natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Project management literature does not describe how the sponsor behaves during project control in this specific occupational safety and health (OSH) public sector project context.
Projektijohtamisen kirjallisuus ei kuvaa valvojan käyttäytymistä projektivalvonnan aikana erityisesti työterveys- ja työturvallisuusprojektien toimintaympäristössä.
This study increases the understanding that other sponsors, ministries, researchers and project executors have regarding sponsor actions in the OSH field.
Tämä tutkimus lisää muiden valvojien, ministeriöiden, tutkijoiden ja muiden projekteja toteuttavien ymmärrystä työterveys- ja työturvallisuusprojektien valvonnasta.
These impacts were changes or actions that happened during and after the project according to the perceptions of the sponsor.
Vaikuttavuudella kuvataan tässä tutkimuksessa muutoksia tai toimintoja, jotka ovat tapahtuneet valvojan kokemuksen mukaan kyseisillä alueilla joko projektin aikana tai sen jälkeen.
The main terms found for sponsor were "bureaucrat", "participator", "expert" and "observer".
Valvoja painotti joko "byrokraatin", "asiantuntijan" tai "osallistujan" käyttäytymistä projektivalvonnan aikana.
A sponsor is a specific person who acts in the ministry department.
Tässä tutkimuksessa valvoja on erityinen henkilö, joka toimii ministeriön osastolla ja valvoo projekteja.
This study makes an important contribution to both the practical and theoretical level of project management, especially from the sponsor point of view in the public sector context.
Tämä tutkimus lisää projektijohtamisen teoreettista ja käytännön tietoa erityisesti projektin valvojan näkökulmasta.
Additionally, similarities were found between the behavior of sponsors.
Eri valvojien käyttäytymisessä tunnistettiin yhteisiä piirteitä.
Interviews were organized for twenty sponsors, and the experiences of the sponsors were analyzed on the basis of Grounded Theory methodology.
Valvojan kertomukset ja kokemukset on analysoitu hyödyntäen Grounded teoriaa (GT).
The impacts were grouped into two sections; the impacts on the organization and the impacts of cooperation.
Vaikuttavuusalueet ryhmiteltiin kahteen vaikuttavuusalueeseen.
For example, human strategic management, staff training and impact assessment methods are some areas that could be examined in more detail from the sponsor point of view.
Näitä näkökulmia voivat olla henkilöstöjohtaminen, henkilöstökoulutus ja vaikuttavuuden arviointimenetelmät.
The study indicated that sponsor behavior was polymorphic.
Tutkimus osoitti, että valvojan käyttäytyminen projektissa on monimuotoista.
The results indicated that the sponsor recognized many impact dimensions.
Tutkimus osoitti, että valvoja tunnistaa useita vaikuttavuuden alueita projektivalvonnasta saadun kokemuksen perusteella.
The context organization of this study was the department of a ministry that operated in the OSH field while the focus is a sponsor.
Tutkimuksen toimintaympäristönä oli ministeriön yksi osasto, joka toimii työterveyden ja työturvallisuuden alueella.
Secondly, project management literature does not describe how the sponsor perceives the impacts of projects in this OSH context.
Projektijohtamisen kirjallisuus ei myöskään kuvaa valvojan edustajan kokemia projektien avulla aikaansaatuja vaikuttavuuksia.
The study also looks for possible connections between sponsor behavior and impacts that are found from the perceptions of sponsors.
Tutkimustulokset osoittavat, että valvojan käyttäytymistavoilla ja koetulla vaikuttavuudella on mahdollisesti yhteyttä.
It also seems that the literature does not recognize how the behavior of the sponsor is related to sponsor perceptions of project impact.
Kirjallisuus ei myöskään tunnista valvojan koetun käyttäytymisen ja koettujen projektin vaikuttavuuksien välistä yhteyttä.
The objective of this study is to increase understanding of sponsor behavior and impacts in public sector projects from the viewpoint of the sponsors themselves.
Tutkimuksen tavoitteena onkin oppia ymmärtämään niitä valvojan kokemuksia, joita on saatu projektien valvonnan aikana.
It provides better possibilities for open discussion of sponsor activities in public sector projects.
Tutkimustuloksilla voidaan edistää avointa keskustelua sekä valvojan käyttäytymisestä että projektien vaikuttavuudesta.
According to the study, more research is needed on sponsor behavior.
Tutkimus keskittyy valvojan kokemuksiin.
A method to measure cell-generated forces in 3D cancer-cell cultures
Menetelmä soluvoimien mittaamiseen 3D-syöpäsoluviljelmissä
Several proposals on how to improve the regulations were presented.
Useita ehdotuksia sääntöjen kehittämiseksi esitettiin.
Polar Code, adopted in 2014, entered into force in 2017.
Vuonna 2014 hyväksytty Polarkoodi astui voimaan vuonna 2017.
The aim of this thesis is to explain the background of these regulations and analyse the effect of them with an example case.
Tarkoituksena on selittää näiden sääntöjen taustaa sekä analysoida niiden vaikutuksia esimerkkilaivan avulla.
Damage stability regulations for ships are constantly evolving.
Vauriovakavuussäännöt laivoille kehittyvät jatkuvasti.
The purpose is to find, what design choices are required to design a small cruise ship, which can comply with both sets of regulations.
Tavoitteena on selvittää, mitä valintoja tulee tehdä suunniteltaessa pientä risteilijäalusta, joka noudattaa molempia säännöstöjä.
In addition to that, slight addition of subdivision works at the solving of local stability problems.
Tämän lisäksi vähäinen osastoinnin lisääminen toimii paikallisten vakavuusongelmien ratkaisussa.
Changing operational profiles and results from new research, amongst others, force International Maritime Organization IMO to develop new regulations for damage stability.
Muun muassa muuttuvat operointiprofiilit ja uudet tutkimustulokset pakottavat Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n kehittämään uusia vauriovakavuussääntöjä.
It was also noticed that SOLAS 2020 damage stability regulations are more restrictive for design than those of Polar Code.
Huomattiin myös, että SOLAS 2020 vauriovakavuussäännöt ovat rajoittavampia suunnittelun kannalta kuin Polarkoodin säännöt.
After a research project conducted by European Maritime Safety Agency EMSA in 2008 found SOLAS 2009 damage stability rules lacking, IMO started a development process to improve the damage stability regulations.
Euroopan meriturvallisuusviranomainen EMSA totesi vuoden 2008 tutkimusprojektissaan SOLAS 2009 vauriovakavuussäännöt puutteellisiksi, jonka johdosta IMO aloitti kehitysprosessin näiden sääntöjen parantamiseksi.
In 2017, a new set of damage stability regulations known as SOLAS 2020 was adopted and will enter into force in 2020.
Vuonna 2017 SOLAS 2020:nä tunnettu sääntömuutos vauriovakavuuteen hyväksyttiin, ja se astuu voimaan vuonna 2020.
Implementation of new damage stability regulations in the design of small polar cruise ships
Uusien vauriovakavuussääntöjen implementointi polaarialueille tarkoitettujen pienten risteilijäalusten suunnittelussa
This thesis studies the combined effect of the damage stability regulations of Polar Code and SOLAS 2020 in the design of cruise ships.
Tämä diplomityö tutkii Polarkoodin ja SOLAS 2020:n vauriovakavuussääntöjen yhteisvaikutuksia pienten risteilijäalusten suunnittelussa.
As a result, it was found that utilizing cross-flooding pipes is the best solution in regards to the new damage stability regulations.
Työn tuloksena selvisi, että paras ratkaisu uusien vauriovakavuussääntöjen kannalta on cross-flooding -putkien hyödyntäminen.
It sets additional requirements for ships operating in polar waters, including damage stability regulations for new-built ships.
Polarkoodi asettaa lisävaatimuksia polaarisissa vesissä operoiville aluksille, mukaan lukien vauriovakavuussäännöt uusille laivoille.
Taking ice damages into account in these regulations is important for survivability.
Onnettomuuksista selviämisen kannalta tärkeitä ovat vauriovakavuussäännöt, jotka ottavat jäävauriot huomioon.
The main difference in the regulations is new formulas for calculating required subdivision index R. The increased amount of marine traffic in polar waters has caused a need for regulations, which focus on ships operating in these areas.
Lisääntynyt merenkulku polaarisissa vesissä on aiheuttanut tarpeen näillä alueilla operoiviin laivoihin keskittyvään säännöstöön.
Modelling artificial groundwater and bank infiltration at Vehoniemenharju, Kangasala, Finland
Tekopohjaveden ja rantaimeytymisen matemaattinen mallintaminen Kangasalan Vehoniemenharjulla
Kinetics of oxygen deligniflcation in a continuous stirred tank reactor
Happidelignifioinnin kinetiikka jatkuvatoimisessa agitointireaktorissa
A 3-way merging algorithm for synchronizing ordered trees - The "3DM" merging a differencing tool for XML
Kolmen synkronoitavan puun yhdistämisalgoritmi ja sen toteutus XML:n yhdistämis- ja vertailutyökaluna "3DM"
Dynamic urban biotopes are one possible solution to meet these demands.
Dynaamiset kaupunkibiotoopit ovat yksi mahdollinen vastaus näihin vaatimuksiin.
Planned vegetation should also be economically possible to install and maintain.
Lisäksi kasvillisuutta tulee olla taloudellisesti mahdollista toteuttaa ja ylläpitää.
The importance of planting design of urban green areas will be highlighted when cities grow and become more dense.
Urbaanien viheralueiden kasvillisuussuunnittelun merkitys korostuu kaupunkien kasvaessa ja tiivistyessä.
Vegetation of urban green areas should meet the demands of functionality and esthetics while supporting the biodiversity of urban nature.
Kaupunkien viheralueiden kasvillisuuden tulee sekä vastata ihmisten toiminnallisiin ja esteettisiin vaatimuksiin että tukea kaupunkiluonnon biologista monimuotoisuutta.
Diversity of different plants and small planting patterns are beneficial also to regular perennial plantings, because then the decline of one species will not affect the whole planting too much.
Monilajisuudesta ja pienistä lajikuvioista on hyötyä myös tavallisessa kasvillisuussuunnittelussa, koska silloin yhden lajin taantuminen ei häiritse kokonaisuutta niin paljon.
They are species-rich and multi-layered plant societies, that are planned according to local growing conditions.
Ne ovat kerroksellisia ja monilajisia kasviyhdyskuntia, jotka suunnitellaan kasvupaikan olosuhteiden mukaan.
They function like natural plant communities and can develope independently, with minimal maintenance.
Ne toimivat kuten kasviyhdyskunnat luonnossa ja kehittyvät mahdollisimman itsenäisesti, vain muutosta ohjailevalla ylläpidolla.
Dynamic urban biotopes as a design model for perennial plantings in Helsinki
Dynaamiset kaupunkibiotoopit perennojen suunnittelun mallina Helsingissä
Layered and diverse vegetation is more resilient towards changes in growing conditions than large planting patterns of one species.
Kerroksellinen ja monilajinen kasvillisuus kestää olosuhteiden muutoksia paremmin kuin laajat, yksilajiset istutuskuviot.
Dynamic perennial communities can be used side by side the regular planting design methods and they can complement woody vegetation in existing parks.
Dynaamiset perennayhdyskunnat sopivat vaihtoehdoksi tavallisen kasvillisuussuunnittelun rinnalle ja täydentämään jo olevien viheralueiden kasvillisuutta.
These case study plantings were inventoried and some of the planners and management workers were interwieved to gather more comprehensive data of the plantings.
Kohteiden suunnittelijoita ja ylläpidon työntekijöitä haastateltiin inventoinnissa kerättyjen tietojen täydentämiseksi.
Making comparisons with the two types of perennial plantings was difficult due to the difference in the age of the plantings and lacking information of used management resources.
Vertailu oli kuitenkin vaikeaa johtuen tutkittujen kohteiden eri-ikäisyydestä sekä siitä, että tilastoitua tietoa ylläpitoon käytetyistä resursseista ei ollut saatavilla.
Case studies showed that the dynamic perennial societies and most of the regular perennial plantings had been succesful and sustainable in Helsinki.
Tapaustutkimuksissa todettiin että sekä dynaamisten perennayhdyskuntien koealueet että suurin osa tavallisista perennaistutuksista olivat menestyneet hyvin.
Litterature review of current European and American theories of dynamic urban biotopes and perennial communities was used to form a theoretical framework.
Kirjallisuuskatsauksen avulla perehdyttiin eurooppalaisiin ja yhdysvaltalaisiin tutkimussuuntauksiin dynaamisista kaupunkibiotoopeista ja perennayhdyskunnista.
Dynamic perennial communities can be applied to Helsinki by acknowledging the local and sitespecific conditions.
Diplomityön tulosten perusteella dynaamisia perennayhdyskuntia voidaan soveltaa Helsinkiin ottaen huomioon alueelliset erityispiirteet ja kasvupaikkakohtaiset olosuhteet.
The design method developed in this thesis is practical and can be used in the future to design dynamic perennial communities in FInland.
Tässä työssä kehitettyjä suunnitteluperiaatteita on mahdollista hyödyntää laajemmin dynaamisten perennayhdyskuntien suunnittelussa Suomessa.
Climate change challenges landscape architects to evaluate methods of planting design in a new way.
Ilmastonmuutos ja viheralueiden ylläpidon resurssien väheneminen haastavat pohtimaan kasvillisuussuunnittelun totuttuja toimintatapoja uudelleen.
The main goal of this thesis was to study how dynamic urban biotopes can be used as a model for planting design of perennials in Helsinki.
Tämän työn päätavoite oli selvittää, miten dynaamisia perennayhdyskuntia voidaan soveltaa Helsingissä.
A hypothesis was formed based on the litterature review: dynamic perennial societies are sustainabile and need less management than regular perennial plantings, that consist of single-species planting patterns.
Teoriakehyksen pohjalta muodostettiin hypoteesi dynaamisten perennayhdyskuntien kestävyydestä ja helppohoitoisuudesta verrattuna tavallisiin, yksilajisista lajikuvioista koostuviin perennaistutuksiin.
The hypothesis was tested with case studies of existing perennial plantings in Helsinki.
Hypoteesia testattiin tapaustutkimuksissa, joissa perehdyttiin kahteen Helsingissä olevaan dynaamisten perennayhdyskuntien koealueeseen sekä kahteentoista tavalliseen perennakohteeseen.
However, the dynamic perennial communities had tackled these challenges more successfully and with less management.
Molemmissa oli ollut alkuvaiheessa samankaltaisia haasteita rikkaruohottumisen kanssa, mutta dynaamiset perennayhdyskunnat olivat selvinneet niistä paremmin ja kevyemmällä ylläpidolla.
The theory of perennial communities was applied to the local conditions of Helsinki trough formulating a new planting design method.
Teoriakehyksen ja tapaustutkimusten tulosten, sekä Helsingin erityispiirteiden ja käytäntöjen pohjalta teoriaa sovellettiin paikallisiin olosuhteisiin kehittämällä suunnitteluperiaatteet dynaamisille perennayhdyskunnille.
The method was tested by planning a new dynamic perennial community into Eiranranta.
Niitä testattiin uuden koealueen suunnittelussa Eiranrantaan.
Stray current compensation in the DC-link current measurement of frequency converter
Moottorikaapeleiden hajavirtojen kompensointi taajuusmuuttajan välipiirivirranmittauksessa
A large part of the thesis consists of a literature survey.
Suuri osa työstä koostuu kirjallisuuskatsauksesta.
This thesis presents different light sources and compares their characteristics.
Tässä työssä tutustutaan eri valonlähteisiin ja vertaillaan niiden ominaisuuksia.
Lighting measurements are carried out in a clothing store in which ceramic metal halide lamps are used as a lighting source.
Valaistusta tutkitaan suorittamalla mittauksia vaateliikkeessä, jossa keraamisia monimetallilamppuja on käytetty valonlähteenä.
One of the aims is also to investigate which requirements the lighting in shops has to fulfil.
Tavoitteena on myös kartoittaa vaatimuksia, joita kauppakeskusten liikkeet asettavat valaistukselle.
In one case it is studied whether changing general lighting to LEDs in a clothing store in a shopping mall would be worthwhile today.
Työssä otetaan selville, kannattaako yleisvalaistuksen vaihtaminen eräässä kauppakeskuksen vaateliikkeessä tällä hetkellä LED-valaisimiin.
The results show, for the time being, that the ceramic metal halide lamp is a more efficient light source than the LED for general lighting in the clothing store where the research was conducted and where a lot of light is desired.
Tulokset osoittavat, että keraaminen monimetallilamppu on tällä hetkellä LED-valaisimia tehokkaampi valonlähde yleisvalaistukseen vaateliikkeessä, jossa tutkimus suoritettiin.
Furthermore, questionnaires and interviews are used in order to find out how the customers and personnel experience the lighting in the shop where the research was conducted.
Asiakkaiden ja henkilökunnan kokemuksia valaistuksesta kartoitetaan kyselytutkimuksilla ja haastatteluilla samassa liikkeessä.
The making of nanocellulose with TEMPO-oxidation
TEMPO-hapetuksen käyttö nanoselluloosan valmistuksessa
A thermal insulated concrete block
Lämmöneristetty betoniharkko
The Image of You Will Follow Me: from an experience to an idea, from an idea to a film
Kuvas seuraa mun matkallain: kokemuksesta ideaan, ideasta elokuvaksi
A human being or the inner self is no longer the measure of all things.
Ihminen tai sisäinen yksilö eivät ole kaiken mittana.
What kinds of relationships emerge from this situation, and from whose perspective are these relationships assessed?
Minkälaisia suhteita tilanne tuottaa, ja kenen tai minkä näkökulmasta niitä arvioidaan?
Each Horizon illuminates the subject from its own perspective, while also engaging in dialogue with the other Horizons.
Jokainen Horisontti valottaa aihetta omasta tulokulmastaan käsin, keskustellen silti samaan aikaan muiden Horisonttien kanssa.
The goal of my research is to perceive and understand the special position that a televisual production designer has in the midst of an electronic media environment.
Tutkimuksessani pyrin hahmottamaan ja ymmärtämään sitä erityislaatuista positiota, joka tv-lavastajalla on sähköisen mediaympäristön keskellä.
I plan to observe my experiences on sector-specific contexts and meanings gained throughout the years within a framework based on philosophy, which reflects both phenomenological and post-human themes, and finally narrowing down most crucially to the thinking and concepts of Gilles Deleuze and Félix Guattari.
Pyrin tarkastelemaan vuosien varrella kertyneitä kokemuksiani alaani liittyvistä konteksteista ja merkityksistä filosofiaan nojaavassa rajauksessa, joka heijastelee yhtäältä fenomenologisia toisaalta posthumanistisia teemoja, tarkentuen lopulta keskeisimmin Gilles Deleuzen ja Felix Guattarin ajatteluun sekä käsitteistöön.
In terms of structure, my text consists of three main parts, which I have named Horizons.
Tutkimustekstini noudattaa rakennetta, joka jakautuu kolmeen pääjaksoon, jotka nimeän Horisonteiksi.
This way, I am hoping to shed light on the key topics and themes of my research from multiple perspectives simultaneously.
Näin pyrin valottamaan tutkimukseni keskeisiä aiheita ja teemoja useammalta suunnalta yhtaikaa.
Through its philosophical points of reference, my research reflects the inseparable but also controversial and ambivalent relationships between different opposites, as well as elements and phenomena regarded as mutually contradictory, such as the dynamics and unstoppable movement between subject and object, self and other, or distance and closeness.
Filosofisten viitepisteidensä kautta tutkimukseni ydin heijastelee erilaisten vastaparien ja vastakohtaisuuksina pidettyjen asioiden sekä ilmiöiden välisiä erottamattomia mutta samalla ristiriitaisia ja ambivalentteja suhteita, jotka kytkeytyvät muun muassa subjektin ja objektin, minuuden ja toiseuden tai etäisyyden ja läheisyyden väliseen dynamiikkaan ja pysähtymättömään liikkeeseen.
The dynamics bring forth contemplation on, for example, telepresence, and the relationship between multiplicity and self.
Dynamiikka tuo esiin pohdintaa muun muassa etäläsnäolosta sekä moneuden ja henkilökohtaisuuden välisestä suhteesta.
This position is expanded from professionalism towards a framework linked with all encounters taking place by the screens of all media.
Tuo positio laajenee ammatillisuudesta ulospäin kohti viitekehystä, joka kytkeytyy kohtaamisiin kaikkien mediavälineiden "ruutujen" äärellä.
The idea of an in-between space is also key to my research setup, as due to the scarce artistic and philosophical discourse in the field of televisual production design, it is necessary to have a dialogue with theoretical texts outside one’s own sector, and adopt an intermediate position between various research discourses and views.
Välitilan idea on keskeinen myös tutkimusasetelmalleni, jossa tv-lavastuskentänsisäisen taiteellisen ja filosofisen keskustelun vähäisyyden vuoksi on välttämätöntä keskustella oman ammattialueen ulkopuolisten teoreettisten tekstien kanssa ja asettua monenlaisten tutkimuksellisten diskurssien sekä näkemysten välimaastoon.
In this case, both televisual in-between space and televisual designership are based on a process of continuous change, in which the observer, author or spectator is no longer defined by subjective borders alone.
Tällöin sekä televisuaalisen välitilan että myös televisuaalisen lavastajuuden lähtökohdat ovat jatkuvassa muotoutumisen liikkeessä olevassa prosessissa, jossa subjektiiviset rajat eivät yksin määrittele havainnoijaa, tekijää tai katsojaa.
In addition to televisual in-between space, this set-up also generates another key concept for my research: televisual designership.
Tällainen asetelma synnyttää välitilallisuuden ohella myös toisen tutkimukseni keskeisen käsitteen: televisuaalinen lavastajuus.
My study can be seen as a thought experiment viewed through the framework of philosophy, and focusing on questions such as the following: What kinds of spatial experiences are generated by visual displays and screens?
Tutkimustani voi pitää filosofisen kehyksen läpi tarkasteltuna ajatuskokeena, joka kysyy muun muassa: Minkälaisia tilakokemuksia kuvaruutujen ja näyttöjen äärellä syntyy?
When the most central theme is linked to relationships which are activated on the borders of electronic visual displays, and the flickering locations, places and spaces generated therein, complex perspectives expressing both simultaneity and mediality emerge.
Kun keskeisin teema kytkeytyy sähköisten kuvapintojen raja-alueilla aktivoituviin suhteisiin ja niiden synnyttämien sijaintien, paikkojen ja tilojen häilyvyyteen, nousee tällöin esiin sekä samanaikaisuutta että mediaalisuutta/välittyvyyttä ilmaisevia moniselitteisiä näkökulmia.
The starting point for my practice-led research is to intertwine theoretical and philosophical concepts with experiences that stem from my own artistic authorship during my career as a production designer in television (a designer of sets and also the wider artistic concept) spanning over twenty years.
Tekijälähtöisen tutkimukseni lähtökohtana on kietouttaa teoreettisia ja filosofisia käsitteitä kokemuksiin, jotka kumpuavat omasta taiteellisesta tekijyydestäni yli kaksikymmenvuotisen urani aikana tv-lavastusten suunnittelijana.
Our relationships with screens and visual displays are also inevitably connected with spectatorship and authorship, which are simultaneously singularly and collectively attuned.
Suhteet kuvaruutuihin ja näyttöihin liittyvät samalla myös väistämättä katsojuuteen ja tekijyyteen, jotka ovat yhtaikaa sekä yksittäisesti että kollektiivisesti virittyneitä.
My goal is to create concepts which can be used to describe the event environment shared by authors and spectators; the world in which the surface of the electronic image signifies a borderline where relationships between different parties are created.
Pyrin luomaan käsitteitä, jotka voivat ilmaista kuvapintojen ja näyttöjen äärellä toteutuvaa tekijyyden ja katsojuuden jakamaa tapahtumaympäristöä, maailmaa, jossa sähköinenkuvapinta merkitsee eri osapuolten välisiä suhteita tuottavaa raja-aluetta.
The world manifests itself on the most extensive levels, and its rhizomes reach the furthest.
Maailman ilmenemisen tasot ja rihmastot ovat niitä laajempia.