natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The participants were 2059 introductory programming MOOC students.
Tutkimukseen osallistui 2059 avoimen internet-pohjaisen ohjelmoinnin alkeiskurssin opiskelijaa.
Achievement Goal Orientation Profiles and Performance in a Programming MOOC
Tavoiteorientaatioprofiilit ja suoriutuminen ohjelmoinnin MOOC-kurssilla
Further studies are needed to investigate motivational profiles in relation to other educational outcomes in the context of computing education.
Lisää tutkimusta tarvitaan tavoiteorientaatioprofiilien ja muiden koulutukseen liittyvien tulosten yhteyksien selvittämiseen ohjelmoinnin opetuksen kontekstissa.
The interplay of different goal orientations was explored by identifying prevalent motivational profiles and investigating profile differences in performance.
Eri tavoiteorientaatioiden välistä vuorovaikutusta tarkasteltiin tunnistamalla yleisimmät tavoiteorientaatioprofiilit ja tutkimalla niiden välisiä eroja suoriutumisessa.
Cross tabulations and analyses of variance (ANOVA) were conducted to investigate profile characteristics and differences in performance.
Profiilien ominaispiirteitä ja eroja suoriutumisessa tutkittiin ristiintaulukointien ja varianssianalyysien (ANOVA) avulla.
Students with Combined Mastery and Performance Goals performed significantly better than students with Low Goals regarding two metrics.
Oppimis- ja suoritusorientoituneiden opiskelijoiden suoriutuminen oli kahden mittarin osalta tilastollisesti merkitsevästi parempaa kuin Vähäisesti motivoituneiden opiskelijoiden.
An exploratory factor analysis (EFA) was conducted for the achievement goal orientation items to examine the factor structure.
Tavoiteorientaatiomittarin rakennetta tarkasteltiin eksploratiivisella faktorianalyysillä (EFA).
Using TwoStep cluster analysis, the students were classified into clusters according to their achievement goal orientations.
Opiskelijat luokiteltiin ryhmiin tavoiteorientaatioiden perusteella TwoStep-klusterianalyysia käyttäen.
In the context of computing education, the vast majority of prior research examining achievement goal orientations has been conducted using variable-centred methods.
Valtaosa tietojenkäsittelytieteen kontekstissa tehdystä tavoiteorientaatiotutkimuksesta on ollut muuttujalähtöistä.
In order to deepen understanding of the student population and achievement motivation, this Master’s Thesis employed person-oriented perspectives.
Tämän tutkielman tavoitteena oli syventää ymmärrystä tietojenkäsittelytieteen opiskelijoista ja saavutusmotivaatiosta henkilösuuntautunutta lähestymistapaa käyttäen.
Normative and appearance performance goals were handled as separate clustering variables in addition to mastery goals for the first time.
Toisin kuin aiemmissa henkilösuuntautunutta lähestymistapaa hyödyntävissä tutkimuksissa, ryhmittely-muuttujina käytettiin oppimisorientaation lisäksi suoritusorientaatiota jaoteltuna tarkemmin tavoitteisiin päihittää toiset (normative goal) ja vaikuttaa pätevältä (appearance goal).
The results of follow-up 2 will be published later in a separate article.
Seurantavaiheen 2 tulokset julkaistaan myöhemmin erillisessä artikkelissa.
The second objective is to find out what patients and pharmacists think about the service and which customer groups benefit the most from the service.
Toisena tavoitteena on selvittää, mitä mieltä asiakkaat ja farmaseutit ovat palvelusta ja millaiset asiakasryhmät hyötyvät palvelusta eniten.
33 pharmacies participated in the study.
Aineiston keruuseen osallistui 33 apteekkia.
Methods: The study design is an uncontrolled pre-post intervention.
Menetelmä: Tutkimusasetelma on pre-post interventio ilman kontrolliryhmää.
In addition, the inhalation technique was assessed the next time the patient came to pharmacy to buy Respimat inhaler (follow-up 2).
Lisäksi inhalaatiotekniikka mitattiin asiakkaan hakiessa lääkettä seuraavan kerran apteekista (seuranta 2).
However, the challenge with inhaled therapy is that many asthma and COPD patients do not know how to use their inhaler properly.
Inhaloitavien lääkkeiden haasteena on kuitenkin se, että monet astma- ja COPD potilaat eivät osaa käyttää lääkkeen annosteluun käytettävää inhalaattoria oikein.
Inhaled medicinal product has several advantages, including high local drug concentration in the lungs and reduced systemic adverse effects.
Näiden valmisteiden etuina on suuri paikallinen lääkeainepitoisuus keuhkoissa ja vähäiset systeemiset haittavaikutukset.
ITAS should be performed regularly as part of the delivery of the inhaled drug to the patient.
Inhalaatiohoidon tarkistus tulisi suorittaa säännöllisesti osana inhaloitavan lääkkeen toimittamista asiakkaalle.
Questionnaires were used to assess patients’ and pharmacists’ perceptions of ITAS.
Asiakkaiden ja farmaseuttien mielipiteiden kartoittamiseen käytettiin kyselylomakkeita.
Further research is needed on the effectiveness of ITAS with other inhalers.
Inhalaatiohoidon tarkistuksen vaikuttavuudesta muilla inhalaattoreilla tarvitaan lisää tutkimuksia.
Both patients and pharmacists felt that the service was beneficial to the patients when thinking the proper inhaler preparation and proper inhalation technique.
Sekä asiakkaat että farmaseutit kokivat, että palvelusta oli hyötyä asiakkaalle sekä sumuttimen käyttökuntoon saattamisessa että oikeassa inhalaatiotekniikassa.
After ITAS the number increased to 77 %.
Inhalaatiohoidon tarkistuksen jälkeen vastaava luku oli 77 %.
Our study indicates that patients benefit from ITAS regardless of patient’s age or how long the patient have been using the Respimat inhaler.
Tutkimuksen tulosten perusteella asiakkaat hyötyivät palvelusta riippumatta iästä tai siitä, miten kauan lääke oli ollut asiakkaalla käytössä.
Patients’ inhalation technique was assessed before (baseline) and immediately after ITAS (follow up 1).
Tutkimuksessa mitattiin asiakkaan inhalaatiotekniikan ennen inhalaatiohoidon tarkistusta (lähtötaso) ja heti sen jälkeen (seuranta 1).
All patients who were buying a prescribed Respimat inhaler, were offered to participate in the study.
Apteekeissa tarjottiin Respimat-sumuttimella annosteltavaa lääkevalmistetta ostaville mahdollisuutta osallistua tutkimukseen.
Conclusions: A pharmacist-led inhalation technique assessment service significantly improves asthma and COPD patients’ inhalation technique with Respimat inhaler.
Johtopäätökset: Apteekin farmaseuttisen henkilökunnan suorittamalla inhalaatiohoidon tarkistuksella voidaan merkittävästi parantaa asiakkaiden inhalaatiotekniikkaa.
Objective: The aim of the study is to investigate whether asthma and COPD patients’ ability to prepare the Respimat inhaler and the patients’ ability to properly inhale the drug improve after receiving ITAS.
Tutkimuksen tavoite: Tutkimuksen tavoitteena on selvittää miten inhalaatiohoidon tarkistus vaikuttaa asiakkaan kykyyn saattaa Respimat-sumutin käyttövalmiiksi ennen ensimmäistä inhalaatiota ja asiakkaan kykyyn inhaloida lääke oikealla tavalla Respimat-sumuttimella.
Results: 228 baseline and follow-up ITAS were performed.
Tulokset: Tutkimuksessa mitattiin 228 asiakkaan inhalaatiotekniikka ennen inhalaatiohoidon tarkistusta ja heti sen jälkeen.
The Association of Finnish Pharmacies has developed inhalation technique assessment service (ITAS) to detect and correct patients’ inhalation technique and to give information regarding the inhaler and inhaled therapy, such as drug storage and oral care.
Palvelussa asiakkaan kanssa käydään läpi oikeanlainen inhalaatiotekniikka sekä muut inhaloitavan lääkkeen käyttöön liittyvät asiat kuten lääkkeen säilyttäminen ja suunhoito.
Background: Inhaled therapy is the most widely used treatment for asthma and chronic obstructive pulmonary disease (COPD).
Johdanto: Astman ja keuhkoahtaumataudin (COPD) hoidossa käytetään pääasiassa inhaloitavia lääkevalmisteita.
14 % of the patients performed all the steps (both inhaler preparation before first inhalation and inhalation process itself) correctly at baseline.
Ennen inhalaatiohoidon tarkistusta 14 % asiakkaista osasi sekä sumuttimen käyttökuntoon saattamisen että inhaloinnin kaikki vaiheet oikein.
70 % of the patients had an acceptable technique (all critical steps correct) before and 93 % after ITAS.
Inhaloinnin osalta optimaalisen tekniikan hallitsevien määrä kasvoi 30 %:sta 85 %:iin ja hyväksyttävän tekniikan hallitsevien määrä 70 %:sta 93 %:iin.
Suboptimal inhaler use can lead to poor clinical control.
Tällöin inhaloitavan lääkkeen teho voi jäädä puutteelliseksi, mikä vaikuttaa lääkehoidon onnistumiseen.
The four stages are: 1.
Työ vaiheisiin kuuluivat: 1.
The work was carried out in stages, with the use of the SKUA - GOCAD 3D modeling software.
Työ toteutettiin käyttäen SKUA - GOCAD 3D-mallinnusohjelmistoa.
The xSoDEx survey is the most recent seismic survey carried out in northern Finland by the Geological Survey of Finland (GTK).
XSoDEx-projekti on viimeisin Pohjois-Suomessa tehty seisminen heijastusluotaustutkimus, ja sen toteutti Geologian tutkimuskeskus (GTK).
Northern Finland features a complex Precambrian geological history, including massive extension and compression stages, which has been extensively studied.
Pohjois-Suomen kallioperä on monimutkaisen geologisen historian tulos, ja sisältää massiivisia tektonisia vaiheita, joissa kallioperä on repeytynyt ja poimuttunut, jota on tutkittu laajasti.
Visualization and Interpretation of the Seismic Reflection Data in Archean Basement in Sodankylä, Lapland
Seismisen heijastusaineiston visualisointi ja tulkinta Arkeeisessa kallioperässä Sodankylässä, Lapissa
The seismic reflection methods produce high-resolution images from the subsurface, which are useful in structural studies of geology.
Seismiset heijastusluotausmenetelmät tuottavat maankamarasta korkearesoluutioista seismistä aineistoa, jota hyödynnetään rakennegeologisessa tutkimuksessa.
This thesis aims to find out whether the strong reflections shown in the xSoDEx Alaliesintie reflection profile, underneath the outcropping Archaean basement indicate a lithological contact or a fault zone.
Tämän työn tarkoituksena on selvittää liittyvätkö xSoDEx, Alaliesintie-linjalla arkeeisen kallioperän alla olevat voimakkaat heijasteet litologiseen kontaktiin vai siirrokseen.
Create a 3D geological model based on the Alaliesintie reflection section and geological bedrock observations.
Luoda geologinen 3D-malli, joka perustuu Alaliesintien heijastusluotaus aineistoon ja geologisiin kallioperähavaintoihin.
In the geological 3D model, I presented that the reflection would present lithological contacts and that the Archean bedrock would have folded and partly overthrust on top of the younger Proterozoic rocks.
Geologinen 3D-malli esittää, että heijasteet tulisivat litologisista kontakteista, jolloin alueen kallioperä olisi poimuttunut ja arkeeinen kallioperä olisi osittain ylityöntynyt nuorempien paleoproterotsooisten kivilajien päälle.
The XSoDEx concluded four survey lines, which are located in Central Lapland Greenstone Belt (CLGB) in Sodankylä, Lapland.
XSoDEx-projekti sisältää yhteensä neljä tutkimuslinjaa, jotka sijaitsevat Keski-Lapin vihreäkivivyöhykkeellä, Sodankylässä.
The Alaliesintie profile is characterized by Koitelainen intrusion, Archaean outcrops, and layers of younger Paleoproterozoic group rocks.
Alaliesintien tutkimuslinjan kallioperä muodostuu Koitelaisen intruusiosta, arkeeisesta kallioperästä, sekä nuoremmista paleoproterotsooisista kivilajiryhmistä.
The results present that the seismic forward model can be used to perform the reflections and that the geological 3D model presented similar reflections in the seismic forward model comparing to the original Alaliesintie reflection data.
Tulokset osoittavat, että seimistä suoramallinnusta voidaan käyttää geologisen 3D-mallin tutkimukseen ja että seimisestä suoramallinnuksesta saaduissa heijasteissa on samankaltaisuuksia Alaliesintien aineiston kanssa.
The seismic forward model is used as an experiment to test the geological 3D model’s lithological contact respondence to the synthetic seismic signal and to discover the possible reflector underneath the Archaean basement.
Seismistä suoramallinnusta käytettiin tutkimaan geologisen 3D-mallin litologisten rajapintojen vaikutuksia seismiseen signaaliin, mikä mahdollistaisi löytämään heijastajien alkuperän.
Analyze and evaluate the modeling result for understanding the possible origins of the reflections.
Analysoida seismisen suoramallinnuksen tuloksia Alaliesintien heijastusluotaus aineiston kanssa, jotta pystytään ymmärtämään paremmin heijastajien alkuperää.
Use gravity and magnetic geophysical data from the study area to improve model reliability.
Käyttää tutkimusalueen muita geofysikaalisia aineistoja (painovoima- ja magneettista aineistoa) tukemaan geologista 3D-mallia.
The groundwater discharge anomalies were categorized in 5 different classes: 1) spring/springs, 2) cold channel connected to the main channel, 3) diffuse discharge to river, 4) wetland/ wide seepage, 5) unknown anomaly.
Pohjaveden purkautumiseen liittyvät lämpötila-anomaliat jaettiin viiteen eri luokkaan, jotka olivat 1) lähde/ lähteiköt, 2) kylmä sivu-uoma, 3) diffuusi purkaus jokiuomaan, 4) kosteikko/ tihkupinta, 5) tunnistamaton anomalia.
Mean baseflow share estimation from four years: 2010-2013, were 70 % for River Pyhäjoki and 54 %, for River Yläneenjoki.
Vuosien 2010-2013 pohjavirtaaman keskimääräiseksi osuudeksi saatiin Baseflow- ohjelmistolla 70 % Pyhäjoelle ja 54 % Yläneenjoelle.
The results of baseflow analysis has to be interpreted carefully too because baseflow filtering is pure signal processing.
Pohjavirtaama-analyysin tuloksia täytyy tulkita varoen, sillä pohjavirtaaman suodattaminen virtaama-aineistosta perustuu puhtaasti signaalien prosessointiin.
From the helicopter- assisted TIR survey made in July 2011, almost 200 groundwater discharge sites were located in the two studied rivers.
Heinäkuussa 2011 tehdyssä helikopteriavusteisessa TIR-kuvauksessa jokisysteemeissä ja niiden varsilla havaittiin yhteensä lähes 200 pohjaveden purkautumiskohtaa.
In River Yläneenjoki catchment, where GW portion was estimated to be smaller (54 %) and GW anomalies where mostly discrete, there are only two little till groundwater areas near the river channel and the catchment is characterized by finer sediments than River Pyhäjoki catchment.
Yläneenjoella, missä pohjaveden osuus oli arvioitu pienemmäksi (54 %) ja pohjaveden purkautumisanomaliat pistemmäisemmiksi, joen lähellä on vain kaksi pienempää moreenivaltaista pohjavesialuetta.
Larger baseflow portion, lower river water temperature and wide diffuse discharge areas of River Pyhäjoki indicate that Pyhäjoki is more groundwater contributed than River Yläneenjoki.
Suurempi pohjavirtaama, pienempi jokiveden lämpötila ja laaja-alaiset pohjaveden purkautumisanomaliat osoittavat, että pohjaveden osuus Pyhäjoessa on suurempi kuin Yläneenjoessa.
TIR results represent momentary circumstances and GWD locations are interpretations.
TIR- aineistoista saadut tulokset kuvaavat vain hetkellisiä olosuhteita ja havaitut pohjaveden purkautumispaikat perustuvat kuva-aineiston tulkintaan.
The two input rivers of Säkylä’s Lake Pyhäjärvi: Pyhäjoki and Yläneenjoki, were studied with aerial thermal infrared imaging (TIR) analysis and baseflow program, in order to estimate the baseflow in the two rivers.
Säkylän Pyhäjärven kahden laskujoen, Pyhäjoen ja Yläneenjoen, pohjavirtaamaa arvioitiin infrapunakuvauksen (TIR) ja Baseflow- analyysin avulla.
There is a difference in groundwater share in the two studied rivers.
Pohjaveden vaikutus tutkituissa joissa on erilainen.
In River Pyhäjoki the larger groundwater share (70 %) is related to coarser grained glacial deposits in the river catchment.
Pohjaveden suurempi osuus (70 %) Pyhäjoessa liittyy Pyhäjoen valuma-alueen karkearakeisempaan maaperään.
However, TIR and baseflow estimation results of this study have to be dealt with caution.
TIR- tutkimuksen tuloksia sekä pohjavirtaamalle laskettuja osuuksia on syytä tarkastella kriittisesti.
In both rivers, pattern of increasing river water temperature from headwaters towards river outlet were discovered with temperature analysis.
Tutkituista joista tehtiin myös lämpötila-analyysi, jossa havaittiin, että molemmissa jokisysteemeissä vesi lämpenee yläjuoksulta alajuoksulle.
The baseflow share estimate was made with baseflow filtering program which uses recursive digital filter for signal processing.
Ohjelmisto erottaa joen virtaamasta pohjavirtaaman osuuden signaalin prosessointiin perustuvan silmukoivan filtteröinnin avulla.
There are also many factors increasing the uncertainty of the temperature analysis and observations of GWD anomalies.
TIR- aineistosta tehtyyn lämpötila-analyysiin ja pohjaveden purkautumispaikkojen havainnointiin liittyy myös paljon epävarmuustekijöitä.
In TIR results, the influence of headwaters of the River Pyhäjoki, fed by two large springs: Myllylähde and Kankaanranta were emphasized.
Infrapuna-aineiston perusteella pohjaveden osuutta Pyhäjoessa lisää erityisesti kaksi suurta yläjuoksun lähdettä: Myllylähde ja Kankaanranta, jotka liittyvät Säkylä-Virttaankankaan harjukompleksiin.
Previous studies made from the Lake Pyhäjärvi catchment have signs of higher groundwater share in River Pyhäjoki catchment, as well.
Samankaltaisia tutkimustuloksia on esitetty myös aiemmin julkaistuissa Pyhäjoen ja Yläneenjoen pohjavesiosuuksia käsittelevissä tutkimuksissa.
Therefore, shifts in the community composition may have far-reaching ecosystem consequences.
Siksi yhteisökoostumuksen muutoksilla voi olla ekosysteemitason seurauksia.
The health of arctic and sub-arctic ecosystems is highly dependent on environmental factors such as temperature affecting, for example, sea ice conditions.
Arktisten ja subarktisten ekosysteemien hyvinvointi on riippuvainen ympäristötekijöistä, kuten lämpötilasta, joka vaikuttaa esimerkiksi merijään muodostumiseen.
Eutrophication remains the major challenge for the Baltic Sea ecosystem.
Rehevöityminen on Itämeren suurin ongelma.
Climatically driven changes have already caused variations in the plankton community structure during the Baltic Sea spring bloom.
Ilmastomuutos on jo aiheuttanut muutoksia Itämeren keväisen planktonyhteisön lajikoostumuksessa.
• To study the effects of changing communities and bloom phases on seston nutrient stoichiometry.
• Tutkia muuttuvien eliöyhteisöjen ja kukintavaiheiden vaikutuksia sestonin ravinnestoikiometriaan.
• To reveal the proportion of microzooplankton during the spring bloom.
• Selvittää mikroeläinplanktonin osuutta kevätkukinnassa.
Higher SST and effects of eutrophication are known to support harmful algal blooms such as the occurrence of toxic dinoflagellates and cyanobacteria in the Baltic Sea during summer.
Ilmaston lämpenemisen ja rehevöitymisen vaikutusten tiedetään lisäävän haitallisten leväkukintojen, kuten myrkyllisten panssarisiimalevien ja syanobakteerien, esiintymistä Itämerellä kesäisin.
In the field data, the community composition explained 19 % (average) of shifts in seston C:N:P ratios, which were significantly different between some of the bloom phases.
Kenttäaineiston perusteella yhteisön koostumus selitti keskimäärin 19% sestonin C:N:P-suhteen muutoksista.
Environmental factors, mostly temperature and the concentration of inorganic nutrients, defined the nano- and microplankton community composition (phototrophs and heterotrophs) and affected the collective physiology as well as the biomass.
Ympäristötekijät, erityisesti lämpötila ja epäorgaanisten ravinteiden pitoisuus, määrittivät planktonyhteisön (<100 µm) koostumusta sekä vaikuttivat sen fysiologiaan ja kokonaisbiomassaan.
Microzooplankton is particularly crucial in linking the microbial loop with higher trophic levels, and in the recycling of inorganic nutrients.
Mikroeläinplankton on erityisen tärkeä linkki ravintoverkossa mikrobien ja korkeampien ravintoketjun tasojen välillä sekä epäorgaanisten ravinteiden kierrossa.
These alterations have led to lower diatom-dinoflagellate-proportions (DDP), affecting food web dynamics and biogeochemical cycles.
Nämä muutokset ovat johtaneet matalampiin pii- ja panssarisiimalevien välisiin suhteellisiin osuuksiin, vaikuttaen ravintoverkkoon ja biogeokemiallisiin kiertoihin.
The Baltic Sea spring bloom is dominated by phytoplankton, while the grazer community is not well developed yet.
Kasviplankton hallitsee kevätkukinnan aikaista eliöyhteisöä, kun laiduntajayhteisö ei ole vielä ehtinyt kehittyä.
The dominant phytoplankton group defines the quantity and quality of bioavailable (labile) dissolved organic carbon (DOC), providing different niches for heterotrophic bacteria.
Hallitseva kasviplanktonryhmä määrittelee biologisesti käyttökelpoisen liuenneen orgaanisen hiilen määrän ja laadun tarjoten erilaisia elinmahdollisuuksia toisenvaraisille bakteereille.
The spring bloom is the most productive period of the year (~50 % annual C-fixation), driven by high inorganic nutrient concentrations and improving light conditions.
Kevätkukinta on vuoden tuottavin jakso, jota epäorgaanisten ravinteiden pitoisuus ja valaistusolosuhteet säätelevät.
Thus, a decreasing availability of DIADOM will cause a decrease in the energy efficiency of the microbial food web.
Piilevistä peräisin olevan liuenneen orgaanisen aineksen väheneminen heikentää mikrobiyhteisön energiatehokkuutta.
The Chl a:C ratio can be used as a proxy for phototrophic and heterotrophic production and to study C-budgets.
Klorofylli a:n ja hiilen välistä suhdetta voidaan käyttää omavaraisen ja toisenvaraisen tuotannon indikaattorina ja hiilibudjettien tutkimisessa.
Additionally, a predominant diatom-species has shown specific effects on bacterial responses, i.e., Chaetoceros wighamii dominance yielded the highest bacterial activity.
Lisäksi, vallitseva piilevä, Chaetoceros wighamii, ylläpiti korkeinta bakteeriaktiivisuutta.
The presented findings highlight the importance of species-level identification (e.g., DinoComplex) and the introduction of a microzooplankton monitoring program.
Tutkimushavainnot korostavat lajitason tunnistustarkkuuden tärkeyttä ja suosittavat mikroeläinplanktonin lisäämistä seurantaohjelmaan.
This unique ecosystem is threatened by environmental changes, with implications for the water quality.
Itämeri on laaja murtovesialue, jonka ainutlaatuista ekosysteemiä uhkaavat veden laatuun vaikuttavat ympäristömuutokset.
Not only variations in the community composition, but also different growth phases (physiology) of the bloom affected the interactions between phyto- and bacterioplankton.
Yhteisön koostumuksen lisäksi myös kukintavaihe vaikuttaa kasviplanktonin ja bakteeriyhteisön väliseen vuorovaikutukseen.
Due to a high inter-annual variability in seston ratios, season-specific findings should be combined to estimate future developments of, for example, the annual primary production and C-fluxes.
Sestonin sisältämien ravinneosuuksien korkean vuosittaisen vaihtelun takia kausikohtaiset havainnot pitäisi yhdistää pitkän aikavälin tutkimuksiin.
• The investigation of bacterioplankton responses to changing dominance patterns of diatoms and dinoflagellates.
• Tutkia bakteeriplanktonin vastetta muuttuvaan piilevien ja panssarisiimalevien suhteeseen.
The corresponding species (Gymnodinium corollarium, Biecheleria baltica, and Apocalathium malmogiense) can co-occur during the Baltic Sea spring bloom but are not separable by traditional microscopy of Lugol-preserved samples due to their similar appearance.
Lisäksi, erotettiin toisistaan kolme kylmän veden panssarisiimalevälajia (Gymnodinium corollarium, Biecheleria baltica ja Apocalathium malmogiense), joita ei tavanomaisesti määritetä lajitasolle, ja näiden kolmen lajin biomassaosuudet selvitettiin.
The fact that the most relevant diatom (Thalassiosira baltica) contributed <10 % to the biomass (relative contribution, n = 119), combined with high dinoflagellate-proportions throughout the bloom, agrees with previous findings on the increase of dinoflagellates over diatoms in several sub-basins.
Kaikkein merkittävimmän piilevän (Thalassiosira baltica) suhteellinen osuus oli vain alle 10 % kokonaisbiomassasta, minkä lisäksi panssarisiimalevien määrä oli kenttäaineiston perusteella korkea koko kukinnan ajan.