natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The children with fixed mindset did not want to start drawing, said that their drawing was no good or tried to hide it from other children.
Pysyvä ajatusmalli tuli näkyväksi lasten haluttomuudessa aloittaa vaikealta tuntuvaa tehtävää, oman työn halveksimisena sekä muiden mielipiteiden pelkona.
The growth mindset means that one can develop and become more intelligent by putting effort on the learning.
Älykkyydellä tarkoitetaan tässä tutkimuksessa sitä osaamisen ja toiminnan tasoa, jota yksilö arvioi suhteessa muihin.
The drawing task was hard for the children so the mindset theory did become visible especially in the situation where the children had to figure out how to draw the intelligent person.
Lisäksi selvitetään, millä tavoin ajatusmallit tulevat näkyväksi lasten piirustuksissa sekä haastatteluissa.
The study was based on the mindset theory.
Piirustustehtävä pohjautui aikaisempiin vastaaviin tutkimuksiin.
The students first drew two pictures: one with an intelligent person and one with an ordinary person.
Yksittäisissä piirustuksissa älykkäälle ihmiselle oli piirretty tavallisesta poikkeavia esineitä tai ulkonäöllisiä piirteitä.
The differences were about the choices on clothing, accessories or hairstyle.
Älykkyys yhdistettiin hyvään käytökseen, vanhemmilta saatuun palautteeseen tai yksittäiseen taitoon.
Academic Teacher Education in Finland and England : Analysis of Teacher Education Curricula
Yliopistollinen opettajankoulutus Suomessa ja Englannissa : opettajankoulutuksen opetussuunnitelmien tarkastelu
The study was based on a qualitative document analysis.
Tutkimus oli luonteeltaan laadullinen dokumenttianalyysi.
Despite this, research on teacher education curricula is scarce; and there are even fewer comparative studies on teacher education curricula.
Opettajankoulutuksen opetussuunnitelmia on kuitenkin tutkittu melko vähän; ja vertailevat tutkimukset opetussuunnitelmista ovat vielä harvemmassa.
The targets of the study were the teacher education curricula of Helsinki University and University of Exeter.
Tutkimuskohteena ovat Helsingin ja Exeterin yliopistojen luokanopettajankoulutuksen opetussuunnitelmat.
Helsinki University teacher education curriculum is based on a humanistic philosophy that emphasises a student’s "growth" into an autonomous expert teacher and a professional.
Helsingin yliopiston opettajankoulutuksen opetussuunnitelma perustuu humanistiseen käsitykseen autonomiseksi asiantuntijaopettajaksi kasvamisesta.
Theory and practice remain partially separate and the curriculum could benefit from combining some courses and subjects into cross-curricular modules.
Opetussuunnitelmassa teoria ja käytäntö jäävät joiltain osin irrallisiksi toisistaan ja opetussuunnitelmaa voitaisiin mahdollisesti yhtenäistää luomalla joistain kursseista ja oppiaineista kokonaisuuksia.
The study aims to analyse the Finnish and the English academic primary teacher education curricula as entities; with their aims and objectives, syllabus, methodology and assessment.
Tässä tutkielmassa tarkastellaan suomalaisen ja englantilaisen yliopistollisen opettajankoulutuksen opetussuunnitelmia siitä näkökulmasta, millainen kokonaisuus niistä muodostuu tavoitteineen, sisältöineen, opetus- ja arviointimetodeineen sekä opintosuunnitelmien rakenteineen.
The curriculum is discipline and subject matter based, with an emphasis on declarative knowledge, scientific thinking and content.
Opetusohjelma on tiedonalalähtöinen ja teoriapainotteinen; etenkin deklaratiivisen tiedon omaksuminen ja tieteellinen ajattelu, sekä monilta osin sisältölähtöisyys korostuvat.
The purpose of this study is to shed light on teacher education curricula using a comparative perspective.
Tämän tutkielman tavoitteena on tuoda juuri vertailevan opetussuunnitelma-analyysin avulla uutta näkökulmaa opettajankoulutuksen opetussuunnitelmiin.
The curriculum of the University of Exeter PGCE programme is mostly based on meeting the statutory criteria; the statutory policies are reflected in the university curricula.
Exeterin yliopiston opettajankoulutuksen opetussuunnitelma perustuu ennen kaikkea keskushallinnon kriteerien täyttämiseen; koulutusjärjestelmän valtio -johtoisuus on vaikuttanut paljon myös yliopiston opetussuunnitelmaan.
Theory-bound content analysis was used to be able to recognise and analyse the key concepts, as well as to contrast and compare them within the theoretical framework.
Kyseinen metodi auttoi nostamaan esiin kummankin opetussuunnitelman ydintekijät ja analysoimaan sekä vertailemaan niitä teorian valossa.
The curriculum is very practice-orientated.
Opiskelu on käytäntöpainotteista.
Teacher education is often perceived as a means to change society.
Kun halutaan muuttaa yhteiskuntaa, katse kääntyy usein ensimmäisenä opettajankoulutukseen.
The research material consisted, in addition to the curricula and module descriptions, of the school placement web-sites and handbooks.
Tutkimusaineistona käytettiin Helsingin ja Exeterin yliopistojen opettajankoulutuksen opetussuunnitelmien lisäksi kunkin koulutusohjelman opetusharjoitteluihin liittyviä internet -sivustoja ja käsikirjoja.
The structure of the teacher education programme is sound, with different parts of the programme linked together.
Koulutusohjelmasta muodostuu hyvä kokonaisuus, mutta teoriaopinnot ja esimerkiksi monien oppiaineiden opiskelu jäävät hyvinkin vähäiseksi.
However, the theoretical and subject knowledge modules are likely to remain too superficial.
Tutkimusmenetelmänä käytettiin teoriasidonnaista sisällönanalyysiä.
How student’s foreign language learning self-concept and student’s goal setting affects to the student’s choise to participate to the drama group at the university?
Olen kiinnostunut tutkielmassani myös siitä, miten opiskelijan käsitys itsestään ja tavoitteistaan vieraan kielen opiskelijana vaikuttaa draamapedagogisen opetusryhmän valintaan yliopistossa.
The study observes students experiences and thoughts about drama pedagogy in foreign language teaching at the university level.
Tarkastelen opiskelijoiden kokemuksia ja ajatuksia draamapedagogiikasta vieraiden kielten opetuksessa.
University students experiences about the drama pedagogy in foreign language teaching
Draama vieraan kielen opetusmetodina yliopisto-opiskelijoiden kokemana
The data was analyzed using Interpretative Phenomenological Analysis.
Aineiston tarkasteluun käytettiin tulkinnallista fenomenologista analyysia.
The data for the study was collected with semi-structured interviews in University of Helsinki.
Tutkimuksen aineisto kerättiin puolistrukturoiduilla teemahaastatteluilla Helsingin Yliopistossa.
The recent concern for the extension of studying time has increased interest in student engagement research.
Viimeaikainen huoli opiskeluaikojen pidentymisestä on taas lisännyt mielenkiintoa opintoihin kiinnittymisen tutkimiseen.
The attempted harmonization of the academic world of university and the family world seemed to create some conflicting feelings.
Akateemisen yliopistomaailman ja perhemaailman yhteensovittamisen yrittämisen koettiin aiheuttavan ristiriitaisia tuntemuksia.
The "massification" of higher education and the increasing number of university students in Finland over the last few years, has created a more heterogeneous population of university students and especially the number of students from non-academic background in higher education has increased.
Korkeakoulutuksen "massoittuminen" ja opiskelijamäärien lisääntyminen viime vuosina tarkoittaa heterogeenisemmän opiskelija-aineksen muodostumista ja erityisesti ei-akateemisen perhetaustan opiskelijoiden määrä korkeakoulutuksessa on kasvanut.
A total of eight university students were interviewed, three studying general and adult education, two studying psychology, two studying to become teachers and one student of social-psychology.
Tutkimukseen haastateltiin yhteensä kahdeksaa ei-akateemisesta perheestä tullutta Helsingin Yliopiston opiskelijaa, joista kolme opiskeli yleistä ja aikuiskasvatustiedettä, kaksi psykologiaa, kaksi luokanopettajaksi ja yksi sosiaalipsykologiaa.
The research suggests that university students from non-academic backgrounds often experience uncertainty towards their academic skills and often experience feelings of not belonging not only within the university but also within their families.
Tutkimuksessa selvisi, että ei-akateemisista perheistä tulleet haastateltavat yliopisto-opiskelijat olivat usein kokeneet epävarmuutta omaa akateemista taitotasoaan kohtaan ja kokeneet usein kuulumattomuuden tunteita sekä yliopiston että oman perheensä sisällä.
Student engagement in university among students from non-academic backgrounds
Yliopisto-opintoihin kiinnittyminen ei-akateemisista taustoista tulevilla opiskelijoilla
In the student engagement model used in this study, engagement is thought to be comprised of the proceeding participation in social communities, artistry of academic learning and feelings of belonging.
Opiskelijalähtöisessä kiinnittymismallissa opintoihin kiinnittymisen katsotaan muodostuvan sosiaalisiin yhteisöihin osallistumisen, akateemisten taitojen hallinnan ja kuulumisen tunteiden kokemisen yhteisvaikutuksessa.
However, some of the students felt that their background was more of an asset or incentive in their university studies.
Osa opiskelijoista kuitenkin koki oman ei-akateemisen perhetaustansa myös voimavarana tai kannustimena yliopisto-opintojensa suhteen.
This study examines the experiences of student engagement among university students from non-academic family backgrounds using Vesa Korhonen’s model of student engagement.
Tässä tutkielmassa tarkastellaan ei-akateemisista perheistä tulleiden yliopisto-opiskelijoiden kokemuksia opintoihin kiinnittymisestään käyttäen apuna Vesa Korhosen opiskelijalähtöistä kiinnittymismallia.
This research focuses on the student engagement of these students from non-academic backgrounds.
Tässä tutkimuksessa kiinnittymistä tarkastellaankin juuri näiden ei-akateemisista taustoista tulevien opiskelijoiden kohdalla.
The framework for this study comes from Carol Dweck’s (2000, 2006) findings.
Tässä tutkimuksessa viitekehyksenä on Carol Dweckin (2000, 2006) teoria ajattelutavoista.
The analysis was done using a deductive content analysis.
Aineisto analysoitiin deduktiivisella sisällönana-lyysillä.
Growth mindset appearing in teaching and reflection : A Case study from Viikki Normal School's first grade teacher
Kasvun ajattelutavan ilmeneminen opetuksen toteutuksessa ja reflektoinnissa : Tapaustutkimus Viikin normaalikoulun ensimmäisen luokan opettajasta
The data used to conduct this study were observation, videotaping and stimulated recall interviews.
Tutkimusaineisto koostui opetuksen havainnoinnista, vide-oinnista ja virikkeitä antavista haastatteluista.
The scale of the survey was scored between 1-6, with Mary scoring 5 on both topics.
Mittarin skaala oli 1-6 ja mittauksen perusteella Maryn älykkyys se-kä lahjakkuus olivat molemmat 5.
Mary was selected in this study based on the mindset survey.
Mary valikoitui tutkimukseen ajattelutapoja koskevan mit-tauksen perusteella.
Previous studies have shown various effects on how a different mindset can effect the teaching-studying-learning process.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet ajattelutapojen moninaisia vaikutuksia opetus-opiskelu-oppimisprosessiin.
It is essential to have more qualitative studies done on the effects of mindsets effects on teaching-studying-learning process in order to properly evaluate impacts of a growth mindset in relation to teacher’s action.
Tarvitaan edelleen laadullista jatkotutkimusta kasvun ajattelutavan vaikutuksista opetus-opiskelu-oppimisprosessiin, jotta voidaan arvioida minkälaisia vaikutuksia kasvun ajattelutavalla on opettajan toimintaan.
This qualitative case study examined Mary, a first grade teacher, and her growth mindset as it appeared in her teaching and in reflection in Helsinki University Viikki Normal School.
Tässä laadullisessa tapaustutkimuksessa tutkittiin ensimmäisen luokan luokanopettajan Ma-ryn kasvun ajattelutapojen ilmentymistä opetuksen toteutuksessa ja reflektoinnissa Helsingin yliopiston Viikin normaalikoulussa.
Based on these results, Mary’s growth mindset appeared in her teaching and reflection the way she gave a process feedback, instruction related to growth mindset and with pedagogigal decision supported by growth mindset.
Tulosten perusteella Maryn kasvun ajattelutapa ilmeni opetuksen toteutuksessa ja reflektoin-nissa kasvun ajattelutavan mukaisen prosessipalautteen, kasvun ajattelutavan mukaisen oh-jeiden annon ja kasvun ajattelutapaa tukevien pedagogisten ratkaisujen kautta.
According to the survey Mary represented growth mindset when it came to the perspectives about intelligence and giftedness.
Tutkimuksen mukaan Mary edusti kasvun ajattelutapaa älykkyyden se-kä lahjakkuuden osalta.
A person with a growth mindset believes that human qualities (ability, intelligence, personality) are malleable whereas a person with a fixed mindset believes that human qualities are stable.
Dweck on jakanut ajattelutavat kasvun- ja muuttumattomaan ajattelutapaan, kasvun ajattelu-tavan mukaisesti ihmisen perusominaisuudet (kyvyt, älykkyys ja persoonallisuus) ovat muu-tettavissa olevia kun taas muuttumattoman ajattelutavan mukaan ne ovat pysyviä.
However there have been fewer qualitative studies concerning a single teacher’s growth mindset appearing.
Ajattelutapoja on tutkittu määrällisesti paljon, mutta laadullista yhden opet-tajan vaikutuksista opetukseen on vähemmän.
In total, there were 84 papers given: 42 from stu-dents at 8th-grade level and 42 from students at 9th-grade level.
Kirjoitelmia oli yhteensä 84, joista molempien vuosiluokkien vastauksia oli 42.
The research material was collected during spring 2015 from one junior high school´s opti-onal courses of home economics.
Tutkimuksen aineisto kerättiin keväällä 2015 yhdestä yläkoulusta kotitalouden kahdeksannen ja yhdeksännen vuosiluokkien valinnaisryhmiltä.
A peaceful class environment was seen as an essential factor to a good learning experience.
Myös työrauha oli oppilaista oleellinen tekijä hyvälle oppitunnille.
The students´ views of home economics as a subject and the teaching of home economics were mainly positive.
Oppilaiden näkemykset kotitaloudesta oppiaineena ja kotitalousopetuksesta olivat pääsääntöisesti positiivisia.
The students experienced that home economics as a subject was in-spiring and something that brought variety to their normal school day.
Oppilaat kokivat aineen innostavana ja sellaisena mikä tuo vaihtelua tavalliseen koulupäivään.
Teacher´s positive and motivated attitude, approachableness and encouraging feedback were also important.
Opettajan toiminnassa oli tärkeää iloinen ja kannustava asenne, opettajan helposti lähestyttävä olemus ja positiivinen palaute.
The material consisted of short essays about the subject of home economics written by the students.
Aineisto muodostui oppilaiden kirjoitelmista kotitalousopetuksesta.
The re-sults showed how the subject of home economics is an important and topical part of the na-tional core curriculum in the times when social changes are more present in the school world than ever.
Kotitalousopetus on ai-neena ajankohtainen, yhteiskunnallisten muutosten ollessa yhä voimakkaammin läsnä myös koulumaailmassa.
Teamwork and practi-cality were seen as positive factors and food and working with the food were seen as interest-ing activities.
Ruoka ja ruokaan liittyvät toiminnat koettiin kiinnostavina.
Teamwork and practicality are teaching methods that interest students and the positive and motivated attitude of the teacher encourages students to perform well in the class.
Opettajan toiminnassa opettajan myönteinen ja motivoitunut asenne kan-nustaa nuoria hyvään tuntityöskentelyyn.
Previ-ous studies have examined home economics teachers´ and students´ perceptions of the sub-ject, its future perspectives and what determines good teaching.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan yläkoulun kahdeksannen ja yhdeksännen vuosiluokkien valinnaisen kotitalouden oppilaiden näkemyksiä kotitalousoppiaineesta ja kotitalousopetuksesta.Aiemmissa tutkimuksissa on tarkasteltu muun muassa hyvää opettajuutta, kotitalousopettajien ja oppilaiden käsityksiä kotitalousoppiaineesta ja aineen tulevaisuuden näkökulmista.
Students view's about home economics as a subject and home economics teaching
Oppilaiden näkemyksiä kotitalousoppiaineesta ja -opetuksesta
The aim of the study is to research the students’ views about optional home economics as a subject and its teaching at the junior high school level.
Tutkimus osoittaa kuinka kotitalous on oppilaiden keskuudessa suosittu valinnaisaine ja kuinka ryhmätyöskentely, toiminnallisuus ja käytänön työskentely ovat oppilaita kiinnostavia opetusmenetelmiä.
The project participated especially the elderly but also children and young people.
Projekti osallisti erityisesti vanhuksia, mutta myös lapsia ja nuoria.
The research problem covers the interests of the participants and resources brought by them into the project, as well as the challenges and possibilities of the project.
Tutkimusongelma kattaa osallistujien intressit ja heidän projektiin tuomansa resurssit, sekä projektin haasteet ja mahdollisuudet.
The results also can be applied in the practical work, especially in the development of higher education and public service production.
Tuloksia voidaan hyödyntää myös käytännön työssä, erityisesti korkeakoulutuksen ja julkisten palvelujen tuotannon kehittämisessä.
The significance of sufficient and appropriate material resources and of qualities of the immaterial resources were emphasised.
Riittävien ja tarkoituksenmukaisten materiaalisten resurssien sekä aineettomien resurssien ominaisuuksien merkitys korostuivat.
The study was realised as qualitative case study.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tapaustutkimuksena.
The analysed data, gathered especially for this study, was based on the semi-structured interviews of five individual participants of the project.
Analysoitu aineisto, joka kerättiin erityisesti tätä tutkimusta varten, pohjautui viiden projektiin osallistuneen henkilön puolistrukturoituun haastatteluun.
Expansions of the activity caused additional challenges but also allowed positive outcomes to emerge.
Toiminnan laajentumat aiheuttivat lisähaasteita, mutta ne mahdollistivat myös myönteisten tulosten ilmentymisen.
The role of the elderly was of critical importance from the standpoint of the artistic work and meeting the learning objectives.
Vanhusten rooli oli ratkaiseva taiteellisen työn ja oppimistavoitteiden saavuttamisen näkökulmasta.
Various challenges emerged during the project, the productional and practical ones being stressed.
Projektin aikana ilmeni monenlaisia ongelmia, tuotannollisten ja käytännön ongelmien korostuessa.
The possibilities and positive effects of the project were multiple and expanded also beyond it.
Projektin mahdollisuudet ja myönteiset vaikutukset olivat moninaiset, ja ne laajenivat myös projektin ulkopuolelle.
The results showed the multi-layered nature and variety of the interests of the participants.
Tulokset osoittivat toiminnan monikerroksisen luonteen sekä osallistujien intressien moninaisuuden.
Four separate analyses were carried out, altogether, one for each of the specific research questions.
Kullekin neljälle yksittäiselle tutkimuskysymykselle toteutettiin oma erillinen analyysinsa.
The method of thematic analysis was deployed in the data analysis.
Aineiston analysoimiseen käytettiin temaattista analyysiä.
The results of them were reflected against activity theory and the prior research on co-production with citizens.
Niiden tuloksia heijasteltiin toiminnan teoriaa ja aiempaa kansalaisten kanssa toteuttavaa yhteistuotantoa koskevaa tutkimustietoa vasten.
Studies on the topic in question and on the outcomes of co-production with citizens are rare and, the study serves both needs.
Kyseistä aihetta ja kansalaisten kanssa toteutettavan yhteistuotannon tuloksia tarkasteleva tutkimus on vähäistä, ja tutkimus palvelee kumpaakin näistä tarpeista.
The focal meaning of the community, joint activity and encounter between the generations for the citizen participants also came up.
Esille nousi myös yhteisön, yhteisen toiminnan ja sukupolvien välisen kohtaamisen keskeinen merkitys kansalaisosallistujille.
The main conclusion is that co-production with citizens is a relevant form of collaboration in the context of working-life projects of higher education.
Ensisijainen johtopäätös on, että kansalaisten kanssa toteutettava yhteistuotanto on varteenotettava yhteistyön muoto korkeakoulutuksen työelämäprojektien kontekstissa.
In it, an art performance was co-produced with the working-life partners and citizens for the Finnish National Opera.
Projektissa tuotettiin yhdessä työelämäkumppaneiden ja kansalaisosallistujien kanssa taideperformanssi Suomen Kansallisoopperalle.
The object of study is the Until Now project, realised by Metropolia University of Applied Sciences.
Tutkimuksen aiheena on Metropolia Ammattikorkeakoulun toteuttama Tähän asti -projekti.
The activity theoretical angle highlights characteristics of expansions of activity, knot-working and distributed agency in the results.
Toiminnan teorian näkökulma nostaa tuloksista esiin toiminnan laajentumisen, solmutyöskentelyn ja jaetun toimijuuden tunnusmerkkejä.
Co-production with citizens in the context of working-life projects of higher education : Case study on the Until Now project by Metropolia University of Applied Sciences
Kansalaisten kanssa toteutettava yhteistuotanto korkeakoulutuksen työelämäprojektien kontekstissa : Tapaustutkimus Metropolia Ammattikorkeakoulun Tähän asti- projektista
This study reviews co-production with citizens in the context of working-life projects of higher education.
Tämä tutkimus tarkastelee kansalaisten kanssa toteutettavaa yhteistuotantoa korkeakoulun työelämäprojektien kontekstissa.
The results of the study add knowledge on the outcomes of co-production with citizens, which is scarce so far.
Tutkimuksen tulokset lisäävät toistaiseksi vähäistä tutkimustietoa kansalaisten kanssa toteutettavan yhteistuotannon tuloksista.
Where do teachers go?
Minne opettajat menevät?
The study is a comparative one, in which both quantitative and qualitative methods are used.
Tutkimus on vertaileva tutkimus, jossa käytetään sekä kvantitatiivista että kvalitatiivista tutkimusmenetelmää.
Altogether 164 students participated in the study, of whom 93 were primary school teachers and 71 were kindergarten teachers.
Tutkimukseen osallistui yhteensä 164 opiskelijaa, joista luokanopettajia oli 93 ja lastentarhanopettajia 71.
Similarly, 59 % of the kindergarten teachers were intending to work in kindergartens and 41 % somewhere else.
Vastaavasti lastentarhanopettajista 59 % aikoi sijoittua lastentarhanopettajaksi päiväkotiin ja 41% jonnekin muualle.
The gathered data was processed with SSPS software and interpreted using content analysis.
Kerätty aineisto käsiteltiin SPSS-ohjelmalla sekä sisällönanalyysin avulla.
The aim of the study is to find out what students of primary school teacher and kindergarten teacher education in University of Helsinki intend to do after graduating and why.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, mitä Helsingin yliopiston luokan- ja lastentarhanopettajaopiskelijat aikovat tehdä heti valmistumisensa jälkeen ja miksi.
However, there was a wish for more new modules among the students, and nearly all informants wished to study more special pedagogy.
Kuitenkin koulutukseen toivottiin lisää uusia kursseja, ja lähes kaikki vastaajat toivoivat lisää erityispedagogiikkaa.
Research has also been conducted in students' contentment for their education, but the focus group in these studies has consisted of teachers who have worked in kindergartens five years.
Myös tyytyväisyyttä koulutukseen on selvitetty, mutta siinä tutkittava joukko on koostunut viisi vuotta päiväkodeissa työskennelleistä opettajista.
A majority of students in primary school teaching and kindergarten teaching said to be satisfied with their education.
Sekä luokan- että lastentarhanopettajaopiskelijoista suurin osa ilmoitti olevansa tyytyväisiä koulutukseen.