natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In turn, stakeholders in the lower consistency of the intended direction and impact profile (17%) perceived the consistency of the intended direction to be lower, combined with less positive expectations of the school-level impact.
Matalan johdonmukaisuuden ja vaikuttavuuden ryhmään kuuluneet toimijat (17%) sen sijaan kokivat opetussuunnitelman perusteiden tavoitellun suunnan johdonmukaisuuden matalammaksi ja samalla heidän uskomuksensa uudistuksen koulutason vaikuttavuudesta olivat heikommat.
Finally, the decreasing coherence (9%) profile had rather low initial perceived coherence and showed a large drop during the follow-up.
Laskevan koherenssin (9%) ryhmän näkemykset opetussuunnitelman koherenssista olivat matalat sekä laskivat edelleen vuoden seurannan aikana.
The query mainly consisted of open questions.
Kyselylomake sisälsi pääasiassa avoimia kysymyksiä.
I get 257 answers to my query.
Vastauksia tuli 257 kappaletta.
This research carried out at the summer 2018 by web query on the pages Onni elää käsityössä of Taito magazine and on the facebook pages of PRO Kädentaitajat ry.
Tutkimus toteutettiin kesällä 2018 nettikyselynä Taito-lehden Onni elää käsityössä- sekä PRO Kädentaitajat ry:n facebook-sivuilla.
Textiles can become as secure in situations where the identity of individual is threated or under re-evaluation.
Tekstiilistä voi tulla turva olosuhteissa, joissa minuus on uhattuna tai minuus joutuu uudelleen tulkinnan kohteeksi.
Purpose of this research has been to find out as widely as possible all those factors which are attached to concept "emotional textile" and how these make difference from ordinary textiles in use.
Tämän tutkimuksen tarkoitus on ollut kartoittaa mahdollisimman laajasti niitä eri tekijöitä, joita liitetään käsitteeseen "tunnetekstiili" ja miten nämä eroavat muista käytössä olevista tekstiileistä.
Surface of the textile should be like a lap : Sociological, semiotic and personal psychological conceptions attached to emotional textiles
Tekstiilin pinta olisi kuin syli : lempitekstiileihin liitetyt sosiologiset, semioottiset ja yksilöpsykologiset mielikuvat
In the background of this research was generation theory of J.-P. Roos and by which tried to find out how different generations diverged between each other and how these generations named significant textiles to theirselves and from what kind of factors these representation processes were made from and what kind of meaning these textiles have to the identity of individual people during the lifetime.
Tutkimuksen taustalla oli J. P. Roosin sukupolviteoria, jonka avulla pyrittiin selvittämään miten eri sukupolvet nimeävät itselleen tärkeitä tekstiileitä ja mistä eri tekijöistä nämä merkityksenantoprosessit muodostuvat.
Individual person attach different meanigs to emotional textiles which are not included to ordinary textiles
Yksilö liittää tunnetekstiileihin merkityksiä, joita ei voi palauttaa suoraan tekstiilin fyysisiin ominaisuuksiin tai joita ei ole tavallisissa käyttötekstiileissä.
According to the analysis, emotional textiles were segmented to following categories: security textiles, memory textiles, sense textiles, place textiles, self textiles, dream textiles and anti textiles.
Aineiston käsittelytapa perustui grounded-theory-menetelmään, fenomenologiaan sekä yksilöpsykologiseen analyysiin Aineistoanalyysin perusteella tunnetekstiilit jakautuivat seuraaviin luokkiin: turvatekstiilit, muistitekstiilit, tuntotekstiilit, paikkatekstiilit, minätekstiilit, unelmatekstiilit ja epätekstiilit.
Divergence between different kind of emotional textiles was based on the personal psychological analyse how these textiles were meaningful to individual persons.
Erot erityyppisten tunnetekstiilien välillä perustuvat yksilöpsykologisiin tulkintoihin näiden tekstiilien merkityksellisyydestä yksilölle Tutkimustulosten perusteella voi todeta, että erityyppisiset tekstiilit ovat tärkeitä eri ihmisille, mutta eri syistä.
The analysis of this research was based on the qualitative analysis, grounded method, phenomenology and personal psychology analysis.
Aineiston analyysi perustui laadullisiin tutkimusmenetelmiin.
The generation theory of J,-P. Roos support the idea of meanings of textiles because each generation has its own "generation story" which affect to the view of life of each generation.
Tätä näkemystä tukevat myös J.P. Roosin sukupolviteoria, jonka mukaan kutakin sukupolvea yhdistää yksi yhteinen "kertomus", joka taas vaikuttaa sukupolven tapaan hahmottaa maailmaa ja antaa sille merkityksiä.
According to that research it can be said that different textiles are meaningful to people but for different reasons based on the life experience of each individual person.
Eri tekstiilien merkityksellisyys voi vaihdella yksilön elämän varrella sen hetkisen elämäntilanteen mukaan.
The data was studied by using statistically describing analysis.
Tutkimuksessa käytettiin tilastollisesti kuvaavaa analyysimenetelmää.
The amount of research made about children’s and adolescents loneliness in Finland is relatively small.
Suomessa lapsiin ja nuoriin kohdistuvaa yksinäisyystutkimusta on tehty verrattain vähän.
Adults’ experiences with loneliness has been researched quite a lot over the past few decades.
Aikuisten kokemuksia käsittelevää yksinäisyystutkimusta on tehty ympäri maailman jo usean vuosikymmenen ajan.
The research data was collected in collaboration with two Finnish upper comprehensive schools located in two different cities.
Tutkimuksen aineisto kerättiin kahdesta yläkoulusta, jotka sijaitsivat kooltaan suuren ja keskisuuren kaupungin alueella.
Rejected girls and quieten boys : Social and emotional loneliness in Finnish upper comprehensive schools
Torjutut tytöt ja vaienneet pojat : yläkoululaisten sosiaalinen ja emotionaalinen yksinäisyys
At the early 1970s Robert Weiss started to study the emotional aspect of loneliness, which redefined the way we see and understand the whole phenomenon.
Robert Weiss lähti 1970-luvulla tutkimaan yksinäisyyttä emotionaalisesta näkökulmasta, joka johti yksinäisyyden ilmiöön laajuuteen liittyvien käsitysten muutoksiin.
In total there were 205 pupils whose answers were used in this study.
Aineisto koostui 205:n yläkoululaisen vastauksista.
Young men reported more emotional loneliness compared to women, especially feelings of not being able to share meaningful things about their life to someone.
Pojat puolestaan kokivat olevansa naisia enemmän tilanteessa, jossa heidän ei ole mahdollista jakaa itselle tärkeitä asioita muille.
For a long time researchers thaught that loneliness only considered adults, that children and adolescents could not recognize or even feel it. Of course it was later discovered that children and adolescents are able to experience feelings of loneliness the same way adults can.
Yksinäisyys nähtiin pitkään vain aikuisia koskevana ilmiönä, jota lapset ja nuoret eivät osanneet samalla tavoin kokea.
At first researchers were only interested in the social side of loneliness.
Alkuun ilmiön tutkimus keskittyi lähinnä sosiaalisen yksinäisyyden tarkasteluun.
This study was made to find new information about the ways Finnish upper comprehensive school pupils experience social and emotional loneliness.
Tässä tutkimuksessa tuotetaan lisää tietoa yläkoululaisten kokemasta sosiaalisesta ja emotionaalisesta yksinäisyydestä tarkastelemalla niitä aiemmasta yksinäisyystutkimuksesta nousevat teemoittelun kautta.
Researchers found that even under school-aged children were able to understand the difference between being lonely and being alone, which means you can experience feelings of loneliness no matter your age.
Tutkijat totesivat jo alle kouluikäisten olevan kykeneväisiä erottamaan yksinolo ja yksinäisyys toisistaan, joka kertoi yksinäisyyden olevan lähes kaikkia ikäryhmiä laajalti koskeva ilmiö.
The last discovery was that nine graders also felt more feeling of being rejected by others compared to 7th grade pupils.
7.-luokkalaiset raportoivat tilastollisesti merkitsevästi vähemmän yksinäisyyttä ja torjutuksi tulemisen kokemuksia 9.-luokkalaisiin verrattuna.
Still studies about Finnish adolescents and their experiences with loneliness has shown that with loneliness it is possible to end up with different kinds of mental problems and social difficulties.
Suomalaisten nuorten yksinäisyyttä käsittelevät tutkimukset ovat osoittaneet yksinäisyyden johtavan usein erilaisten ongelmien kumuloitumiseen, jolla voi pahimmillaan olla pitkäkestoisia ja kauaskantoisia vaikutuksia nuoren elämään.
This study showed that compared to young men, young women in Finnish upper comprehensive schools felt more feelings of not belonging to a group and feeling of being rejected by others.
Yläkoululaisten tyttöjen todettiin kokevan tilastollisesti enemmän sosiaaliseen yksinäisyyteen viittaavia kuulumattomuuden ja torjutuksi tulemisen tunteita yläkoululaisiin poikiin verrattuna.
There were 10 claims concernig social loneliness, 7 concernig emotional loneliness.
Kyselylomake koostui sekä sosiaalista että emotionaalista yksinäisyyttä mittaavista väittämistä, joihin nuori vastasi neliportaisella Likert-asteikolla.
Teachers shared a link to pupils which opened a questionnaire.
Aineisto kerättiin koulun henkilökunnan avustuksella koulupäivän aikana sähköistä kyselylomaketta käyttäen.
The data was collected by interviewing six 6-year-old children.
Aineisto kerättiin haastattelemalla kuutta 6-vuotiasta lasta.
They can be taught and learned just like any other skill.
Niitä voidaan opettaa ja oppia siinä missä muitakin taitoja.
The research material collected in the semi-structured interview was analyzed by means of theory-based content analysis.
Puolistrukturoidulla haastattelulla kerätty tutkimusaineisto analysoitiin teoriasidonnaisella sisällönanalyysillä.
Children's age also influences linguistic development, the construction and understanding of concepts.
Myös lasten ikä vaikuttaa kielelliseen kehitykseen, käsitteiden konstruoimiseen ja ymmärtämiseen.
The goal is individual and meaningful teaching that supports the holistic development, personality and happiness of the individual.
Tavoitteena on yksilöllinen ja mielekäs opetus, joka tukee yksilön kokonaisvaltaista kehitystä, persoonaa ja onnellisuutta.
Studies show that positive psychology increases well-being and happiness.
Tutkimukset osoittavat, että positiivinen psykologia lisää hyvinvointia ja onnellisuutta.
The concept of compassion was best adopted by children and self-regulation was the most challenging to adopt.
Lapset omaksuivat parhaiten käsitteen myötätunto ja haasteellisin omaksuttava käsite oli itsesäätely.
The amount and quality of definitions and examples given by children vary to some extent.
Lasten antamien määritelmien sekä esimerkkien määrä ja laatu vaihtelee jonkin verran.
Power from strengths in pre-school education : Huomaa hyvä!
Vahvuuksista voimaa esiopetuksessa : Huomaa hyvä!
There is a clear need for positive education and pedagogy, but the debate about strengths, and especially the conscious and systematic teaching of these concepts, has been little.
Positiivista kasvatusta ja pedagogiikkaa selvästi tutkimusten mukaan kaivataan, mutta keskustelu vahvuuksista ja etenkin näiden käsitteiden tietoinen ja systemaattinen opetus on ollut vielä vähäistä.
The baseline for the three-week intervention was Uusitalo-Malmivaara´s and Vuorinen´s (2016) research and Huomaa hyvä!
Kolme viikkoa kestäneen intervention lähtökohtana oli Uusitalo-Malmivaaran ja Vuorisen (2016) tutkimustyö ja suomalaiseen kouluun kehittämä Huomaa hyvä!
The results showed that the understanding of each subject increased with each of the three concepts during the character education intervention, regardless of language and cultural background or learning challenges.
Tulokset osoittivat, että jokaisen tutkittavan ymmärrys lisääntyi kaikkien kolmen käsitteen osalta luonteenvahvuusopetus-intervention aikana, kieli- ja kulttuuritaustasta tai oppimisen haasteista riippumatta.
In practice, children learn to recognize strengths so well that they can be used as a tool in everyday life in preschool and systematically practiced.
Lapset oppivat tunnistamaan vahvuuksia käytännössä niin hyvin, että niitä voidaan käyttää työkaluna esiopetuksen arjessa ja harjoitella systemaattisesti.
For example, the abstractness of character strength words, subjects young age and poor Finnish language skills can pose challenges to the use of character strength words.
Esimerkiksi vahvuussanojen abstraktisuus, tutkittavien nuori ikä ja heikko suomen kielen taito voivat asettaa vahvuussanojen käytölle haasteita.
Most strength research, such as identifying strengths and influencing strengths on happiness and success, focuses on adults.
Suurin osa vahvuustutkimuksesta, kuten vahvuuksien tunnistaminen ja vahvuuksien vaikutus onnellisuuteen ja menestykseen kohdistuu aikuisiin.
This study was conducted (executed) as a qualitative action study.
Tämä tutkimus toteutettiin laadullisena toimintatutkimuksena.
Positive pedagogy is the application of positive psychology in practice.
Positiivinen pedagogiikka on positiivisen psykologian soveltamista käytäntöön.
They identified strengths more in their everyday lives outside of preschool after the intervention.
He tunnistivat vahvuuksia enemmän arjestaan esikoulun ulkopuolella intervention jälkeen.
There were several Finnish speakers who spoke a second language and children with special developmental and learning characteristics.
Tutkittavien joukossa oli useita suomea toisena kielenä puhuvia lapsia ja lapsia, joilla on kehitykseen ja oppimiseen vaikuttavia erityispiirteitä.
Thus, they were able to apply the new knowledge they learned in the preschool to different contexts in practice which indicates that understanding learning has happened.
He siis pystyivät soveltamaan esikoulussa opittua uutta tietoa käytännössä eri konteksteissa eli tapahtui ymmärtävää oppimista.
Authentic learning environments and hands-on exercises positively influenced on learning.
Autenttiset oppimisympäristöt ja käytännönläheiset harjoitukset vaikuttivat oppimiseen positiivisesti.
Character strengths are based on positive psychology.
Luonteenvahvuudet perustuvat positiiviseen psykologiaan.
strength of character education intervention
luonteenvahvuusopetus- interventio
Analysis and interpretation sought to clarify, whether these character strength concepts can be used as a tool in preschool everyday life.
Analyysin ja tulkinnan avulla pyrittiin selvittämään, voidaanko näitä luonteenvahvuuskäsitteitä käyttää työkaluna esikoulun arjessa.
In the work of fostering learning and well-being in kindergarten and school, the examination of strengths and resources are now limited.
Päiväkodin ja koulun oppimista ja hyvinvointia edistävässä työssä, vahvuuksien ja voimavarojen tarkastelu on jäänyt vähäiseksi.
The purpose of this study was to examine, did understanding of the concepts perseverance, self-regulation and compassion increased during strength of character education intervention.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, lisääntyikö esikoululaisten ymmärrys käsitteistä sinnikkyys, itsesäätely ja myötätunto luonteenvahvuusopetus-intervention aikana.
Character strengths are among many other qualities and abilities that have a positive impact on learning.
Luonteenvahvuudet kuuluvat monien muiden oppimiseen myönteisesti vaikuttavien ominaisuuksien ja kykyjen joukkoon.
Efforts were made also to change the culture of the preschool group into a philosophy of positive pedagogy.
luonteenvahvuuskäsitteiden opetettavuutta esiopetuksessa sekä pyrittiin muuttamaan esiopetusryhmän toimintakulttuuria positiivisen pedagogiikan filosofian mukaiseksi.
Abstract The topic of this study is strength of character education applied to pre-school education.
Tiivistelmä Tämän tutkielman aihe on luonteenvahvuusopetus sovellettuna esiopetukseen.
The strength of character education intervention was used to test the teachability of Huomaa hyvä!
Luonteenvahvuusopetus- intervention avulla testattiin Huomaa hyvä!
character strengths in pre-school education.
luonteenvahvuus opetusmateriaali.
Really not a full service business here!"
"Et ei ole mitään täyden palvelun toimintaa todellakaan!"
The interviews were conducted in late autumn 2019, and the interviews followed the theme interview pattern where the interview proceeded according to predefined themes and related refinement questions.
Haastattelut suoritettiin loppusyksystä 2019, ja haastattelut noudattivat teemahaastattelun mallia, jossa haastattelu eteni ennalta määriteltyjen teemojen ja niihin liittyvien tarkentavien kysymysten mukaisesti.
Organising the cleaning work was the responsibility of the parents.
Siivoustöiden organisointi oli vanhempien vastuulla.
This is related to how and where cleaning skills are learned.
Lisäksi selvitetään, miten ja missä siivoustaitoja opitaan.
: adolescents’ participation in home cleaning
: nuorten osallistuminen kodin siivoukseen
The interviews were transcribed and the data was analysed using a method of qualitative content analysis.
Haastattelut litteroitiin, ja aineiston analyysi suoritettiin sisällönanalyysimenetelmällä.
A clear and balanced division of labor helped to involve the children in the cleaning and housework.
Selkeästä ja tasapuolisesta työnjaosta oli apua lasten osallistamisessa siivous- ja kotitöiden suorittamiseen.
The adolescents took part in the cleaning of the home by performing daily cleaning and organizing work, and they also kept their own room clean.
Nuoret osallistuivat kodin siivoustöihin suorittamalla päivittäisiä siivous- ja järjestelytöitä,, ja lisäksi he huolehtivat oman huoneen siisteydestä.
It seems that the primary responsibility for teaching cleaning skills to adolescents lies with the parents.
Näyttää siltä, että päävastuu lapsen siivoustaitojen opettamisessa on vanhemmilla.
This study is qualitative by its nature, and the data were collected by interviewing six mothers of high school adolescents in the metropolitan area.
Tutkimus on laadullinen ja aineisto koottiin haastattelemalla kuutta yläkouluikäisen lapsen äitiä pääkaupunkiseudulta.
In addition, the clear division of domestic tasks between parents affected couples' satisfaction with the division of homework.
Lisäksi selkeä kotitöidenjakaminen vanhempien välillä vaikutti pariskuntien tyytyväisyyteen kotitöiden jakautumisessa.
The aim of this study is to find out how high school -aged adolescents are involved in home cleaning, what kind of cleaning tasks the parents require them to do, and how they are motivated to do home cleaning.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, miten yläkouluikäiset nuoret osallistuvat kodin siivoustöihin, millaisia siivoustöitä yläkouluikäisiltä nuorilta vaaditaan, ja miten heitä motivoidaan siivoustöiden suorittamiseen kotona.
The importance of home economics education at schools in learning cleaning skills was nearly insignificant.
Kotitalousopetuksen merkitys siivoustaitojen oppimisessa oli vähäistä.
Cleaning skills were taught to children alongside their everyday household activities, without realizing it as a teaching or educational task.
Lapsille siivoustaitoja opetettiin arkisten toimien yhteydessä tiedostamatta sitä varsinaisesti opetus- tai kasvatustyöksi.
Additionally, this study aims to find out what kind of cleaning practices exist in the families of adolescents and how the cleaning practices in a childhood home affect parents’ cleaning habits.
Tarkoituksena on myös selvittää, millaisia siivouskäytäntöjä yläkouluikäisten lasten perheissä on, ja miten kodin siivouskäytäntöihin vaikuttaa vanhempien lapsuudenkodissa olleet toimintatavat.
The data was analysed with the help of a phenomenographic analysis.
Aineisto analysoitiin fenomenografisella analyysillä.
Based on the reformations of the National Curriculum (2016; 2020) children start their Swedish studies in Finnish comprehensive school earlier than before, no later than on the sixth grade.
Opetussuunnitelmauudistusten (2016; 2020) myötä lapset aloittavat ruotsin opinnot yhä varhaisemmassa vaiheessa suomalaisessa peruskoulussa eli viimeistään 6. vuosiluokalta.
The most common orientation behind the positive choice motivation was communication and being in touch with culture.
Yleisin syyryhmä myönteisen valintamotivaation taustalla oli kommunikaatio ja kosketus kulttuuriin -orientaatio.
The children showed interest towards Swedish culture and they wanted to learn to speak Swedish in order to communicate with Swedish-speaking people.
Lapset olivat kiinnostuneita ruotsalaisesta kulttuurista ja halusivat oppia puhumaan ruotsia, jotta voisivat kommunikoida ruotsinkielisten kanssa.
The data was gathered with semi-structured interviews and drawings.
Aineistoa kerättiin puolistrukturoidulla haastattelulla ja piirrostehtävällä.
On the other hand, a few believed Swedish was learned outside of institutions, from close relatives and by travelling.
Toisaalta muutamien käsityksissä ruotsia opittiin instituutioiden ulkopuolella lähipiiriltä ja matkustamalla.
This study was a qualitative case study performed on a science camp combining mathematics and languages.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tapaustutkimuksena kieliä ja matematiikkaa yhdistävällä tiedeleirillä, johon osallistui 26 alakouluikäistä lasta.
Primary school student´s beliefs of Swedish learning
Alakoululaisten käsityksiä ruotsin kielen oppimisesta
Thus, the purpose of this study was to find out where and how children perceive learning Swedish.
Näin ollen tutkimuksen tavoitteena oli tutkia lasten käsityksiä siitä, missä ja miten ruotsia opitaan.
Most had positive beliefs towards their capabilities to learn Swedish, and beliefs towards Swedish language and Swedes were neutral.
Käsitykset oppimiskyvystä ruotsin kielessä olivat pääosin myönteisiä, ja suhtautuminen ruotsin kieleen ja ruotsalaisiin oli neutraalia.
In addition, by utilizing the Process model of L2 motivation by Dörnyei and Ottó (1998), the choice motivation of children was investigated.
Lisäksi tutkittiin lasten ruotsin kielen valintamotivaatiota hyödyntämällä Dörnyein ja Ottón Motivaation prosessimallia (1998).
It is also important to discuss in class why Swedish is studied and to use authentic teaching materials.
Tärkeää olisi myös keskustella lasten kanssa, miksi ruotsia opiskellaan ja luoda tarpeita oppia ruotsia hyödyntämällä autenttisia oppimateriaaleja.
However, studies on beliefs of Swedish learning in Finland have been more focused on older students, less on primary school students.
Alakouluikäisten käsityksiä ruotsin oppimisesta on kuitenkin tutkittu vain vähän Suomessa, sillä tutkimukset ovat painottuneet yläasteikäisiin ja sitä vanhempiin oppilaisiin.
To counterbalance textbook focused education, the study suggests a more functional approach to teaching languages which supports use of the language outside of school.
Vastapainoksi oppikirjakeskeiselle opetukselle ehdotetaan toiminnallisten työtapojen aktiivisempaa hyödyntämistä koulun ulkopuolisten kielenkäyttötilanteiden harjoittelua varten.
The most common belief was that Swedish was learned in school through reading textbooks and completing exercises.
Tutkimuksen tulosten mukaan yleisin käsitys oli, että ruotsia opitaan koulussa oppikirjasta lukemalla ja tehtäviä tekemällä.
Based on the children´s beliefs, this study gives suggestions to improve Swedish education.
Lasten käsitysten perusteella esitetään kehitysehdotuksia ruotsin opetukselle.
The majority of the children experienced a positive choice motivation towards learning Swedish in the future.
Enemmistö lapsista halusi oppia ruotsia tulevaisuudessa, minkä perusteella heidän valintamotivaationsa oli myönteinen.
It would be beneficial to expand language learning to include more ordinary life settings outside of school.
Kielenoppimista olisi myös hyvä laajentaa lapsen luonnollisen ympäristön tarjoamiin mahdollisuuksiin.
Mental well-being was assessed with PHQ-2 and GAD-7 scales.
Psyykkistä hyvinvointia mitattiin PHQ-2 ja GAD-7 mittareilla.
As many as 42,1% of 1st gen report that they couldn’t discuss one’s worries to anyone and over a fifth of them hardly ever talked about their personal matters with their parents.
Jopa 42,1% ensimmäiseen polveen kuuluvista raportoi, etteivät voineet puhua kenellekään mieltä painavista asioista ja yli viidennes heistä ei puhunut omista asioista vanhempiensa kanssa juuri koskaan.