natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The purpose of this research is to find out, what kind of emotions parents experience in family's food choice situations and into what kind of situations are the positive and negative emotions being attached to.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää millaisia tunteita vanhemmat kokevat perheen ruokailun ja ruoan valinnan tilanteissa sekä millaisiin tilanteisiin positiiviset ja negatiiviset tunteet liitetään.
This research gave a different point of view to observe the everyday life of families with children and an opportunity to understand reasons behind parents emotions better.
Tutkimus antoi erilaisen näkökulman lapsiperheen arjen tarkasteluun sekä mahdollisuuden ymmärtää syitä vanhempien tunteiden takaa syvemmin.
The food choice is part of everyday life activity and the emotions that impact on food choice in everyday life are previously been researched rather slightly.
Ruoan valinta on osa arjen toimintaa, jonka vaikutuspiirissä esiintyviä tunteita on vanhempien näkökulmasta aiemmin tutkittu varsin vähän.
Fathers felt positive emotions when dinner was ready after work and guilt from not making it home early enough or from not being there to impact on food choice.
Isät kokivat positiivisia tunteita valmiiksi tehdystä ruoasta työpäivän jälkeen ja syyllisyyttä siitä, ettei ruokailun ajaksi oltu ehditty kotiin tai ruoan valintaan ei oltu vaikuttamassa.
Negative emotions were experienced when weekdays were busy and there wasn't enough time to impact on food choice.
Negatiivisia tunteita koettiin silloin, kun arki oli kiireistä ja ruoan valintaan ei ehditty riittävästi vaikuttamaan.
Furthermore, the purpose of this research is to find out, how mother's and father's emotions about food choice differ and what kind of contradictions mother's and father's emotions cause in family's everyday life.
Tutkimuksen tarkoituksena on edelleen selvittää, miten äitien ja isien ruokailuun ja ruoan valintaan liittyvät tunteet eroavat toisistaan sekä millaisia ristiriitoja äitien ja isien tunnekokemukset perheen arjessa aiheuttavat.
The results showed that various emotions are being connected with every day life's food choice.
Tutkimukset tulokset osoittivat, että arjen ruokailuun ja ruoan valintaan liittyy moninaisia tunteita.
The research shows, that in addition to positive emotions lots of negative and contradictory emotions are being related to everyday life of families with children.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että lapsiperheiden arkeen liittyy myönteisten tunteiden lisäksi myös paljon kielteisiä ja ristiriitaisia tunteita.
The everyday life of families with children is seen as a fertile micro community from emotions point of view.
Lapsiperheiden arki nähdään tunteiden kannalta hedelmällisenä mikroyhteisönä, jossa koetaan monia tunnekokemuksia ja jossa tapahtuu paljon tunteiden siirräntää perheenjäsenten välillä.
The study was conducted as a qualitative study.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena.
A total of ten discussions were held with 17 parents and 14 preschool personnel.
Haastatteluita järjestettiin yhteensä 10, joihin osallistui yhteensä 17 vanhempaa ja 14 varhaiskasvattajaa.
The data was analysed with qualitative content analysis.
Aineisto analysoitiin laadullista sisällönanalyysia soveltaen.
Eating behaviour in early childhood is known to influence the health and well-being throughout life.
Lapsena omaksutut ruokatottumukset ovat merkityksellisiä koko loppuelämän terveyden ja hyvinvoinnin kannalta.
The data was collected by DAGIS-research team by conducting focus groups in autumn 2014.
Tutkimusaineisto kerättiin vanhempien ja varhaiskasvattajien ryhmähaastatteluilla syksyllä 2014 DAGIS-työryhmän toimesta.
Theoretical framework of this study was a socioecological model Results and conclusions.
Tutkimuksen viitekehyksenä toimi sosioekologinen malli.
Interaction between home and preschool seems to be quite minimal and superficial.
Kodin ja päiväkodin yhteistyö ruokakasvatuksen osalta näyttäytyy tämän tutkimuksen tulosten valossa vähäiseltä ja pintapuoliselta.
Food education was also executed by rules and forbiddances.
Kolmas aineistosta tunnistettu ruokakasvatuksen toteuttamiskeino oli erilaisten sääntöjen, kieltojen ja rajoitusten käyttäminen.
The two most important environments where eating habits are learned are home and preschool.
Päiväkoti-ikäisen lapsen tärkeimmät kasvuympäristöt ruokatottumusten kehittymiselle ovat koti ja päiväkoti.
This study is a part of a larger DAGIS-research program that investigates the health of preschool aged children.
Tavoitteena oli myös muodostaa käsitys siitä, millaista kodin ja päiväkodin yhteistyö ruokakasvatuksen suhteen on. Tutkielma on osa laajempaa päiväkoti-ikäisten lasten terveyttä tutkivaa DAGIS-tutkimushanketta.
The results show that food education at home is mostly executed by parents' own example during family meals.
Tutkimuksen tuloksena oli, että kotona ruokakasvatusta toteutetaan usein vanhempien oman esimerkin ja yhteisten ruokailuhetkien avulla.
The results show that most of the parents and preschool personnel feel that parents are mainly responsible for child's food education.
Tutkimuksen tulosten mukaan suurin osa vanhemmista ja varhaiskasvattajista pitää kotia tärkeimpänä ruokakasvattajana.
This study shows that in preschool food education is carried out with the help of peer group and by having shared meal times.
Tämän tutkimuksen mukaan päiväkodissa ruokakasvatusta toteutetaan vertaisryhmää ja yhteisiä ruokailuhetkiä apuna käyttäen.
However there was also a group of parents who thought that preschool has the biggest responsibility of child's food education.
Aineistosta oli kuitenkin löydettävissä vanhempien joukko, jonka mukaan päiväkoti huolehtii pääosin ruokakasvatuksen toteuttamisesta.
Food education at home and in preschool
Koti ja päiväkoti lasten ruokakasvattajina
The purpose of this study was to find out what kind of food education is provided at home and in preschool environment.
Tämän tutkielman tarkoituksena oli selvittää, millaista ruokakasvatusta kotona ja päiväkodissa toteutetaan ja kuinka lapsen persoonallisuus vaikuttaa ruokakasvatuksen toteuttamiseen.
It was also shown that some parents thought that "common sense" was the best guideline for food education.
Lisäksi aineistosta voitiin erottaa ajatus "maalaisjärkisestä" ruokakasvatuksesta, jonka pääajatus on kohtuuteen pyrkiminen.
Preschool personnel also highlighted the importance of child's personality and individuality.
Lisäksi varhaiskasvattajien haastatteluissa nousi esille ajatus jokaiselle lapselle erikseen sovelletusta yksilöllisestä ruokakasvatuksesta.
Factors influencing the formation of children's food preferences can be either innate or learned.
Ruokatottumusten muodostumiseen vaikuttavat paitsi synnynnäiset ominaisuudet, myös kasvuympäristö.
The aim is to highlight concrete examples.
Tarkoitus on nostaa esiin konkreettisia esimerkkejä.
None of the respondents carried out individualized instruction.
Kukaan haastateltavista ei toteuttanut yksilöllistä opetusta.
Three teachers made flexible groupings.
Kolmessa koulussa toteutettiin joustavaa ryhmittelyä palkkituntien avulla.
Three -tier support and learning to read at first grade
Kolmiportainen tuki ja lukemisen ongelmiin puuttuminen ensimmäisellä luokalla
Analysis was based on transcribed data and research questions.
Analysointi on suoritettu litteroitujen aineistojen pohjalta tutkimuskysymyksiin nojaten.
Attention is paid to evaluation, strategies, methods, tools and follow-up measures.
Huomiota kiinnitetään tuentarpeen havaitsemiseen, tuen toteuttamiseen, menetelmiin ja välineisiin sekä tuen onnistumisen arviointiin ja siitä seuraaviin jatkotoimenpiteisiin.
All four teachers accomplished small-group teaching and part-time special education.
Kaikissa kouluissa annettiin pienryhmäopetusta osa-aikaisena erityisopetuksena.
Previous research has also shown that reading skills are associated with success in other school subjects.
Lisäksi hyvän lukutaidon on havaittu olevan yhteydessä myös muissa aineissa menestymiseen.
The importance of reading and writing skills in everyday life has increased continuously.
Lukemisen ja kirjoittamisen taitojen merkitys arkipäivässä on korostunut jatkuvasti ja päivittäin on kyettävä toimimaan erilaisten tekstien parissa.
There were school-specific differences in evaluation methods, arrangements and group formation.
Arviointivälineissä, tuen järjestämisen tavoissa ja ryhmäkokoonpanoissakin oli koulukohtaisia eroja.
The study was conducted by interviewing four special teachers.
Tutkimus on toteutettu haastattelemalla neljää alakoulussa lukemaan opettamisen parissa työskentelevää laaja-alaista erityisopettajaa.
Teachers used well known and research based tools and materials.
Opettajat käyttivät aiemmissakin tutkimuksissa hyväksi havaittuja ja tunnettuja välineitä ja materiaaleja sekä kehittelivät oppimateriaaleja myös itse.
The study showed that all respondents evaluate student's basic reading skills soon after the start of school.
Tutkimuksessa selvisi, että kaikki haastateltavat opettajat kartoittivat oppilaiden lukemaan oppimisen valmiuksia ja taitotasoa heti koulun alettua, ryhmittelivät oppilaita sekä suuntasivat opetusta ja tukea kartoitusten perusteella.
The main purpose of this study was to gather information about teacher's supporting methods at first school year.
Tutkimukseni tavoitteena oli selvittää, miten lukemaan oppimisen vaikeuksiin puututaan ensimmäisen kouluvuoden aikana ja miten kolmiportainen tuki näkyy lukemaan opettamisen ollessa kyseessä.
Three-tier model introduced in 2011 focuses on early intervention, identification and support.
Varhainen puuttuminen lukemisen ongelmiin nähdään tärkeänä ja siihen pyritään vuonna 2011 käyttöön otetun kolmiportaisen tuen mallin avulla.
However the study reveals that 1-graders are rarely sent to psychological tests or moved to tier 2 even if their reading skills don't proceed.
Vaikka kaikki opettajat tekivät vuoden mittaan lisää kartoituksia, joiden pohjalta he muokkasivat ja suuntasivat opetusta ja tukea uudelleen, tämä haastattelututkimus toi esiin sen, että 1-luokkalaisia lähetetään varsin harvoin jatkotutkimuksiin tai siirretään tehostetun tuen piiriin, vaikkei lukeminen juuri edistyisikään.
They paid attention to phonological awareness, syllable awareness, letter knowledge and working memory.
Opettajat myös sitoivat lukemisen erityisopetusta lukutaidon kannalta tärkeisiin elementteihin kuten äänne- ja tavutietoisuuteen, muistiin ja kirjaintuntemukseen.
One respondent carried out co-teaching approach.
Luokassa suuressa ryhmässä tapahtuvaa samanaikaisopetusta toteutti yksi opettaja.
This study was executed as qualitative research with phenomenography as the methodological philosophy.
Tämä tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena, jonka tutkimussuuntauksena oli fenomenografia.
The youth also had a positive image about the future, although they saw the media stirring up some threats.
Suhtautuminen tulevaisuuteen oli positiivinen, vaikka varsinkin media nähtiin uhkien lietsojana.
The youth told that they can easily separate movies and games from real life and think them as entertainment that you can also learn from.
Nuoret kertoivat osaavansa erottaa elokuvat ja pelit todellisesta elämästä, ja he pitivät niitä puhtaasti viihteenä, josta voi myös oppia.
The entertaining history culture is limited to include historical movies and tv-series together with computer and console games.
Viihteellinen historiakulttuuri rajattiin käsittämään historialliset elokuvat, tv-sarjat sekä tietokone- ja konsolipelit.
The youth say that movies and games aren't a direct cause of violent behaviour, but can be harmful if a person has another mental difficulties already.
Nuorten käsityksien mukaan elokuvat ja pelit eivät suoraan aiheuta väkivaltaista käytöstä, mutta voivat olla haitallisia sellaiselle katsojalle tai pelaajalle, jolla on jo ennestään mielenterveydellisiä ongelmia.
Seven people were chosen for interviews.
Tämän jälkeen valittiin kyselyyn osallistuneista seitsemän nuorta teemahaastatteluihin.
The study revealed that the major consumers of entertaining history culture react negatively to the legitimacy of violence both in historical context and in real life.
Tässä tutkielmassa saatiin selville, että paljon viihteellistä historiakulttuuria kuluttavat nuoret suhtautuvat kielteisesti väkivallan oikeutukseen niin historiallisessa kontekstissa kuin todellisessa elämässäkin.
This study should stand by earlier research which say that violent entertainment don't increase either youth violence or the legitimacy of it.
Tutkielman voidaan katsoa tukevan aiempia tutkimuksia, joiden mukaan väkivaltaviihde ei lisää nuorten väkivaltaisuutta eikä sen oikeutusta.
The hypothesis was, that the major consumers of entertaining history culture do not justify the use of violence as problem solving measure.
Tutkielman hypoteesina oli se, että paljon viihteellistä historiakulttuuria kuluttavat nuoret eivät hyväksyisi väkivallan käyttöä ongelmien ratkaisukeinona.
The aim of this study is to survey the aspects of major consumers of entertaining history culture on the legitimacy of violence.
Tämän tutkielman tavoitteena oli kartoittaa nuorten viihteellisen historiakulttuurin suurkuluttajien käsityksiä väkivallan oikeutuksesta.
"Well, I wouldn't hit, but…" : The aspects of major consumers of entertaining history culture on the legitimacy of violence
"No en mä löis, mut…" : viihteellistä historiakulttuuria paljon kuluttavien nuorten käsityksiä väkivallan oikeutuksesta
Youth violence has been a topic in public debate for many centuries and violent entertainment has been a main focus in search for reasoning youth violent behaviour and the acceptance of violence.
Nuorten väkivaltaisuus on ollut julkisen keskustelun aiheena vuosikymmenten ajan.
The research material was collected from inquiry from one hundred participating ninth graders.
Aineisto tutkielmaa varten hankittiin kartoittamalla ensin sadan oppilaan ryhmästä kyselylomakkeen avulla ne oppilaat, jotka käyttivät paljon viihteellistä historiakulttuuria.
The focus was to find out the thoughts about justified violence of ninth grade students who consume a lot of entertaining history culture.
Tutkielmassa selvitettiin 9.-luokkalaisten nuorten viihteellisen historiakulttuurin suurkuluttajien käsityksiä väkivallan oikeutuksesta.
The inquiry was held to find out major consumers of entertaining history culture that would be suitable for semi structured interviews.
Hypoteesin pohjana on ajatus, että he ovat mahdollisesti harjoittaneet historiallista eläytymistä ja samastumista viihteen kautta.
The Thesis was made with review method, which is a study based on a qualitative synthetic analysis.
Tutkimus tehtiin review-metodilla, joka on laadulliseen synteettiseen analyysiin pohjautuva tutkimusmetodi.
Conclusions are made both concerning Finnish mental coaching and the need for more research.
Johtopäätökset liittyvät sekä suomalaiseen henkiseen valmennukseen, että lisätutkimuksen tarpeeseen.
The studies criteria was to be at least Licentiate and eight studies matching the criteria were found.
Tutkimusten tuli olla vähintään lisensiaatintyön laajuisia, jonka jälkeen rajaukseen sopivia aineistoja löytyi kahdeksan kappaletta.
It is important for the development of Finnish open skill sports mental coaching that it will emphasize the importance of task-cohesion and the new self-confidence related phenomena's, such as self-efficacy, collective efficacy and team confidence.
Suomalaisten avoimen taidon joukkuelajien henkisen valmennuksen kehittymisen kannalta on tärkeää, että ymmärrys tehtäväkoheesion merkityksestä ja itseluottamuksen alalajeista, kuten minäpystyvyydestä, kollektiivipystyvyydestä ja joukkueitseluottamuksesta kasvaa merkitsevästi jo lähitulevaisuudessa.
Task-cohesion's importance in group performance was highlighted both internationally and in Finnish studies.
Tehtäväkoheesion merkitys ryhmätoiminnan keskeisenä tekijänä korostui niin kansainvälisen teorian kuin suomalaisen tutkimuksen tasolla.
In addition intervention studies are needed to create more information on mental coaching's practical applications in open skill sports.
Lisäksi interventiotutkimuksia tarvitaan antamaan lisää tietoa henkisen valmennuksen käytännön toteuttamisesta avoimen taidon lajeissa.
One of the most visible themes in coach education during recent years has been mental coaching, which means applying sport psychology in to coaching.
Viime vuosien valmentajakoulutusten näkyvimpiä teemoja on ollut henkinen valmennus, jolla tarkoitetaan urheilupsykologian soveltamista valmennustyöhön.
Understanding of the nature of mental coaching in open skill sports and its practical applications have only started to arise.
Ymmärrys henkisen valmennuksen luonteesta avoimen taidon lajeissa ja käytännön mallit sen soveltamiseen ovat kuitenkin vasta alkutekijöissä.
This Thesis's aim was to build a synthetic review of Finnish open skill sport studies and reflect it on international sport psychology theories.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tehdä kokoavaa synteettistä tutkimusta suomalaisesta avoimen taidon lajien tutkimuksesta ja peilata sitä suhteessa kansainväliseen urheilupsykologiseen teoriaan.
Material was gathered using Finnish universities publications search engines and other study search engines.
Tutkimusaineisto kerättiin käyttäen Suomen yliopistojen julkaisuhakuja ja aineistohakukoneita.
In the future Finnish open skill sport mental coaching needs studies of children's sport psychology.
Tulevaisuudessa suomalaisissa avoimen taidon lajien henkisen valmennuksen tutkimuksessa olisi lisätarvetta lapsiurheiluvaiheen urheilupsykologiselle tutkimukselle.
Finnish Studies of Mental Coaching in Open Skill Sports
Suomalainen henkisen valmennuksen tutkimus avoimen taidon lajeissa
Even though Finnish children start sports younger than before, the studies have all except one focused on ages 14 and above.
Vaikka lapset aloittavat liikuntaharrastukset Suomessa yhä nuorempana, urheilupsykologinen tutkimus on kohdistunut pelkästään nuoriin ja aikuisiin.
Results were found both from the general level of sport psychology in Finland and single study subjects.
Keskeisiä tutkimustuloksia löytyi niin tutkimusten yleiskuvasta, kuin yksittäisistä urheilupsykologian aiheista.
Motivation has been a very popular subject of Finnish studies, but the new phenomena's of international sport psychology self-confidence studies have been neglected.
Motivaatio on suomalaisessa tutkimuksessa ollut erittäin suosittu tutkimusaihe, sen sijaan kansainväliseen teoriaan verrattuna uusimmat itseluottamuksen alalajit ovat tutkimusten lisäksi peruskirjallisuudellemmekin vielä vieraita.
There were 12 interviews in total.
Yhteensä haastatteluja oli kaksitoista.
On the other hand, the teachers did not seem to understand the students' perspective.
Toisaalta opettajat eivät tuntuneet ymmärtävän oppilaiden näkökulmaa.
My conclusion is that even though no one is able to distinctly define violence, it is not to be accepted.
Johtopäätökseni onkin, että vaikka kukaan ei pysty yksiselitteisesti määrittelemään väkivaltaa, kenenkään ei silti pidä hyväksyä sitä.
Talking violence : feminist ethnography in secondary school
Keskustelua väkivallasta : Feministinen etnografia yläkoulussa
In my research I examined violence in secondary school from the point of view of the students.
Tutkimuksessani tarkastelin väkivaltaa yläkoulussa oppilaiden näkökulmasta.
I asked, how the students themselves defined violence.
Kysyin, miten yläkouluikäiset itse määrittelivät väkivallan.
I focused on who was considered to be someone who has information on the phenomenon or power to define it.
Kiinnitin huomiota siihen, kenellä katsottiin olevan tietoa ilmiöstä tai valtaa määritellä sitä.
Key concepts in my research were violence, gender, school and agency.
Keskeisiä käsitteitä tutkimukseni kannalta olivat väkivalta, sukupuoli, koulu ja toimijuus.
Gendered structures were also entwined with the normalization of violence.
Väkivallan normalisointiin kietoutuivat myös sukupuolittuneet rakenteet.
The ethnographer tries to understand the world of the people she studies by participating in it.
Etnografi yrittää ymmärtää tutkittavien maailmaa osallistumalla siihen.
In previous research it has been reported that mundane, everyday violence has been studied less than extreme acts of violence.
Aiemmissa tutkimuksissa on todettu, että arkipäivästä väkivaltaa on tutkittu vähemmän kuin äärimmäisiä väkivallantekoja.
In addition to gender other differences affected how it was possible to be present in school and how violence could be defined or used as a resource.
Sukupuolen lisäksi myös muut eronteot vaikuttavat siihen, miten koulussa oli mahdollista olla ja miten väkivaltaan oli mahdollista määritellä tai käyttää resurssina.
According to my research, racism, homophobia and gendered structures limit the students' agency.
Tutkimukseni mukaan esimerkiksi rasismi, homofobia ja sukupuolittuneet rakenteet rajoittavat oppilaiden toimijuutta.
Based on my research, violence should always be intervened, despite the difficulties of defining it.
Tutkimukseni perusteella väkivaltaan kannattaisi aina puuttua, siitä huolimatta, että väkivalta on hankala määritellä kattavasti.
I interviewed 17 of the 18 students in the class, in pairs or individually.
Luokan kahdeksastatoista oppilaasta haastattelin seitsemäätoista yksin tai yhdessä.
Half of the interviews were done individually and the other half in pairs.
Puolet haastatteluista oli yksilöhaastatteluja ja puolet parihaastatteluja.
I too shared the difficulties with identifying and naming violence.
Myös minä jaoin oppilaiden sekä opettajien kanssa vaikeuden tunnistaa ja nimetä väkivaltaa.
My observation covered classes, breaks and meal times, but I did not follow the students if they left the school grounds unless the classes were held there.
Havainnoin oppitunneilla, välitunneilla ja ruokailussa mutta en poistunut oppilaiden perässä koulun alueelta, ellei virallista opetusta järjestetty koulun alueen ulkopuolella.
The data consist of field notes and interviews.
Aineisto koostui havainnointimuistiinpanoista sekä haastatteluista.
In feminist ethnography attention is drawn to power relations as well as in the intertwining differences.
Feministisessä etnografiassa kiinnitetään huomiota valtasuhteisiin sekä erilaisiin erontekoihin ja niiden yhteen kietoutumiseen.
For two weeks I observed the school days of the students of one seventh grade in one school located in the Helsinki metropolitan area.
Havainnoin yhden seitsemännen luokan oppilaiden koulupäiviä pääkaupunkiseudulla sijaitsevassa koulussa kahden viikon aikana.
The teachers used the threat of violence as a resource to emphasize their message.
Myös opettajat käyttivät väkivallalla uhkaamista tehokeinona.
The students seemed to be struggling to understand situations from other person's points of view and to understand the consequences of their actions.
Oppilailla vaikutti olevan vaikeuksia asettua toisen asemaan ja näin ymmärtää tekojensa seurauksia.
In feminist ethnography it is essential to interact as respectfully as as possible with the people who are being studied as well as to maintain a critical attitude toward knowing and the hierarchies related to knowledge.
Aineiston tuottamiseen ja analysoimiseen käytin menetelmänä feminististä etnografiaa, jossa keskeistä on pyrkimys kohdata tutkittavat mahdollisimman kunnioittavasti sekä kriittinen suhtautuminen tietämiseen ja siihen liittyviin hierarkioihin.
According to my research, the student's status in the social hierarchy, their position regarding the norms in the society and the discourses related to violence or bullying in society were some of the factors that influenced the way the students defined violence or were affected by it. Violence in school appeared to be so normal that often it was not even noticed or regarded as such.
Tutkimukseni mukaan siihen, miten väkivaltaa oli mahdollista määritellä tai miten siihen pystyi suhtautumaan, vaikuttivat esimerkiksi oppilaan asema koulun sosiaalisissa järjestyksissä, oppilaan positio suhteessa yhteiskunnassa vallitseviin normeihin sekä yhteiskunnassa vallalla olevat puhetavat, kuten tapa puhua kiusaamisesta viitatessa koulussa esiintyvään väkivaltaan.