natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Merging architecture of the old school buildings to the new school as a natural part instead of demolishing the old is also a current challenge.
Näiden koulurakennusten muutokset vastaamaan uusia joustavan oppimisympäristön tavoitteita sekä niiden arkkitehtuurin liittäminen osaksi uudislaajennuksia purkamisen sijaan on ajankohtainen haaste.
This thesis presents an extension of a school building built in the 1950’s as an example of the turning point in school architecure.
Tämä diplomityö esittelee esimerkkinä kouluarkkitehtuurin murroksesta 1950-luvulla rakennetun koulurakennuksen laajennuskonseptin osana asemakaavan muutosta.
School architecture and spatial design is changing and the question is how to protect old and culturally notable schools as a part of the change and how to design functional extensions that include the old architecture?
Kuinka suojella vanhoja kulttuurihistoriallisesti merkittäviä kouluja osana pedagogiikan ja kouluarkkitehtuurin murrosta, ja miten suunnitella laajennuksia, jotka toimivat osana vanhaa?
The analysis takes into account the objectives from the Helsinki city as well as ideals set by Educational division including the historic values of the cultural heritage of the surrounding landscape.
Suunnitteluosa pohjautuu lähtökohtiin, jotka on määritetty analyysivaiheessa, jossa on otettu huomioon sekä kaupungin tavoitteet, että kasvatuksen ja koulutuksen toimalan asettamat ideaalit, sekä kulttuurihistoriallisen maiseman maisemalliset lähtökohdat ja rakennuksen kulttuurihistorialliset arvot.
Schools were designed based on a classroom unit.
1950-luvun koulut suunniteltiin luokkahuone perusyksikkönä, mikä ei enää sovi nykyiseen oppimimisympäristö-käsitykseen.
After the so called baby boomers became of school age in the 1950’s a huge demand in school buildings across Finland exploded.
Suurten ikäluokkien siirryttyä kouluikään 1950-luvulla, on maassamme paljon tämän aikakauden koulurakennuksia, joissa on paljon korjausvelkaa.
The thesis explores options for the new school building on a challenging site via school architecture typologies based on 2020’s school solutions.
Diplomityössä esitellään 2020-luvun koulujen ratkaisumallien tyypitysten avulla massoitteluvaihtoehtoja ja näiden kautta haasteelliselle koulutontille ratkaisu, jossa esitetään tontille rakennettavien rakennusten alkuperäisen vaiheistuksen muuttamista ja tontille rakennetun koulupaviljonkirakennuksen siirtämistä.
The aim for the thesis is to provide a conceptual plan of the possibilities regarding the new school and it should work as a base study for the shcool site in the new area plan.
Alueen kehittämiseksi on käynnissä asemakaavan muutos, johon suunnitelma liitetään lähtötiedoksi asemakaavan jatkokehitystä varten.
The thesis is a commission from Helsinki City Planning department and has been made in correspondance with the City planning department as well as Helsinki Education Division.
Diplomityö on tehty yhteistyössä Helsingin kaupungin asemakaavoituksen sekä kasvatuksen ja koulutuksen toimialan asiantuntijoiden kanssa ja sen tavoitteena on tuottaa suunnitelma tontin nykyisten rakennusten säilyttämisestä, nykyisen koulurakennuksen tilojen muuntamisesta, sekä koulun yhteyteen suunniteltavan laajennuksen laajuudesta lähtötiedoksi koulun laajaa peruskorjaussuunnittelua sekä asemakaavaa varten.
Teachers of Tomorrow.
Huomisen opettajat.
The maintaining of professional identity in a changing environment needs mental work and guarding of boundaries.
Ammatillisen identiteetin säilyttäminen muuttuvissa olosuhteissa vaatii henkistä työtä ja identiteetin rajojen vartiointia.
Research persons were students who started teacher education in autumn in the year 1993 (n=64).
Tutkimushenkilöinä olivat koulutuksensa vuonna 1993 aloittaneet opiskelijat (n=64.
Professional identity is constructed in a dialogue between inner and outer reality.
Opettajan ammatillinen identiteetti rakentuu dialogissa yksilön sisäisen todellisuuden ja ulkoisen todellisuuden välillä.
The students have been classified into five classes according to their opinion of good teaching: 1) didactic experts, 2) affectively child centered, 3) task and goal oriented, 4) climate centered and 5) emancipatorily oriented teachers.
Opiskelijat luokiteltiin viiteen eri luokkaan edustamiensa opettajuuden ideaalien perusteella: 1) didaktiset osaajat, 2) affektiivisesti oppilaskeskeiset, 3) tavoite- ja tehtäväorientoituneet, 4) ilmapiiriä korostavat ja 5) vaikuttamisorientaation omaavat opettajaopiskelijat.
On the ground of the research material, as the dimensions of a classroom teacher´s professional identity arose 1) the experience of oneself and one´s skills, 2) the task and the area of operation, 3) roles and ways of working, 4) the position of power, 5) responsibility, 6) appreciation of profession, 7) professional history and 8) the picture of profession in the future.
Ammatillisen identiteetin kokemuksellisiksi ulottuvuuksiksi aineiston perusteella tulkittiin kokemus 1) itsestä ja omasta osaamisesta, 2) tehtävä- ja toiminta-alueesta, 3) toimintatavoista ja roolista, 4) valta-asemasta, 5) vastuusta, 6) ammatin ulkoisesta kuvasta, 7) ammatillisesta kehityshistoriasta ja 8) ammatin tulevaisuudesta.
The research has been carried out at Tampere University Teacher Education Department in Hämeenlinna.
Tämän tutkimuksen kohteena on Tampereen yliopiston opettajankoulutuslaitoksen Hämeenlinnan toimipaikassa tapahtuva luokanopettajakoulutus ja sen opiskelijat.
Four research problems were set: 1.
Tutkimusaineistoa kerättiin neljänä vuonna.
The importance of the teacher´s personality turned out to be the crucial factor of teacherhood.
Opettajapersoonallisuus tulkittiin opettajuuden perustekijäksi.
The research is hermeneutical and phenomenological and it aims to understand professional development.
Tutkimus on laadullinen ja ymmärtämään pyrkivä.
What kind of ideas of good teaching are connected with professional development in the beginning of teacher education?
Taustaoletuksena on, että opiskelijoilla on erilaisia käsityksiä hyvästä opettajuudesta jo opintojen alkuvaiheessa.
The description of professional identity development on personal level fulfils the description of professional identity and binds it to the starting point, which was the teacher types.
Tutkimus tuo esille ammatillisen identiteetin merkityksen omaa kehitystä ja opettajan toimintaa suuntaavana tekijänä sekä nostaa esille kehittämisen kohteita myös luokanopettajakoulutuksessa.
The research deals with the construction of professional identity during classroom teacher education.
Tutkimuksen avulla tarkastellaan opettajankoulutusta opiskelijan kokemuksen näkökulmasta.
How does the primary school teacher education promote teacher students´ professional development according to their experience?
Luokanopettajakoulutus edistää eri tavoin ammatillista kehittymistä.
The students also evaluated teacher education courses and programs and how they promoted their development.
Tutkimustuloksilla on merkitystä luokanopettajakoulutuksen sisältöjä ja kaksiportaiseen tutkintoon siirtymistä suunniteltaessa.
What are the dimensions on which classroom teacher students´ professional identity is built?
Luokanopettajakoulutus ammatillisen identiteetin rakentajana
In this study the construct identity was defined as experience of I. It is a kind of metacognition of mind.
Tutkimus on toteuttamistavaltaan pitkäkestoinen ja edustaa toimintatutkimuksellista lähestymistapaa.
Teacher education is provided with very many developmental tasks.
Nämä käsitykset suuntaavat opettajaksi kehittymistä.
Every point of view helped to understand this problematic construct.
Koulutusta arvioidaan sisältä päin siihen osallistuvien näkökulmasta.
The Vuores planning case is not an example of an average planning process.
Vuoreksen suunnitteluprosessi ei edusta keskivertoa suunnittelutapausta , se on ainutlaatuinen monella tapaa.
The participative methods used in Vuores tell us something about the previous planning culture in Tampere and the challenges that the new act has brought along.
Vuoreksen suunnittelussa haetut osallistumismenettelyt ja toimijoiden suhtautuminen toisiinsa paljastavat piirteitä sekä aikaisemmasta tamperelaisesta suunnittelukulttuurista, että MRL:n tuomista haasteista.
The third special feature was the nature of the area, the idea was to plan totally new housing district for 13 500 inhabitants in an area, which is currently inhabited by about 150 people.
Vuoreksen alue on erityislaatuinen myös siinä suhteessa, että kysymyksessä on kokonaisen uuden asuinalueen luominen 13 500 uudelle asukkaalle ympäristöön, joka tällä hetkellä on pääosin metsää.
Citizen participation and the dynamics of town planning.
Kansalaisosallistuminen ja kaupunkisuunnittelun dynamiikka: Tutkimus Tampereen Vuoreksesta.
The theoretical approach of the thesis is a combination of four different perspectives: 1) the power analytics by Michel Foucault, 2) the discursive practices, 3) the political dimension of territorial planning and 4) the Flyvbjergian perspectives on case study implementation.
Käsittelen tätä seuraamalla Vuoreksen suunnittelussa kahta keskeistä teemaa, (1) kansalaisosallistumista ja (2) suunnittelussa tehtyjen valintojen perusteluketjua.
The data basis consists of 26 interviews, public hearings, official records from targeted group work meetings, Internet pages (information provided in Vuores homepage, debate in Internet discussion forums), television programs, official records from city council meetings dealing with Vuores and planning reports.
Tutkimusaineisto koostuu vuosien 1997-2003 aikana kerätystä asiakirja-aineistosta, avainhenkilöiden haastatteluista ja yleisötilaisuuksien havainnoinnista sekä videomateriaalista.
It is the first planning case in the Pirkanmaa region where two communities jointly plan one area in tight co-operation.
Se on Pirkanmaan seudulla ensimmäinen kahden kunnan kuntarajat ylittävä yhteissuunnittelukokeilu, jossa keskeisimmät suunnittelua koskevat päätökset tehtiin uudentyyppisessä Vuoresta varten kootussa yhteisessä toimielimessä.
A case study of Vuores territorial plan, Tampere.
Kyseessä on tapaustutkimus Tampereen ja Lempäälän rajalla sijaitsevan Vuoreksen asuinalueen suunnittelusta.
The main argument in this thesis is that the dynamics of citizen participation in territorial planning cannot be understood without analysing in close detail the discursive practices that guide the style of acting.
Vuoreksen tapaus on esimerkki siitä, ettei osallisuudesta puhuttaessa tule liiaksi tukeutua normatiivisiin oletuksiin siitä, millaista osallistumisen tulisi olla, tai laatia erityyppisiä tavoitteita toimivalle kansalaisosallistumiselle jos samalla ei tarkastella sitä, miten osallistuminen käytännössä tapahtuu.
The emphasis of this study is on the empirical analysis.
Tutkimuksessa on kysymys kaupunkisuunnittelun määrittelyvallan analyysistä.
It was the first planning process in Tampere in which the city wanted to implement the new land use and building act.
Kansalaisten osallistumisen näkökulmasta Vuores osui mielenkiintoiseen hetkeen, se on Tampereen seudulla ensimmäinen suunnittelukohde, jossa pyrittiin soveltamaan vuoden 2000 maankäyttö- ja rakennuslain mukaista vuorovaikutteista osallistumista.
At the moment, approximately 150 inhabitants live in the area which consists mainly of unbuilt forests.
Alue on pääosin rakentamatonta maa- ja metsätalousmaata, jossa asuu vakituisia asukkaita noin 150, suurin osa Anniston kylässä Lempäälän puolella.
I also go through different action strategies the actors have used during the process.
Tutkimuksessani tarkastelen sitä, miten paikallisella tasolla kaupunkisuunnittelun erilaiset toimijat käyttävät valtaa puheessaan ja toimintatyylin valinnassaan.
I also follow the planning process and how different planning proposals succeeded during the process.
Tutkimuksen kohteena on alueen osayleiskaavan suunnitteluvaihe, sekä suunnittelua edeltänyt suunnittelun edellytysten selvitysvaihe.
This is a case study of a territorial planning process in the city of Tampere, and especially considering citizen participation in this particular case.
Tästä syystä näen Vuoreksen suunnitteluprosessin analysoinnin erityisenä, se osui eräänlaiselle harmaan vyöhykkeen aikakaudelle, jossa paikallinen hallinto etsi uusia välineitä kansalaisten osallistumisen organisoimiselle, samaan aikaan kansalaisosallisten seuratessa suunnitteluprosessia erityisen valppaana, vanhat menettelytavat haastaen.
He sees the resistance as a catalyst so as to bring to light into power relations, locating their position, finding out their point of application and methods used.
Hän uskoo tapahtumien analysoinnin vallankäytön näkökulmasta auttavan ymmärtämään olemassa olevia käytäntöjä paremmin, ja ennen kaikkea laajentavan käsitystämme siitä, mitä näiden käytäntöjen muuttaminen edellyttää.
This consisted of the Tampere and Lempäälä Community Boards.
Vuoreksen alue on osa Tampereen eteläistä suuraluetta ja Lempäälän pohjoisin osa kaupungin rajalla.
In the Vuores case the citizen participation process has been the catalyst to investigate the whole process in more detail and to question the common or the unquestionable and rational way of planning the city.
Tarkastelemalla Vuoreksen suunnittelua prosessina olen voinut kasvattaa ymmärrystä siitä, miten erilaiset kaupungin lähihistoriaan ja perinteisiin liittyvät taustatekijät ja toisaalta osapuolten käyttäytyminen ja keskinäinen vuorovaikutus ovat muokanneet prosessin kulkua.
The planning process started in the summer of 1997 and the city council approved the territorial plan in February 2003.
Ajallisesti tutkimus sijoittuu vuosien 1997-2003 välille.
First question is: How citizen participation is defined in the planning process?
Näen hedelmällisenä lähtökohtana kansalaisten osallistumisen kehittämiselle olemassa olevien suunnitteluprosessien yksityiskohtaisen analysoimisen.
I also use about 300 newspaper articles as a background material.
Tausta-aineistona ovat 1997-2003 kerätty sanomalehti- ja internetkeskusteluaineisto.
The tension between different actors in the Vuores-case is clearly visible.
Vuoreksen kaavasuunnittelualue sijoittuu toisin sanoen molempien kuntien alueille.
The general problem in this matter is citizen participation.
Näkökulmana on vallan dynamiikka ja toiminnan politisoitumisen prosessi.
Elevated C-reactive protein (CRP), a marker of inflammation, is a newly recognized predictor of cardiovascular events.
C-reaktiivinen proteiini (CRP) on yleisimmin verestä mitattu tulehduksen merkkiaine, jonka avulla voidaan arvioida elimistön tulehdusreaktion voimakkuutta.
In addition, CRP variants may have an influence on mortality from bacteraemia caused by S. pneumoniae and on early vascular changes in atherosclerosis.
Tutkimus antoi myös viitteitä siitä, että CRP geenin monimuotoisuudella saattaa olla merkitystä sepsiskuolleisuudessa ja sepelvaltimotaudin varhaisissa suonimuutoksissa.
Associations between genetic variants and CRP concentration, bacteraemia mortality and early vascular changes were analysed.
Väitöskirjatyössä selvitettiin ehdokasgeeni- ja assosiaatiotutkimuksen keinoin CRP:n perinnöllisen vaihtelun yhteyttä CRP-pitoisuuteen, varhaisen sepelvaltimotaudin suonimuutoksiin ja sepsiskuolleisuuteen eri aineistoissa.
Family and twin studies have shown its concentration to be 35-50 % heritable, and therefore genetic variations in genes affecting CRP concentration are possible risk predictors for cardiovascular events.
Kaksos- ja perhetutkimuksin on osoitettu CRP-pitoisuuden olevan noin 35-50 % periytyvä.
Several genetic variants were associated with CRP concentration.
Tutkimus vahvisti käsitystä siitä, että CRP:n perinnöllinen monimuotoisuus vaikuttaa veren CRP-pitoisuuteen.
Gene Polymorphisms Affecting the Production of C-reactive Protein
Geeneissä esiintyy luonnollista yksilöiden välistä vaihtelua, polymorfismia, joka voi vaikuttaa syntyvän proteiinin pitoisuuteen veressä.
Patients with GG genotype died 9.6 times more often of bacteraemia caused by Streptococcus pneumoniae than other genotypes (95% CI 1.3 ­ 72.5).
Sepsiskuolleisuuden ja tietyn CRP variaatiokohdan välillä löytyi yhteys, riskigenotyypin omaavilla henkilöillä oli 9,6-kertainen riski kuolla pneumokokin aiheuttamaan sepsikseen.
The main genes presumably involved in CRP concentration determination are CRP and interleukin (IL) genes.
Elimistössä maksa tuottaa pääosan verenkierron CRP:sta, vasteena aktivoituneiden puolustussolujen tuottamille sytokiineille, mm. interleukiineille (IL).
This study sets out to explore the associations between pro- and anti inflammatory candidate gene genotypes (IL1A+4845, IL1B-511, IL1B+3954, IL1RA VNTR, IL6-174 and CRP) and CRP concentration, bacteraemia mortality and vascular changes in atherosclerosis.
Tutkimuksessa havaittiin, että useat CRP ja tietyt IL1 ja IL6 geenien variaatiokohdat olivat yhteydessä CRP-pitoisuuteen.
As a conclusion, many variants in CRP gene are associated with CRP concentration.
Näin ollen niiden geenien variaatiot, joilla on osuus CRP-pitoisuuden määrittymisessä, voivat myös olla vaaratekijöitä sairauden kehittymiselle.
An association between CRP-286C>T>A non allele C-carriers (TT and TA genotypes) and decreased increased carotid artery compliance (CAC) was detected in men participating in the Cardiovascular Risk in Young Finns Study.
Viime vuosina mielenkiinto on kohdistunut enenevässä määrin tulehdusreaktioon, jossa CRP-pitoisuus jää alle yleisesti käytetyn tulehduksen raja-arvon (10 mg/l) - puhutaan matalatasoisesta tulehduksesta.
In weight reducing men, IL6-174G>C was associated with CRP concentration after weight reduction, but no difference was seen before weight loss.
Matalatasoisen CRP:n mittaus vaatii herkistetyn mittausmenetelmän, jolla voidaan mitata alle 1 mg/l pitoisuuksia.
CRP concentrations and genetic variations were determined in four different Finnish study populations comprising a total of 2840 individuals; healthy blood donors, obese weight reducing men, bacteraemia patients and healthy participants of the Cardiovascular Risk in Young Finns Study.
Matalatasoinen tulehdus on todettu usean sairauden ennustavaksi tekijäksi, mm. sepelvaltimotautiin, aikuistyypin diabetekseen ja metaboliseen oireyhtymään liittyy usein kohonnut, mutta raja-arvon alle jäävä CRP-pitoisuus.
Alleles of IL1B+3954C>T (Studies I and II), CRP+1059G>C (Studies II, III, IV and V), CRP+1846G>A (Study V), CRP-286C>T>A (Study V) and CRP+1444C>T (Study V) were associated with differences in CRP concentration.
CRP geenin ja sen ilmentymiseen vaikuttavien geenien, IL1:n ja IL6:n variaatiokohtien yhteys näihin tekijöihin analysoitiin.
Three libraries that were popular at the time of writing this thesis, Angular, React and Vue, were compared.
Kolmea kirjastoa, jotka olivat työn kirjoittamisen aikaan suosittuja, vertailtiin: Angular, React ja Vue.
From them, React was chosen for the user interface, because of its reliance on standard JavaScript features, because it has a more flexible component system than the others and because it seems the most mature as a library.
Näistä React valittiin käyttöliittymää varten, koska se tukeutuu JavaScript:n standardiominaisuuksiin, sen komponenttijärjestelmä on joustavampi kuin muiden ja se vaikuttaa kirjastona kypsimmältä.
The final implementation works well with the rest of the software on the device, is usable from the DMS device and external devices and is fit for managing all functionality of the DMS device.
Lopullinen toteutus toimii hyvin järjestelmän muun ohjelmiston kanssa, on käytettävissä DMS laitteelta ja ulkopuolisilta laitteilta ja sopii DMS laitteen kaiken toiminnallisuuden hallintaan.
The user interface must work well in both usage environments, have smooth navigation between views and have good performance even on the limited hardware of the DMS device.
Käytöliittymän täytyy toimia hyvin kummassakin käyttöympäristössä, navigoinnin sen näkymien välillä tulee olla sulavaa ja sen suorituskyvyn tulee olla hyvä jopa DMS-laitteen rajatulla laitteistolla.
The second part of the thesis attempts to find the best JavaScript library for the user interface of the DMS device.
Työn toinen osa pyrkii löytämään parhaan JavaScript kirjaston DMS laitteen käyttöliittymää varten.
The test revealed multiple minor problems that were fixed in the initial design to make it fit for implementation.
Testi paljasti monia pieniä ongelmia, jotka voitiin korjata alustavassa suunnitelmassa.
The development of the prototype consisted of making mockups of the user interface and then connecting the images together into the interactive prototype.
Prototyypin kehitys koostui käyttöliittymän mallikuvien tekemisestä ja näiden kuvien liittämisestä yhteen interaktiiviseksi prototyypiksi.
The prototype was then used in a usability test that attempted to find usability problems in the initial design.
Prototyyppiä käytettiin käytettävyystestissä, joka pyrki löytämään käytettävyysongelmia käyttöliittymän alustavassa suunnitelmassa.
This way the DMS device can be controlled both from its own screen and by using a web browser on an external device.
Näin DMS-laitetta voidaan hallita sekä sen omalta näytöltä, että web selaimella ulkopuolisilta laitteilta.
This thesis covers the design and development of a user interface for a differential ion mobility spectrometer (DMS).
Tämä työ kattaa differentiaali-ionimobiliteettispektrometrin (DMS) käyttöliittymän suunnittelun ja kehityksen.
The initial mockups were made based on requirements of the DMS system as a whole and feedback from the development team of the device.
Alustavat mallikuvat pohjautuvat koko DMS järjestelmän vaatimuksiin ja laiteen kehitystiimin antamaan palautteeseen.
An interactive user interface prototype was first developed to base the final implementation on.
Lopullista käyttöliittymän toteutusta varten kehitettiin ensin interaktiivinen prototyyppi, johon toteutus voitaisiin pohjauttaa.
The user interface is implemented as a single page web application.
Käyttöliittymä toteutetaan web pohjaisena käyttäen single page application arkkitehtuuria.
The user interface was finally implemented based on the user interface mockups and the selected single page application library.
Käyttöliittymä toteutettiin siitä tehtyjen mallikuvien ja valitun single page application kirjaston pohjalta.
You need trust to create dialogue and trust talk constucts dialogue.
Dialogiin tarvitaan luottamusta ja luottamus rakentaa dialogia.
The discussions varied much from each other and all of them constructed different social reality between the manager and the employee.
Keskustelut poikkesivat merkittävästi toisistaan ja rakensivat kukin erilaista sosiaalista todellisuutta esimiehen ja alaisen välille.
The research was performed as a case study in a forest industry organization.
Tutkimus toteutettiin tapaustutkimuksena eräässä metsäteollisuusyrityksessä Johtamisen erikoisammattitutkinnon näyttöjen yhteydessä vuonna 2000.
In dialogue the social reality was built by talking about confidence, in monologue by talking about lack of confidence, in debate by using language games and in ordinary discussion by using indirect talk.
Dialogissa sosiaalinen todellisuus rakentui luottamuspuheen, monologissa epäluottamuspuheen, debatissa pelien ja tavanomaisessa keskustelussa epäsuorien vihjausten avulla.
The ordinary discussion did not show the kind of repertoires of positions, which in consequence would build positivity to the people and the organization.
Myöskään tavanomaiset keskustelut eivät synnyttäneet sellaista mahdollisuuksien kirjoa, jonka avulla rakennettaisiin myönteisyyttä ihmisiin ja organisaatioihin.
The ordinary discussions do not create new ideas or acts, in-stead they repeat good old thoughts and acts.
Tavanomainen keskustelu ei myöskään synnytä uutta, vaan siinä toistetaan vanhoja ajatuksia ja tekoja.
In conclusion, it seems that the talk in development discussions cannot be ordinary discussions any more in modern organizations.
Johtopäätöksenä voitiin todeta, että tämän päivän suomalaisissa organisaatioissa kehityskeskustelun johtamispuheeksi ei riitä tavanomaisen keskustelun käyminen.
The co-ordination relationship between the manager and the employee diverged from each other in the different discussion genres.
Yhteistoimintasuhde esimiehen ja alaisen välillä poikkesi toisistaan myös eri keskustelulajeissa.