natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To compare the cost-effectiveness of three surgical interventions, 712 patients admitted for routine operative treatment completed the 15D HRQoL questionnaire before and also 3-12 months after the operation.
Hoidon vaikuttavuutta mitattiin 712 kirurgisesti hoidetun potilaan antamalla arviolla terveyteen liittyvästä elämänladusta ennen hoitoa ja noin 3 12 kuukauden kuluttua hoidosta.
In arthroplasty patients (Study V) the mean cost per QALY gained in a one-year period was 6 710 for primary hip replacement, 52 270 for revision hip replacement, and 14 000 for primary knee replacement.
Kustannukset laatupainotteista elinvuotta kohden olivat halvimmat lannerangan ahtaumapotilailla, 1 740 , ja kalleimmat lonkan uusintaproteesileikkauksessa, 52 270 .
Based on the present study it may be concluded that routine evaluation of the cost-utility of secondary health care is feasible and produces information essential for a rational and balanced allocation of scarce health care resources.
Johtopäätöksenä voidaan todeta että järjestelmällinen ja rutiininomaisesti toteutettu vaikuttavuustiedon kerääminen ja yhdistäminen kustannustietoihin on mahdollista melko vähäisin ponnistuksin.
Cost-utility results from the three studied specialties showed that there is great variation in the cost-utility of surgical interventions performed in a real-world setting even when only common, widely accepted interventions are considered.
Erikoissairaanhoidon kustannusvaikuttavuuden arvioimiseksi tutkimukseen valittiin kolme lääketieteen erikoisalaa, jotka edustavat volyymiltaan suuria erikoissairaanhoidon ryhmiä, ja joilla siten on vaikutusta sekä kansantalouteen että kansanterveyteen.
Conclusions: Although the importance of cost-utility analyses has during recent years been stressed, there are only a limited number of studies in which the evaluation is based on patients own assessment of the treatment effectiveness.
Tästä huolimatta kirjallisuuskatsauksemme perusteella löytyi vain vähän tutkimuksia, joissa hoidon lopputulosmittarina ovat laatupainotteiset elinvuodet, QALYt (Quality-adjusted life years) siten, että arvio hoidon vaikuttavuudesta on kysytty validilla menetelmällä potilaalta itseltään.
QALYs were calculated using the obtained utility data and expected remaining life years of the patients.
Tämän väitöskirjan tavoitteena oli kartoittaa tutkimukset, joissa hoidon lopputulosta arvioitiin laatupainotteisina elinvuosina siten, että hoidon arvioijana oli potilas itse.
Most of the cost-effectiveness and cost-utility analyses are based on modeling that employs expert opinion regarding the outcome of treatment, not on patient-derived assessments.
Arviointien, joissa laatupainotteiset elinvuodet perustuvat potilaiden itsensä antamaan arvioon saamastaan hoidosta ennen jälkeen-asetelmassa, tulisi olla yksi keskeinen menetelmä pyrittäessä kustannusvaikuttavaan erikoissairaanhoitoon.
Spinal surgery leads to a statistically significant and clinically important improvement in HRQoL.
Lonkan uusintaleikkausten ja kaihileikkauspotilaiden elämänlaadussa paranemista tapahtuu vain vähän.
The cost per QALY gained was 5 130 for patients having both eyes operated on and 8 210 for patients with only one eye operated on during the 6-month follow-up.
Erikoissairaanhoidolle aiheutuneet kustannukset potilasta kohden vaihtelivat 1 640 (kaihikirurgia) ja 11 240 (lonkan uusintaproteesileikkaus) välillä.
Direct hospital costs were obtained from the clinical patient administration database of the hospital and a cost-utility analysis was performed from the perspective of the provider of secondary health care services.
Järjestelmällisesti kerätty tieto hoidon vaikuttavuudesta ja kustannusvaikuttavuudesta on keskeisessä asemassa, kun erikoissairaanhoidon palveluja järjestetään tulevaisuudessa.
It allows meaningful comparisons between various treatments and provides a means for allocating limited health care resources.
Laatupainotteiset elinvuodet ovat tärkeä terveydenhuollon vaikuttavuuden mittari.
The HRQoL data used as an indicator of treatment effectiveness was combined with diagnostic and financial indicators routinely collected in the hospital.
Vaikuttavuustieto yhdistettiin hoidon kustannuksia ja järjestämistä koskevaan tietoon hoidon kustannusvaikuttavuuden arvioimiseksi.
Patients and methods: So as to identify studies that have used QALYs as an outcome measure, a systematic search of the literature was performed using the Medline, Embase, CINAHL, SCI and Cochrane Library electronic databases.
Terveyteen liittyvän elämänlaadun mittarina oli Suomessa kehitetty geneerinen, potilaan itsensä täyttämä 15D- kyselylomake.
The empirical work has been reported in four articles in published scientific journals.
Empiirisestä työstä on raportoitu myös neljässä kansainvälisissä tieteellisissä aikakauskirjoissa julkaistussa artikkelissa.
The number of participants in the analysed data varied between 3740 and 8002.
Analyyseihin käytetyssä aineistossa oli 3740:stä 8002:een tutkittavaa.
The study participants were middle-aged employees of the City of Helsinki, the capital of Finland.
Tutkittavat olivat keski-ikäisiä Helsingin kaupungin työntekijöitä.
The summary in this publication contains an overview of the results, and a critical review of the theoretical issues and the relevant research tradition.
Tässä julkaistu yhteenveto sisältää tulosten yhteenvedon lisäksi myös tutkimusta koskevien käsitteellisten ja teoreettisten kysymysten sekä tutkimustradition kriittisen katsauksen.
The main objectives of the study were: 1) to examine the contribution of physical workload, and to a lesser extent other work conditions, to social-class differences in illness and incapacity; 2) to examine the interaction effects of physical workload, job decision latitude, class position, age and gender on ill health; and 3) to test to what degree the association between mechanical work exposure and musculoskeletal morbidity may contribute to class inequalities in overall ill health.
Työn päätavoitteita olivat 1) tutkia fyysisesti kuormittavan työn, ja jossain määrin muiden työolojen osuutta yhteiskuntaluokkien välisiin eroihin sairaudessa ja toimintakyvyn alentuneisuudessa; 2) tutkia työn fyysisen kuormittavuuden, työhön liittyvien vaikutusmahdollisuuksien ja hallinnan (decision latitude), luokka-aseman, iän ja sukupuolen yhteisvaikutuksia heikentyneeseen terveydentilaan; sekä 3) tutkia missä määrin mekaanisten työaltisteiden ja tuki- ja liikuntaelinsairastavuuden välinen yhteys voi selittää yhteiskuntaluokkien välisiä eroja heikentyneessä yleisessä terveydentilassa.
The effect of physical workload on functioning increased more with age among women than among men.
Fyysisen kuormittavuuden terveysvaikutus voimistui kasvavan iän mukaan enemmän naisilla kuin miehillä.
The baseline data of the Helsinki Health Study, collected between the years 2000 and 2002, was used, and all the analyses were cross-sectional.
Analyysit perustuivat poikittaisasetelmaan, ja käytetty aineisto oli Helsinki Health Studyn vuosien 2000 ja 2002 välillä kerättyä aineistoa.
Health and illness are essentially not unitary conditions, and various socially and structurally determined conditions are likely to contribute to social inequalities in illness, disease and dysfunction.
Terveys ja sairaus eivät ole yhtenäisiä tiloja, ja siksi monet eri sosiaalisesti ja rakenteellisesti määräytyvät olosuhteet todennäköisesti vaikuttavat yhteiskunnallisten terveyserojen syntymiseen.
This study focused on social-class inequalities in illness and incapacity, and the impact of physical workload and other work conditions on illness.
Tutkimuksen aiheita olivat yhteiskuntaluokkien väliset erot sairastavuudessa ja alentuneessa toimintakyvyssä, sekä fyysisen työkuormituksen ja joidenkin muiden työolojen vaikutus sairastavuuteen.
Some, but not all of the contribution of physical workload to overall ill health was attributable to musculoskeletal morbidity.
Osa, mutta ei koko fyysisen kuormituksen vaikutus yhteiskuntaluokkien eroihin heikentyneessä terveydessä vaikutti välittyvän tuki- ja liikuntaelinsairastavuuden kautta.
The degree to which differences in physical conditions might explain social inequalities in ill health may have been overlooked.
Fyysis-materiaalisten olojen vaikutusta terveyserojen syntyyn nyky-yhteiskunnassa on mahdollisesti aliarvioitu.
The results indicated that physical work conditions make a marked contribution to social-class differences in overall illness, functional limitation, musculoskeletal morbidity and self-rating of health.
Tulosten perusteella fyysisillä (sekä fysikaalisilla) työoloilla on merkittävä vaikutus yhteiskuntaluokkien välisiin eroihin yleisessä sairastavuudessa, toimintakyvyn heikentymisessä, tuki- ja liikuntaelinsairastavuudessa sekä itsearvioidussa terveydentilassa.
Differences in such conditions between the social classes continue to exist, and they are likely to explain inequalities in ill health to a significant degree.
Yhteiskuntaluokkien väliset erot fyysis-materiaalisissa olosuhteissa eivät ole kadonneet, ja nämä erot todennäköisesti vaikuttavat terveyserojen syntyyn.
The observed contribution to class inequalities in overall ill health was stronger for women than for men, almost half of such inequalities in women being attributable to physical workload.
Naisilla lähes puolet heikentyneen toimintakyvyn ja koetun terveydentilan luokkaeroista vaikutti olevan selitettävissä fyysisellä työkuormituksella.
The effect of physically demanding work on functional limitation was not, for the most part, modified by job decision latitude.
Hallintamahdollisuuksien ei havaittu merkittävästi muuttavan fyysisen kuormituksen vaikutusta toimintakykyyn.
The key result of the study is that the steering impact of contracting was not felt at the level of practical work.
Tutkimuksen keskeinen havainto on, että sopimusohjauksen ohjausvaikutus ei välittynyt käytännön työn tasolle.
Overly detailed, product-based contracts seemed to place the focus on the quantities and costs of services rather than health impacts and efficiency of operations.
Liian yksityiskohtaisesti tuotteisiin perustuva sopimus näytti myös ohjaavan painottamaan palvelujen määriä ja kustannuksia terveyshyötyjen ja toiminnan tehokkuuden seurannan kustannuksella.
Most factors preventing the realisation of the steering objective could have been ameliorated through positive leadership.
Useimmat sopimusohjauksen ohjaustavoitteen toteutumista haittaavat tekijät olivat sellaisia, joihin hyvän johtajuuden avulla voitaisiin vaikuttaa.
Based on interviews with doctors, the study analyses the realisation of operations within the units from the doctors perspective and through their work.
Tutkimus pohjautuu lääkärien haastatteluihin ja tarkastelee toiminnan toteutumista yksiköissä lääkärien näkökulmasta ja heidän työnsä kautta.
The doctors shunned the introduction of an economic logic and ideology into health care and viewed steering by contracting as a hindrance to delivering care to patients and a disturbance to their work and patient relationships.
Lääkärit vierastivat talouden logiikan tuomista terveydenhuoltoon ja katsoivat sopimusohjauksen vaikeuttavan potilaiden hoidon saantia ja tuovan häiritseviä piirteitä työhön ja potilassuhteisiin.
The study analyses how contracting as a process is being implemented in hospital district units, health centres and in the work of their doctors, as well as how these units carry out their operations and patient care within the restrictions set by the contracts.
Tutkimuksessa selvitetään, miten sopimusohjaus toteutuu sairaanhoitopiirin yksiköissä ja terveyskeskuksissa ja niiden lääkärien työssä, ja miten yksiköissä ratkaistaan toiminnan ja potilaiden hoidon toteutus sopimuksen rajoitusten puitteissa.
Key measures include encouraging the commitment of middle management, supporting leadership expertise and identifying the right methods of contributing to a mutual understanding between the cultures of financing, administration and health care.
Keskijohdon sitouttaminen sopimusohjaukseen, johtamisosaamisen tukeminen ja oikeiden keinojen löytäminen yhteisymmärryksen rakentamiseksi talouden, hallinnon ja professionaalisen kulttuurin välille ovat avainseikkoja.
Contracting as a steering method in hospital district and health centre units and in the work of their doctors
Sopimusohjaus ohjausmenettelynä sairaanhoitopiirin ja terveyskeskusten yksiköissä ja niiden lääkärien työssä
This allowed the unchanged continuation of core operations in an autonomous manner and in part, protected from the impacts of contracting.
Kustannusten muodostumisen kannalta keskeisen ydintoiminta saattoi jatkua ennallaan itseohjautuvana, ammatillisten periaatteiden ohjaamana ja osittain tarkoituksellisesti suojattuna sopimusohjauksen vaikutuksilta.
Steering by contracting represents unexploited potential: it could function as a forum for integrated regional planning of services, and the prioritisation and integration of care, and offer an opportunity and an incentive for developing core operations.
Sopimusohjaus voisi toimia foorumina yhteiselle alueellisten palvelujen suunnittelulle, priorisoinnille ja hoidon yhteensovittamiselle ja impulssina ydintoiminnan kehittämiselle.
Criticism of the purchasers expertise and the view that undersized orders are due to the purchaser s financial difficulties underlines the importance of the purchaser s size.
Haastatteluissa esiin noussut epäily tilaajan osaamisen riittämättömyydestä ja epäily siitä, että tilaajan taloudelliset vaikeudet ovat alimitoitettujen tilausten taustalla, viittaavat tilaajan pienen koon haittoihin.
Bundling contracts into larger service packages would encourage the enhancement of operations.
Tulevaisuudessa sopimus tulisikin sitoa laajempiin palvelukokonaisuuksiin.
The contracting was implemented by assigning the related tasks to management only.
Sopimusohjaus toteutuu johdon tehtävissä ja ohjaa voimavaroja.
It also caused internal tensions, while it had varying impacts on different specialities, including the introduction of varying potential to influence contracts.
Sopimusohjaus aiheutti jännitteitä taloushallintoa edustavien ja terveydenhuollon ammattilaisten välille, mutta myös sairaanhoitopiirin yksiköiden sisällä erikoisalojen välille, koska sopimusohjaus vaikutti erikoisaloihin eri tavoin ja antoi niille erilaiset mahdollisuudet ja valtaa vaikuttaa sopimukseen.
In health centres, the contract concluded was viewed as merely steering the operations of the hospital district and its implementation did not receive the support of the centres.
Sopimuksen katsottiin koskevan vain erikoissairaanhoidon toimintaa ja terveyskeskusten panos sopimuksen toteuttamisessa puuttui.
This study concerns the implementation of steering by contracting in health care units and in the work of the doctors employed by them.
Terveydenhuollon sopimusohjaus on menettely, jossa terveyspalvelujen järjestäjä solmii sitovan sopimuksen palvelujen tuottajien kanssa niistä terveyspalveluista, joita katsoo vastuullaan olevan väestön tarvitsevan.
These included the perception steering by contracting as a weak change incentive.
Lääkärit tunsivat sopimusohjausta hunosti eikä sitä koettu vaatimuksena toiminnan kehittämiseksi.
Living arrangements and health
Asumismuoto ja terveys
Mortality analyses were based on Finnish census records at the end of 1995 linked with cause-of-death registers for 1996 2000.
Kuolleisuusanalyysit perustuivat vuoden 1995 lopun suomalaisiin väestölaskenta-aineistoihin, jotka liitettiin kuolemansyyrekistereihin 1996 2000.
Morbidity analyses were based on two comparable cross-sectional studies conducted twenty years apart (the Mini-Finland Survey in 1978 80 and the Health 2000 Survey in 2000 01).
Sairastuvuusanalyysit perustuivat kahteen 20 vuoden välein toteutettuun vertailukelpoiseen poikkileikkaustutkimukseen (Terveys 2000 -tutkimus 2000 01, Mini-Suomi-terveystutkimus 1978 80).
In particular, alcohol consumption appeared to be of great importance in the association between living arrangements and health.
Erityisesti alkoholin kulutuksella näytti olevan suuri merkitys asumismuodon ja terveyden välisissä yhteyksissä.
Living arrangements were strongly connected to various dimensions of ill health.
Kaiken kaikkiaan asumismuoto oli vahvasti yhteydessä huonon terveyden eri ulottuvuuksiin.
Official marital status no longer reflects an individual s living arrangement, as single, divorced and widowed persons may live alone, with a partner, with children, with parents, with siblings, or with unrelated persons.
Virallinen siviilisääty ei enää heijasta yksilön asumismuotoa, sillä naimattomat, eronneet ja lesket saattavat asua yksin tai avopuolison, lasten, vanhempien, sisarusten tai sukuun kuulumattomien henkilöiden kanssa.
The general purpose of this study was to deepen our current understanding of the magnitude, trends, and determinants of ill health by living arrangements in the Finnish working-age population.
Tämän tutkimuksen yleisenä tavoitteena oli lisätä tietämystä asumismuodon mukaisten terveyserojen suuruudesta, kehityssuunnista ja määräävistä tekijöistä suomalaisessa työikäisessä väestössä.
Both surveys were based on nationally representative samples of Finns aged 30 and over, and benefited from high participation rates.
Molemmat tutkimukset edustivat Suomen 30 vuotta täyttänyttä väestöä, ja niissä oli korkeat osallistumisprosentit.
In line with major demographic changes in other Northern European and North American countries and Australia, being nonmarried is becoming increasingly common in Finland, and the proportion of cohabiters and of persons living alone has grown in recent decades.
Kuten muissakin Pohjois-Euroopan ja Pohjois-Amerikan maissa ja Australiassa, Suomessa on tapahtunut selvä demografinen muutos viimeisten vuosikymmenien aikana.
To the extent that the proportion of nonmarried persons continues to grow and their health does not improve at the same rate as that of married persons, the challenges that currently nonmarried persons pose to public health will likely increase.
Mikäli avioliiton ulkopuolella asuvien määrä edelleen kasvaa ja heidän terveytensä kohenee tulevaisuudessakin hitaammin kuin avioliitossa elävien terveys, ei-avioliitossa eläviin ryhmiin liittyvät kansanterveydelliset haasteet todennäköisesti kasvavat.
Over the past twenty years, SRH had improved least among single men and women and widowed women, and most among cohabiting women.
Koettu terveys oli kohentunut 20 vuoden aikana vähiten naimattomien naisten ja miesten sekä naisleskien ryhmissä, ja eniten avoliitossa elävien naisten ryhmässä.
By all measures of health, men and women living alone tended to be in the worst position.
Yksin elävät naiset ja miehet olivat huonoimmassa asemassa kaikilla mittareilla tarkasteltuna.
Social support, which reflects social causation, contributed only modestly to differences in unhealthy alcohol use by living arrangements, but had a larger effect on differences in poor mental health.
Sosiaalisen tuen puute ei juuri vaikuttanut asumismuotoryhmien välisiin eroihin epäterveellisessä alkoholinkäytössä, mutta mielenterveyseroihin sillä oli suurempi vaikutus.
Thus, more than official marital status, living arrangements may be a stronger discriminator of one s social bonds and health.
Niinpä viralliseen siviilisäätyyn verrattuna asumismuoto saattaa selkeämmin heijastaa ihmisten välisiä sosiaalisia siteitä ja terveyttä.
Compared with all nonmarried groups, married men and women exhibited the best health in terms of mortality, self-rated health, mental health and unhealthy alcohol use.
Muihin ryhmiin verrattuna avioliitossa elävät naiset ja miehet olivat parhaassa asemassa niin kuolleisuuden, koetun terveyden, mielenterveyden kuin epäterveellisen alkoholinkäytön suhteen.
Socioeconomic factors and health-related behaviour, which reflect both selection and causation, appeared to play a more important role in the excess poor health of cohabiters and of persons living alone or with someone other than a partner, than of married persons.
Sosioekonomisilla tekijöillä ja elintavoilla oli tärkeä merkitys avoliitossa elävien sekä yksin tai muiden kuin puolison kanssa asuvien huonon terveyden kannalta.
Cohabiters did not differ from married persons in terms of self-rated health or mental health, but did exhibit excess unhealthy alcohol use and high mortality, particularly from alcohol-related causes.
Avoliitossa elävien koettu terveys ja mielenterveys olivat samanlaisia kuin avioliitossa olevilla, mutta avoliitossa elävillä oli yleisemmin epäterveellistä alkoholinkäyttöä sekä korkea kuolleisuus erityisesti alkoholista johtuviin syihin.
Compared with the married, persons living alone or with someone other than a partner exhibited elevated mortality as well as excess poor mental health and unhealthy alcohol use.
Avioliitossa eläviin verrattuna yksin tai muiden kuin puolison kanssa asuvilla oli korkeampi kuolleisuus, huonompi mielenterveys sekä yleisemmin epäterveellistä alkoholinkäyttöä.
The data was gathered in connection with the North Karelia Youth Project follow-up study during 15 years.
Aineisto kerättiin Pohjois-Karjalan nuorisoprojektin seurantatutkimuksen yhteydessä 15 vuoden aikana.
At the baseline in 1978 the subjects were 13-year-olds (n=903) and in the following surveys 15-, 16-, 17-, 21- and 28-year-olds.
Alkumittauksessa vuonna 1978 tutkimukseen osallistuneet oppilaat olivat 13-vuotiaita (n=903) ja he täyttivät kyselylomakkeen myös 15-, 16-, 17-, 21- ja 28-vuotiaina.
The parents of the subjects were studied twice, in 1978 and 1980.
Oppilaiden vanhemmat osallistuivat tutkimukseen vuosina 1978 ja 1980.
A two-year cardiovascular disease risk factor prevention program was carried out among students from grades seven to nine in four schools in North Karelia.
Kaksivuotinen sydän- ja verisuonisairauksien riskitekijöiden ehkäisyprojekti toteutettiin yläasteen 7−9 luokilla neljässä koulussa Pohjois-Karjalassa ja vertailukouluina oli kaksi koulua Kuopion läänistä.
Previous smoking status and smoking by friends were the most important predictors of smoking.
Aiempi tupakointi ja tupakoivat ystävät olivat tärkeimmät tupakointia ennustavat tekijät.
Moreover, approximately half of the 28-year-old smokers had started smoking after the age of 15.
Kuitenkin noin puolet 28-vuotiaista tupakoijista oli aloittanut tupakoinnin vasta yli 15-vuotiaina.
The continuity of smoking from adolescence to adulthood was strong: most adolescent smokers were still smoking in adulthood.
Tupakoinnin jatkuvuus nuoruudesta aikuisuuteen oli voimakasta: suurin osa nuorista tupakoijista tupakoi edelleen aikuisena.
One third of all adolescent smokers had stopped smoking before the age of 28, averaging at 2.3 % annual decline.
Kolmasosa tupakoivista 15-vuotiaista oli lopettanut tupakoinnin 28 ikävuoteen mennessä, keskimäärin 2,3 prosenttia vuodessa.
Parental socioeconomic status and intergenerational social mobility were not significantly related to the smoking of the subject in adolescence or adulthood.
Vanhempien sosio-ekonominen asema tai sukupolvien välinen sosiaalinen liikkuvuus eivät olleet merkitsevästi yhteydessä tutkittavien tupakointiin nuoruudessa tai aikuisuudessa.
In addition, predictors of smoking, smoking cessation, and associations of smoking with socio-economic factors and other health behaviours were assessed.
Lisäksi tutkittiin tupakointia ennustavia tekijöitä, tupakoinnin lopettamista sekä tupakoinnin yhteyttä sosio-ekonomisiin tekijöihin ja muihin terveystapoihin.
The socioeconomic status of the subject and, especially, education were strongly related to smoking, the lower socioeconomic groups smoking the most.
Oma sosio-ekonominen asema ja erityisesti koulutus olivat yhteydessä tupakointiin siten, että alimpaan sosiaaliryhmään kuuluvat tupakoivat eniten.
Additionally, the results support the importance of using methods based on social influence in smoking prevention and cessation programs, targeting especially such risk groups as those with low socioeconomic status as well as those with other unhealthy behaviours.
Tutkimustulokset tukevat sosiaaliseen vaikuttamiseen perustuvien menetelmien tärkeyttä tupakoinnin ehkäisy- ja lopettamisohjelmissa sekä niiden kohdistamista erityisesti niihin, jotka kuuluvat alimpiin sosio-ekonomisiin ryhmiin sekä niihin, joilla on tupakoinnin lisäksi muita epäterveellisiä tapoja.