natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This research was conducted through semi-structured thematic interviews where participating children watched provided material.
Tutkimus toteutettiin puolistrukturoituina teemahaastatteluina, joissa lapset katsoivat virikeaineistoa.
Complexity of gender category included negotiation of the features that belong to the categories of a boy and a girl, and whether the child’s performative was an act or real.
Sukupuolen kategorisaation kompleksisuuteen liittyi neuvottelu siitä, mitä tytön ja pojan kategorioihin kuuluu sekä oliko videon lapsen performatiivi aito vai esitys.
The research highlights the need for children’s perspective in gender and sexuality research.
Tutkimus peräänkuuluttaa lasten ääntä sukupuolta ja seksuaalisuutta käsittelevässä tutkimuksessa.
In the category of the bullied, the child was seen in a role of a bullied person, which raised empathy among the interviewees.
Kiusatun kategoriassa videon lapsi tuotettiin kiusatun rooliin, mikä aiheutti empatiaa.
In the discourse of courage, the child was presented as courageous and daring because he was not afraid of exposing himself to bullying.
Rohkeuden puhetavassa videon lapsesta puhuttiin rohkeana ja uskaliaana poikana, sillä esiintyessään arkiympäristössä vastaavalla tavalla hän uskaltaisi altistaa itsensä esimerkiksi kiusaamiselle.
The goal of this research is to find out how children analyze gender performativity, especially masculinity, and how they categorize a child from a video according to their gender performativity.
Tutkimuksessa selvitetään, miten lapset jäsentävät sukupuolen ilmaisua, erityisesti maskuliinisuutta, sekä millaisia kategorioita lapset muodostavat videossa esiintyvän lapsen sukupuolen performativiteetin perusteella.
Also, the discourse of courage and the discourse of tolerance were evident from the data.
Lisäksi aineistosta tunnistettiin rohkeuden puhetapa ja suvaitsevaisuuden puhetapa.
In the category of an abnormal boy, the child was viewed as odd and peculiar.
Poikkeavan pojan kategoriassa videon lapsesta puhuttiin outona ja kummallisena.
In the discourse of tolerance, the interviewed children followed the surrounding discourse of tolerance and mirrored polyphonic speech.
Suvaitsevaisuuden puhetavassa lapset tapailivat ympäröivää suvaitsevaisuuden diskurssia ja moniäänisyys kuului heidän puheestaan.
Gender diversity is one of the notable concepts that has been recently incorporated into the field of education by the new Finnish national curriculum.
Sukupuolen moninaisuus on uuden opetussuunnitelman myötä yksi kasvatuksen ja koulutuksen alalle tulleista merkittävistä käsitteistä.
The results indicate complexity of gender category, a category of an abnormal boy and a category of the bullied.
Tutkimuksen tuloksina aineistosta jäsennettiin sukupuolen kategorian kompleksisuus, poikkeavan pojan kategoria ja kiusatun kategoria.
Multiple forms of masculinities exist, with hierarchies within.
Maskuliinisuuksia katsotaan olevan monia ja niillä on keskinäisiä valta-asemia.
The research shows that children are perceptive and versatile at analyzing gender performativity.
Tutkimus esittää, että lapset analysoivat sukupuolen ilmaisua tarkkanäköisesti ja monimielisesti.
This study researches the concept of gender from the perspective of gender performativity, focusing on masculinity.
Tässä tutkielmassa sukupuolen käsitettä lähestytään sukupuolen performatiivin eli sukupuolen esittävän luonteen kautta.
The rights of the child are based on the UN Convention on the Rights of the Child (1989) and the Act on Early Childhood Education and Care (540/2018).
Tutkimukset tarkastelevat osallisuutta Varhaiskasvatus-lain (540/2018) sekä YK:n yleissopimuksen lasten oikeuksista (1989) kautta.
The theory of participation has been dealt with according to the Hart’s ladder of participation (1992), Shier’s pathway to participation (2001) and multidimensional model of participation by Turja (2017).
Tarkastelun nä-kökulmaksi valitsin Shierin (2001), Hartin (1992) ja Turjan (2017) osallisuuden mallit, joissa lasten osallisuutta tarkasteltiin vaiheittain rakentuvana kokonaisuutena aikuisen toiminnan kautta.
The most essential way to increase child’s participation is to meet the child and come face to face with him by intentionally.
Osallisuuden tukemisen kannalta oleellisinta on aito lapsen kohtaaminen.
The data was collected through semi-structured interviews with six early childhood education teachers working in different round-the-clock daycare centers in Helsinki city, Finland.
Tutkimusaineisto koostui neljän eri pääkaupunkiseudun vuorohoitopäiväkodin varhaiskasvatuksen opettajan puolistrukturoidusta teemahaastatteluista.
The aim was also to find out early childhood education teachers define the concept of participation and how participation affects everyday early childhood education practices.
Tarkoituksena oli myös sel-vittää, miten varhaiskasvatuksen opettajat määrittelevät osallisuuden käsitteen ja mitä osallisuus tarkoittaa vuorohoidon arjen kontekstissa.
Thesis focused on the experiences of early childhood education teachers regarding children’s participation in early childhood education.
Tämän tutkimuksen aiheena oli lasten osallisuus vuorohoitoyksikön varhaiskasvatuksessa varhais-kasvatuksen opettajien kokemana.
The thesis is based on qualitative research.
Aineiston analyysissä käytettiin teoriasidon-naista sisällönanalyysiä.
"Revolving door child can also be participant" : Supporting Child’s Participation
"Pyöröovilapsikin on osallinen" : lapsen osallisuuden tukeminen vuorohoidossa varhaiskasvatuksen opettajien näkökulmasta tarkasteltuna
The results confirm also the earlier views that the phenomenon of participation is multidimensional.
Tulokset osoittavat, että osallisuutta voi määritellä usealla eri tavalla.
The results show how adults are aware of the child's right to be heard, influence and participate in his or her own community.
Tässä tutkimuksessa osallisuuden käsitetään olevan tietoisuus omasta osallisuudestaan ja tunne kuulluksi tulemisesta.
From the research results it can be concluded that early childhood teachers in round-the-clock groups are aware of the different factors affecting child’s participation.
Varhaiskasvatuksen opettajat ovat tietoisia eri tavoista tukea lapsen osallisuutta.
The child’s participation is meaningful at the round-the-clock daycare centers and in the quality of the Early Childhood studies.
Varhaiskasvatuksen opettajat kokivat osallisuuden tukemisen olevan merkityksellistä vuorohoidon lasten laadukkaan varhaiskasvatuksen kannalta.
The aim was to find out how early childhood education teachers consider themselves to support and promote children’s participation.
Tavoitteena oli selvittää, millä tavoin varhaiskasvatuksen opet-tajat tukevat lapsen osallisuutta ympärivuorokautisessa päiväkodissa.
The theoretical framework of the study is based on the view of participation as one of the principle of hearing children.
Tutkimuksen tuloksista voidaan saada viitteitä vuo-rohoidon lasten osallisuuden tukemiseen.
Studies of child’s participation in the round-the-clock point of view are lesser.
Aiemmat tutkimukset osallisuudesta varhaiskasvatuksessa sijoittuvat päivisin auki olevan päiväko-din kontekstiin.
A total of seventeen of these articles were subjected to a more detailed analysis.
Näitä artikkeleita kertyi yhteensä seitsemäntoista kappaletta.
The interviews were audio-recorded and the interview material was transcribed immediately after the interviews.
Haastattelut tallennettiin nauhurilla ja haastattelumateriaali litteroitiin heti haastatteluiden jälkeen.
This data were analyzed by using qualitative content analysis.
Aineisto analysoitiin käyttämällä aineistolähtöistä sisällön analyysiä.
In my Master´s thesis, I continued to interview the same people after two years of living experience.
Pro gradu- tutkielmassa jatkoin samojen henkilöiden haastattelua kahden vuoden asumiskokemuksen jälkeen.
The study was conducted as a qalitative group interview in the spring 2018.
Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisena ryhmähaastatteluna keväällä 2018.
The challenging factors related to living were the heaviness of the kitchen work, the picky and critical attitude towards food and cleaning, as well as the difficulty of making decisions and arguments over parking spaces.
Yhteisöasumisen haastavina tekijöinä tuli ilmi keittiötyön raskaus, pikkutarkka ja kriittinen suhtautuminen ruokaan ja siivoukseen sekä päätöksenteon vaikeus ja riidat autopaikoista.
My research tasks consist of the following questions: what do the residents think about community living after two years of living experience, and what challenges the residents have experienced in communal housing and what factors affect the overall comfor of a communal senior house.
Tutkimustehtävikseni muotoutuivat seuraavat kysymykset: mitä mieltä asukkaat ovat yhteisöasumisesta kahden vuoden asumiskokemuksen jälkeen, millaisia haastavia tekijöitä asukkaat ovat kokeneet yhteisöasumisessa ja mitkä tekijät vaikuttavat yleiseen viihtyvyyteen yhteisöllisessä senioritalossa.
Methods: The study is by nature a so called longitudinal study.
Tutkimus oli luonteeltaan niin sanottu pitkittäistutkimus.
I did my Bachelor´s thesis on people who moved to the recently completed Kotisatama in 2016.
Tein kandidaatin tutkielman 2016 juuri valmistuneeseen Kotisatamaan muuttaneista henkilöistä.
The aim of the study was to find out the resons why the elderly had chosen a communal senior house as form of housing.
Tutkimuksen tavoitteena oli tällöin selvittää syitä, joiden takia ikäihmiset olivat valinneet yhteisöllisen senioritalon asumismuodokseen.
Results and conclusions: According to the results, company, safety, exercise opportunities, common hobbies and common eating became the most important issues which increase comfort of living in a communal house.
Tutkimustulosten mukaan seura, turvallisuus, liikuntamahdollisuudet, yhteiset harrastukset, ja yhteinen ruokailu nousivat tärkeimmiksi viihtyvyyttä lisääviksi asioiksi.
In order to enrich the content of the study, articles on community living, published in the 2014-2018 volumes of the ET-magazine aimed at seniors, were also analysed as a additional data.
Tutkimuksen sisällön rikastamiseksi siihen liitettiin seniori-ikäisille suuntautuneen ET-lehden vuosikertojen 2014-2018 yhteisöllistä asumista käsittelevät artikkelit.
The interviews were conducted in the premises of the senior building Kotisatama, and in the architect Sivén´s office.
Haastattelut tehtiin senioritalo Kotisataman tiloissa sekä arkkitehti Sivénin arkkitehtitoimistossa.
The data consists of a group interview conducted at the Senior House Kotisatama, which was attended by five female residents and one couple, and an interview with the architect Kirsti Sivén, who designed Kotisatama senior house.
Tutkimusaineisto koostui senioritalo Kotisatamassa tehdystä ryhmähaastattelusta, johon osallistui viisi naispuolista asukasta ja yksi pariskunta, sekä Kotisataman suunnitelleen arkkitehti Kirsti Sivénin haastattelusta.
The focus of this study is the communal seniorhouse Kotisatama in Helsinki.
Tutkimuskohteena oli yhteisöllinen senioritalo Kotisatama Helsingissä.
Seniorhouse Kotisatama : Issues affecting the comfort of living in a communal house
Senioritalo Kotisatama : yhteisöllisen asumisen viihtyvyyteen vaikuttavia tekijöitä
The theoretical part of this thesis who the seniors are, it goes through the stages of aging, and considers the preconditions of a good everyday life in old age.
Teoriaosassa selvitetään keitä seniorit ovat, käydään läpi ikääntymisen vaiheet ja pohditaan hyvän arjen edellytyksiä vanhuudessa.
Goals: The purpose of this study is to elucidate the issues that affect the comfort of indivuduals living in a communal senior house.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää niitä asioita, jotka vaikuttavat yhteisöllisessä senioritalossa asuvien henkilöiden viihtyvyyteen.
The method used for this was a linear regression.
Tähän käytettiin lineaarista regressiota.
Intrinsic motivation should be strived for because it leads to a better performance, learning and well-being.
Motivaatiossa tulee pyrkiä sisäiseen motivaatioon, sillä se parantaa suoritusta, oppimista ja hyvinvointia.
According to the self-determination theory, motivation consists of top of three innate psychological needs; need of autonomy, competence and relatedness.
Itsemääräämisteorian mukaan psykologisia perustarpeita on kolme; autonomian, kyvykkyyden ja yhteenkuuluvuuden tunteet.
If these needs are fully satisfied we experience intrinsic motivation.
Mikäli perustarpeet saadaan täytettyä, motivaatio on sisäistä motivaatiota.
High-school students' motivation on study situations and free time situations
Lukiolaisten motivaatio opiskelu- ja vapaa-ajan tilanteissa
The participants were Finnish second year high-school students from the Helsinki metropolitan area.
Osallistujat olivat pääkaupunkiseudun kuuden eri lukion 2. vuosikurssin opiskelijoita.
The research data consisted of the answers from 150 students and 3431 completed questionnaires.
Tutkimuksen aineisto muodostui 150:n oppilaan 3431:stä kyselystä, jotka olivat osa Bridging the Gaps -kokemusotantatutkimusta.
The free time situations were positively correlated with the intrinsic regulation and negatively correlated with the extrinsic regulation and the introjected regulation.
Vapaa-ajan tilanteet olivat positiivisesti korreloituneet sisäisen motivaation kanssa ja negatiivisesti korreloituneet täysin ulkoisen säätelyn ja sisäänkääntyneen ulkoisen säätelyn kanssa.
The results indicated that the participants experienced more intrinsic motivation during their free time than during their studies.
Tuloksista havaittiin, että vapaa-ajalla sisäinen motivaatio oli vahvempaa kuin opiskeluhetkissä.
The method used for this was a multilevel modeling approach on level zero.
Tätä tarkasteltiin monitasomallinnuksen nollamallin avulla.
The benefits of the intrinsic motivation are evident when it comes to the school performance and well-being of the students.
Sisäisen motivaation hyödyt ovat kiistattomat oppimistulosten ja hyvinvoinnin näkökulmasta.
This study compares the motivation of high school students between their study situations and free time situations in the context of self-determination theory.
Tässä tutkimuksessa vertailtiin lukiolaisten motivaatiota opiskelu- ja vapaa-ajan tilanteissa itsemääräämisteoriasta käsin.
For this reason, it would be beneficial to see if the intrinsic motivation experienced at free time could be transferred and explored also in the studying situations.
Tämän vuoksi vapaa-ajalla koettua sisäistä motivaatiota tulee saada siirrettyä opiskelutilanteisiin.
The second goal of this research was to examine if there is variation in the motivation between students when study time and free time are not taken into consideration.
Toisena tarkasteltiin sitä, onko motivaatiossa oppilaskohtaista vaihtelua ylipäätään, ilman että opiskelu- tai vapaa-aikaa on otettu huomioon.
The first point of this research was to examine if there is difference in the motivation between studying and free-time and how much variation there is in the motivation.
Ensimmäisenä tarkasteltiin sitä, onko opiskelu- ja vapaa-ajan motivaatiossa eroa ja paljonko motivaation vaihtelusta selittyy sillä, että tilanne oli opiskelua tai vapaa-aikaa.
Within the context of self-determination theory, this study explored external regulation, introjected regulation, identified regulation and intrinsic regulation.
Motivaation osalta tarkasteltiin sisäistä motivaatiota, kiinnittyneesti säänneltyä motivaatiota, sisäänkääntynyttä ulkoisesti säänneltyä motivaatiota ja täysin ulkoisesti säänneltyä motivaatiota.
The study found that the studying situations were positively correlated with the extrinsic regulation and the introjected regulation.
Havaittiin, että opiskelutilanteet olivat positiivisesti korreloituneet täysin ulkoisen säätelyn ja sisäänkääntyneen ulkoisen säätelyn kanssa, ja negatiivisesti korreloituneet sisäisen motivaation kanssa.
Studying and free time managed to explain 8.6% of the variation in the motivation when it comes to the identified regulation.
Havaittiin, että kaikkein pienin selitysaste oli kiinnittyneesti säännellyllä motivaatiolla, missä opiskelu- ja vapaa-aika selittivät 8.6% motivaation vaihtelusta.
Studying and free time explained 42.5% of the variation in the motivation when it comes to the extrinsic regulation.
Kaikista suurin selitysaste oli täysin ulkoisesti säännellyllä motivaatiolla, jonka vaihtelusta opiskelu- ja vapaa-aika selittivät 42.5%.
The third focal point of the research was to examine how the motivation is correlated with study situations and free time situations with a multilevel modeling approach (mixed linear model).
Kolmantena tarkasteltiin varsinaisen monitasomallin avulla motivaatioiden suhdetta opiskeluhetkiin ja vapaa-ajan hetkiin.
The data was collected using an experience sampling method by the Bridging the Gaps study.
Osallistujat vastasivat kokemusotantakyselyyn kuusi kertaa päivässä älypuhelimella.
The data (N = 274) was gathered from teacher students at the University of Helsinki in autumn 2019.
Aineisto (N=274) kerättiin Helsingin yliopistossa opettajaopiskelijoilta syksyllä 2019.
There were very few differences between the groups when looking at the means of the responses.
Ryhmien välillä oli vain hyvin vähän eroja tarkasteltaessa vastausten keskiarvoja.
21st century skills were formed into seven dimensions, but mainly in a different way than in the curriculum.
Laaja-alainen osaaminen muodostui seitsemäksi ulottuvuudeksi, mutta pääosin eri tavalla kuin opetussuunnitelmassa.
Knowledge transmission theory had almost nothing to do with perceived competence to teach these skills.
Tiedon siirtämisen teoria taas ei juuri ollut yhteydessä koettuun kompetenssiin opettaa näitä taitoja.
First, I used exploratory factor analysis to examine what kind of entities 21st century skills in this material were formed into.
Tutkin ensin eksploratiivisen faktorianalyysin avulla, millaisiksi kokonaisuuksiksi laaja-alaisen osaamisen osa-alueet tässä aineistossa muodostuivat.
The only statistically significant difference was found between classroom teachers and subject teachers in the perceived competence in teaching "collaborative skills and performance".
Ainoa tilastollisesti merkitsevä ero oli luokanopettajien ja aineenopettajien välillä "yhteistyötaitojen ja esiintymisen" opettamisen koetussa kompetenssissa.
Based on the expectation value theory, perceived competence predicts success in the task, so supporting an epistemic theory that emphasizes collaborative knowledge building in teacher education can improve students’ competence to teach 21st century skills and phenomenon-based learning in the future.
Odotusarvoteoriaan nojaten koettu kompetenssi ennustaa tehtävässä menestymistä, joten yhteisöllistä tiedon rakentamista korostavan oppimiskäsityksen tukeminen opettajankoulutuksessa voi parantaa opiskelijoiden kompetenssia opettaa laaja-alaisia taitoja ja ilmiöpohjaista oppimista tulevaisuudessa.
In addition, I formed two epistemic theories (reflective-collaborative theory and knowledge transmission theory) from the data using sum variables and used correlation coefficients to examine how respondents’ perceived competence to teach 21st century skills as well as phenomenon-based learning was related to their epistemic beliefs.
Lisäksi muodostin aineistosta summamuuttujien avulla kaksi episteemistä teoriaa (yhteisöllistä tiedon rakentamista painottava teoria ja tiedon siirtämistä korostava teoria) ja tarkastelin korrelaatiokertoimien avulla, miten vastaajien koettu kompetenssi opettaa laaja-alaista osaamista sekä ilmiöpohjaista oppimista oli yhteydessä heidän episteemisiin uskomuksiinsa.
The aim of this study is to examine teacher students’ perceived competence to teach 21st century skills and phenomenon-based learning and their connection to their epistemic beliefs, that formed two epistemic theories.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan Helsingin yliopiston opettajaopiskelijoiden koettua kompetenssia opettaa laaja-alaisia taitoja ja ilmiöpohjaista oppimista sekä niiden yhteyttä vastaajien episteemisiin uskomuksiin, jotka muodostivat kaksi episteemistä teoriaa.
The aim is also to find out whether there were differences between the means of subject teacher students, classroom teacher students, or participants in the "21st Century Skills and Phenomenon-Based Projects" course in the perceived competence to teach 21st century skills and phenomenon-based learning.
Tarkastelen myös, onko aineenopettajaopiskelijoiden, luokanopettaja-opiskelijoiden tai "Laaja-alainen osaaminen ja ilmiölähtöiset projektit" -kurssin osallistujien keskiarvojen välillä eroja koetussa kompetenssissa opettaa laaja-alaisia taitoja ja ilmiöpohjaista oppimista.
Finally, I used the one-way analysis of variance to examine whether there were differences between the means of the subject teacher students, the classroom teacher students, and the averages of those who took the elective course.
Lopuksi tarkastelin varianssianalyysin avulla, onko aineenopettajaopiskelijoiden, luokanopettajaopiskelijoiden sekä valinnaiselle kurssille osallistuneiden keskiarvojen välillä eroja sen suhteen, miten he kokivat pystyvänsä opettamaan laaja-alaisia taitoja ja ilmiöpohjaista oppimista.
The Connections Between Teacher Students’ Epistemic Beliefs and Perceived Competence of Teaching 21st Century Skills and Phenomenon-based Learning
Opettajaopiskelijoiden episteemisten uskomusten yhteys koettuun kompetenssiin opettaa laaja-alaisia taitoja ja ilmiöpohjaista oppimista
The theory emphasizing collaborative knowledge building was statistically significantly related to the perceived competence to teach both 21st century skills and phenomenon-based learning.
Yhteisöllistä tiedon rakentamista painottava episteeminen teoria oli tilastollisesti merkitsevässä positiivisessa yhteydessä koettuun kompetenssiin sekä opettaa laaja-alaisia taitoja että ilmiöpohjaista oppimista.
The questionnaire used in the study is based on an assessment tool developed to assess the 21st century skills of the Finnish curricula.
Tutkimuksessa käytetty mittari perustui Longan ja kumppaneiden (2017) laaja-alaisen osaamisen arviointiin kehitettyyn arviointityökaluun.
Epistemic beliefs refer to our theories and beliefs that we hold about knowledge and learning.
Episteemisillä uskomuksilla tarkoitetaan yksilön tieto- ja oppimiskäsityksiä, jotka muodostavat kokonaisuuksia eli episteemisiä teorioita.
Man has lived in space for 20 years.
Ihminen on asunut avaruudessa jo 20 vuotta.
In the morning, they wash up and eat breakfast.
Aamuisin peseydytään ja syödään aamupalaa.
The study has looked at videos produced on the ISS International Space Station, which can be found on YouTube’s video service.
Tutkimuksessa on tarkasteltu ISS:n kansainvälisellä avaruusasemalla tuotettuja videoita, jotka löytyvät YouTube videopalvelusta.
This is followed by the start of the working day with changing tasks or scientific experiments.
Tämän jälkeen alkaa työpäivä, jolloin suoritetaan vaihtuvia tehtäviä tai tieteellisiä kokeita.
Astronauts have at least three meals a day and they are communal situations.
Astronautit ruokailevat ainakin kolme kertaa päivässä ja se on yhteisöllistä.
While astronauts are on expedition their main job is scientific research.
Astronautit ovat työkomennuksella ja heidän päätehtävänsä on tieteellinen tutkimus.
Doing everyday activities with microgravity makes them a new kind of challenge and, on the other hand, fun to perform.
Jokapäiväisten toimintojen tekeminen mikropainovoimassa tuottavat uusia haasteita, mutta myös hauskuutta niiden suorittamiseen.
The content of the working day also includes daily fitness.
Työpäivän sisältöön kuuluu myös päivittäinen kuntoilu.
Defining the ISS space station as a household is challenging, but with certain criteria this can be done, as everyday routines and household activities can be identified in that form of housing and living.
ISS avaruusaseman määritteleminen kotitaloudeksi on haasteellista, mutta tietyin kriteerein näin voidaan tehdä, sillä arjen rutiineja ja kotitalouden toimintoja on tunnistettavissa kyseisessä asumis- ja elämismuodossa.