natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition to social skills, the educationalists also experienced the individual and scientific thinking skills to be an important part of their expertise.
Sosiaalisen ulottuvuuden lisäksi kasvatustieteilijän asiantuntijuus käsitti myös yksilöllisiä reflektiivisiä ja oman toiminnan kehittämiseen liittyviä tekijöitä sekä tieteelliseen ajatteluun kuuluvia formaaliin tietoon ja tiedon integraation taitoihin liittyviä osa-alueita.
The target group was chosen by the fact that generalist education does not prepare the student to any specific job or position in working life.
Tutkimushenkilöiksi valittiin kasvatustieteiden generalistialojen osaajia, sillä tällainen suoraan mihinkään ammattiin tai työnkuvaan valmistamaton koulutus koettiin kiinnostavana asiantuntijuuden kehittymiseen liittyen.
These were the categories that also were listed to be developed during the university studies.
Nämä olivat tekijöitä, jotka koettiin myös merkittävinä opinnoissa sekä toisaalta sellaisina osa-alueina, joiden suhteen koulutuspoluilla koettiin olevan myös puutteita.
The interviews were based on specific questions and a task to point out critical incidents from the beginning of the studies to these days.
Haastattelurunko muodostui sekä valmiiksi muotoilluista kysymyksistä että avaintapahtumapiirroksesta, jonka avulla haastateltavat jäsensivät visuaalisesti koulutus- ja urapolkujensa varrelle kytkeytyviä merkityksellisiä asioita, tapahtumia tai henkilöitä.
The data was analyzed by creating themes and categories about the data.
Tutkimustuloksia analysoitiin kolmen eri tutkimuskysymyksen kautta, joiden osalta aineistoa käsiteltiin kolmen ylemmän tason teeman avulla.
These results verified the ideas that the former literature also supports.
Tulokset mukailevat myös teoriaosassa esiteltyjä havaintoja osaamisen kehittymisestä.
When the teacher was involved in a discussion, the teacher explained and clarified issues on behalf of the students.
Opettajan osallistuessa keskusteluun hän selitti ja selvensi asioita opiskelijoiden puolesta.
Finally, different question types were compared in relation to the quality of subsequent answers.
Lopussa erilaisten kysymystyyppejä suhteessa opiskelijoiden vastausten laatuun verrattiin.
Theory-based content analysis was used to classify different question types and the quality of elaboration in answers that the students expressed.
Teoriasidonnaista sisällönanalyysia käytettiin luokittelemaan erilaiset kysymystyypit ja ajattelun laatu niissä vastauksissa, joita opiskelijat kysymyksille antoivat.
Enhancing First-year Bioscience Students’ Collaborative Elaboration through Questions in a Small Group Discussion
Ensimmäisen vuoden biotieteiden opiskelijoiden yhteisöllisen tiedon kehittelyn edistäminen kysymysten keinoin pienryhmäkeskustelussa
The focus of the analysis were the utterances in the group discussion of eight first-year bioscience students and their teacher.
Analyysin kohteena oli kahdeksan ensimmäisen vuoden biotieteiden opiskelijan sekä heidän opettajansa ilmaisut keskustelussa.
Previous studies have concluded that applying collaborative learning methods in university courses, such as a small group work, enhances profound understanding of a learning issue and students’ thinking processes.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että yhteisöllisten oppimismenetelmien, kuten pienryhmätyöskentelyn soveltaminen yliopistokursseilla edistää opiskeltavien asioiden kriittistä käsittelyä ja opiskelijoiden ajatteluprosesseja.
In a group, students bring up new ideas and process, justify them from different perspectives, evaluate explanations and try to form a shared understanding of the theme to be studied.
Ryhmässä opiskelijat tuovat esille ideoitaan, käsittelevät ja perustelevat niitä eri näkökulmista, arvioivat esitettyjä perusteita ja pyrkivät muodostamaan yhteisen näkemyksen opiskeltavasta aiheesta.
The results emphasised the interpretation that students are used to express simple questions that do not challenge their thinking but that teachers can use explanative and meaningful questions to support students to elaborate their ideas thoroughly.
Tulokset vahvistavat tulkintaa, että opiskelijat ovat tottuneita esittämään yksinkertaisia kysymyksiä, jotka eivät haasta ajattelua, mutta opettaja voi käyttää selittäviä ja mielekkäitä kysymyksiä tukemaan opiskelijoiden yhteisöllistä tiedon kehittelyä.
In this study, the video data collected from a small group discussion in a field course in biology were analysed.
Tutkimuksessa analysoitiin biotieteiden kenttäkurssilla kerättyä videoaineistoa yhden pienryhmän keskustelusta.
In line with previous studies, the students elicited factual and declarative questions checking prior knowledge and the accuracy of their ideas.
Aiempien tutkimusten tapaan opiskelijat esittivät faktoihin perustuvia ja deklaaratiivisia kysymyksiä, joilla tarkistettiin aiemman tietämyksen ja ideoiden paikkansapitävyyttä.
The teacher presented explanative and meaningful questions when asking the students to interpret and meta questions when encouraging other students to join a discussion.
Opettaja esitti selittäviä ja mielekkäitä kysymyksiä pyytäessään opiskelijoita tekemään tulkintoja sekä metakysymyksiä, joilla hän kannusti opiskelijoita osallistumaan keskusteluun.
Questions have been found to be effective for improving students’ deep and collaborative knowledge elaboration, but the interrelationship between these two has not been investigated extensively, thus, only in the context of medical education.
Kysymykset on tunnistettu tehokkaaksi keinoksi edistää opiskelijoiden syvällistä ja yhteisöllistä tiedon kehittämistä, mutta ilmiöiden keskinäistä yhteyttä yliopistokontekstissa on tutkittu melko vähän ja lähinnä lääketieteen opetuksessa.
When answering, the students accepted different ideas without explaining or elaborating them further.
Vastatessaan opiskelijat eivät juurikaan perustelleet ideoitaan tai kehittäneet muiden ideoita eteenpäin.
The aim of the group work and the discussion was to find out the students’ prior knowledge and elaborate ideas for defining a research problem.
Keskustelun tavoitteena oli kartoittaa jokaisen opiskelijan aiempi tietämys opiskeltavasta aiheesta ja kehittää tietoa tutkimusongelman määrittelemiseksi.
The objective of this study was to analyse how questions are used in a small group discussion for enhancing undergraduate students’ collaborative elaboration of knowledge in the context of biosciences.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli analysoida eri biotieteen kontekstissa, miten kysymyksiä käytetään edistämään yliopisto-opiskelijoiden yhteisöllistä tiedon kehittelyä.
The results show that applying collaborative learning methods requires that students are taught to ask meaningful questions and that pedagogical programs aiming at learning question strategies enhancing collaborative learning are developed and made available for teachers.
Tutkimustulokset korostavat, että yhteisöllisten oppimismenetelmien käytössä ja opettajille suunnitelluissa pedagogisissa ohjelmissa tulisi entistä paremmin huomioida yhtäältä, miten ohjata opiskelijoita kysymään mielekkäitä kysymyksiä ja toisaalta, minkälaisia strategioita käyttää tukemaan opiskelijoiden yhteisöllistä tiedon kehittelyä.
But in slightly different ways."
Mutta vähän eri tavoin."
180 people answered the survey, 98 percent of which were women.
Kyselylomakkeeseen vastasi 180 henkilöä, joista 98 prosenttia oli naisia.
Meat-eating has a significant impact on the environment.
Lihansyönnillä on huomattavia ympäristövaikutuksia.
I analysed the data by doing a content analysis on the answers.
Analysoin aineiston hyödyntäen aineistolähtöistä sisällönanalyysiä.
Reducing meat-eating in families with children : "Everyone eats less meat all the time.
Lihansyönnin vähentäminen lapsiperheissä : "Kaikki syö lihaa vähemmän koko ajan.
The method of the study was an online survey with structured multiple choice questions as well as open questions.
Lomake sisälsi sekä strukturoituja monivalintakysymyksiä että avoimia kysymyksiä.
The results also show that the respondents feel the need to explain their choice to reduce their meat-eating.
Tutkimustuloksista ilmenee lisäksi, että vastaajat kokevat tarvetta selittää valintaansa lihansyönnin vähentämisestä.
The data was collected between February and March in 2019.
Tutkimusaineisto kerättiin helmi-maaliskuussa 2019 kyselytutkimuksena Helsingin yliopiston e-lomakkeella.
Furthermore, this study investigates the mother’s role in the preparation of food: earlier studies have shown that the mother’s role in serving and preparing food for the family is significant.
Lisäksi tutkimuksessa selvitetään äidin roolia perheen ruoanvalmistajana: aiemman tutkimuksen mukaan äidin rooli perheen ruokahuollossa on merkittävä.
Therefore it has been recommended that people reduce the amount of meat in their diet due to ecological and health reasons.
Näin lihansyönnin vähentämistä ruokavaliossa on suositeltu sekä ekologista että terveydellistä tekijöistä johtuen.
When reviewing the results, it has to be taken into consideration that women were over represented in the study, which might affect the results.
Tuloksia tarkastellessa tulee huomioida, että naiset ovat tässä tutkimuksessa yliedustettuja.
The mother’s role in serving and preparing the food is still significant, as shown in earlier studies.
Äidin rooli perheen ruokahuollon vastaavana osoittautuu yhtä vahvaksi, kuten aiemmassa tutkimuksessa on tuotu esiin.
The results of the study also show that the person most opposed to reducing meat-eating in the family is the father, not the children.
Tutkimustuloksista ilmeni, että perheen lihansyönnin vähentämistä vastustaa eniten perheen isä, eikä lapset.
In addition, the production of meat is ethically questionable due to the treatment of the animals.
Lisäksi lihantuotanto on myös eettisesti ongelmallista, koska eläintenhyvinvointikysymykset nousevat esiin tehotuotannossa.
The results show that when a family starts reducing their meat-eating, not all family members reduce their meat-eating in the same way.
Tutkimuksen mukaan perheen aloittaessa lihansyönnin vähentämisen, kaikki perheenjäsenet eivät kuitenkaan vähentäneet lihansyömistään samalla tavoin.
This study explores the ways in which families with children have reduced their meat-eating and how the reduction of meat has changed the families’ eating habits.
Tutkimus tarkastelee sitä, millä tavalla lapsiperheissä lihansyönnin vähentäminen on toteutettu ja miten lihansyönnin vähentäminen on muuttanut perheen ruokailutottumuksia.
The study also strengthens the connection between meat and milk and the meat industry, since consumers who reduce milk also tend to reduce meat, and vice versa.
Tutkimuksessa vahvistuu myös lihan ja maidon yhteys lihantuotantoon liittyvinä tekijöinä, joista toisen käyttöä vähentäessään kuluttaja todennäköisesti vähentää myös toista.
Also, there is notable evidence for the negative impacts that meat-eating has on health.
Myös lihansyönnin haitallisista terveysvaikutuksista on vahvaa näyttöä.
The eating habits of the families became more plant-based and many families made different foods after reducing their meat-eating than before they had reduced their meat-eating.
Perheiden ruokatottumukset muuttuivat lihansyönnin vähentämisen jälkeen kasvispainotteisemmiksi ja useassa perheessä tehtiin erilaisia ruokia verrattuna aikaisempaan ruuanlaittotottumuksiin.
This study is focusing on families with children, where meat-eating has been reduced.
Tutkimuskohteena ovat lapsiperheet, jotka ovat vähentäneet lihan kulutustaan.
The student data consists of 3541 9th grade students and the teacher data of 163 home economics teachers.
Oppilasaineiston muodostaa 3541 9. vuosiluokan oppilasta ja opettaja-aineiston 163 kotitalousopettajaa.
The data is part of the national assessment of learning outcomes in home economics, which took place in 2014 (Venäläinen & Metsämuuronen, 2015).
Tutkimuksen aineisto on osa vuonna 2014 toteutettua kansallista kotitalouden oppimistulosten arviointihanketta (Venäläinen & Metsämuuronen, 2015).
The Assessment of Learning Outcomes in Home Economics : the Relationship Between Gender and Equality
Kotitalouden oppimistulosten arviointi : sukupuolen ja tasa-arvon välinen yhteys
Quantitative data was analyzed by multivariate statistical methods: decision tree analysis, traditional explorative factor analysis, and linear regression analysis.
Määrällistä aineistoa analysoitiin tilastollisin monimuuttujamenetelmin: decision tree -analyysillä, perinteisellä ex-ploratiivisella faktorianalyysilla sekä lineaarisella regressioanalyysilla.
Teacher education and in-service training should also ensure that teachers have up-to-date and versatile know-how for using teaching and assessment methods that take diverse learners into account.
Opettajan- ja täydennyskoulutuksella tulisi myös varmistaa, että opettajilla on ajantasaista ja monipuolista osaamista erilaiset oppijat huomioivien opetus- ja arviointimenetelmien käyttöön.
Previous research shows signs of gender inequality in comprehensive school, such as gender-based classifications and stereotypes.
Aiempien tutkimusten perusteella peruskoulussa ilmenee sukupuolten välistä epätasa-arvoa, kuten sukupuoleen perustuvia luokitteluja ja stereotypioita.
The girls' outcomes were raised by a very professional teacher (F5).
Tytöillä osaamisen kasvuun taas vaikutti erittäin asiantunteva opettaja (F5).
The assessments of learning outcomes have raised the issue of equality in education, as on the basis of them, girls succeeded over boys in most of the subjects.
Oppimistulosten arvioinnit ovat nostaneet esiin koulutuksen tasa-arvokysymyksiä, sillä niiden perusteella tytöt menestyivät poikia paremmin valtaosassa oppiaineita.
Based on factor analysis, the biggest influence on students' total competence had the diverse teacher (F4), who was characterized by the use of different teaching and assessment methods.
Eniten oppilaiden kokonaisosaamiseen faktorianalyysin perusteella vaikutti monipuolinen opettaja (F4), jolle oli tyypillistä käyttää erilaisia opetus- ja arviointimenetelmiä.
In addition, these assesments show that in home economics girls´ results were better than boys´ results.
Myös kotitalouden arvioinnissa tyttöjen tulokset olivat poikien tuloksia parempia.
The aim was to research which teaching practices, on the basis of home economics assessment data, were related to above-average learning outcomes, and which factors explained the differences from students´ and teachers´ perspective.
Tavoitteena oli selvittää, mitkä opetuksen käytännöt olivat kotitalouden arviointiaineiston perusteella yhteydessä keskimääräistä parempiin oppimistuloksiin sekä mitkä tekijät eroja selittivät oppilaiden ja opettajien näkökulmista.
The learning outcomes of boys and girls were partly influenced by different practices: boys' outcomes were also raised by a teacher who challenged their own perceptions and helped to reflect issues from the perspectives of their own life (F2).
Poikien ja tyttöjen oppimistuloksiin vaikuttivat osittain erilaiset käytännöt: pojilla osaamista nosti myös omia käsityksiä muodostamaan haastava, omasta arjesta asioita poh-timaan auttava opettaja (F2).
To improve learning outcomes the teachers should, i. a., take the students' ideas and expectations into account and explain the criteria for the grade at the beginning of the course.
Osaamisen parantamiseksi opettajien kannattaisi muun muassa huomioida oppilaiden ideoita ja toiveita sekä kertoa kurssin alussa arvosanan määräytymisperusteet.
This study explores the teaching practices associated above-average learning outcomes of home economics, taking gender differences into account.
Tässä tutkimuksessa selvitetään keskimääräistä parempiin kotitalouden oppimistuloksiin yhteydessä olevia opetuksen käytäntöjä sukupuolten väliset erot huomioiden.
Home economics education should be connected to both girls and boys everyday lives.
Kotitalousopetuksella tulisi olla kosketuspintaa niin tyttöjen kuin poikien arkeen.
In particular boys' learning motivation could be improved by bringing the everyday life of boys into the learning contents.
Erityisesti poikien opiskelumotivaatiota kannattaisi pyrkiä kasvattamaan tuomalla opetussisältöihin poikien arkielämän asioita.
As result, a good atmosphere in the classroom, sharing the grade criteria at the beginning of the course and taking the students' ideas and wishes into account were associated with the above-average learning outcomes of home economics.
Keskimääräistä parempiin kotitalouden oppimistuloksiin oli yhteydessä esimerkiksi oppituntien hyvä ilmapiiri, arvosanan määräytymisperusteiden kertominen ja oppilaiden ideoiden ja toiveiden huomiointi.
The subjects were selected out of a broader data set based on that all of them had responded to two different surveys, which allowed examining the change.
Tutkittavat valikoituivat laajemmasta aineistosta sen perusteella, että kaikki heistä olivat vastanneet kahteen eri kyselyyn, mikä mahdollisti muutoksen tutkimisen.
These are some of the reasons why programming became part of the curriculum in autumn 2016.
Muun muassa tämän vuoksi ohjelmointi tuli osaksi opetussuunnitelmaa syksyllä 2016.
The material was analysed using data based content analysis.
Aineisto analysoitiin aineistolähtöistä sisällönanalyysia hyödyntäen.
In addition, respondents were united by the fact that everyone taught grades 3–6.
Tämän lisäksi vastaajia yhdisti se, että kaikki opettivat 3.–6.
Computational or algorithmic thinking is regarded as a fundamental skill for everyone.
Ohjelmoinnillista, eli algoritmista, ajattelua pidetään perustavanlaatuisena taitona meille kaikille.
Understanding programming is considered an important part of technological literacy.
Ohjelmointiin liittyvää ymmärrystä pidetään tärkeänä osana teknologista lukutaitoa.
The positive effects of the continuing education were mentioned much more often than the negative effects by class teachers.
Täydennyskoulutuksen positiiviset vaikutukset nousivat esille huomattavasti useammin kuin negatiiviset vaikutukset.
The material consisted of questionnaire replies from 101 class teachers on how to teach programming.
Aineisto koostui 101 luokanopettajan kyselylomakevastauksista koskien ohjelmoinnin opettamista.
All the subjects had completed at least one programming related continuing education course.
Kaikki tutkittavat olivat käyneet vähintään yhden ohjelmointiin liittyvän täydennyskoulutuksen.
The class teachers also reported using different learning environments, robots and cooperation with their colleagues before and after the continuing education and in the future.
Luokanopettajat myös raportoivat hyödyntäneensä erilaisia ohjelmointiympäristöjä, robotteja sekä yhteistyötä kollegan kanssa ennen täydennyskoulutusta, sen jälkeen ja myös tulevaisuudessa.
The purpose of this thesis is to analyse and interpret how the continuing education affects the programming teaching of class teachers.
Tämän tutkimukseni tavoitteena on analysoida ja tulkita täydennyskoulutuksen vaikutuksia luokanopettajien ohjelmoinnin opetukseen.
"I have dared to begin to teach programming" : Class teachers toughts of continuing educations effects to teach programming
"Olen uskaltanut aloittaa ohjelmoinnin opetuksen" : Ohjelmoinnin täydennyskoulutuksen vaikuttavuus luokanopettajien kokemana
In addition, the results can be seen as a resource in developing continuing education of programming.
Tulokset voidaan myös nähdä voimavarana ohjelmoinnin täydennyskoulutuksien kehittämisessä.
In addition, I also examine how the class teachers themselves think they will carry out programming teaching before continuing education course, after it and in the future.
Lisäksi tarkoituksenani on selvittää, millä tavalla luokanopettajat itse ajattelevat toteuttavansa ohjelmoinnin opetusta ennen täydennyskoulutusta, sen jälkeen sekä tulevaisuudessa.
These results can be used in arguing the usefulness of continuing education.
Tuloksia voi hyödyntää täydennyskoulutuksen hyötyjä perustellessa.
Some of these effects the teachers reported were increased knowledge and skills, increased enthusiasm and that working felt easier.
Täydennyskoulutuksen vaikutuksista opettajat raportoivat tietojensa ja tai-tojensa karttumisesta, oman työn helpottumisesta sekä innostuksen lisääntymisestä.
The study revealed that class teachers carried out more programming lessons which were also more versatile after participating in the continuing education.
Tutkimuksessa selvisi, että luokanopettajat toteuttivat ohjelmoinnin opetusta enemmän ja monipuolisemmin täydennyskoulutuksen jälkeen.
This also increased the need for further education in programming.
Samalla ohjelmointiin liittyvän täydennyskoulutuksen tarve kasvoi.
28% of the feedback was inaccurate glorification, and the amount of specific feedback was only 8%.
Opettajan antamasta palautteesta 28% oli epätarkkaa ylistämistä, kun taas tarkan palautteen määrä oli 8%.
The data of this study consists of eight video recorded drama lessons.
Tutkimuksen aineistona toimivat kahdeksan videoitua draamatuntia.
The research method of the study is qualitative content analysis, because the feedback was examined as everyday phenomena.
Aineiston tutkimusmenetelmäksi valikoitui laadullinen sisällönanalyysi, koska tutkimuksessa tarkasteltiin palautteenantoa arkisena ilmiönä.
63% of the feedback that was given by the teacher was directed to the behaviour of the student.
Opettajan draamatunnilla antamasta palautteesta jopa 63% kohdistui oppilaan käyttäytymisen ohjaamiseen.
Feedback from the teacher in drama lesson
Opettajan draamatunnilla antama palaute
Two drama lessons per teacher were observed.
Jokaiselta opettajalta havainnoitiin kaksi draamatuntia.
The earlier literature presented in this study addresses formative assessment and the feedback that formative assessment requires.
Tutkimuksessa esitelty tutkimuskirjallisuus käsittelee jatkuvaa arviointia ja jatkuvan arvioinnin edellyttämää palautetta.
The purpose of this study is to examine, what kind of feedback the teacher gives to his/her students during drama lesson.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, millaista palautetta opettaja antaa oppilailleen draamatunnin aikana.
Whereas the amount of inaccurate negative feedback was 1%, when rounded up.
Sen sijaan epätarkkaa kielteistä palautetta esiintyi aineistossa vain yhden kerran, jolloin määräksi saatiin pyöristettynä 1%.
The feedbacks occurred from the data were marked on chart, where the feedbacks were divided in themes.
Draamatuntien palautteet kirjattiin ylös erilliseen taulukkoon, johon palautteet jaoteltiin teemoittain.
There were four observed teachers, who have graduated with drama education as their secondary subject.
Havainnoitavina toimivat neljä opettajaa, jotka ovat suorittaneet draamakasvatuksen opintojensa sivuaineena.
The literature of this study is also based on the significance of teacher’s interaction skills on his/her ways to give feedback, the significance of feedback for the school achievement of the students, and the feedback in drama education.
Lisäksi tutkimuksessa tarkastellaan kirjallisuutta opettajan vuorovaikutustaitojen merkityksestä hänen palautteenantoonsa, palautteen merkityksestä oppilaiden koulumenestykselle, sekä palautteen roolista draamakasvatuksessa.
In addition, the teacher who gave specific feedback the most, had the highest quality of interaction atmosphere in his/her classroom.
Lisäksi eniten tarkkaa palautetta antaneen opettajan luokassa oli kaikkein korkein vuorovaikutusilmapiirin laatu.
The latest researches point out that teachers don’t provide enough specific feedback for their students.
Uusimmat tutkimukset osoittavat, että opettajat eivät anna oppilailleen tarpeeksi tarkkaa palautetta, vaan palaute on suurelta osin epätarkkaa.
When the results were compared to the quality of classroom’s atmosphere, the study found out that the teachers, who give positive feedback the most, have also higher quality in their classroom’s interaction atmosphere.
Tuloksia verratessa luokkien vuorovaikutusilmapiirin laatuun, todettiin myönteistä palautetta eniten antavien opettajien luokissa olevan laadukkaampi vuorovaikutusilmapiiri.
The study also examines, what kind of effects the feedback given by the teacher has for the atmosphere in classroom.
Lisäksi selvitetään, miten opettajan antama palaute vaikuttaa luokkahuoneilmapiiriin.