natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Firstly: Is inclusion being achieved in the classroom?
Lisäksi lähikouluperiaate ei toteutunut tässä inkluusioluokassa.
The data used was a part of the Wisconsin Longitudinal Study (WLS) (N = 4852).
Tutkimuksen aineisto oli osa pitkittäistä, Yhdysvalloissa toteutettua Wisconsin Longitudinal Study (WLS) -tutkimusta (N = 4852).
Personality traits as risk and protective factors for individual depressive symptoms : A longitudinal population-based study
Persoonallisuuden piirteet yksittäisten masennusoireiden riski- ja suojaavina tekijöinä : pitkittäistutkimus väestöpohjaisessa aineistossa
Associations between personality traits and individual depressive symptoms were examined with ordinal regression analyses.
Persoonallisuuden piirteiden ja masennusoireiden välisiä ennustavia yhteyksiä tarkasteltiin ordinaaliregressioanalyysein.
Deeper knowledge on the risk and protective factors of individual depressive symptoms can contribute to the development of more specific methods for preventing and treating depression.
Tieto masennusoireiden yksilöllisistä riskitekijöistä ja suojaavista tekijöistä voi auttaa masennuksen yksilöllisempien ehkäisy- ja hoitokeinojen kehittämisessä.
The connections were assumed to remain when controlling for the latent depression factor.
Lisäksi oletettiin, että havaitut yhteydet säilyvät, kun latentti masennus kontrolloidaan.
To test whether the connections were locally independent of latent depression, an ordinal regression procedure for detecting differential item functioning (DIF) was used.
Yhteyksien riippumattomuutta latentista masennuksesta testattiin differential item functioning (DIF) -analyysilla ordinaaliregressioanalyysia soveltaen.
High neuroticism was a risk factor while extraversion and conscientiousness were protective factors for several central and common symptoms of depression.
Korkea neuroottisuus oli riskitekijänä ja korkeat ulospäinsuuntautuneisuus ja tunnollisuus suojaavina tekijöinä usealle keskeiselle ja yleiselle masennusoireelle.
After decades of research, there remains a need for a better understanding of its etiology and developing its treatment.
Masennuksen etiologian tarkemmalle selvittämiselle ja tehokkaammille hoitomuodoille on edelleen tarvetta.
High neuroticism is a well-known risk factor for depression while extraversion and conscientiousness protect from it.
Persoonallisuuden piirteistä korkea neuroottisuus on riskinä masennukselle, ja korkeat ulospäinsuuntautuneisuus ja tunnollisuus suojaavat siltä.
The results apply to less severe depressive symptoms in the general population and support earlier findings of depressive symptoms having qualitative differences.
Tulokset tukevat aiempia löydöksiä masennusoireiden välisistä laadullisista eroista.
Depressive symptoms differed in their personality risk and protective factors.
Eri masennusoireilla oli toisistaan poikkeavia riskitekijöitä ja suojaavia tekijöitä persoonallisuuden piirteissä.
Depression is a prevalent mental disorder with negative impact on health and well-being.
Masennus on yleinen ja merkittävää haittaa aiheuttava, paljon tutkittu mielenterveyden häiriö.
Connections between personality traits and depressive symptoms could not be explained by a latent depression factor.
Havaitut yhteydet eivät selittyneet latentilla masennuksella.
Also openness to experience and agreeableness mostly protected from some depressive symptoms.
Myös avoimuus uusille kokemuksille ja sovinnollisuus ennustivat yksittäisiä oireita.
Network theory views depression as a heterogeneous system, as opposed to a unidimensional, latent factor that causes its symptoms.
Verkostoteorian mukaan masennus on latentin tekijän sijaan oireiden muodostama verkosto, ja oireilla on yksilöllisiä ominaisuuksia, kuten eri riskitekijöitä.
The purpose of this study was to examine whether individual depressive symptoms are predicted by different personality traits.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin, onko yksittäisten masennusoireiden välillä toisistaan poikkeavia riski- ja suojaavia tekijöitä viiden faktorin mallin persoonallisuuden piirteissä.
Depressive symptoms were assumed to vary in their risk and protective factors.
Oletettiin, että riski- ja suojaavat tekijät eroavat masennusoireiden välillä.
However, only a few studies have examined personality traits as risk factors for individual depressive symptoms.
Yksittäisten masennusoireiden persoonallisuusriskitekijöistä tiedetään vasta vähän.
This study was a case study, where the same pupils were measured twice; first in spring 2015 and again in spring 2016.
Tutkimus oli tapaustutkimus, jossa seurattiin samoja oppilaita kahdessa eri mittauksessa, keväällä 2015 ja 2016.
Data from the activity trackers were analyzed quantitatively, with non-parametric research methods.
Aktiivisuusrannekkeiden tuottamaa aineistoa analysoitiin määrällisesti parametrittomilla tutkimusmenetelmillä.
Thirty pupils took part in an activity-tracker study, where their body accelerations were measured objectively to gain knowledge of the duration and intensity of recess physical activity.
Tutkittavista 30 osallistui aktiivisuusrannekemittaukseen, jossa mitattiin objektiivisesti kehon kiihtyvyyksiä ja saatiin tietoa liikunnan kestosta ja rasittavuudesta.
Activity in different intensity levels decreased slightly, but the difference was not statistically significant, except in the light intensity level where activity increased from 10,5 minutes to 13,5 minutes on average, and this difference was statistically almost significant.
Kevyellä aktiivisuusalueella liikunta lisääntyi keskimäärin 10,5 minuutista 13,5 minuuttiin ja ero oli tilastollisesti melkein merkitsevä.
This study examined the qualitative and quantitative changes of recess physical activity, including the duration and intensity of the pupils' physical activity, and their habits.
Tutkimuksella selvitetään niin liikunnan määrällisiä kuin laadullisia muutoksia: välituntiliikkumisen kestoa, rasittavuutta ja tapaa.
In addition, 65 pupils in the first spring, and 59 in the second spring, filled in a recess diary.
Lisäksi tutkimusluokista ensimmäisessä mittauksessa 65 ja toisessa mittauksessa 59 oppilasta osallistui välituntipäiväkirjan täyttöön, josta saatiin aineistoa välituntiliikunnan tavoista.
The average physical activity and the intensity of the physical activity during recess decreased slightly from the first measurement in 2015 to the second measurement in 2016, but the difference was not statistically significant.
Liikunta-aktiivisuuden kesto ja liikunnan rasittavuus vähenivät hieman ensimmäisestä mittauksesta toiseen mittaukseen, mutta ero ei ollut tilastollisesti merkitsevä.
Running as a recess activity was more popular in the second measurement than in the first, partly due to the building of a new running and long-jump track.
Juokseminen välituntitoimintona yleistyi osittain juoksuradan ja pituushyppypaikan rakentamisen myötä.
According to the data from the activity trackers, the duration and the intensity of recess physical activity did not change after the renovations of the new school playground.
Aktiivisuusrannekkeiden tuottaman aineiston mukaan oppilaiden välituntien liikunta-aktiivisuuden kesto ja rasittavuus eivät muuttuneet tässä tutkimuksessa lähiliikuntapaikan rakentamisen myötä.
Each spring, the pupils were measured during three 30 minute recesses.
Oppilaita mitattiin kolmen puolen tunnin välitunnin ajan kummassakin mittauksessa.
The goal of this study was to gain knowledge of the changes in pupils' recess physical activity, caused by renovations of the pupils' elementary school playground, for a school in Tuusula, Finland.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on saada tietoa tuusulalaisen Kirkonkylän alakoulun pihan muutoksen eli lähiliikuntapaikan rakentamisen heijastumisesta koulun oppilaiden välituntiliikkumiseen.
The hypothesis was that the amount of the pupils' physical activity would increase due to the tempting conditions of the newly renovated playground.
Hypoteesina oli, että oppilaiden välituntien liikunta-aktiivisuus lisääntyy houkuttelevien olosuhteiden eli lähiliikuntapaikan myötä.
The data collected from the recess diaries indicated that the most popular recess activities in the 2015 and 2016 measurements were football (soccer), and chasing games/yard games.
Välituntipäiväkirjojen tuottama aineisto osoitti, että molemmissa mittauksissa oppilaiden suosituimmat välituntitoiminnot olivat jalkapallo sekä hippa- ja pihaleikit.
Some of the less popular recess activities dropped out of the pupils' selection and were replaced by new functions of the school playground.
Osa vähemmän suosituista välituntitoiminnosta oli jäänyt pois toisessa mittauksessa ja tilalle oli tullut lähiliikuntapaikan uusia toimintoja.
There were no big changes in duration, intensity and habits of recess physical activity between the two measurements.
Välituntiliikunnassa ei ollut suuria muutoksia kestossa, rasittavuudessa ja tavassa 1. ja 2. mittauksen välillä.
The first measurement of the study was conducted before the school's playground renovations, and the second measurement was conducted after the renovations completed.
Tutkimuksen ensimmäinen mittaus toteutettiin ennen lähiliikuntapaikan remonttia, jolloin tutkimukseen osallistuneet oppilaat olivat 2.- ja 4.-luokkalaisia, ja toinen mittaus lähiliikuntapaikan valmistuttua, jolloin oppilaat olivat 3.- ja 5.-luokkalaisia.
Reflections of a new elementary school playground in pupils' recess physical activity
Lähiliikuntapaikan rakentamisen heijastuminen tuusulalaisen alakoulun oppilaiden välituntiliikkumiseen
Four elementary school classes, from grades two and four (2015), took part in this study.
Tutkimukseen osallistui neljä koululuokkaa.
The recess diaries produced data about the habits of the recess physical activity, which was analyzed qualitatively.
Välituntipäiväkirjojen aineistoa analysoitiin laadullisesti.
Despite of that there is still very little we know about it.
Tästä yhteistyöstä kuitenkin tiedetään vielä hyvin vähän.
The data was collected during the spring of 2015.
Aineisto kerättiin kevään 2015 aikana.
The data was analyzed with mean content analysis.
Aineisto analysoitiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin avulla.
They did not rule each other out but one style was always emphasized in the situations.
Ne eivät olleet toisiaan poissulkevia, mutta usein jokin niistä oli korostuneesti tilanteissa läsnä.
Workers felt they have a responsibility of thinking the child's best in all situations even if it would complicate the collaboration with parents.
Työntekijät kokivat heillä olevan vastuu ajatella lapsen parasta myös tilanteissa, joissa se vaikeuttaa vanhempien kanssa tehtävää yhteistyötä.
Along with the changes in legislation preventive services and earlier help for families are being emphasized.
Lakimuutosten myötä ehkäisevien palveluiden merkitys ja yhä varhaisemman avun saaminen perheille on korostunut.
The reactions of families changed depending on the cases, but four styles of reactions were found that could be distinguished from each other.
Perheen suhtautuminen tilanteessa vaihteli tapauskohtaisesti, mutta erotettavissa oli neljä toisistaan eroavaa suhtautumistapaa.
However workers were aware of their own position and responsibility of controlling their personal feelings and keeping their actions professional.
Työntekijät kuitenkin tiedostivat oman asemansa ja vastuunsa henkilökohtaisten tunteiden hillitsemiseen sekä asialinjalla pitäytymiseen.
The data of this study is part of the data of Lastensuojelun kehittämis- ja tutkimushanke (LaskeTut 2013–2015) about the process of mandatory reporting.
Tutkielman aineisto on osa Lastensuojelun kehittämis- ja tutkimushankkeessa (LaskeTut 2013–2015) kerättyä lastensuojeluilmoitusprosessia koskevaa aineistoa.
In some cases the reaction of parents changed suddenly from negative to positive or vice versa.
Suhtautuminen saattoi myös äkisti muuttua kielteisestä myönteiseen tai päinvastoin.
Those parents also showed anger and aggressive behavior towards workers.
Vanhemmat saattoivat suuttua työntekijöille ja käyttäytyä aggressiivisesti heitä kohtaan.
In those cases parents did not see the reason for mandatory report.
Vanhemmat eivät tällöin nähneet syytä lastensuojeluilmoituksen tekemiseen.
The data consists of 11 focus group interviews carried out in maternity and child welfare clinic, early childhood education, school, and specialized medical care.
Aineiston muodostaa lastensuojeluilmoituksia tekeville ilmoitusvelvollisille tahoille tehdyt 11 fokusryhmähaastattelua äitiys- ja lastenneuvolan, varhaiskasvatuksen, koulun ja erikoissairaanhoidon henkilöstölle.
For this study two interviews from the workers of early childhood education and two interviews from the workers of school were chosen for the analysis.
Tätä tutkielmaa varten aineistosta valittiin kaksi varhaiskasvatuksen ja kaksi koulun henkilöstön haastattelua.
Bringing up the concerns was also considered part of their professional obligation.
Myös huolen puheeksi oton koettiin kuuluvan heidän velvollisuuksiinsa.
Workers also tried to support parents in their challenging life situations by giving advices.
Työntekijät pyrkivät lisäksi tukemaan vanhempia heidän vaikeissa tilanteissaan ja antamaan heille neuvoja arjen tasapainottamiseksi.
In total 13 cases about the process of mandatory reporting were introduced by the interviewees.
Haastatteluissa käsiteltiin yhteensä 13 lastensuojeluilmoitusprosessia koskevaa haastateltavien esiin ottamaa tapausta.
Workers in day care and school are obligated to report to child welfare if they start having concerns about a child's or his/her family's wellbeing.
Päiväkodin ja koulun työntekijöillä on laissa määritelty velvollisuus ilmoittaa, jos heillä herää huoli lapsen tai perheen hyvinvoinnista.
Bringing up concern and making mandatory report : experiences of day care and school workers about collaboration with family
Huolen puheeksiotto ja lastensuojeluilmoituksen tekeminen : päiväkodin ja koulun työntekijöiden kokemuksia yhteistyöstä perheen kanssa
Collaboration with the family is often part of the process of making the mandatory report.
Yhteistyö perheen kanssa on usein osa viranomaisten tekemän lastensuojeluilmoituksen prosessia.
Based on the results of this study collaboration between family and workers from day care and school during the process of mandatory reporting includes some challenges and requires personal and professional views to meet.
Tulosten perusteella lastensuojelullisen huolen sekä lastensuojeluilmoituksen tekemisen ympärillä toteutettu yhteistyö perheen ja työntekijöiden välillä sisältää joitakin haasteita ja vaatii yksityisen ja ammatillisen näkökulman kohtaamista.
In some cases families reacted positively and were understanding about the concern and a proposition of mandatory report.
Osassa tapauksista perhe suhtautui myönteisesti ja ymmärtävästi esiin tulleeseen huoleen ja lastensuojeluilmoituksen tekemiseen.
The purpose of this study was to examine, how families react to the concern and discussion about a mandatory report introduced by day care or school workers and also what is the workers' professional role in the collaboration with parents during that process.
Tämän tutkielman tarkoituksena oli tarkastella, miten perhe suhtautuu päiväkodin tai koulun työntekijöiden esiin ottamaan huoleen ja keskusteluun lastensuojeluilmoituksesta sekä millainen työntekijöiden ammatillinen rooli on perheen kanssa tehtävässä yhteistyössä lastensuojeluilmoitusprosessissa.
The results of this study showed that discussing about concerns and mandatory report is an emotional situation for families.
Tutkielman tulokset osoittivat, että huolesta ja lastensuojeluilmoituksesta keskusteleminen on perheelle tunteellinen tilanne.
Collaboration with family during the process of mandatory reporting evoked strong feelings in workers.
Yhteistyö perheen kanssa huolen ja lastensuojeluilmoituksen ympärillä herätti voimakkaita tunteita myös työntekijöissä.
Different views between parents and workers, parents diminishing the concern or ending the collaboration showed denial of the concern.
Huolen kieltäminen tuli esiin vanhempien ja työntekijöiden näkemyserojen, huolen vähättelyn sekä yhteistyön katkaisemisen kautta.
In those cases the discussions about the concerns were constructive and the concern became shared regardless of which one the worker or the parent first mentioned it. Parents who had difficulties on accepting the concern or the proposition of a mandatory report introduced by worker showed negative reaction.
Tällöin huolesta keskusteltiin rakentavasti, ja siitä muodostui yhteinen riippumatta siitä, oliko huolen tuonut esille työntekijä vai vanhempi.
The aim of this study was to find out experiences of day care and school workers about collaboration with families during the process of making a mandatory report to child welfare.
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena oli selvittää päiväkodin ja koulun työntekijöiden kokemuksia perheen kanssa tehtävästä yhteistyöstä lastensuojeluilmoitusprosessissa.
In addition workers of school discussed and listened the child's version of the concern and the situation of the family.
Lisäksi lapsen kanssa keskusteleminen ja lapsen näkemyksien kuunteleminen huolesta sekä perheen tilanteesta tulivat esiin koulun työntekijöiden kokemuksissa.
As a result the amount of mandatory reports to child welfare from the services close to child such as day care and school have increased.
Lastensuojeluilmoituksia tehdäänkin entistä enemmän, etenkin lasta lähinnä olevista palveluista, koulusta ja päiväkodista.
Workers' professional responsibility on collaboration with family during the process of mandatory reporting emerged from workers' experiences in addition to families' reactions.
Työntekijöiden kokemuksista nousi esiin perheen suhtautumisen lisäksi työntekijöiden ammatillinen vastuu perheen kanssa tehtävässä yhteistyössä.
These responsibilities create the basis for collaboration with family.
Nämä työntekijöiden kokemat ammatin myötä tulevat velvollisuudet muodostivat raamit perheen kanssa työskentelylle lastensuojeluilmoitusprosessin aikana.
The results from the study are in with the research questions.
Tutkimuksen tulokset vastasivat hyvin tutkimuskysymyksiin.
Cultural and linguistic education was also part of the results but it was seen less important than the social-aspect.
Myös kielellisen ja kultturillisen kasvatuksen merkitys nähtiin, mutta sitä pidettiin vähemmän tärkeänä kuin sosiaalista puolta.
"First i felt that the Finnish School is more important to me than to my children" : The importance of the Finnish School and Finnish identity created by parents from Amsterdam's Finnish school
"Aluksi koin, että Suomi-koulu on minulle paljon tärkeämpi kuin lapsille" : Suomi-koulun ja suomalaisuuden merkitys Amsterdamin Suomi-koululaisten vanhemmille
These were also aspects, which help Finnish-expats to maintain their mother-tongue and to cherish their cultural identity, within both children and adults.
Myös nämä osaltaan auttavat ulkosuomalaisia pitämään yllä omaa äidinkieltään ja vaalimaan kulttuurista identiteettiään niin lasten kuin aikuisten osalta.
Parents felt that the importance of Finnish School is mainly social, for both themselves and for the children.
Vanhemmat pitivät Suomi-koulun merkitystä niin itselleen, kuin lapsilleen ensisijaisesti sosiaalisena.
Finally, it could be concluded that investing to Finnish Schools and maintaining those schools is very important part of supporting the Finnish expats.
Lopputuloksena voidaan todeta, että Suomi-kouluihin panostaminen ja niiden ylläpitäminen on tärkeä osa ulkosuomalaisten tukemista.
It was also found that parents do a lot of voluntary work for Finnish School and everyone wanted to participate to these activities.
Vanhemmat tekevät paljon vapaaehtoistyötä Suomi-koulujen eteen, ja jokaisella vastanneella oli myös halu osallistumiseen.
Data was collected from 11 parents, whose children study at Amsterdam's Finnish School during the spring 2016.
Aineisto kerättiin yhteensä yhdeltätoista Amsterdamin Suomi-koulun vanhemmalta kevättalvella 2016.
This research is qualitative in nature and the research method has been hermeneutic.
Tutkimus on laadullinen tutkimus, jota on ohjannut fenomenologis-hermeneuttinen tutkimustapa.
Finnish School was seen as a social environment, from which it was possible to find Finnish-speaking friends and also to communicate in Finnish.
Suomi-koulu näyttäytyi vastauksissa sosiaalisena ympäristönä, josta ulkosuomalaisten vanhempien ja lasten on mahdollista löytää suomenkielisiä ystäviä, sekä kommunikoida suomeksi.
Through the Finnish School the Finnish-culture and language could be maintained through the whole family and the school also provided peer support.
Koulun kautta on mahdollista tukea koko perheen suomen kielen- ja kulttuurin ylläpitämistä ja oppimista ja lisäksi koululta on helppo löytää vertaistukea ja suomenkielisiä ystäviä.
There is only limited amount of previous studies concerning Finnish-schools abroad, so there has been a clear research gap.
Aiempaa tutkimusta Suomi-kouluista on melko vähän, joten tutkimusaiheelle on ollut tilaa tutkimuksen kentällä.
The topic was investigated by electronic surveys, where parents could freely tell about their experiences and feelings about the Finnish-schools abroad, under the guidance of the researcher.
Aihetta tutkittiin sähköisillä kyselyillä, joihin vanhemmat saivat kirjoittaa vapaasti kokemuksistaan ja tuntemuksistaan, tutkijan ohjatessa vastauksia avustavilla kysymyksillä.
It can be seen from the results that the importance of Finnish School to parents is very high.
Tuloksista voidaan nähdä, että Suomi-koulujen merkitys ulkosuomalaisille on vanhempien näkemänä suuri.
This research is strongly theory based, where parenthood, Finnish-expats and the dimensions of Finnish-schools operating abroad is studied.
Tutkimus nojaa teoriapohjaan, jossa on selvitetty vanhemmuutta, ulkosuomalaisuutta, sekä Suomi-koulujen toiminnan ulottuvuuksia.
On top of that, researcher has been present in Amsterdam's Finnish School in order to understand the topic better.
Tämän lisäksi tutkijalla on käynyt Suomi-koululla havainnoimassa ja tutustumassa joitakin tunteja.
The main subject of this Master Thesis is to study the importance created by the expat parents towards schools which operate abroad and serve Finnish language studies for expat children.
Tässä pro gradu työssä tutkitaan ulkosuomalaisten vanhempien luomia merkityksiä ulkomailla toimivalle Suomi-koululle.
The main goal has been to understand the meaning of Finnish-schools abroad to expat-families.
Tavoitteena on ollut selvittää suoraan vanhemmilta kysymällä, millainen merkitys Suomi-koululla on heidän perheilleen.
The material was videotaped during the school year 2011–2012 in a preparatory class, twice a week.
Aineisto videoitiin lukuvuoden 2011–2012 aikana valmistavassa luokassa kaksi kertaa viikossa.
The analysis was supported by a questionnaire on concentration, Keskittymiskysely (Klenberg, L., Jämsä, S., Häyrinen, T. & Korkman, M. 2010) which was used to analyse executive functions.
Analyysin tukena käytettiin Keskittymiskyselyä (Klenberg, L., Jämsä, S., Häyrinen, T. & Korkman, M. 2010), jonka avulla analysoitiin toiminnanohjausta.
The material of the study is part of the University of Helsinki's Long Second data.
Tutkimuksen aineiston on osa Helsingin yliopiston Long Second aineistoa.
Self-regulation has been shown to be a prerequisite for metacognition, and metacognition is an important component of the learning process.
Itsesäätelyn on todettu olevan metakognition edellytys ja metakognitio on komponentti oppimisen prosessissa.
The method of analysis applied was discussion analysis.
Analyysi menetelmänä sovellettiin keskustelun analyysia.
The importance of interaction is emphasized when the child has moved from their own culture to a foreign one.
Vuorovaikutuksen merkitys korostuu, kun lapsi on siirtynyt omasta kulttuuristaan vieraaseen.
The more dialogical the teacher interaction was, the better were the student's own executive functions.
Mitä dialogisempaa opettajan vuorovaikutus oli, sitä paremmin oppilaan oma toiminnanohjaus toimi.
The connection between guided interaction and a child`s executive function : Chance and responsibility
Ohjatun vuorovaikutuksen yhteys lapsen toiminnanohjaukseen : Mahdollisuus ja velvollisuus