natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To learn to be a photographer is to experience the trials of the unified functioning of human and camera in different encounters in photography environments as well asin teaching situations in the dialogue between the teacher, the student and the student group.
Valokuvaajaksi opitaan kameran ja ihmisen yhteisen toimijuuden tullessa koetelluksi erilaisissa kohtaamisissa niin kuvausympäristöissä kuin toisaalta opetustilanteissa opettajan, opiskelijan ja opiskelijaryhmän dialogissa.
The methodology of this study is at-home ethnography with the context of the study being the researcher-teacher’s workplace.
Menetelmällisesti tutkimus on kotietnografiaa (at-home ethnography) tutkimuskontekstin ollessa tutkija-opettajan työpaikka.
Learning in documentary photography workshops research is an academic study in the field of arts pedagogy.
Oppiminen dokumentaarisissa valokuvaustyöpajoissa on tutkimus, joka kuuluu taiteen korkeakoulututkimuksen alaan.
In Documentary workshops the idea is to be present in the world which is not entirely possible through distant learning using the internet.
Dokumentaarisissa valokuvaustyöpajoissa ollaan kuvaajina maailmasuhteessa, joka ei ole opetettavissa etänä internetin välityksellä.
Being trained in being intensely present matters.
Läsnäololla ja sen intensiivisellä harjoittamisella kuvaustilanteissa on väliä.
Accordingly, the learning is considered to be happening in transformations of the different human and non-human actors.Instead of seeing learning only as an individual’s progression, this research looks at learning as asocio-material process.
Tutkimus tarkastelee siis taiteessa perinteisesti korostuvan yksilöllisen kehityksen sijaan oppimista taideammattiin sosiomateriaalisena prosessina.
FEM analysis of the cladded four point bending specimen experimental results
Pinnoitetun säröllisen nelipistetaivutussauvan koetulosten FEM analyysi
Now the photo is shared in real time for tho-se who are physically absent – here I am, this is what I see.
Nyt kuva jaetaan reaaliajassa fyysisesti poissaolevalle, näytetään että tämä on, täällä olen.
We can be present in multiple places at the same time, and invite those who are physically absent to share the same view.
Voimme olla samaan aikaan läsnä monessa paikassa yhtä aikaa ja kutsua fyysisesti kaukana olevat siihen paikkaan jossa itse olemme, näkemään saman.
Photograph (and a place itself) has become part of the communication itself.
Kuva (ja paikka) on yhä enemmän osa kommunikaatiota.
We are able to return to our images (places, people, magical moments of our lives) almost anywhere, while travelling from place to place.
Kuviin (paikkoihin, ihmisiin, maagisiin hetkiin) voi siis palata missä vain, matkalla jonnekin tai jostakin pois.
One phenomenon in the era of digital photography is the change in social use of photography: previously photograph was shared after the experience – there I was, this is what I saw.
Yksi aikamme ilmiö on muutos kuvien elämässä: ennen kuva jaettiin tapahtuman jälkeen – täällä olin, tämän näin.
Same goes to sharing: sharing an experience of a place can be significant part of the experience itself.
Samoin kuin paikkakokemuksen tallentaminen ja jakaminen tekona voi muodostaa merkittävän osan itse paikkakokemusta.
The core of my thesis is based on my own experience, but there is also a strong theoretical and philosophical frame supporting my findings.
Työni keskiössä on oma kokemukseni, mutta lähestyn aihetta myös teoreettisesti ja filosofisesti.
Disciplines such as cultural and human geography, sociology and social psychology, media- and communication studies and theories of photography are framing my personal experiences.
Humanistisen ja kulttuurisen maantieteen, sosiologian ja sosiaalipsykologian, media- ja viestintätieteen sekä valokuvauksen teoriat kehystävät ja nostavat yksityistä yleiseen tilaa, paikkaa ja maisemaa, niiden medioitumista sekä niiden merkitystä identiteetin rakentelussa ja niissä tapahtuvan kokemuksen mediavälitteistä jakamista käsitellessäni.
One of the main results of my study is that an image or an audiovisual artifact can become as meaningful place as the physical location ¬– or even more.
Yksi keskeinen havainto työssäni on myös se, miten esimerkiksi kuva paikasta tai maisemasta voi muodostua yhtä merkitykselliseksi paikaksi kuin fyysinenkin sijainti.
The flow and amount of images in the era of mediation and globalisation is huge, and we can see to the other side of the world from where we are.
Kuvien virta on medioituneessa ja globalisoituneessa ajassamme valtavaa ja usein lähes reaaliaikaista.
Place and landscape can also be used as presentitives of our identity or of our state of mind.
Maisema voi myös edustaa minuutta ja mielentilaa.
We are creating a digital identity with images of our lives, and constantly editing a story of ourselves.
Paikka- ja maisemakuvilla luomme digitaalista identiteettiämme ja kerromme itsestämme tarinaa joka on jatkuvasti uusinnettavissa ja joka tulee kollektiivisesti nähdyksi ja muokatuksi.
In my thesis I have been focusing on the new understanding of a concept of a place in the era of mediation, as well as the shift that has been going on in using photographs of a place and landscape as a tool for communication, where place becomes part of the communication itself.
Opinnäytetyössäni olen tutkinut paikan käsitteen ja paikka- ja maisemakuvien käytön muuttumista medioitumisen myötä, erityisesti tallentamisen ja jakamisen vaikutusta itse kokemukseen sekä identiteetin rakenteluun sosiaalisessa mediassa.
In other words: subjective experience is intertwined with the interdisciplinary theories.
Tutkimukseni teoreettinen pohja on monitieteinen.
And we are also invited into other peoples intimate places and experiences via cell phones or social media.
Kuvien, äänien ja elokuvien New York on tuttu paikka niillekin, jotka eivät ole siellä käyneet, ja pääsemme toisten henkilökohtaisiin maisemiin ja paikkakokemuksiin sosiaalisen median tai kuvaviestien avulla.
In addition, we carry the images with us, we are mobile as are our images and photo albums.
Lisäksi kuvat kulkevat usein mukanamme, kun ne ovat tallennettuna puhelimen tai jonkun muun kannettavan laitteen muistiin tai palvelimelle.
We are travelling without moving: we have visited New York via photos, tv and movies without physically walking on the streets of the city.
Lisäksi me matkustamme paikallamme: Käymme paikoissa astumatta niihin jalallammekaan.
Housing bubbles - Evidence from Helsinki Area
Asuntojen hintakuplat - tuloksia pääkaupunkiseudun asuntomarkkinoilta
A Value Chain of a Purchase Company and a Model of the Impact of the Delivery Term on Costs
Hankintayrityksen arvoketju ja toimituslausekkeen kustannusvaikutusmalli
The opportunities of the technology should be included into everyday storytelling.
Teknologian tuomat mahdollisuudet tulisi sisällyttää jokapäiväiseen tarinankerrontaan.
Organizations strive to gain competitive advantage by adopting new technologies in order to improve their performance.
Organisaatiot pyrkivät saavuttamaan kilpailuetua ottamalla käyttöön uusia teknologioita voidakseen kehittää tehokkuuttaan.
This research is based on a literature review and on a case study in a large Nordic insurance company.
Tutkimus perustuu kirjallisuuskatsaukseen sekä tapaustutkimukseen suuressa pohjoismaisessa vakuutusyhtiössä.
Still, almost everyone agrees that it is important to develop skills in the area and they have confidence in their capability to learn the technology.
Silti melkein kaikki ovat sitä mieltä, että on tärkeää kehittää tekoälyyn liittyviä taitoja ja he ovat luottavaisia omaan oppimiskykyynsä.
Driving the Adoption of Artificial Intelligence with Change Management – Case Study from Insurance Industry
Tekoälyn käyttöönoton tehostaminen muutosjohtamisen avulla – tapaustutkimus vakuutusalalta
Their skills related to AI vary widely.
Heidän tekoälyyn liittyvät taitonsa vaihtelevat suuresti.
Building awareness can happen by extensive communication about the concrete examples of how AI could be utilized in the organization.
Tietoisuutta voi kasvattaa kommunikoimalla kattavasti konkreettisista esimerkeistä, miten tekoälyä voisi hyödyntää organisaatiossa.
The case study consists of an employee survey and several in-depth interviews.
Tapaustutkimus koostuu työntekijäkyselystä sekä useasta syvähaastattelusta.
The employees think AI can have a positive impact on their work and firm performance.
Työntekijät ajattelevat, että tekoäly vaikuttaa positiivisesti heidän työhönsä sekä yrityksen suorituskykyyn.
This empirical research shows that employees in the case organization are excited about AI but need more support to utilize AI in their work.
Tämä tutkimus osoittaa, että organisaation työntekijät ovat innoissaan tekoälystä, mutta tarvitsevat enemmän tukea, jotta voisivat hyödyntää sitä työssään.
In addition, management should remove obstacles by facilitating cross-functional teams to endorse alignment between business and AI professionals.
Lisäksi johdon tulisi poistaa esteet fasilitoimalla monialaisia tiimejä, jotka parantavat liiketoiminnan ja tekoälyasiantuntijoiden yhteistyötä.
Most importantly, the organization should support their employees by building awareness of AI.
Tärkeintä on, että organisaatio tukee työntekijöitä kasvattamalla tietoisuutta tekoälystä.
AI can help organizations to automate processes and improve customer experience.
Tekoäly voi auttaa organisaatioita automatisoimaan prosessejaan sekä kehittämään asiakaskokemustaan.
Additionally, the research enlightens what implications AI adoption brings to managers, change facilitators and business professionals.
Lisäksi tutkimus valottaa, mitä implikaatioita tekoälyn käyttöönotolla on johtajille, muutoksen fasilitoijille sekä liiketoiminnan asiantuntijoille.
According to studies, skills of employees and the lack of understanding of AI benefits and use cases are the main challenges.
Tutkimusten mukaan haasteet tekoälyn käyttöönotossa johtuvat pitkälti työntekijöiden taidoista sekä siitä, että tekoälyn etuja ja käyttötarkoituksia ei ymmärretä.
One of the most discussed technologies in recent organizational discourse is artificial intelligence (AI).
Viime aikoina yksi organisaatioissa puhutuimmista teknologioista on tekoäly.
A compelling vision and reasonable sense of urgency are other important drivers on AI adoption.
Muita tekoälyn käyttöönottoa vauhdittavia tekijöitä ovat organisaation visio sekä kohtuullinen kiireellisyydentunne.
The goal of this study is to examine how change management practices can help driving the adoption of AI in an organization.
Tämän tutkimuksen tarkoitus on tutkia, miten muutosjohtamisen käytännöt voivat auttaa tekoälyn käyttöönotossa.
In conclusion, this study explains how change management can help in adoption of AI.
Tämä tutkimus selittää, miten muutosjohtaminen voi auttaa tekoälyn käyttöönotossa.
According to this research, change management practices can help in the adoption of AI.
Tutkimuksen mukaan muutosjohtaminen voi auttaa tekoälyn käyttöönotossa.
However, many organizations face issues while adopting AI.
Tekoälyn käyttöönotto on kuitenkin haasteellista monille organisaatioille.
Renewal of product structures as part of production rearrangement
Tuoterakenteiden uudistaminen osana tuotannon uudelleenjärjestelyä
Technical cleanliness as part of the quality assurance capability
Tekninen puhtaus osana laaduntuottokykyä
Volatile organic compound (VOC) emissions from the Finnish pulp and paper industry
Suomen massa- ja paperiteollisuuden haihtuvien orgaanisten yhdisteiden (VOC) päästöt
For this reason, organization communication should be viewed in a critical manner, as it is influential and powerful.
Tästä syystä organisaatioviestintää tulisi tarkastella kriittisesti, sillä se on vaikuttavaa ja vallankäyttöä.
The project however showed that a picture or a series of pictures is not always an efficient communicational device if it does not include a high enough number of visual cues that indicate to its’ content’s meaning.
Projektissa selvisi kuitenkin, että sarjakuva tai kuva viestinnällisenä välineenä ei ole aina tehokas, jos kuvassa ei ole tarpeeksi visuaalisia vihjeitä, jotka viittaavat sen sisällön merkitykseen.
The interviews raised interesting thoughts on the similarities of communication and pedagogy.
Tutkimushaastatteluissa nousee esille myös kiinnostavia ajatuksia viestinnän ja pedagogiikan yhtäläisyyksistä.
The objective of influencing in communication and pedagogy is the same and in both the aim is to mediate information, skill or meaning.
Pedagogiikan ja viestinnän vaikuttavuuden tavoite on molemmissa sama, ja molemmissa pyritään mahdollisimman toimivaan tiedon tai taidon välitykseen.
Comics as a presentation works well in communication, because there are multiple notations that allow for an effective transference of messages.
Sarjakuva esitystapana toimii hyvin viestinnässä, sillä siinä ovat käytössä monet merkkijärjestelmät, jotka mahdollistavat tehokkaan viestien välityksen.
In the core of the case study is OP Vakuutus Ltd.’s Visualization of a story -project and the two communicational comics made during it, Tiedon äärellä and Miksi MVP ei riitä?.
Tapaustutkimuksen keskiössä on OP Vakuutus Oy:n Tarinan visualisointi -projekti ja siinä tuotetut kaksi viestinnällistä sarjakuvaa, Tiedon äärellä ja Miksi MVP ei riitä?.
The role of an art pedagogue in a business organization can be the pedagogical planning of communication and the education of an art educator can give good skills for this kind of work.
Taidepedagogin rooli kaupallisessa organisaatiossa voi olla viestinnän pedagoginen suunnittelu ja taidepedagogin koulutus antaa tällaiseen hyvät valmiudet.
Communicational comics in business – Case study about visual communications and the conceptions concerning it
Viestinnällinen sarjakuva kaupallisessa ympäristössä – Tapaustutkimus visuaalisesta viestinnästä ja siihen liittyvistä käsityksistä
Communication could be considered a form of social pedagogy, where the audience of communication is being educated to a deliberate direction.
Viestintää voisikin pitää tietynlaisena sosiaalipedagogiikkana, jossa viestittävän sisällön valinnoilla ja rajaamisella kasvatetaan viestinnän yleisöä harkittuun suuntaan.
My Master of Art thesis examines communicational comics, the making of them in a business organization and what kind of impressions of good visual communication their use is based on.
Taiteen maisterin opinnäytteeni tutkii viestinnällistä sarjakuvaa, sen tekemistä kaupallisessa organisaatiossa ja sitä, millaisiin käsityksiin hyvästä visuaalisesta viestinnästä sarjakuvan käyttäminen viestinnässä perustuu.
The thesis is a rapport on the working process in the project and a study of the impressions about visual communications inside a business organization as well as the possible roles of an art pedagogue in this context.
Opinnäytetyö toimii toisaalta projektin työprosessia avaavana raporttina ja toisaalta tutkii kaupallisen organisaation sisäisiä käsityksiä visuaalisesta viestinnästä sekä taidepedagogin mahdollisia rooleja tällaisessa kontekstissa.
These features are the simplification of a picture, comics as a relatable manner of presentation, presenting matters in story-form and a style that deviates from the organization’s usual brand.
Tällaisia tekijöitä ovat kuvan pelkistäminen, sarjakuvan samaistuttavuus esitystapana, tarinallisuus sekä tyylillisesti yrityksen totutusta brändistä poikkeaminen.
Harnessing comics to communicational purposes make it a different category of comics that should be separated from artistic or entertainment comics.
Sarjakuvan valjastaminen viestinnälliseen tarkoitukseen tekee siitä taiteellisesta tai viihteellisestä sarjakuvasta poikkeavaa ja viestinnällinen sarjakuva tulisikin erottaa omaksi sarjakuvan lajikseen.
In this thesis I examine features of visual communication in comics that rose during the interviews, that are considered to be effective.
Tutkielmassa tarkastelen haastatteluissa esille nousseita visuaalisen viestinnän piirteitä, joita pidetään sarjakuvan viestinnällistä tehoa lisäävinä.
The study matter consists of the communicational comics made during the project, personal project notes and interviews with the project working group as well as Tussitaikurit Ltd., a company specialized in communicational white board videos.
Aineisto koostuu projektissa syntyneistä sarjakuvista, omista projektin aikana tekemistäni muistiinpanoista sekä tutkimushaastatteluista Tarinan visualisointi -projektin työryhmän ja viestinnällisiä piirrosvideoita tekevän Tussitaikurit Oy:n työntekijöiden kanssa.
Electromagnetic induction
Sähkömagneettinen induktio
Emissions were calculated according to the IPCC's guidelines.
Päästöjen laskenta toteutettiin IPCC:n ohjeistuksien mukaisesti.
Preliminary uncertainty estimates were made, although complete estimation of uncertainties was not possible within this work.
Päästöjen epävarmuutta tarkasteltiin alustavasti, vaikka lopullista epävarmuusarviota ei tämän tutkimuksen yhteydessä pystytty tekemään.
The emission sources considered were: cement production, lime production, limestone and dolomite use, soda ash use, hydrogen production, ammonia production, natural gas transmission and distribution, and oil refining.
Tarkastellut päästölähteet olivat sementintuotanto, kalkintuotanto, kalkkikiven ja dolomiitin käyttö, natriumkarbonaatin käyttö, vedyntuotanto, ammoniakintuotanto, maakaasun siirto ja jakelu sekä öljyn jalostus.
Combined emissions of the sources examined in the thesis were about 1,340 kt CO2 in 2002, which was about 1.6% of Finland's total emissions.
Työssä tarkasteltujen päästölähteiden yhteispäästöt vuonna 2002 olivat noin 1340 kt CO2.
This means that the results obtained are not very significant in respect of total emissions.
Näin ollen laskennan uudistamisella ei ollut suurta merkitystä kokonaispäästöjen kannalta.
Application of IPCC's Guidances on Finnish Greenhouse Gas Inventory: Carbon Dioxide Emissions from Industrial Processes and Fugitive Emissions from Oil and Gas
IPCC:n ohjeistuksien soveltaminen Suomen kasvihuonekaasuinventaariossa: teollisuusprosessien hiilidioksidipäästöt ja öljyn ja kaasun haihtumapäästöt
Additional sources were searched with the help of Statistics Finland's industry statistics and ILMARI calculation system.
Uusia päästölähteitä etsittiin Tilastokeskuksen teollisuustilaston ja ILMARI -laskentajärjestelmän avulla.
As a result, the methods of calculating emissions for all the sources considered were developed and time series of emissions for the period 1990 to 2003 were calculated.
Tuloksena saatiin laskentamenetelmät käsitellyille päästöluokille ja aikasarjat kyseisille luokille koko inventaarion ajalta 1990-2003.
The most important contribution of the thesis to the overall inventory is improved completeness; the number of source categories to be calculated is now higher than previously.
Työn tärkein merkitys on inventaarion kattavuuden parantuminen: laskettavien päästöluokkien määrää saatiin lisättyä.
The largest emission sources were known to experts already at the beginning of the work.
Suurimmat päästölähteet olivat jo ennestään inventaarion tekijöiden tiedossa.
After gaining knowledge of the possible additional sources, emissions data were collected by a survey to all relevant companies.
Kun mahdolliset päästölähteet oli kartoitettu, päästötiedot selvitettiin erilliskyselyllä yrityksiltä laitoskohtaisesti.
In this thesis the Finnish greenhouse gas inventory's methods for calculating CO2 emissions from industrial processes and fugitive emissions from oil and gas were further developed.
Tässä työssä kehitettiin Suomen kasvihuonekaasuinventaariota teollisuusprosessien hiilidioksidipäästöjen sekä öljyn ja kaasun haihtumapäästöjen osalta.
A further conclusion was that an independent survey to small limestone and dolomite and soda ash users is not required in the future.
Lisäksi päädyttiin siihen tulokseen, että kalkkikiven ja dolomiitin käytön sekä natriumkarbonaatin käytön osalta kaikkien pienimpien lähteiden päästöjä ei tarvitse jatkossa selvittää erilliskyselyllä, vaan päästöjen laskemiseen voidaan käyttää teollisuustilaston tietoja.
Applicable quality control measures were adopted.
IPCC:n ohjeistuksien mukaisia laadunohjausmenettelyjä toteutettiin soveltuvin osin.
On cluster structures in unemployment of OECD-nations
OECD-maiden työttömyyden klusterirakenteista
The results of this thesis are more descriptive than determining; nevertheless the repeated results of different approaches speak in behalf of the stability of the results.
Työn tulokset ovat suuntaa-antavia enemmän kuin määrittäviä, mutta tulosten stabiilisuutta vahvistaa eri menetelmillä saadut samankaltaiset tulokset.
The found clusters can be characterized using common regional labels such as Nordic Countries and Southern Europe.
Näitä tunnistettuja klusterirakenteita voidaan luonnehtia maantieteellisten tekijöiden perusteella kuten Pohjoismaat ja Etelä-Eurooppa.
Greece, Turkey, Mexico, Israel and Spain have high enough unemployment figures to stand out clearly from the rest of the countries.
Muuta merkittävää tuloksissa on, että otosmaat sisältävät muutamia poikkeavia havaintoja (Kreikka, Turkki, Meksiko, Israel, Espanja), joiden työttömyys- ja työelämästä syrjäytymisluvut ovat huomattavasti erillään muista maista.
In the analysis, we have data from 27 different OECD member countries from years 2010 and 2014.
Työn aineisto on vuosilta 2010 ja 2014.
In addition to applying cluster analysis, this thesis gives a review of current clustering methods.
Klusterianalyysin suorittamisen lisäksi työssä keskitytään eri klusterointimenetelmiin.
Previous studies have found geographical, lingual, and cultural clusters of OECD countries, when clustering was based on variables related to unemployment and other measures of welfare.
Työttömyydestä sekä muista kansantalouden hyvinvoinnin mittareita on aikaisemmin löydetty klusteroitumista maantieteellisten, kulttuurillisten sekä kielellisten tekijöiden perusteella.
Cluster structures were found with every hierarchical clustering method we applied.
Työn tuloksena on, että jokaisella työssä käytetyllä hierarkkisella klusterointimenetelmällä aineistosta on tunnistettavissa klusterirakenteita.
The purpose of this thesis work is to study unemployment related cluster structures of OECD member countries.
Tämän työn tarkoituksena on tutkia OECD-maiden työttömyyden klusterirakenteita käyttäen hierarkkisia klusterointimenetelmiä.
In this thesis, instead using of simple unemployment rates, we in addition consider different aspects of unemployment, including youth not in education, employment or training.
Tässä työssä työttömyyden käsitettä laajennetaan muihin työvoiman hyödyntämisen mittareihin ja nuorten työelämästä syrjäytymiseen, sekä etsitään 27 OECD-maasta klusterirakenteita koskien näitä tekijöitä.
Automatic generation of dialogs from database descriptions
Dialogien automaattinen luonti tietokantakuvauksista
An economical and technical comparison made for the typical route clarifies differences between alternatives.
Taloudellinen ja tekninen vertailu tehtiin tyypillisellä reitillä ja tuloksena saatiin selvitettyä vaihtoehtojen väliset eroavaisuudet.
The differences in economical results are mostly the consequence of varying open water service speeds.
Vaihtoehtojen väliset erot kokonaistaloudessa johtuvat pääasiassa avovesinopeuksien eroista.
Single Screw Low Speed Machinery Alternatives for Modern Ice Class Aframax Tankers
Nykyaikaisten yksipotkuristen Aframax-tankkerien hidaskäyntisiä koneistovaihtoehtoja
Economically interesting options are selected and both economic and technical comparisons are made for the typical ice class IA Aframax tanker.
Työssä on esitelty jäissätoiminnan vaatimukset täyttäviä propulsiokoneistoratkaisuja, joista taloudellisesti mielenkiintoisiksi arvioituja vaihtoehtoja on vertailtu taloudellisesti ja teknisesti IA-jääluokan Aframax tankkerissa.
As the ice operation includes many dependencies, the optimum result is sensitive too selections and assumptions adopted.
Jäissätoiminnan monien riippuvuuksien takia eri valinnat ja oletukset saattavat johtaa eri lopputuloksiin, joten tämän tutkimuksen tuloksia tuke käyttää suuntaa-antavina eikä niinkään absoluuttisina totuuksina.