natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This result is similar to several international researches.
Tutkimuksen tulos on samansuuntainen monien kansainvälisten tutkimusten kanssa.
The rapid change in the age structure of population and in the environment poses great challenges both to individuals, companies and the whole society.
Väestön ikärakenteessa ja toimintaympäristössä tapahtuvat nopeat muutokset ovat suuri haaste yksilöille, yrityksille ja koko yhteiskunnalle.
Demand on higher efficiency, constant rush and need of continuous learning increase the strain experienced by employees.
Tehokkuusvaatimusten lisääntyminen, jatkuva kiire ja jatkuvan oppimisen tarve ovat tuoneet lisätaakkaa työntekoon.
Eight EI competencies were seen by the respondents of different age groups as the key competencies to be developed: in self-awareness accurate self-assessment, in self-management emotional self-control and transparency, in social awareness empathy, and in relationship management inspirational leadership, developing others, conflict management and teamwork and collaboration.
Neljän eri ikäryhmän vastauksista nousi kehittämisen kannalta avainkompetensseiksi kahdeksan tunneälytaitoa: itsetietoisuuden alueella hyvä itsetuntemus, oman toiminnan johtamisessa itsekontrolli ja läpinäkyvyys, sosiaalisen tietoisuuden alueella empaattisuus ja ihmissuhdejohtamisessa kannustavuus, kyky kehittää toisia, taito hallita konfliktejasekä ryhmä- ja yhteistyötaito.
According to several researches, the EI competencies are the most important and learnable leadership competencies with essential impact on the atmosphere of the organization and operational results.
Tunneälytaidot ovat monien tutkimusten mukaan tärkeimpiä ja myös opittavissa olevia johtamiskompetensseja, joilla on keskeinen merkitys organisaation ilmapiiriin ja toiminnan tuloksiin.
The LCCQ is based on the EI model created by Goleman, Boyatzis and McKee (2002) and it includes eighteen EI leadership competencies with descriptions.
Se perustuu Golemanin, Boyatzisin ja McKeen (2002) tunneälymalliin ja sisältää kahdeksantoista tunneälyn johtamiskompetenssia ja niiden kuvausta.
The methods applied in the research were methodological triangulation and different statistical analyses.
Tutkimuksessa käytettiin metodologista triangulaatiota.
To conclude the research process the EI competencies were modelled as a network of dependencies on the basis of the opinions received.
Tutkimusprosessin päätteeksi tarkasteltiin millaisiksi riippuvuussuhteiden verkoiksi esimiehen tunneälytaidot mallintuvat näiden käsitysten pohjalta.
Teamwork and collaboration, conflict management and inspirational leadership were reported in the survey as the weakest points of own superiors, and these were also seen as the most important EI competencies required for successful leadership.
Ryhmä- ja yhteistyötaito, taito hallita konflikteja ja kannustavuus arvioitiin lomakekyselyssä oman esimiehen selvästi heikoimmiksi tunneälytaidoiksi ja myös tärkeimmiksi tunneälyn kompetensseiksi esimiestyössä menestymiselle.
At the same time, emotional intelligence (EI) is emphasized as a success factor in the working life.
Samanaikaisesti on alettu yleisesti tunnustaa tunteiden ja tunneälyn merkitys työelämän menestys- ja voimavaratekijänä.
Development of EI key competencies contributes to good age management in superior work, and improves superiors ability to use different leadership styles with positive impact on emotional climate.
Tässä tutkimuksessa määriteltyjen tunneälyn avainkompetenssien kehittäminen tukee hyvän ikäjohtamisen lähiesimiestyötä ja parantaa kuntaesimiesten valmiuksia käyttää johtamisessa erilaisia, erityisesti hyvää ilmapiiriä vahvistavia johtamistyylejä.
With help of the Bayesian dependence modelling two network models were produced based on the answers given by the employees of the municipal sector.
Bayesilainen riippuvuussuhdemallinnus tuotti kunta-alan henkilöstön vastauksista kaksi verkkomallia, jotka lisäävät ymmärrystä tunneälytaitojen välisistä riippuvuus- ja vaikutussuhteista.
Both models include all eighteen leadership competencies of the EI model created by Goleman, Boyatzis and McKee (2002) and connect them with strong lines.
Molemmat mallit ovat yhtenäisiä ja liittävät Golemanin ym. (2002) tunneälymallin kaikki kahdeksantoista johtamiskompetenssia vahvoilla sidoksilla toisiinsa.
These are the competencies of the supervisors in the municipal sector in which the need to learn and develop is at the highest, and which were rated as the most important emotional intelligence competencies by every age group.
Näihin kompetensseihin kohdistuu kuntaesimiehillä suurin oppimis- ja kehittämistarve ja ne kuuluvat kaikissa ikäryhmissä esimiehen tärkeimmiksi arvioituihin tunneälytaitoihin.
The LCCQ (Leadership Competencies and Characteristics Questionnaire) developed and tested by Ruohotie was used as the basis for the questionnaire used in the survey.
Kyselylomakkeen pohjana oli Ruohotien kehittämä ja testaama johtamisen tunneälykkyyden mittausinstrumentti LCCQ.
Major changes are expected to take place in the municipal sector, where the focus is, besides increasing efficiency, on issues related to age management, mental stamina and well-being.
Julkisella sektorilla, erityisesti suuren murroksen keskellä olevalla kuntasektorilla, ovat toiminnan tehostamisen ohella ikäjohtamiseen, jaksamiseen ja hyvinvointiin liittyvät kehittämistarpeet nousseet näkyvästi esille.
The purpose of this research was to determine the EI competencies, which the superiors in the municipal sector should learn and develop to be able to manage people of different ages.
Tämän tutkimuksen päätavoitteena oli selvittää, mitkä ovat niitä tunneälytaitoja, joiden oppimis- ja kehittämistarve on kunta-alan esimiehillä ikäjohtamisen näkökulmasta kaikkein suurin.
The essays (N = 38) on qualities of a good superior in the municipal sector were used as the qualitative preliminary study material.
Lomakekyselyn esitutkimusaineistona käytettiin eri toimialoja ja organisaatioita edustavien kuntaesimiesten teemakirjoitelmia (N = 38), joissa kirjoittajat pohtivat hyvän esimiehen ominaisuuksia.
Having good relationship management skills is emphasized in leading human resources in the municipal sector.
Suurimmat haasteet kunta-alan henkilöstön johtamisessa kohdistuvat tämänkin tutkimuksen mukaan ihmissuhdejohtamisen taitoihin.
In the quantitative survey (N=1290) people of different ages employed in different functions of the municipal sector rated the EI competencies of their own superiors and the importance of these competencies in successful superior work.
Tutkimustulosten analysoinnissa kiinnitettiin päähuomio siihen, millaisia ovat eri ikäryhmiin kuuluvien vastaajien arviot oman esimiehensä tunneälytaidoista ja niiden tärkeydestä esimiestyössä menestymiselle.
This research also answers to the questions, what kind of role the EI competencies play in successful leadership, what is the level of EI competencies of the superiors in the municipal organizations at the moment, and how important the employees in the municipal sector see the EI competencies.
Tutkimuksessa selvitettiin myös, millainen rooli tunneälytaidoilla on hyvässä esimiestyössä ja millainen yhteys vastaajien muilla taustamuuttujilla kuin ikä (mm. sukupuoli, koulutus, kokemus, työtehtävä, toimiala) oli tunneälytaitoja koskeviin arvioihin.
Basically, there was very little variation in views of respondents of different ages.
Eri-ikäisillä on erilaisia arvoja ja erilaista osaamista ja johtamisodotukset voivat vaihdella työelämän eri vaiheissa.
The EI competencies proved to be the most important competencies in the essays written by the superiors in the municipal sector.
Tunneälytaidot osoittautuivat näissä kirjoitelmissa esimiehen tärkeimmiksi kompetensseiksi: kolme neljäsosaa kaikista hyvän esimiehen kuvauksista liittyi tunneälyn kompetensseihin.
The competitive knowledge society is seen as a dominant political rationality within which changes in the University as a social institution can be evaluated and discussed.
Kilpailullinen tietoyhteiskunta nähdään vallitsevana poliittisena rationaliteettina jonka viitekehyksessä yliopiston muutosta sosiaalisena instituutiona voidaan tarkastella.
The representations of internationalisation, or the roles and tasks of the University and its identity as an institution in a competitive knowledge society, are not singular or homogenous.
Kansainvälisyyden esitystavat, yliopiston roolit ja tehtävät, sekä sen identiteetti sosiaalisena instituutiona kilpailullisessa tietoyhteiskunnassa eivät ole homogeenisia, vaan rakentuvat useista diskursseista.
They describe the reasons why the University is needed in society, what the University contributes to it, and what a true University is like.
Yliopistodiskurssit perustelevat miksi yliopistoa tarvitaan yhteiskunnassa, millainen oikea yliopisto on ja mihin yliopiston panos yhteiskunnassa perustuu.
They provided answers to the questions about what higher education internationalisation is and what its consequences are, from the perspective of the individual, the university and the nation.
Kansainvälistymisdiskurssit vastaavat kysymykseen, mitä korkeakoulutuksen kansainvälistyminen on, ja mitkä sen seuraukset yksilön, yliopiston ja maan kannalta ovat.
The thesis aims to understand the ways in which the roles and tasks of the University are played out in the competitive knowledge society in Finland and the European Higher Education Arena.
Diskurssien kautta pyritään ymmärtämään yliopiston roolien ja tehtävien rakentumista laajemmassa kilpailullisessa tietoyhteiskunnassa suomalaisella ja eurooppalaisella korkeakoulutusareenalla.
The research s starting point is the representation of internationalisation as a change in the University and as an indication of its responsiveness.
Tutkimuksen lähtökohtana on usein esitetty ajatus kansainvälistymisestä yliopiston muutoksena ja sopeutumisena muuttuviin toimintaympäristöihin.
This doctoral thesis discusses the Finnish and European discourses on the internationalisation of higher education and the roles of the University.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan korkeakoulutuksen kansainvälistymistä ja yliopiston rooleja kuvaavia suomalaisia ja eurooppalaisia diskursseja.
Instead they are constructed of several different co-existing and complementary discourses.
Nämä eivät näytä kilpailevan keskenään vaan pikemminkin täydentävät toisiaan.
The three Internationalisation discourses were named the internationalisation as individual growth ­discourse, the internationalisation as rethinking the university ­discourse and the internationalisation as opening up the country ­discourse.
Empiirisen aineiston analyysin perusteella tunnistetaan ja muotoilaan kuusi diskurssia, joista kolme kuvaavat kansainvälistymistä ja toiset kolme yleisemmin niitä ideoita jotka legitimoivat yliopiston roolia yhteiskunnassa.
This has contributed to many teachers seeking disability pensions, individual early retirement pensions or part-time pensions.
Tämä osaltaan on johtanut siihen, että moni opettaja joutuu työkyvyttömyyseläkkeelle, yksilölliselle varhaiseläkkeelle tai hakeutuu osa-aikaeläkkeelle.
Teachers are finding that their control over their work is threatened.
Opettajat kokevat työnsä hallinnan uhatuksi.
TEACHERSHIP ­ LIVING IN TIME OR LEADING THE WAY?
Opettajuus - Ajassa elämistä vai suunnan näyttämistä?
Quantitative challenges are collected as background material for the qualitative analysis.
Määrälliset haasteet kootaan laadullisen analyysin tausta-aineistoksi.
Teachers have a great deal of influence both in their work and through their work.
Opettajalla on työssään ja työnsä kautta paljon valtaa.
and 3) What challenges will changes in teachership pose for basic teacher training and continuing teacher education?
3) Mitä haasteita opettajuuden muutos tuo opettajien perus- ja täydennyskoulutukselle?
Teaching staff make up the core resource in the development of teaching.
Opetushenkilöstö on opetuksen kehittämisen keskeisin voimavara.
Specifically, this study answers the following questions: 1) What are the characteristics of the teaching profession in 2010?, 2) What kind of teachership will be required in 2010?
Tutkimuksella haettiin vastausta kysymyksiin: 1) Millaista on opettajan työ vuonna 2010?
Society s expectations of the teaching profession are observed through memoranda and reports prepared by task forces and committees established by the Finnish National Board of Education as well as Government decisions on education and, in particular, teacher education.
Opettajan työhön kohdistuvia yhteiskunnan odotuksia tarkastellaan opetusministeriön asettamien työryhmien ja toimikuntien muistioiden ja mietintöjen sekä eduskunnan koulutusta, erityisesti opettajankoulutusta koskevien päätösten kautta.
The purpose of this study is to construct a concept of teachership for the year 2010.
Tämän väitöstutkimuksen päätehtävänä on rakentaa kuva opettajuudesta vuonna 2010.
The study builds on the Anticipatory project to investigate teachers initial and continuing training needs (OPEPRO).
Tutkimuksen taustana on opettajien perus- ja täydennyskoulutustarpeita ennakoinut hanke, OPEPRO.
The constituents of teachership are content management, promotion of learning, ethical objectives, future orientation, societal orientation, co-operation and continuous self-development and work development, that is, continuous learning, where the constituents are not parallel, but partially overlapping.
Opettajuuden ydintekijöiksi muotoutuvat sisällön hallinta, oppimisen edistäminen, eettinen päämäärä, tulevaisuushakuisuus, yhteiskuntasuuntautuneisuus, yhteistyö sekä itsensä ja työnsä jatkuva kehittäminen ­ jatkuva oppiminen.
The conclusion of the thesis presents a conception of future teachership, where the teacher has ethical opinions and plays an active role in developing society.
Tutkimuksen lopputulemana esitetään tulevaisuuskuva opettajuudesta: Opettajalta odotetaan, että hän on eettisesti näkemyksellinen ja aktiivinen yhteiskunnan kehittäjä.
The qualitative study includes both ethnographic and phenomenographic elements and its key elements are based on the Delphi method.
Kyseessä on laadullinen tutkimus, joka perustuu keskeisiltä osiltaan delfoi-menetelmään.
Plans and decisions made at institutional level give a tangible form to the direction into which people want society to develop.
Oppilaitostasolla tehdyissä ratkaisuissa konkretisoituu se, millaista tulevaisuuden yhteiskuntaa halutaan rakentaa.
Schools and teachers always reflect their time: when society changes, educational institutions also need to change.
Kun yhteiskunta muuttuu, tulee koulunkin muuttua.
As schools cannot change without changes in teachership, it is essential for the development of education to study teachership as the key element when implementing changes.
Koulutuksen kehittämisen kannalta on siksi keskeistä tarkastella opettajuutta koulun tärkeimpänä muutosta toteuttavana tekijänä.
Thus the appeal of the teaching profession is also studied as a quantitative issue both from the viewpoint of teaching and educational needs.
Edellä mainitusta syystä opettajan työn ja koulutustarpeen osalta on opettajan ammatin kiinnostavuutta tarkasteltu myös määrällisenä kysymyksenä.
The study is not limited to teachership at any specific level of education or type of institution, instead it focuses on teachership in general terms and primarily uses the frame of reference of Finnish society.
Opettajuutta tarkastellaan kokonaisuutena ja yleisenä opettajuutena suomalaisen yhteiskunnan viitekehyksessä.
The entire population of Finland is aged and this includes teachers.
Opettajakunta on muun väestön tapaan ikääntynyttä.
Changes in the decision-making process from planning and steering through legislation to guidance through evaluation and monitoring emphasise the opportunities for educational institutions and individual teachers to steer their work.
Työssä jaksamisen ja opettajan ammatin kiinnostavuuden turvaamiseksi sekä opettajuuden kehittämiseksi on välttämätöntä tarkastella opettajuuden, opettajan työn, koko kuvaa.
The mechanisms behind this phenomenon are unclear, although immunological responses have been suggested to be important.
Myyräkuumeen taudin kehittymistä ei täysin tunneta, mutta immunologisilla reaktioilla on arveltu olevan siinä tärkeä osuus.
The current view is that, in these conditions, cf-DNA originates from apoptotic or necrotic cells and therefore reflects the amount of cellular damage.
Soluvapaa DNA on peräisin apoptoottisista tai nekroottisista soluista ja siten kuvastaa solutuhon määrää erilaisissa sairauksissa.
Thus, PTX3 could possibly be involved in the pathogenesis of thrombocytopenia in NE through the activated complement cascade.
Tutkimuksen perusteella PTX3 voisi vaikuttaa matalan trombosyyttitason kehittymiseen myyräkuumeessa aktivoituneen komplementtijärjestelmän kautta.
The severity of NE varies from asymptomatic to rare fatal cases, and its pathogenesis is not completely understood.
Taudin vaikeusaste vaihtelee oireettomasta kuolemaan johtaviin tapauksiin, jotka ovat kuitenkin harvinaisia.
The possible mechanisms are promotion of tubular epithelial cell apoptosis or immunosuppression through T cell suppression.
IDO saattaa vaikuttaa munuaisten vajaatoiminnan kehittymiseen myyräkuumepotilailla aiheuttamalla tubulaaristen epiteelisolujen apoptoosia tai lamaamalla immuunijärjestelmää T-soluja estämällä.
Neither does urinary excretion of cf-DNA reflect the degree of inflammation in the kidney.
Siten virtsan soluvapaan DNA:n eritys ei kuvasta tulehduksen määrää munuaisissa.
The urinary excretion of cf-DNA, in turn, was not elevated during the acute infection and it did not correlate with any of the disease severity reflecting variables.
Virtsan soluvapaan DNA:n eritys puolestaan ei ollut myyräkuumeessa koholla eikä se korreloinut taudin vaikeusasteeseen.
IDO levels were found to be elevated during acute NE. High IDO was revealed to associate with clinically severe NE and it presented as an independent risk factor for significant renal insufficiency.
Tryptofaania kataboloivan entsyymin IDO:n pitoisuuden todettiin olevan koholla akuutissa myyräkuumeessa ja korkea IDO oli yhteydessä vaikeaan tautiin sekä osoittautui merkittävän munuaisten vajaatoiminnan itsenäiseksi riskitekijäksi.
On the contrary, high CRP levels turned out to be a possible protective factor for renal function.
Korkea plasman CRP ei liittynyt vaikeampaan akuuttiin myyräkuumeeseen vaan päinvastoin osoittautui mahdolliseksi munuaisten toimintaa suojaavaksi tekijäksi.
Puumala hantavirus (PUUV) causes a mild type of hemorrhagic fever with renal syndrome called nephropathia epidemica (NE).
Hantaviruksiin kuuluva Puumala-virus aiheuttaa lievän munuaisoireisen verenvuotokuumeen, myyräkuumeen.
High PTX3 associated with a more severe course of NE and, most of all, with significant thrombocytopenia.
Pitkän pentraksiinin PTX3:n pitoisuus oli koholla akuutissa myyräkuumeessa ja korkea pitoisuus oli yhteydessä vaikeaan taudinkuvaan, erityisesti matalaan verihiutaletasoon sekä myös komplementtijärjestelmän aktivaatioon.
In Study II, 61 hospitalized PUUV-infected patients were studied to assess the associations of plasma PTX3 with variables reflecting the severity of acute NE. PTX3 levels were shown to be elevated during the acute phase of the disease.
Väitöstutkimuksessa selvitettiin erilaisten immunologisten tekijöiden yhteyttä myyräkuumeen vaikeusasteeseen sekä arvioitiin niiden mahdollista osuutta taudin kehittymisessä.
Increased cytokine levels have previously been found in the plasma, urine, and tissues of patients with hantavirus infection.
Plasman soluvapaan DNA:n pitoisuus todettiin koholla olevaksi akuutissa myyräkuumeessa.
Biomarkers for predicting the outcome of Puumala hantavirus infection
CRP ei siten sovellu seurantamerkkiaineeksi arvioitaessa taudin vaikeusastetta ja ennustetta myyräkuumepotilailla.
IL-6, in turn, is a multifunctional cytokine involved in immune responses and inflammation.
Korkean IL-6-pitoisuuden todettiin liittyvän vaikeaan myyräkuumeeseen ja olevan itsenäinen riskitekijä munuaisten vajaatoiminnalle.
They have been considered important especially for women and vulnerable members of a society.
Sitä on pidetty tärkeänä etenkin naisille ja heikossa asemassa oleville yhteiskunnan jäsenille.
Also their significance for the economic development of a society cannot be ignored.
Myöskään sen merkitystä yhteiskunnan taloudelliselle kehitykselle ei voida sivuuttaa.
The summary and conclusions in the synthesis of the studies was made by regarding political, economic, social, technological, environmental and legal factors within this theme.
Yhteenveto ja johtopäätökset tutkimusten synteesissä tehtiin ottamalla huomioon aiheen poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset, teknologiset, ympäristölliset ja oikeudelliset tekijät.
All this should be managed so that the state of the natural waters does not change, and that there is no risk to human health even in the long run.
Kaikkea tätä tulisi hallita siten, että luonnonvesien tila ei muutu ja ettei siitä edes pitkällä tähtäimellä ole vaaraa ihmisten terveydelle.
Water services should be available for everyone, but still there are hundreds of millions of people lacking them.
Vesihuoltopalvelujen tulisi olla kaikkien saatavilla, mutta silti maailmassa on satoja miljoonia ihmisiä, joilta ne puuttuvat.
The four studies concerned different parts of urban water services, and they were approached in various sets of research methods.
Neljä tutkimusta koskee kaupunkien vesihuoltopalveluiden eri osia, ja niitä lähestytään erilaisilla tutkimusmenetelmillä.
For gaining this objective, a set of recommendations were constituted according to the results of the research.
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi laadittiin tutkimuksen tulosten perusteella joukko suosituksia.
Urban water services can be considered part of municipal services, including the technical solution from water source to water treatment and distribution, and also wastewater collection, treatment and discharge back to natural waters.
Vesihuoltopalveluja voidaan pitää osana niistä yhteiskunnan palveluista, joihin sisältyy tekninen ratkaisu raakavesilähteestä vedenkäsittelyyn ja jakeluun sekä jätevesien keruu, käsittely ja palautus luonnonvesiin.
Water services – water supply and sanitation – are a vital part of socio-economic functions.
Vesihuoltopalvelut – talousvesi- ja jätevesihuolto – ovat tärkeä osa sosioekonomisia toimintoja.
In this study, management and practices of urban water services were explored so that aspects for sustainability and resilience could be found out.
Tässä tutkimuksessa tutkittiin yhdyskuntien vesihuoltopalveluiden hallintaa ja käytäntöjä, jotta kestävyyttä ja pysyvyyttä koskevat näkökohdat voitaisiin havaita.
Basis for proper water services is knowledge about the whole function, and this requires good data management.
Kestävien vesihuoltopalveluiden perusta on koko toiminnan tuntemus, ja tämä edellyttää hyvää tiedonhallintaa.
One important aspect in resilience of Finnish water services is asset management, and in many water utilities the condition of water pipe and sewer networks are not known.
Yksi tärkeä näkökohta suomalaisten vesipalvelujen kestävyydessä on omaisuudenhoito, ja monissa vesilaitoksissa vesiputki- ja viemäriverkkojen kuntoa ei tunneta.
Although the water sector in Finland is well managed, urban water services require attention to good governance and institutional arrangements to ensure continued and sound operation.
Vaikka Suomen vesialaa on hoidettu hyvin, yhdyskuntien vesihuolto vaatii huomiota hyvällä hallintotavalla ja institutionaalisin järjestelyin jatkuvan ja moitteettoman toiminnan varmistamiseksi.
A sustainable society requires adequate and resilient water services for functioning continuously, and for securing proper health and environment for its members.
Kestävä yhteiskunta vaatii riittäviä ja kestäviä vesihuoltopalveluja jatkuvan toimintakyvyn sekä asianmukaisen terveyden ja hyvän ympäristön turvaamiseksi.
Even in urban areas, where communities provide services for citizens, there is insufficiency in providing adequate water supply and/or sanitation for people.
Jopa kaupunkialueilla, joilla kuntaorganisaatiot tarjoavat palveluja kansalaisille, vesihuollon ja / tai sanitaation tarjoaminen ihmisille on kestämättömällä pohjalla.