natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hence the aim of the present study is to investigate sex differences and possible masculinization of cognitive functions in young adult twins.
Tämän tutkimuksen tarkoitus on selvittää eroavatko naiset, joilla on kaksosveli, niistä naisista joilla on kaksossisko kognitiivisissa toiminnoissa.
Some studies have indicated that female members of opposite-sex twins may be masculinized in some traits, while other studies show no evidence of masculinization.
Tutkimus osoittaa, että naiset joilla on kaksosveli saattavat olla maskuliinistuneita kognitiivisissa toiminnoissa.
Human studies of possible masculinization of females from opposite-sex twin pairs are controversial.
Ihmisillä voidaan mahdollista maskulinisaatiota tutkia kaksosilla.
After this, 277 questions and 244 statements were selected for closer inspection.
Tämän jälkeen rajattiin 277 kysymystä ja 244 väitettä tarkempaa tutkimusta varten.
Final rises are mainly found in intonation clichés such as "Ai mitä?"
Nouseva loppu esiintyy lähinnä kiteytyneissä ilmauksissa kuten "Ai mitä?"
In the whole material, F0 was slightly higher in questions than in statements.
Koko aineiston tasolla perustaajuus oli hieman korkeampi kysymyksissä kuin väitteissä.
Earlier research shows that the most prominent feature in Finnish question intonation is an appeal to the listener.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että suomen kysymysintonaatiossa voimakkaimmin ilmenevä piirre on vetoomus kuulijaan.
Speakers had different strategies in differentiating between questions and statements.
Eri puhujilla oli erilaisia tapoja erottaa kysymykset väitteistä.
The effect of question type was not clearly visible.
Kysymystyypin vaikutus ei tämän kokoisessa aineistossa näkynyt selvästi.
In read speech the contours resembled earlier results more closely.
Lukupuhunnassa kontuurit muistuttivat selvemmin aiempien tutkimusten tuloksia.
Thus it was possible to compare frequencies of contour types according to utterance type and speech style.
Tämä mahdollisti kontuurityyppien frekvenssien vertailun lausetyypin ja puhetyylin mukaan.
Question word questions typically start with a high peak which is followed by falling intonation.
Kysymyssanakysymyksille on tyypillistä alun korkea huippu, jonka jälkeen perustaajuus laskee.
These earlier results are based on read speech and enacted dialogues.
Aiemmat tulokset perustuvat lukupuhuntaan ja näyteltyihin dialogeihin.
Results and conclusions In the mixed model analysis, significant differences were found both between questions and statements and between spontaneous and read speech.
Tulokset ja johtopäätökset Monitasomallinnuksessa merkitseviä eroja löytyi sekä kysymysten ja väitteiden välillä että spontaanipuheen ja lukupuhunnan välillä.
In this study, questions and statements found in spontaneous dialogues were compared.
Tutkimuksessa verrattiin spontaanipuheesta löytyviä kysymyksiä ja väitteitä keskenään.
The whole material was first divided into broad dialogue function categories arising from the material and F0 curves were calculated for each category.
Ensin koko aineisto jaettiin väljiin aineistolähtöisiin dialogifunktioluokkiin, joiden perustaajuuskäyrät laskettiin kokonaisuudessaan.
The position of questions in the F0 distribution of the whole material was also investigated in this study.
Tutkimuksessa tarkasteltiin myös kysymysten asemaa koko aineiston perustaajuusjakaumassa.
Utterance type, question type, speech style and speaker gender were used as fixed effects.
Selittäjinä käytettiin lause- ja kysymystyyppiä, puhetyyliä ja puhujan sukupuolta.
The results show that interrogative function affects intonation in both spontaneous and read Finnish.
Tulokset osoittavat, että kysyvä funktio vaikuttaa intonaatioon sekä spontaanissa että luetussa suomessa.
Method he material consisted of four spontaneous dialogues and their read versions.
Menetelmät Tutkimusaineisto koostui neljästä dialogista sekä litteroitujen vuorosanojen luetuista toisinnoista.
Contours were also grouped using auditory and visual inspection.
Lisäksi kontuurit tyypiteltiin auditiivisen ja visuaalisen havainnon perusteella.
The speakers were young adults from the Helsinki metropolitan area, four females and four males.
Puhujat olivat nuoria aikuisia pääkaupunkiseudulta.
In yes/no questions, F0 remains on a high level until the word carrying sentence stress and then falls.
Tästä poiketen kO-kysymyksissä perustaajuus säilyy korkealla lausepainolliseen sanaan saakka ja laskee vasta sen jälkeen.
The effect of interrogative function on intonation in spontaneous and read Finnish
Kysyvän funktion vaikutus spontaanin ja luetun suomen intonaatioon
Goals This study aims to map the effect of interrogative function on the intonation of spontaneous and read Finnish.
Tavoitteet Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, miten kysyvä funktio vaikuttaa spontaanin ja luetun suomen intonaatioon.
The effect of dialectal background could be seen in the contour types.
Murretaustan vaikutus näkyi kontuurityyppien erilaisena jakaumana keskisuomalaisilla puhujilla.
A mixed model was used to analyse the differences.
Tilastollisen monitasomallin avulla etsittiin selittäviä tekijöitä näissä mittaustuloksissa esiintyviin eroihin.
The frequencies of F0 contour types were compared using a Chi square test. Additional material in this study came from eight young female speakers in central Finland.
Täydentävänä aineistona oli lukupuhuntaa kahdeksalta keskisuomalaiselta naispuhujalta.
Generally, utterance type affected the variables reflecting contour type while speech style affected the variables reflecting F0 distribution.
Lausetyypillä oli vaikutusta erityisesti kontuurin muotoon ja puhetyylillä taas perustaajuusjakaumaan.
Values reflecting F0 distribution and contour shape were measured from the F0 contours of these utterances.
Ilmauksista laskettiin perustaajuuskäyrät, joista mitattiin jakaumaa ja muotoa kuvastavia tunnuslukuja.
These utterances were also compared with read versions of the same utterances.
Toisena vertailukohtana olivat tutkittavat lauseet lukupuhuntana.
The material was collected with the structured questionnaire from 324 Kotka city managers.
Aineisto kerättiin strukturoidulla kyselylomakkeella 324 Kotkan kaupungin esimieheltä.
The quantitative research method was used in the study.
Tutkimuksessa käytettiin kvantitatiivista lähestymistapaa.
Importance, control and development needs of leadership skills
Esimiestaitojen tärkeys, hallinta ja kehitystarpeet
Position, municipal segments and sex were observed to explain most of the deviation in received responses.
Esimiehen aseman, toimialan ja sukupuolen havaittiin selittävän taustamuuttujista eniten vastausten hajontaa.
Managers expected the importance of leadership skills to grow in the future.
Esimiehet arvioivat esimiestaitojen tärkeyden kasvavan tulevaisuudessa.
SPSS-program was used to analyse the study material.
Aineisto analysoitiin SPSS-ohjelmalla.
This study examines the leadership skills in municipal organisation.
Tutkimuksessa tarkasteltiin esimiestaitoja kuntaorganisaatiossa.
Based on the study results, the most important leadership skills currently and in the future are associated with internet skills, work control, problem solving and human resource management skills.
Tutkimustulosten perusteella tärkeimmät esimiestaidot nykyhetkellä ja tulevaisuudessa liittyvät www-osaamiseen, oman työn hallintaan, ongelmanratkaisutaitoihin sekä henkilöstöjohtamistaitoihin.
In addition, the effect of background variables on evaluation of leadership skills were also examined.
Lisäksi tarkasteltiin taustamuuttujien vaikutusta esimiestaitojen arviointiin.
The study also examines the importance of the change and development needs of the leadership skills.
Tutkimuksessa selvitettiin myös esimiestaitojen tärkeyden muuttumista ja kehitystarpeita.
The purpose of this study was to reflect the most important leadership skills currently and in the future as well as the control of these skills.
Tutkimuksen tavoitteena oli hahmottaa nykyhetken ja tulevaisuuden tärkeimpiä esimiestaitoja sekä vahvan osaamisen alueita.
Managers also considered to control well the skills related to employee know-how and manager networking.
Esimiehet arvioivat myös hallitsevansa hyvin työntekijöiden osaamistasojen hallintaan ja esimiesten verkostoitumiseen liittyviä taitoja.
Main growth is associated with the software utilisation, language skills, communication skills as well as financial leadership skills.
Kasvu korostuu erityisesti ohjelmien käyttötaidossa, kielitaidossa, viestintä- ja vuorovaikutustaidoissa sekä talousjohtamisessa.
The study reflects the manager views on leadership skills required.
Tarkastelussa tuotiin esille esimiesten käsityksiä työssään vaadittavista taidoista.
It should be noted that the main improvement areas appeared in the leadership skills that were evaluated as most important apart from software utilisation.
Huomattavaa on, että kehitystarpeet ilmenivät ohjelmien käyttötaitoa lukuun ottamatta tärkeimmiksi arvioiduissa taidoissa.
Main improvement areas were discovered in software utilisation, work control, human resource management skills as well as skills requiring problem solving.
Suurimmat kehitystarpeet ilmenivät ohjelmien käyttötaitoon, työn hallintaan, henkilöstöjohtamiseen ja ongelmanratkaisutaitoihin liittyvissä taidoissa.
In addition, significant development needs are required in leadership skills.
Tutkimustuloksista havaittiin esimiestaidoissa olevan merkittäviä kehitystarpeita.
Factor analysis was used as the main method for analysis.
Analyysimenetelminä käytettiin faktorianalyysia sekä tulosten kuvaamisessa keskiarvoja ja keskihajontoja.
Strongest competence according to managers is associated with the internet skills.
Arvioitavina olevista taidoista esimiehet kokivat hallitsevansa parhaiten www-osaamisen.
The research is based on phenomenological-hermeneutic research tradition, and my aim is to produce information of students' everyday experiences and meanings.
Tutkimukseni pohjautuu fenomenologis-hermeneuttiseen perinteeseen, ja tavoitteenani on tuottaa tietoa opiskelijoiden arkielämään ja toimintaan liittyvistä kokemuksista ja merkityksistä.
Guidance practises in the beginning of university studies : Students' meaningful experiences of the first year guidance at the Faculty of Agriculture and Forestry
Ohjaukselliset käytännöt yliopisto-opintojen alkuvaiheessa : Maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan opiskelijoiden merkitykselliset kokemukset ensimmäisen opiskeluvuoden ohjauksesta
I study the implementation of this aim as a development of an academic identity, which requires that students have an opportunity for guided participation in academic practises.
Tarkastelen tämän tavoitteen toteutumista opiskelijan akateemisen identiteetin kehittymisenä, jossa on olennaista mahdollisuus osallistua akateemisen yhteisön käytäntöihin ohjauksen tukemana.
During interviews I asked the students to describe and evaluate their first year guidance experiences, especially those that were extreme positive or negative.
Teemahaastatteluissa hyödynsin merkityksellisten kokemusten menetelmää, ja pyysin haastateltaviani kuvaamaan sekä arvioimaan heille joko myönteisinä tai kielteisinä mieleen jääneitä ensimmäiseen opiskeluvuoteen liittyviä ohjauskokemuksia.
My aim is to study what kind of guidance practises exists in university and how these practises support first year student.
Tavoitteenani on tutkia millaisia opintojen alkuvaihetta tukevia ohjauksellisia käytäntöjä yliopistoyhteisöstä löytyy, ja miten nämä käytännöt tukevat uutta yliopisto-opiskelijaa.
I represent the character and components of the guidance practises, and I also describe the meaning of those practises to university students.
Tutkimuksessani kuvaan näiden ohjauksellisten käytäntöjen luonnetta ja osatekijöitä sekä niiden merkitystä uudelle yliopisto-opiskelijalle.
The aim of the guidance practises is to facilitate new university student to integrate into the academic community.
Opintojen alkuvaiheen ohjauksen tavoitteena on tukea uutta opiskelijaa kasvamaan opiskeluyhteisön jäseneksi.
Besides formal guidance, for example tutoring and peer tutoring, general student advising and introduction courses, I address my research to informal everyday guidance practices.
Virallisen ohjausjärjestelmän, esimerkiksi opiskelija- ja opettajatuutoroinnin, yleisen opintoneuvonnan ja opintoihin orientoivien opintojaksojen, lisäksi tutkin opiskelijan arkeen sisältyviä epämuodollisempia opintojen alkuvaihetta tukevia käytäntöjä.
Based on my research I specified four meaningful guidance practices: care of students, transparency of the practises of the learning community, presence of guidance in everyday activities of a student and communal reflection to studies.
Haastattelujen pohjalta määriteltyjä opintojen alkuvaiheen ohjauksellisia käytäntöjä ovat opiskelijoista välittäminen, opiskeluyhteisön käytäntöjen läpinäkyvyys, ohjauksen läsnäolo opiskelijan arjessa sekä opinnoille tarjottu yhteisöllinen peilauspinta.
My informants were students of agriculture and forestry at University of Helsinki.
Tutkimusaineistonani on Maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan opiskelijatuutoreiden yksilö-, pari- ja ryhmähaastattelut.
In this Master's Thesis I study guidance practises, which facilitate first year students' integration into the university.
Pro gradu -tutkielmassa tarkastelen opintojen alkuvaiheeseen, erityisesti ensimmäiseen opiskeluvuoteen, sijoittuvia ohjauksellisia käytäntöjä.
I aim to highlight existing supportive practices, which are meaningful from the university students' perspective.
Tavoitteena on nostaa esille sellaisia akateemisessa yhteisössä jo olemassa olevia ohjauksellisia käytäntöjä, jotka opiskelijat kokevat opintojen alkuvaiheen kannalta merkityksellisinä.
The research was quantitative questionnaire study and it was statistically analysed.
Tutkimus on määrällinen kyselylomaketutkimus, joka analysoitiin tilastollisesti.
In this study almost every adolescent had someone to be with and talk to.
Tässä tutkimuksessa lähes kaikilla nuorilla oli joku, jonka kanssa olla ja jutella.
The data (n=172) was collected in September 2003 and it consisted of 9th grade students living in countryside and city.
Aineisto (n=172) kerättiin syyskuussa 2003 kahden maaseutukunnan koulun ja yhden kaupunkikoulun yhdeksänsien luokkien oppilailta.
Adolescents believed that they affect to their future mainly by themselves and they planed their future about 5-10 years ahead.
He uskoivat vaikuttavansa tulevaisuuteen pääasiassa itse ja suunnittelivat tulevaisuutta keskimäärin 5-10 vuotta eteenpäin.
Future orientation becomes meaningful in adolescence because young people have to make realistic choices concerning their future life.
Tulevaisuuteen suuntautuminen on nuoruusiässä keskeistä, koska nuoren tulee tehdä realistisia valintoja tulevaisuuden elämän suhteen.
The aim of this study was to examine 1) how much and how adolescents experience loneliness, 2) how they orientate to the future, 3) are loneliness experiences and future attitudes associated with self-esteem and 4) are loneliness experiences associated with future orientation.
Tämän tutkimuksen tarkoitus oli selvittää 1) missä määrin ja miten nuoret kokevat yksinäisyyttä, 2) miten he suuntautuvat tulevaisuutensa, 3) millainen yhteys yksinäisyyskokemuksilla ja tulevaisuusasenteilla on itsetuntoon ja 4) onko yksinäisyyskokemuksilla yhteyttä nuorten tulevaisuusorientaatioon.
In adolescence the meaning of friends and fellows increases and the relationship with parents changes.
Nuoruusiässä ystävien ja tovereiden merkitys kasvaa ja suhteet vanhempiin muuttuvat.
In adolescence loneliness is quite common because young people go through the crises of human relationships and identity.
Nuoruusiässä yksinäisyyden on todettu olevan yleistä, koska nuori käy läpi ihmissuhde- ja identiteettikriisin.
Adolescents orientated to the future mainly positively.
Nuoret suuntautuivat tulevaisuuteensa pääasiassa myönteisesti.
The most important future target was health and the least important target was the universal peace and problems solving of the world.
Kaikkein tärkeimpänä tulevaisuuden asiana nuoret pitivät terveyttä ja vähiten tärkeimpänä maailmanrauhaa ja maailman ongelmien ratkaisemista.
Adolescents experience of loneliness and its association with future orientation
Nuorten kokema yksinäisyys ja sen yhteys tulevaisuusorientaatioon
18% of adolescents had pessimistic attitude to the future.
Nuorista 18% asennoitui tulevaisuutensa kuitenkin pessimistisesti.
For pessimistic adolescents many future targets were less important than for the adolescents having affirmative or optimistic attitude for the future.
Pessimistisesti tulevaisuuteen asennoituville nuorille monet tulevaisuuden tavoitteet olivat vähemmän tärkeitä kuin myönteisesti tai optimistisesti tulevaisuuteen asennoituville.
Adolescents who had pessimistic attitude to the future had also weak self-esteem.
Pessimistisesti tulevaisuuteen asennoituneilla nuorilla oli myös heikko itsetunto.
Lonely adolescents had also difficulties to make social relationships and they experienced loneliness also related with parents.
Lisäksi yksinäiset nuoret kokivat sosiaalisten suhteiden muodostamisen vaikeaksi ja he kokivat yksinäisyyttä myös vanhemmista johtuen.
Parent related loneliness explained future targets insignificance and pessimistic attitude for the future the most.
Vanhemmista johtuva yksinäisyys selitti tulevaisuuden tavoitteiden merkityksettömyyttä ja kielteistä tulevaisuusasennetta kaikkein eniten.
Lonely adolescents had also weak self-esteem.
Yksinäisillä nuorilla oli myös heikko itsetunto.
For most of the young people it was also important to keep up social relationships and realize him/herself.
Lisäksi useimmat nuorista pitivät sosiaalisten suhteiden ylläpitämistä ja itsensä toteuttamista tulevaisuudessaan tärkeinä asioina.
Girls preferred different future targets more important than boys.
Tytöillä oli taipumus arvottaa kaikki tulevaisuuden tavoitteet varallisuutta lukuun ottamatta poikia tärkeämmiksi.
Girls experienced that they left more often outside and that they were more often alone than boys.
Pojilla oli taipumus kokea useammin ystävyyden ja henkisen yhteenkuuluvuuden puutetta, ja tytöt puolestaan kokivat jäävänsä poikia useammin ulkopuolisiksi ja yksin.
Thus we need to examine further loneliness in adolescence and as a result of that it is possible to develop and use interventions to help lonely adolescents to orientate positively to their future.
Vähentämällä ja poistamalla nuorten kokemaa yksinäisyyttä heitä autetaan samalla suuntautumaan ja asennoitumaan tulevaisuuteensa myönteisesti.
Adolescents living in city experienced a little more loneliness experiences than adolescents living in countryside.
Kaupunkinuorilla oli taipumus kokea jonkin verran enemmän yksinäisyyden tunteita.
However 19% of adolescents experienced loneliness.
Kuitenkin yksinäisiä nuoria oli 19% eli lähes joka viides.
For adolescents it was important to have education and work to the future.
Nuorille kouluttautuminen ammattiin ja työnteko sekä elämänkumppanin löytyminen ja perheen perustaminen olivat hyvin tärkeitä tulevaisuuden tavoitteita.
People experience loneliness when there is discrepancy between actual and desired levels of interpersonal contact.
Yksinäisyyttä koetaan, kun sosiaalisissa suhteissa ilmenee puutteita.
I studied discussions during development project.
Tutkin kehittämisprosessin aikana käytyjä keskusteluja.
Myth utterances worked three different ways: ineffective, active or passive.
Myyttilausumat toimivat keskusteluissa kolmella tavalla: aktiivisina, tehottomina ja passiivisina.
Myth utterances were used to reject ways of developing, analysis of system level and need of development.
Myyttilausumia käytettiin keskusteluissa torjumaan kehittämisen tapoja, järjestelmätason analyysia ja kehittämistarvetta.
Change laboratory, which is a development method, is based to developmental work research methodology.
Kehittämismenetelmänä käytetty muutoslaboratorio perustuu kehittävän työntutkimuksen metodologiaan.
Aim of the study was to analyse, what way workers represented their work: how normalized way of interpretation - myths - appeared in discourse and what consequences these utterances caused to drift of discussion.
Tutkimuksen tarkoituksena on analysoida, millä tavoin kehittämiseen osallistuneet työntekijät puhuivat työstään: kuinka vakiintuneet tulkintatavat - myytit - näyttäytyvät puheessa ja miten myyttilausumat vaikuttavat keskustelun kulkuun.
Development is designed to be successful by learning activity and learning acts.
Kehittäminen on suunniteltu toteutuvaksi oppimistoiminnan ja oppimistekojen mukaisesti.
Critical phase of change laboratory method seems to be analysis of disturbances and planning new mode of action.
Muutoslaboratoriomenetelmän kriittiset vaiheet koskivat häiriöiden käsittelyä ja uusien toimintatapojen suunnittelua.
Results of analysis revealed four different myth interpretations in workers discussions.
Analyysin tuloksena ilmeni työntekijöiden puheessa neljä erilaista myyttistä tulkintaa.
Preventing factors of learning have been studied widely.
Organisaatioiden oppimisen estymistä on tutkittu runsaasti.
Character of work was been described with myths "unforeseen situations" and "disturbances are normal".
Työn luonnetta kuvattiin "ennakoimaton työ" ja "häiriöt ovat normaaleja" -myyteillä.
I used analysis of discourse as an analytical method.
Aineiston käsittelyssä käytän diskurssianalyyttista lähestymistapaa.
Theoretically I consider these verbal ways as myth interpretations, which can be used as argumentative tools.
Tutkimuksen teoreettiseen viitekehykseen kuuluu puheen tarkastelu myyttisinä tulkintoina, joita hyödynnetään argumentoinnin välineenä kehittämisen aikana.
Another preventing factor can be seen as disorders of discourse, which are verbal ways of telling something that aren t real.
Oppimisen estymistä on mahdollista tarkastella myös puheen häiriöinä, jotka ovat puheen keinoja irtaannuttaa käsiteltävä asia "todellisuudest".
Work was also described to be functional with myths "system works" and "workers cause disturbances".
Järjestelmän toimivuutta todisteltiin "järjestelmä pelaa" ja "häiriöt johtuvat työntekijöistä" -myyteillä.
Phenomenon of learning has been interpreted to be successful only if everybody has an agreement about the situation.
Muutosvastarintaa koskevissa tutkimuksissa on ollut hallitsevana käsitys muutoksen onnistumisesta ainoastaan saavutetun yksimielisyyden jälkeen.
Change laboratory discussions can be described as different social languages, which caused diverse perspectives to workers and researchers representations.
Tutkimustuloksena paljastui muutoslaboratoriokeskusteluissa erilaisia sosiaalisia kieliä.
Resistance can be seen as a part of learning, normal processing of the learning activity.
Nojaan tutkimuksessa uudenlaiseen käsitykseen, jossa resistanssi nähdään oppimisprosessiin kuuluvana asian työstämisenä.
Social languages also affected the way people analysed disturbances and system.
Työntekijät ja tutkijat tarkastelivat häiriöitä ja kehittämisen kohteena olevaa järjestelmää eri lähtökohdista.
What Excites University Students?
Mikä yliopisto-opiskelijaa kiihdyttää?
Participants were 55 university students who participated two weeks research period.
Tutkimusaineisto kerättiin 55:ltä ensimmäisen opiskeluvuoden korkeakouluopiskelijalta, jotka osallistuivat kahden viikon pituiseen seurantajaksoon.
Altogether 3367 questionnaire answers were collected with the CASS experience-sampling method, operating in 3G-mobile phones.
Heiltä saatiin kaikkiaan 3367 lomakevastausta 3G-matkapuhelimissa toimivalla CASS-kokemusotantamenetelmällä.
The relationship between challenge and skills (competence) was defined in an exact way in polar coordinates.
Haasteiden ja taitojen (pystyvyyden) suhde määriteltiin täsmällisesti napakoordinaattien avulla.
Core emotions were calculated with factor analysis from nine emotion variables.
Ydintunteet laskettiin faktorianalyysin avulla yhdeksästä tunnemuuttujasta.
At lectures students were often bored or mentally absent, and did not experience challenges.
Luennolla opiskelijoiden tunnekokemus oli yleensä poissaoleva ja tylsistynyt, eikä haasteita juuri koettu.