
Empaattisuus selitti maahanmuuttoa kuvaavien faktoreiden vaihtelusta keskimäärin 12 % (r2=0,12).
Respondents' that lived with children reported more positive views towards immigration from other Western countries when compared with the other group (p-value less than 0.10).
Vastaajat, joiden luona asui alle 18-vuotiaita lapsia, suhtautuivat myönteisemmin toisista länsimaista suuntautuvaan maahanmuuttoon, kuin muut vastaajat (p-arvo alle 0,10).
Similarly, high empathy scores also predicted that the respondent did not exceedingly support immigration from other Western countries.
Vastaavasti korkea empaattisuus ennusti myös, että vastaajat eivät kannattaneet erityisesti maahanmuuttoa muista länsimaista.
The survey uses census based sampling so that the survey represents entire Finnish adult population by age, sex and place of residence.
Otos kyselyyn on muodostettu paneelin jäsenistä siten, että se vastaa Suomen aikuisväestöä iän, sukupuolen ja asuinpaikan mukaan.
Methods used by the study are multivariate methods, namely factor analysis and structural equation modeling.
Tutkielman käyttämät menetelmät ovat monimuuttujamenetelmiä, joista käytettiin pääsääntöisesti faktorianalyysia ja rakenneyhtälömallinnusta.
Factor structure served as the basis for the causal structural equation model, which looked at the link between empathy and attitudes towards immigration.
Tutkimusaineiston faktorirakenne toimi pohjana kausaalisessa rakenneyhtälömallissa, jonka avulla tarkasteltiin empaattisuuden ja maahanmuuttoon suhtautumisen välistä yhteyttä.
The higher the respondents' score was on the empathy factor, the more positive attitudes the respondent showed toward immigration from outside the EU.
Mitä korkeampia arvoja vastaajat saivat empaattisuutta kuvaavalla faktorilla sitä myönteisemmin he suhtautuivat EU:n ulkopuolelta suuntautuvaan maahanmuuttoon.
The core research material that the thesis uses is Finnish Attitudes to Immigration: Suomen Kuvalehti Survey 2015, which is provided by the Finnish Social Science Data Archive.
Tutkielman aineistona on Yhteiskuntatieteellisen tietoarkiston julkaisema Suomalaisten maahanmuuttoasenteet 2015: Suomen Kuvalehden kysely.
Looking at the group differences it was observed that respondents' scores on the empathy factor did not predict attitudes toward immigration in the same way.
Ryhmien eroja tarkasteltaessa havaittiin, että empaattisuus ei ennustanut enää samalla tavalla suhtautumista maahanmuuttoon.
The thesis proposes that previous Finnish academic studies have overlooked evolutionary psychological perspective as a potential model to explain attitudes towards immigration.
Tutkielman lähtökohtana on, että suomalaisissa akateemisissa tutkimuksissa ei ole aiemmin käytetty maahanmuuttoasenteiden selitysmallina evoluutiopsykologista näkökulmaa.
The survey measured Finnish attitudes towards racism and asked people's attitudes towards the immigration of select nationalities to Finland.
Aineistona olevassa kyselyssä on mitattu suomalaisten asennoitumista rasismiin ja kysytty vastaajien suhtautumisesta eri kansallisuuksien muuttamiseen Suomeen.
Questionnaires' racist statements were used to form a factor measuring respondents' empathy.
Tutkielmassa rasismia mittaavista väittämistä muodostettiin empaattisuutta kuvaava faktori.
The thesis focuses particularly to the explanatory models that researchers use to explain Finnish attitudes toward immigration.
Tarkastelussa on erityisesti tutkijoiden käyttämät selitysmallit, joilla suomalaisten maahanmuuttoasenteita on pyritty selittämään tai ennustamaan.
This hypothesis offers a different way of thinking about how people's attitudes are formed and at the same time tries to challenge established notions about attitudes towards immigration and immigrants.
Tutkielmassa esitetään ja testataan evoluutiopsykologisen teorian pohjalta muodostettu hypoteesi, joka tarjoaa toisenlaisen tavan ajatella, kuinka ihmisten asenteet muodostuvat ja samalla haastaa vakiintuneita käsityksiä maahanmuuttokriittisyydestä tai rasismista.
The results show that there is a link between empathy and respondents' attitudes toward immigration, particularly to immigration originating outside the EU.
Tuloksissa nähdään, kuinka vastaajien empaattisuus ennusti heidän suhtautumista EU:n ulkopuoliseen maahanmuuttoon.
The thesis presents salient Finnish researchers work on social attitudes towards immigrants and on racism.
Tutkielma esittelee keskeisten suomalaisten maahanmuutto- ja rasismitutkijoiden ajatuksia suomalaisen yhteiskunnan asenteista maahanmuuttajia kohtaan.
In the past few years the role of green space as part of the condensing urban structure has increased significantly.
Viheralueiden merkitys osana tiivistyvää kaupunkirakennetta on kasvanut voimakkaasti viime vuosien aikana.
As a result of habitat fragmentation and environmental change, the value of green areas is emphasized, for example in managing future uncertainty and adapting to changing conditions.
Elinympäristöjen pirstoutumisen ja ympäristön aiheuttamien muutosten myötä viheralueiden arvo tulee esille yhä selvemmin esimerkiksi tulevaisuuden epävarmuustekijöiden hallinnassa ja muutoksiin sopeutumisessa.
The national and international aims to restore biodiversity, increase energy efficiency and enhance well-being of the citizens have set new quality requirements for urban green space planning.
Kansainväliset ja kansalliset tavoitteet luonnon monimuotoisuuden säilyttämisestä, energiatehokkuuden lisäämisestä ja asukkaiden hyvinvoinnin edistämisestä ovat asettaneet uusia laatuvaatimuksia viheralueiden kestävälle suunnittelulle.
Along with this change the practices and criteria of traditional land use planning system have turned out to be insufficient in sustaining the quality of green infrastructure.
Tässä muutoksessa perinteisen maankäytön ohjausjärjestelmän mukaiset suunnittelukäytännöt ja -kriteerit ovat osoittautuneet riittämättömiksi keinoksi ylläpitää laadukkaita viheralueita.
This thesis is based on the examinations of MAMA -working group (Considering landscape as a part of land use planning), aimed at strengthening the role of green space and landscape in nationwide legislation and planning system.
Tämä tutkimus on lähtenyt liikkeelle MAMA -työryhmän (Maiseman huomioon ottaminen maankäytön suunnittelussa) selvitystyöstä, jonka tarkoitus on vahvistaa viher- ja maisema-alueiden roolia valtakunnallisessa lainsäädännössä ja suunnittelujärjestelmässä.
According to research, the green area and landscape based plan symbols vary significantly between different Finnish cities, a result of inadequacy related to the planning practices and instructions applicable for today's expectations and needs.
Viher- ja maisema-alueiden merkintätavat vaihtelevat tutkimuksen mukaan merkittävästi eri kaupunkien välillä, mikä on seurausta nykyisiin hoito- ja käyttötarpeisiin soveltuvien käytäntöjen ja ohjeistusten puutteellisuudesta.
A comprehensive approach based on ecosystem services and green space functionality has become the norm of several strategic land use plans, which are targeted at maintaining connectivity, multifunctionality and ecosystem production in urban green space.
Viheralueiden toiminnallisuuteen ja kokonaisvaltaisuuteen perustuva lähestymistapa on vakiintunut osaksi useita strategisen maankäytön suunnitelmia, joilla pyritään ylläpitää kaupunkien viherrakenteen kytkeytyneisyyttä, monikäyttöisyyttä ja ekosysteemien tuotantoa.
The purpose of this thesis is to explore the deficiencies and the needs for improvement related to present green area symbols, from the viewpoint of comprehensive green infrastructure and ecosystem services.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää viher- ja maisemamerkintöihin liittyviä puutteita ja kehittämistarpeita kaupunkien viherrakenteen ja ekosysteemipalveluiden kokonaisvaltaisen huomioinnin näkökulmasta.
Based on the needs and problems discovered within the research material and through the interviews, the final part of my thesis aims at gathering an understanding of how plan symbols could be developed in the future.
Tutkimuksen loppuvaiheessa kaava- ja haastatteluaineistossa ilmenneiden puutteiden ja ongelmien pohjalta on tarkoitus muodostaa käsitys siitä, miten kaavamerkintöjä voitaisiin jatkossa kehittää.
An update to the green area and landscape based plan symbols, set by the Ministry of the Environment in 2000, has been strongly demanded by the planners and professionals of land use.
Ympäristöministeriön vuoden 2000 asettamien, viher- ja maisema-alueita koskevien kaavamerkintöjen ja -määräysten sekä ohjeistusten päivittämisen tarve on tullut voimakkaasti esille erityisesti kaavoituksessa työskentelevien suunnittelijoiden ja asiantuntijoiden keskuudessa.
In addition to utilizing green infrastructure more diversely, the practices of green space planning should deal better with the changing conditions of the environment and be based more on the efficient use of different assessment and planning tools.
Viherrakenteen monipuolisemman hyödyntämisen lisäksi suunnittelukäytäntöjen tulisi perustua myös ympäristön tulevan tilan ennakointiin ja tehokkaisiin, kaavamerkintöjen taustalla käytettäviin arviointityökaluihin ja laskentamenetelmiin.
Even though green infrastructure comes up in land use plans, the functionality and continuity of urban green space is not fully taken into account in the plan symbols.
Vaikka viherrakenne tulee esille kaava-aineistossa yhä selvemmin esimerkiksi hulevesien käsittelyssä ja viheryhteyksissä, viheralueiden toiminnallisuus ja jatkuvuus huomioidaan heikosti kaavamerkinnöissä.
By comparing the plan symbols and provisions between different Finnish cities and by interviewing the professionals of land use, I am pursuing a well-rounded knowledge of the functionality of the existing master plan and detailed plan symbols and practices behind them.
Omakohtaisten havaintojen tueksi työn aikana toteutetaan lisäksi asiantuntijahaastatteluita, joiden avulla pyritään kartoittamaan nykyisten merkintöjen toimivuutta.
Most of the reporters recognize their role in the society and they are committed to tackle global challenges.
Suurin osa raportoijista tunnistaa roolinsa yhteiskunnassa ja ovat sitoutuneita vastaamaan globaaleihin haasteisiin.
The reports have certain similarities regarding their contents and appearance.
Raporteilla on tiettyjä samankaltaisuuksia liittyen niiden sisältöön ja ulkomuotoon.
Best reports focus only on topics that are most important for the company and stakeholders.
Parhaimmat raportit keskittyvät ainoastaan olennaisimpiin aiheisiin, jotka on tunnistettu yritykselle ja sidosryhmille tärkeiksi.
Other companies that were not included in the analysis but have excellent reports are: Air France-KLM, BG Group, LEGO, Outotec and Sodexo.
Muut yritykset, joita ei otettu huomioon sisällönanalyysissä, mutta jotka raportoivat erinomaisesti ovat: Air France-KLM, BG Group, LEGO, Outotec and Sodexo.
According to the subjective evaluation of the reports' appearance, the best reports belong to Adidas, Biogen, BMW, Henkel, IKEA, Johnson & Johnson, Natura Cosmeticos, Nestlé and Unilever.
Raportin ulkonäköä arvioivan subjektiivisen analyysin mukaan parhaiten raportoivat yritykset ovat: Adidas, Biogen, BMW, Henkel, IKEA, Johnson & Johnson, Natura Cosmeticos, Nestlé and Unilever.
Most of the best reports present a clear strategy and/or an ambitious vision that takes sustainability into account.
Suurin osa parhaimmista raporteista sisältää selkeän strategian ja/tai kunnianhimoisen vision, joka ottaa yritysvastuun tai kestävän kehityksen huomioon.
The study also focuses on CSR reporting according to the Global Reporting Initiative.
Tutkimus keskittyy lisäksi Global Reporting Initiative –ohjeistuksen mukaiseen raportointiin.
Additional nine companies were included in the analysis of the best practices in CSR reporting but excluded from the content analysis.
Lisäksi yhdeksän muuta yritystä valittiin parhaiden käytäntöjen analysointiin, mutta niitä ei otettu huomioon sisällönanalyysissä.
Many companies have a credible sustainability program or plan which is visible throughout the report.
Useimmilla yrityksillä on uskottava yritysvastuuohjelma, joka on nähtävillä koko raportissa.
A total of 29 companies' CSR reports from different industries and countries were selected for the study.
Yhteensä 29 yrityksen vastuullisuusraportit valittiin tutkimukseen.