natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The survey was carried out as a quantitative survey and the relevant material from bank employees was collected by e-form in August 2015 from a banking group operating in the Helsinki Metropolitan Area.
Tutkimus toteutettiin kvantitatiivisena tutkimuksena ja kyseinen aineisto pankin työntekijöistä kerättiin e-lomakkeella elokuussa 2015 eräästä pääkaupunkiseudulla toimivasta pankkiryhmästä.
The ethical sensitivity scale questionnaire consisted of 28 claims, which were answered in the 5-step Likert scale.
Eettisen sensitiivisyyden mittari koostui 28 väittämästä, johon vastattiin 5-portaisella Likert-asteikolla.
Bank employees received the highest averages in two areas, although the results were not statistically significant.
Pankin työntekijät saivat korkeimmat keskiarvot kahdella osa-alueella, vaikka tulokset eivät olleetkaan tilastollisesti merkitseviä.
In this study, however, the best ethical sensitivity variable was gender, with women having a higher average in six of the seven areas.
Tässä tutkimuksessa paras eettisen sensitiivisyyden selittäjä oli kuitenkin sukupuoli, naisten saadessa korkeamman keskiarvon kuudella osa-alueella seitsemästä.
There were 183 respondents, of whom 77.6% were women (N = 142) and men 22.4% (N = 41).
Vastaajia oli yhteensä 183, joista 77,6 % naisia (N=142) ja miehiä 22,4 % (N=41).
Seven sum variables were formed, each of which was counted as Cronbach alpha. Only the sum of single sum variables alpha (ESSQ_1 α = .544) was below the recommended>.
Ainoastaan yhden summamuuttujan alfa (ESSQ_1 α= .544) arvo jäi alle suositellun >.
Teachers received the highest average of seven in four areas, with the results being statistically significant as well.
Opettajat saivat korkeimman keskiarvon neljällä osa-alueella seitsemästä, tulosten ollessa myös tilastollisesti merkitseviä.
The total number of respondents was 864, of which 60.4% (N = 522) were teachers and 39.6% (N = 342) teacher students, women 77.2% (N = 667) and men 22.8% (197).
Aineistossa oli vastaajia yhteensä 864, joista 60,4% (N=522) oli kentällä työskenteleviä opettajia ja 39,6% (N=342) opettajaopiskelijoita.
The theoretical background of this study is the theory of four components of ethical activity, of which ethical sensitivity is studied in this work.
Tutkimuksen teoreettisena taustana toimii James Restin (1986) teoria neljästä eettisen toiminnan osa-alueesta, joista eettistä sensitiivisyyttä tutkitaan tässä työssä tarkemmin.
Test samples were graded according to grey-scales, blue wool scale and, in case of colours obtained and colour fastness on domestic laundering test, the colour change was also measured with a CIELab – spectrophotometer to achieve L-, a-, b-values.
Näytteet arviotiin harmaa-asteikoilla ja saadut värit sekä värin pesunkestotestin tulokset mitattiin CIELab-värinmittauslaitteella, jolloin niille saatiin myös L-, a-, b-arvot.
Bladderwrack proved to be a viable dye source.
Rakkolevä osoittautui varsin hyväksi värinlähteeksi.
Along with mordanted samples also unmordanted 0-samples were dyed and tested.
Lisäksi testattiin purettamattomat 0-näytteet.
Mordanting methods used were alum, alum with tannin, tannin, 12-hour tannin and a 3-step method (alum – tannin – alum).
Puretustapoina käytettiin alunapuretusta, alunan ja tanniinin yhtäaikaispuretusta, tanniinipuretusta, 12 tunnin tanniinipuretusta ja 3-vaiheista aluna - tanniini - aluna puretusta.
No mordanting method proved to be above others but unmordanted samples did well in all tests.
Puretustavoista mikään ei erottunut kaikissa värinkestotesteissä selvästi muita paremmaksi, mutta purettamattomat 0-näytteet selvisivät erittäin hyvin puretettujen näytteiden rinnalla.
Test results underwent a qualitative process where descriptive analysis was used.
Lopuksi testitulokset analysoitiin.
Textile dyeing with algae Fucus vesiculosus : Obtainable colours and their colour fastness properties
Tekstiilien värjäys levällä : Rakkolevästä saatavat värit ja niiden värinkesto
This research aims to find out the potential colours obtainable from bladderwrack on cotton, bamboo and wool knit fabrics.
Tutkimus toteutettiin kokeellisena tutkimuksena, jossa värjättiin rakkoleväliemellä ja erilaisilla puretustavoilla puuvilla-, bambu-, ja villaneuloksia.
After dyeing the samples were tested according to standardised colour fastness tests.
Tämän tutkimuksen kohteena on rakkolevästä saatavien erilaisten värisävyjen kartoitus ja värisävyjen pysyvyyden testaus standardinmukaisten värinkestotestien avulla.
Wool did dye up to a much more vivid and darker shade of brown than cotton and bamboo that both came out of dye bath in various shades of beige.
Villa värjäytyi puuvillaa ja bambua huomattavasti vahvemman väriseksi.
Textile dyeing processes remain environmentally hazardous and there is a need to develop more sustainable dyeing methods and dye sources.
Tekstiilien värjäysprosessit ovat usein ympäristölle haitallisia.
Natural dye sources such as plants and funghi have been researched but there is little or no research on algae as a dye source.
Vaikka muita luonnonvärien lähteitä onkin tutkittu, ei rakkolevän käyttämisestä tekstiilien väriaineena ole vielä tutkimuksia.
The colour fastness of the dyed textiles is tested with standardised colour fastness tests on domestic laundering, abrasion and daylight, to determine if bladderwrack could be a potential dye source in future.
Värjäyksen jälkeen näytteille suoritettiin standardinmukaiset värinkestotestit; värin pesunkestotesti (+ tahriutuminen), värin hankauksenkestotesti ja sovelletusti värin valonkestotesti.
Therefore, further research is needed to discover its full potential.
Kuitenkin rakkolevää tutkitaan muuten todella paljon.
It had a fair to good colour fastness throughout tests, although some variation did occur in between different fibres and mordanting methods.
Hajontaa esiintyi jonkin verran sekä värjättävien materiaalien, että puretustapojen suhteen.
In this experimental research textile samples were at first dyed with bladderwrack using various mordanting methods.
Sillä värjätyt sävyt pysyivät hyvin tekstiileissä lähes kaikissa standardinmukaisissa värinkestotesteissä.
Bladderwrack (Fucus Vesiculosus) has intrigued researchers around the globe; they try to find potential new uses for it in medicine, food industry etc.
Synteettisille väriaineille on alettu etsiä vaihtoehtoja luonnonväriaineista ja niiden kaupallista käyttöä tutkitaan.
In this research I study role-gaming, its theory, concept and history.
Tutkimuksessani käsittelen roolipeliä, sen teoriaa, käsitteitä ja historiaa.
Game has five stages that all teaches children to identify and name their feelings, give and receive positive feedback, evaluate own acts and how to resolve social conflicts.
Pelin viisi tehtävärastia ovat toiminnallisia, draamallisia ja elämyksellisiä harjoituksia vahvistaa lapsen tunteiden tunnistamisen ja nimeämisen taitoja, positiivisen palautteen antamista ja sen vastaanottamista, oman toiminnan arviointia sekä sosiaalisten tilanteiden ja ristiriitojen ratkaisemista.
In a city in Länsi-Uusimaa social skills are trained by playing a role-game that is called Synkeän louhoksen seikkailu.
Länsi-Uusimaalaisen kaupungin alakouluissa sosiaalisia taitoja opetellaan Synkeän louhoksen seikkailu-nimisen roolipelin avulla.
Role-gaming as a way to learn social skills
Roolipeli sosiaalisten taitojen harjoittelun välineenä
I wanted to study role-gaming and how to use it in theory as a teaching method.
Halusin tutkia, mitä roolipeli on ja miten sitä voisi hyödyntää teoriassa opetusmenetelmänä.
I have played role-game for many years and I was very interested about using role-game to teach social skills.
Oman roolipeliharrastuksen kautta olin hyvin kiinnostunut asiasta ja halusin tutkia miten roolipeli toimi sosiaalisten taitojen opetuksessa.
Benefit for using role-gaming as teaching method is supporting experimental and phenomenon based learning.
Roolipelin hyötyinä voidaan tutkimuksen mukaan nähdä myös pelillisyys ja kokemuksellisuuden ja ilmiöpohjaisen opetuksen tukeminen.
There is lot of similarity in many curriculum goals and role-gaming benefits.
Roolipelin teoreettiset hyödyt osuivat hyvin yhteen monen opetussuunnitelman tavoitteen kanssa.
I decided to study role-gaming as a teaching method.
Tutkimuksessa opetussuunnitelman tavoitteita verrattiin roolipeliteorian tutkimukseen roolipelistä opetusmenetelmänä.
And there is a lack of scientific research of role-gaming as a teaching method and education for teachers how to use it.
Roolipelin käytössä opetusmenetelmänä haasteina tulivat esiin menetelmän vaatima työn määrä sekä koulutuksen ja tutkimuksen vähäinen määrä.
Research shows that role-gaming is in theory effective for teaching social skills.
Synkeän louhoksen seikkailu on yhteistoiminnallinen sosiaalisten taitojen kehittämiseen tarkoitettu peli.
In general, integrative model was considered as an appropriate model by those teachers who were not religious, and – apart from those teachers of Orthodox religion – were no more than 50 years old.
Yleisesti ottaen, yhteismallia pitivät sopivana erityisesti ne katsomusaineopettajat, jotka eivät olleet uskonnollisia ja – ortodoksista uskontoa opettavia lukuun ottamatta – olivat enintään 50-vuotiaita.
Previous studies have indicated that the current separative WE model is supported by the minority religious education teachers (e.g. Zilliacus 2014, 90–97), however, extensive statistical analysis of WE teacher's perspectives is yet to be presented.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että nykyinen, oppilaan oman uskonnon mukainen katsomusopetusmalli halutaan säilyttää vähemmistökatsomusaineita opettavien opettajien keskuudessa (esim. Zilliacus 2014, 90–97), mutta tarkempia tilastollisia analyyseja opettajien näkemyksistä ei ole juurikaan esitetty.
How to Organize Worldview Education in Finnish Schools?
Miten katsomusopetus pitäisi Suomen kouluissa järjestää?
According to the research results, WE teachers predominantly agreed that all school levels should continue to deliver the current separative WE model.
Tutkimustulosten mukaan opettajat olivat pääasiallisesti sitä mieltä, että koulujen kaikilla opetusasteilla tulisi säilyttää oman uskonnon mukainen nykymalli.
Of the participants, 141 were teaching Evangelical Lutheran religion, 99 were teaching ethics and 41 were teaching minority religion (Orthodox, Islam etc.).
Tutkimusjoukosta 141 opettajaa opetti evankelis-luterilaista uskontoa, 99 opettajaa opetti elämänkatsomustietoa ja 41 opettajaa opetti yhtä tai useampaa vähemmistöuskontoa.
The aim of the study was to investigate how WE subject teachers would organize WE in Finnish public schools.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten katsomusaineita opettavat aineenopettajat järjestäisivät Suomen katsomusopetuksen kouluissa.
The findings moreover indicate that in case Finland does switch to integrative WE model, it will be opposed especially by those minority religion teachers who a) teach only one minority religion that corresponds to their own faith and b) have no prior experience in teaching WE with an integrative approach.
Lisäksi, jos yhteisopetukseen siirryttäisiin, eniten sitä tulevat vastustamaan etenkin ne vähemmistöuskontoa opettavat opettajat, jotka opettavat vain oman uskonnon mukaista uskontoa ja joilla ei ole aikaisempaa kokemusta kaikille yhteisen katsomusaineen opettamisesta.
: Quantitative Study of the Subject Teacher's Perspectives
: Määrällinen tutkimus katsomusaineita opettavien aineenopettajien näkemyksistä keväältä 2017
This master's thesis deals with worldview education (WE) in Finland.
Tämä pro gradu -tutkielma käsittelee katsomusopetusta Suomessa.
This is a quantitative study that explores WE teachers' perspectives on WE, focusing primarily on those perspectives concerning WE delivery models.
Tämä on määrällinen tutkimus, jossa tarkastellaan eri katsomusaineita opettavien opettajien näkemyksiä katsomusopetuksesta.
The integrative WE models, on the other hand, received mixed responses, as large proportion of teachers disapproved them.
Yhteiseen katsomusopetukseen perustuvat yhteismallit saivat opettajilta kannatusta, mutta toisaalta myös vastustusta.
The differences between groups' perspectives and the interrelations between the perspectives and 11 background variables were then statistically tested.
Tutkimusaineiston analyysissa vastaajia jaoteltiin opetettavien aineiden mukaan eri ryhmiin ja ryhmien välisiä näkemyseroja tutkittiin tilastollisin testein.
The research data is based on an online survey, which was carried out in spring 2017.
Tutkimusaineisto kerättiin keväällä 2017 nettikyselylomakkeella, johon vastasi 196 katsomusaineiden opettajaa eri puolilta Suomea.
Despite of the current model's widespread approval among WE teachers, the findings suggest that the integrative approach will gain popularity in the forthcoming years.
Tulokset viittaavat siihen, että vaikka oman uskonnon mukainen opetus saa tällä hetkellä katsomusaineiden opettajilta laajaa kannatusta, yhteisopetusta tullaan kannattamaan tulevaisuudessa yhä enemmän.
The current model received greatest support from teachers who were teaching minority religion(s), were above 50 years old and were religious.
Eniten nykymallia kannattivat uskonnolliset, yli 50-vuotiaat ja vähemmistöuskontoa opettavat opettajat, mutta malli sai ainakin osittaista kannatusta käytännössä kaikilta opettajaryhmiltä.
The data was produced by interviewing the educators in December 2015.
Tutkimuksen aineisto tuotettiin haastattelemalla kasvattajia joulukuussa 2015.
The aim of the study is to investigate educators' professional identity.
Tämän tutkimuksen tehtävänä on tutkia kasvattajien ammatillista identiteettiä.
In positioning analysis (Bamberg, 2011) the forming of professional identity was analyzed by investigating three dilemmatic dimensions in narration: (1) uniqueness vs. being the same as everyone else, (2) control vs. adaptation and (3) continuity vs. change.
Aineiston analyysissa sovellettiin positiointianalyysia (Bamberg, 2011), jossa tarkastelin kasvattajien ammatillisen identiteetin rakentumista analysoimalla puheessa kolmella dilemmaattisella ulottuvuudella tapahtuvaa navigointia: kasvattajien kuvauksia (1) uniikkiudesta ja samankaltaisuudesta suhteessa toisiin, (2) kontrollista ja mukautumisesta sekä (3) pysyvyydestä ja muutoksesta.
Subject positions of control and adaptation : narrative construction of educators professional identity in the context of co-teaching
Kontrollin ja mukautumisen subjektipositiot : ammatillisen identiteetin narratiiviset ulottuvuudet samanaikaisopetuksen kontekstissa
From the narrative approach, identity is formed discursively in speech and narration.
Narratiivisen identiteettikäsityksen mukaan tuotamme identiteettimme diskursiivisesti puheessamme ja kerronnassamme.
In the study, I analysed how and in which dimensions the educators, who worked in the context of co-teaching, were forming professional identity in speech and how the educators narratively positioned themselves in their communities.
Tutkimuksessa olin kiinnostunut ulottuvuuksista, joilla samanaikaisopetuksen kontekstissa toimivat kasvattajat tuottivat ammatillista identiteettiään haastattelukertomuksissaan sekä siitä, kuinka kasvattajat kertoivat positioitumisestaan kasvatusyhteisöissään.
They were related to restrictions in time and space, institutional decision making, institutional structures and social chance including the chance in parenthood and pupils.
Niin ikään epämieluisiksi koetut negatiivisen mukautumisen positiot liittyivät tilaa ja aikaa koskeviin rajoitteisiin, koulun johdon päätöksiin, instituutionaalisiin rakenteisiin sekä yhteiskunnalliseen, oppilaisiin sekä vanhemmuuteen kytkeytyvään, muutokseen.
The investigation of professional identity in the context of co-teaching is relevant due to changing perceptions of teachership and learning.
Samanaikaisopettajien ammatillisen identiteetin tutkiminen on tärkeää, koska opettajuus ja oppimiskäsitykset ovat murroksessa.
In analysis, 58 subject positions were analysed and then divided to four major categories: subject positions in which (1) control is originated from the subject, (2) control isn't originated from the will of a subject, but subject is in control, (3) subject adapts to the world willingly and (4) subject adapts to world unwillingly.
Tutkimuksessa analysoin haastattelukerronnasta yhteensä 58 subjektipositiota, jotka jaoin neljään pääryhmään: subjektilähtöisen kontrollin-, ei-subjektilähtöisen kontrollin-, positiivisen mukautumisen- sekä negatiivisen mukautumisen subjektipositioiksi.
Two of the educators were working as a special education teachers and one of the educators as a school aid.
Monitapaustutkimukseen osallistui kolme alakoulussa työskentelevää kasvattajaa, joista kaksi toimi aineiston tuottamisen hetkellä erityisluokanopettajina ja yksi koulunkäyntiavustajana.
In the subject positions, in which an educator was forced to unwillingly control the events (2), the social category of challenging pupils emerged often.
Epämieluisat, ei-subjektilähtöistä kontrollia vaativat, subjektipositiot liittyivät haastaviksi koettuihin oppilaisiin.
All three has also participated my earlier study concerning co-teaching.
Kaikki tutkimuskohteena olleet kasvattajat toteuttivat työssään samanaikaisopetusta ja olivat osallistuneet aiempaan tutkimukseeni.
These positions were often associated with the relationships with the other educators.
Mieluisat, subjektilähtöisen kontrollin sekä positiivisen mukautumisen subjektipositiot, liittyivät kerronnassa usein kasvattajien välisiin suhteisiin.
The child was hoped to continue their studies after the basic education and to be able to transition safely into the adulthood.
Lapsen toivottiin jatkavan opintoja perusopetuksen jälkeen ja koulutuksen avulla selviävän turvallisesti aikuisuuteen.
The agency content was analysed with the help of Jyrki Jyrkämä's (2008) theory concerning modalities and Mustafa Emirbayer's & Ann Mische's concept of agency as a temporally embedded process of social engagement.
Toimijuuden analyysissa hyödynsin Jyrki Jyrkämän (2008) modaliteetteja sekä Mustafa Emirbayerin ja Ann Mischen (1998) teoriaa toimijuudesta vaihtuvina ajallisina orientaatioina.
This discourse enabled the subject to position herself as an employee-citizen trusting Finnish elementary school.
Diskurssi mahdollisti äidille suomalaiseen peruskouluun luottavan työntekijäkansalaisen subjektiposition.
This thesis can be contextualized in the fields of sociology of education, cultural studies and the so-called new class studies.
Tutkimukseni paikantuu koulutussosiologiseen, kulttuurintutkimuksen ja ns. uuden luokkatutkimuksen tutkimuskenttään.
Conclusions: This study supports past observations according to which parents' school choices and young people's career choices are class-based phenomena.
Johtopäätökset: Tutkimukseni todensi aikaisempia havaintoja siitä, että perheiden kouluvalinnat ja nuoren koulutusvalinnat ovat vahvasti luokkasidonnainen ilmiö.
The theoretical background of the thesis draws from Pierre Bourdieu's studies on class and agency and from the feministic reformulations of his studies.
Teoreettisena viitekehyksenä toimi Pierre Bourdieun teoretisoinnit luokasta ja toimijuudesta sekä feministisen tutkimuksen uudelleen tulkinnat niistä.
This discourse offered for the user a protective mother –subject position.
Diskurssi tarjosi käyttäjälleen suojelevan äidin subjektiposition.
Nevertheless, the study also indicated how workingclass mothers' agency was multifaceted: they demonstrated both class-based habits and the ability to act differently from earlier models and to embrace influences from outside their own class.
Tutkimukseni kuitenkin toi esille työväenluokkaisen äidin toimijuuden moninaisuutta, mikä ilmeni niin luokkatapaisena toimintana, kuin mahdollisuutena toimia toisin ja omaksua oman kulttuurin ulkopuolelta vaikutteita.
Working class mothers exploited three different and simultaneous agentic orientations: Ensuring the continuity of life oriented toward the past, An open view to enable oriented toward the present and Pursuing better oriented toward the future.
Toimijuudessa koulutuksen kentällä hyödynnettiin ajallisina toimijuusorientaatioina menneisyyteen katsovaa jatkuvuuden turvaamista, nykyisyyteen keskittyvää avointa mahdollistamista ja tulevaisuuteen kurkottelevaa paremman tavoittelemista.
Methods: The research data consisted of 9 theme interviews, which were collected in 2010 and 2011 as a part of Parents and School Choice- research project.
Menetelmät:Tutkimusaineistona oli yhdeksän espoolaisen ja turkulaisen työväenluokkaisen äidin teemahaastattelua, jotka oli kerätty osana laajempaa PASC (Parents and School Choice) -hanketta.
This discourse enabled the subject to position herself as an ambitious mother and as a customer of education options.
Diskurssi mahdollisti kunnianhimoisen äidin ja koulutusasiakkaan subjektiposition.
Aims: This thesis examines how working-class mothers speak about their children's education, educational choices and their future.
Tavoitteet: Tutkimukseni tavoitteena on tarkastella työväenluokkaisen äidin haastattelupuheesta rakentuvia diskursseja ja subjektipositioita koskien lapsen koulutusta, koulutusvalintoja sekä tulevaisuutta.
This discourse enabled the subject to position herself as a supporting parent and mother, who respects her child's self-determination.
Diskurssi mahdollisti lapsen itsemääräämisoikeutta kunnioittavan ja lasta kannustavan äidin subjektiposition.
The method used in the study was semiotic sociology analysis of transcribed interviews.
Analysoin haastattelupuhetta semioottisen sosiologian menetelmillä.
In Child's individual and autonomous choices -discourse, the mother expected the basic education to be individualized and correspond to the interests of the child. Child-centred school choice was based on the wish of the child. Education was seen as a way to create an individual career and a happy life.
Lapsen yksilöllisten ja autonomisten valintojen -diskurssissa perusopetuksen toivottiin vastaavaan lapsen yksilöllisiin tarpeisiin ja lapsikeskeisessä kouluvalinnassa korostui lapsen oma toive.
In Child's secure growth -discourse, the mother expected the basic education to support the child's socioemotional growth, and the school choices were made in order to preserve the familiar environment for the child.
Lapsen turvallisen kasvun -diskurssissa perusopetuksen toivottiin tukevan lapsen sosiaalis-emotionaalista kasvua ja sosiaalisella kouluvalinnalla tavoiteltiin lapsen tutun elinpiirin pysyvyyttä.
Agency in educational choice discourses of working-class mother
Työväenluokkaisen äidin koulu(tus)valintadiskurssit ja niihin sisältyvä toimijuus
Results: In Education as the basis for work life -discourse, working class mother hoped that basic education would help her child to acquire basic skills of citizenship and (work)life.
Tulokset: Koulutus perustana työelämälle -diskurssissa perusopetuksen toivottiin mahdollistavan lapselle työelämässä ja yhteiskunnassa tarvittavia perusvalmiuksia ja käytännöllisellä kouluvalinnalla tavoiteltiin perheelle toimivia perusratkaisuja.
Education was expected to provide a better life for the child than what their mother had had.
Koulutuksen uskottiin mahdollistavan äitiä parempia elämän edellytyksiä.
The purpose of education and examination was seen as a key to the work life.
Diskurssilla korostettiin koulutuksen merkitystä pääsynä työelämään ja käytännölliseen ammattiin.
In Better for a child -discourse, the mother hoped that her child would receive challenging basic education and would be placed in a class with a motivated and positive learning environment.
Parempaa tavoittelevalla kouluvalinnalla toivottiin lapselle haastavaa opetusta ja valikoitunutta opiskeluryhmää.
The aim of the study is to research discourses and subject positions that enable parents' agency.
Näkökulmanani on tutkia, minkälaista toimijuutta koulutuksen kentällä diskursseissa ilmennetään.
The data is based on a survey conducted in spring 2017 (n = 143) in two districts in the Helsinki area.
Tutkielman aineisto perustui kyselyyn, joka suoritettiin keväällä 2017 kahdella helsinkiläisellä varhaiskasvatusalueella (n = 143).