natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results of the research provided identified problems regarding feature estimation in agile software development and a description how an artifact was made to solve these problems in the case company’s context.
Tutkimuksen päätelmiin sisältyi löydetyt ketterän ohjelmistokehityksen valmistumisarvioihin liittyvät ongelmat ja selvitys minkälainen artefakti rakennettiin korjaamaan näitä ongelmia kohdeyrityksen tapauksessa ja millä perustein.
The study was conducted as a qualitative case study for a Finnish agile software development company and the DSRM framework was used to provide guiding lines for the research.
Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisena tapaustutkimuksena suomalaiseen ketteriä menetelmiä käyttävään ohjelmistoyritykseen.
Information was gathered by reviewing the academic literature and interviewing the employees of the case company.
Aineistoa kerättiin perehtymällä ketterään ohjelmistokehitykseen liittyviin akateemisten kirjoituksiin ja tekemällä teemahaastatteluita kohdeyrityksen henkilöstölle.
An artifact which used the case company’s scrum history data as an input was created to improve feature estimation.
Valmistumisarvioihin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi luotiin artefakti, joka hyödynsi kohdeyrityksen scrum historiadataa.
Grandparents are at the centre of this study, both as consumers and as identity builders.
Väitöskirjan keskiössä ovat isovanhemmat, niin kuluttajina kuin identiteetin rakentajina.
The contribution of this thesis can be divided into the sub-areas of theory, context and method.
Tutkimuksen kontribuutio kohdistuu teoriaan, kontekstiin ja tutkimusmenetelmään.
Grandparenthood is considered to be one of the most important and pleasant roles in life, and its positive effects on both grandparents and grandchildren have been confirmed in several studies.
Isovanhemmuutta pidetään yhtenä elämän tärkeimmistä ja toivotuimmista rooleista, ja sen myönteisistä vaikutuksista sekä isovanhempien että lasten elämään on julkaistu monia tutkimuksia.
From the perspective of identity construction, grandparenthood is unique and contradictory.
Identiteetin rakentamisen näkökulmasta isovanhemmuus on mielenkiintoinen ja ristiriitainen ilmiö.
The study also has managerial implications.
Tutkimuksella on merkitystä myös käytännön liike-elämälle.
Narratives of Grandparental Consumption
Isovanhemmat kuluttajina
Lacking official rights or duties in society, grandparents are free to enact their grandparental identities, albeit inside the framework of cultural age perceptions and prejudices and the fundamental basis for identity construction: a quest for both uniqueness and community.
Ilman virallisia oikeuksia ja velvollisuuksia isovanhemmilla on vapaus ja vastuu toteuttaa isovanhemmuuden identiteettiään yksilöllisesti, haluamallaan tavalla, mutta vapauden taustalla vaikuttavat kulttuurista juontuvat perinteiset ikäkäsitykset ja ennakkoluulot sekä identiteetin rakentamisen peruslähtökohta: halu kuulua yhteen mutta samalla erottautua muista.
Four main categories of consumption meanings are identified: grandparental authenticity, grandparental legitimacy, grandparental heritage, and grandparental care.
Tutkimus tunnistaa neljä kuluttamisen merkitysten päätyyppiä: autenttisuus, legitiimisyys, perintö ja huolenpito.
The research strategy is qualitative and interpretive, and the empirical data was generated in conversational narrative interviews.
Tutkimusstrategiana on laadullinen ja tulkitseva narratiivinen tutkimus, jossa tutkimusaineisto on luotu narratiivisilla haastatteluilla.
The analysis of narratives summarizes that consumption helps to construct grandparental identity narratives both directly and indirectly, through a generativity script.
Narratiivien analyysin yhteenvedossa todetaan, että kuluttaminen rakentaa isovanhemmuuden identiteettiä sekä suoraan että välillisesti luomalla mahdollisuuksia generatiivisen tarinan toteuttamiseen.
Grandparental heritage and care are focused on the other, mainly the grandchild, and relate to grandparental identity through a particular generativity script.
Isovanhemmuuden perintö ja huolenpito kohdistuvat toiseen, useimmiten lapsenlapseen, ja ovat yhteydessä identiteetin rakentamiseen välillisesti, generatiivisuuden toteuttamisen kautta.
In the light of its research questions, the study identifies the meanings of grandparental consumption and analyses how consumers employ these meanings to construct their grandparental identity narratives.
Tutkimuskysymysten valossa selvitetään, mitä merkityksiä isovanhemmuuteen liittyvään kuluttamiseen kohdistuu ja miten kuluttajat rakentavat narratiivista isovanhemman identiteettiään näiden merkitysten avulla.
This study offers a new perspective into the relationship between consumption and narrative identity construction.
Tutkimus kehittää uuden näkökulman kuluttajan narratiivisen identiteetin rakentamiseen.
Through a generativity script of consumer narratives, the concept of the extended self (Belk 1988) receives a new temporal dimension, allowing the consumer to symbolically outlive the self.
Toiseksi, tuomalla generatiivisuuden käsitteen kuluttajan identiteettitutkimukseen tutkimus lisää Belkin (1988) esittelemään laajennettuun identiteettiin (extended self) temporaalisen, symbolisesti oman ajan ulkopuolelle jatkuvan ulottuvuuden (outliving the self).
The conceptual framework is built on consumer identity construction within the domain of consumer culture theory.
Tutkimuksen käsitteellinen viitekehys pohjautuu kulttuuriseen kulutustutkimukseen, erityisesti kuluttajan identiteetin tutkimukseen.
Regarding contemporary perspectives on identity and its construction throughout the life span, it is just as important to understand the meanings of consumption in later adulthood, especially during its various turning points.
Vallitsevan identiteettikäsityksen mukaan identiteetin rakentaminen jatkuu kuitenkin läpi elämän, joten on tärkeää ymmärtää kuluttamisen merkityksiä kaikissa ikävaiheissa ja elämän taitekohdissa.
Grandparental authenticity and legitimacy are focused on the self and construct grandparental identity directly by differentiating and showing communality.
Autenttisuus ja legitiimisyys kohdistuvat kuluttajaan itseensä ja rakentavat suoraan isovanhemmuuden identiteettiä vahvistamalla toisaalta yksilöllisyyttä, toisaalta yhteenkuuluvuutta.
Methodologically, the study contributes to the literature by applying a narrative analysis in a way that synthesizes the collected consumer narratives into a new master narrative of grandparental consumption.
Menetelmällisenä kontribuutionaan tutkimus soveltaa narratiivista analyysia ja luo tutkimusaineistona olleiden kuluttajanarratiivien synteesinä uuden, tutkimusilmiön kokoavan tarinan.
Importing the concept of generativity from psychology, the study refers to a communal or agentic aim to promote the well-being of future generations.
Tutkimus nostaakin esiin psykologian tutkimuksesta kumpuavan generatiivisuuden käsitteen, jolla viitataan tulevien sukupolvien hyvinvoinnin edistämiseen joko epäitsekkäistä tai itsekkäistä lähtökohdista.
In terms of its social implications, the study weakens the echo of redundant stereotypes concerning grandparent consumers, serves as a source of peer support and may indirectly generate more options in the marketplace for consumers to enact generativity.
Sosiaalisena kontribuutionaan tutkimus hälventää isovanhemmuuteen kohdistuvia ennakkoluuloja, tuo isovanhemmuudesta tietoa isovanhempien itsensä saataville ja mahdollisesti lisää kuluttajan mahdollisuuksia generatiiviseen kuluttamiseen tekemällä ilmiötä näkyvämmäksi.
First, from a theoretical perspective, the study contributes to the field of consumer identity research by expanding the life cycle it covers into later adulthood.
Teoreettisena kontribuutionaan tutkimus ensinnäkin laventaa kuluttajan identiteettitutkimuksen kattamaa elämänkaarta myöhäiseen aikuisikään analysoimalla kuluttamisen merkityksiä isovanhempien identiteetin rakentumisen kannalta.
A considerable body of research has examined the interplay between consumption and identity.
Valtaosa tutkimuksista on kohdistunut nuorempiin ikäryhmiin, joiden kohdalla kuluttamisen yhteys yksilön identiteetin rakentamisen on ollut selkeästi havaittavissa.
Challenged to support consumers in their identity work, marketing practitioners will benefit from understanding the significant and expanding group of grandparent consumers, as well as the role of generative consumption.
Hyödyntämällä tutkimustietoa kasvavasta ja tärkeästä isovanhempien kuluttajaryhmästä sekä generatiivisesta kuluttamisesta yritykset saavat uusia mahdollisuuksia oivaltaa, miten ne voivat omalla toiminnallaan tukea tai rajoittaa kuluttajan identiteetin rakentamista.
Contextually, the study widens the scope of family identity studies by adding the lacking perspective of grandparents and stretching the focus on the family life cycle beyond empty nests.
Kontekstiin liittyvänä kontribuutiona tutkimustieto isovanhemmista vahvistaa perheiden kuluttajaidentiteetin tutkimusta, jossa on aiemmin keskitytty muihin perheenjäseniin tai perheeseen yksikkönä.
Recommended, Selected and Read.
Suositellut, valitut ja luetut.
The book acquisitions of libraries did not primarily support the transmission of national values, such as temperance and growing to be a good citizen .
Kirjavalinnat eivät myöskään tukeneet ensi sijassa kansallisten arvojen, kuten raittiuden ja kunnon kansalaiseksi kasvamisen, välittämistä.
Decisions about book acquisitions were made by library committees and librarians that belonged to their communities; the committee members and librarians were inhabitants of the communities and readers themselves.
Kirjojen hankinnasta päättivät kirjastojen johtokunnat ja kirjastonhoitajat, jotka olivat paikallisyhteisöissään yksi meistä , yhteisön asukkaita ja lukijoita itsekin.
What made possible for libraries to be involved in bringing about this kind of interest in reading that was free and spontaneous, aimed at forming a world view and, above all, offering entertainment, was that the book selection process in libraries was brought near to the readers.
Kirjastojen piirissä toteutuneen vapaan, spontaanin, maailmankatsomuksen muodostamiseen ja ennen kaikkea viihtymiseen tähtäävän lukemisharrastuksen teki mahdolliseksi se, että kirjastojen kirjavalinta tuotiin lähelle lukijoita.
The study examines the following question: what kind of a reader did the library authorities want to raise and what were the readers like in practice?
Siinä etsitään vastauksia kysymyksiin millainen lukija haluttiin kirjastotoimen piirissä sotien välisenä aikana kasvattaa ja millaisia lukijat tosi asiassa olivat.
Another thing that made possible the free interest in reading was that even though the library book selection process was bureaucratic, standardized and controlled in its details, these standards and controls were applied in a lax manner, as a matter of form.
Toinen vapaan lukemisharrastuksen mahdollistaja oli kirjastojen kirjavalintaa koskevan sinänsä muodollisesti byrokraattisen ja yksityiskohtaisen normintamis- ja valvontajärjestelmän löyhä ja muodollinen soveltaminen.
My study shows clearly that in the 1920's and 1930's, Finnish public libraries served those with an interest in reading, even though this concept was not used in library circles, and even though promoting an interest in reading was not included in the paragraphs of library legislation stating the goals of libraries.
Tutkimus osoittaa, että Suomen yleiset kirjastot palvelivat sotienvälisenä aikana lukuharrastusta, vaikka kyseistä käsitettä ei kirjastotoimen piirissä käytettykään eikä lukuharrastuksen tyydyttämistä otettu kirjastolain tavoitepykäliinkään ennen vuotta 1961.
In this study, readers choices and evaluations are searched in the material of a writing contest collected by the Finnish Library Association in 1984.
Lukijoiden mieltymyksiä ja näkemyksiä selvitetään 1984 kerätyn kirjastonkäyttäjien omaelämäkerta-aineiston pohjalta.
On the other hand, when one has an interest in reading, reading is either an end in itself or it gives satisfaction, artistic experiences and offers entertainment.
Lukemisella oli lukijalle itseisarvoa, se tuotti tyydytystä ja taide-elämyksiä, se viihdytti.
The question whether libraries shared the views of the state library authorities, or whether their views were different, is examined by using, as research material, the acquisition lists of some rural municipal libraries and small town libraries in different parts of Finland.
Kirjastoihin hankittua ja hankkimatta jäänyttä kirjallisuutta kartoitetaan eräiden eri puolilla Suomea sijainneiden maalaiskuntien pääkirjastojen ja pienten kaupunginkirjastojen hankintaluetteloiden avulla.
The libraries did not become information centres or support service providers for citizens self-study.
Eija Eskola päätyy siihen käsitykseen, että kirjastoista ei sotien välisenä aikana tullut tietokeskuksia eikä kansalaisten itsekasvatuksen tukipalveluja, kuten Helle Kannila ja Arvosteleva kirjaluettelo toivoivat.
Children or other beginning readers were undeveloped readers, whereas developed readers had a long history in reading and a purposeful way to read.
Lukijat eivät halunneet ensi sijassa tai ainoastaan sivistyä, vaan lukiessaan viihtyä ja kuluttaa vapaa-aikaa.
The third subject of the study are library users, readers of books.
Tutkimuksessa nähdään kirjastojen käyttäjäkunta, lukijat, osana kirjastoinstituutiota, mikä on kirjallisuusinstituutioita käsittelevässä tutkimuksessa uutta.
One of the clearest differences between the views of libraries, and those of The Critical Book Review and Helle Kannila, was that libraries reacted quickly to changes in publishing, to novelties that came into the market, to books that were offered to people in a stylish manner.
Kirjastotoimen eri organisaatioista ja henkilöistä tarkastellaan valtion kirjastotoimiston päällikön Helle Kannilan ja kirjastotoimiston kirjastontarkastajien toimintaa ja kannanottoja sekä kirjastojen kirjavalinnan avuksi tarkoitettuja Arvostelevassa kirjaluettelossa julkaistuja kirja-arvosteluja.
The subject matter of literature mattered greatly in the book reviews.
Kirjastojen piirissä muotoutunutta lukutapaa päädytään tutkimuksessa kutsumaan lukuharrastukseksi.
An important source of influence on this study is also Ilkka Mäkinen s doctoral dissertation, in which he examines how a modern desire to read was introduced to the Finnish discourse on reading and libraries.
Eija Eskolan väitöskirja liittyy lukemisen historian ja kirjastohistorian tutkimustraditioon.
Did those in libraries share the views of The Critical Book Review and Helle Kannila on good and bad literature?
Heidän keskuudestaan esille nostetaan erityisesti valtion kirjastotoimiston päällikön ja monella tavalla kirjallisuuden kentällä vaikuttaneen Helle Kannilan näkemykset kirjallisuudesta ja lukemisesta.
The proportion of non-fiction in the acquisitions of different libraries varied between 15 and 58 per cent. All in all, the proportion of non-fiction in library acquisitions declined clearly after the Library Act and Decree of 1928 came into effect because after that, non-fiction no longer received larger state subsidies than fiction.
Syynä tähän seikkaan voivat toisaalta olla keskitetyn kirjastotoimen erittäin niukat henkilöstöresurssit, toisaalta maan ylimmän kirjastotoimen realistinen näkemys siitä, että ainoastaan paikalliseen, vapaaehtoisuuteen perustuvan toiminnan varassa harvaanasuttuun maahan saatettiin luoda sellainen kirjastojärjestelmä, joka saavutti lukijoiden luottamuksen.
The trend about fiction in Finnish public libraries was internationally a common phenomenon.
Kannilan persoona on hiljattain ollut julkisuudessa myös Suuret suomalaiset ­äänestyksessä menestymisen johdosta.
However, the amount of translated fiction that was acquired was roughly the same as the amount of translated fiction that was published, and so translated fiction was not really neglected.
Markkinoille saatiin kirjallisuutta, joka palveli lukijoiden lukemisharrastusta, sellaisena kuin se edellä on kuvattu.
What kind of a book collection did library committees and librarians offer their readers?
Kirjastot tarjosivat kirjavalikoimillaan tähän mahdollisuuden.
Data visualizations are considered one of the most fundamental data analysis methods.
Datan visualisointia pidetään yhtenä perustavanlaatuisimpana dataanalyysimetodina.
Suitability and robustness of objective measures was evaluated using a controlled case study with limited scope.
Mittausten sopivuutta ja robustiutta arvioitiin laajuudeltaan rajoitetun esimerkkitapauksen avulla.
Performance of a forest machine can be measured using three high level measures: energy consumption, performance rate and production quality.
Kuten mainittu, metsäkoneen tehokkuutta mitataan käyttämällä kolmea korkean tason mittaria: energiatehokkuutta, tuotantotehokkuuta ja tuotannon laatua.
Energy efficiency, performance rate and production quality are the key factors of profitable machinery operation in forestry machines or any other domain of heavy machinery.
Energiatehokkuus, tuotantotehokkuus ja tuotannon laatu ovat työkoneen kannattavan operoinnin perusvaatimuksia niin metsäkoneissa kuin muillakin raskailla työkoneilla.
Problem is characterized by high variability of environmental variables, high effect of operator actions, time variance, non-linearities and high number of interconnections between variables.
Ongelman analysointi on monimutkaista, sillä performanssiarvot ovat vahvasti riippuvaisia ympäristömuuttujista, operaattorin toimista, aikavariantteja, epälineaarisia ja vahvasti toisistaan riippuvaisia.
However, sufficient adjustment of these parameters is non-trivial, and therefore may benefit from development of formal data-driven optimization process.
Optimaalisten säätöjen löytäminen ei kuitenkaan ole triviaali ongelma, minkä vuoksi dataan perustuva säätöprosessi voisi tuoda hyötyjä konetta optimoitaessa.
Based on the study findings, although some of the objectives were significantly related to corresponding parameters and therefore could be optimized based on data visualizations, not all parameters or objectives could be reliably evaluated based on automatically collected performance data used in this thesis.
Vaikka esimerkkitapauksessa joitain parametreja voitiin optimoida visualisointien avulla, kaikkia mittareita ja niihin liittyviä parametreja ei voitu luotettavasti arvioida kerätyn datan avulla.
These are the factors, or objectives, to consider when optimizing work of the machine. Having these objectives, parameter optimization steps include recording objective measures, storage of associated parameter values, refinement of performance information, evaluation of parameter suitability and determination of optimization actions.
Optimointiprosessi koostuu seuraavista vaiheista: mittaroitavien tehokkuusarvojen tallennus, parametriarvojen tallennus, tehokkuusindeksien muodostaminen, parametrien sopivuuden arviointi ja tehokkuutta lisäävien parametrimuutosten löytäminen.
In this thesis, formal data driven parameter adjustment process was pursued through data visualizations.
Visualisaatioiden avulla kehitettiin säännöllinen dataan perustuva säätöprosessikonsepti.
Although presented optimization method seems to have potential, more extensive study is needed to help revealing correlations between parameters, objectives, operator actions and environmental variables.
Vaikka työssä kehitetty optimointimentelmä tunnistettiin potentiaaliseksi, parametrien ja performanssimittareiden välisten yhteyksien selvittämiseksi tulisi tulevaisuudessa suorittaa laajempi tutkimus.
This adaptability is traditionally achieved through parameterized control functions.
Tyypillisesti tämä säädettävyys saavutetaan säädettävien parametrien avulla, joita muuttamalla voidaan koneen käyttäytymistä hienosäätää.
Machines are often operated in range of operating conditions which calls for significant adaptability from the machinery.
Koneita tyypillisesti käytetään erittäin vaihtelevissa olosuhteissa, minkä vuoksi koneen on mukauduttava erilaisiin työmaihin, operaattoreihin ja ympäristöolosuhteisiin.
Data analysis for machine parameter optimization
Nämä ovat myös mittarit joiden mukaan koneen työskenteltyä voidaan optimoida.
Materials and Methods: In this thesis, human pluripotent stem cell-derived neural cells were used.
Materiaalit ja menetelmät: Tässä väitöskirjatyössä käytettiin ihmisen erittäin monikykyisistä kantasoluista erilaistettuja hermosoluja.
In this thesis, hydrogels were studied using three culturing methods: 1) Direct gelation of the hydrogel on top of the pre-cultured cell monolayer (2D); 2) Cells cultured on top of the hydrogel surface (2D); 3) Encapsulated cells cultured within the hydrogel (3D).
Solujen vastetta hydrogeeleihin tutkittiin kolmella erilaisella tutkimusasetelmalla: 1) viljelemällä soluja hydrogeelin alla, jolloin hydrogeeli geeliytettiin suoraan soluviljelmän päälle, 2) viljelemällä soluja esigeeliytetyn hydrogeelipinnan päällä tai 3) viljelemällä soluja sekoitettuna hydrogeeliin.
The main aim of this work was to create a 3D neural culturing setup that could serve as a brain tissue model in the future.
Tämän väitöskirjan tavoitteena oli luoda 3D-ympäristö, jota voidaan käyttää solumallin pohjana.
Electrical neuronal network functionality was measured using a microelectrode array (MEA) platform.
Lisäksi hermosoluviljelmien sähköistä aktiivisuutta tutkittiin mikroelektrodihilaan (microelectrode array, MEA) perustuvalla menetelmällä.
Towards Modeling the Human Brain : Human Pluripotent Stem Cell Derived 3D Neural Cultures
Menetelmäkehitystä aivokudoksen mallintamiseen : Ihmisperäisistä kantasoluista erilaistettujen hermoverkkojen kasvatus 3D ympäristöissä
The hydrogels utilized were PuraMatrix®, a synthetic self-assembling hydrogel, and a natural polysaccharide gellan gum hydrogel crosslinked with spermidine (SPD).
3D-soluviljelyn tukirakenteina käytettiin joko synteettistä PuraMatrix®-hydrogeeliä tai gellan gum -polysakkaridipohjaista hydrogeeliä.
TE is a multidisciplinary research field that aims at healing human tissues by developing novel engineered biological constructs.
Johdanto: Kudosteknologia on monitieteellinen tutkimusala, jonka pitkän linjan tavoitteena on tuottaa uusia hoitomuotoja sairauksien hoitoon.
Large neural networks randomly formed inside hydrogels and were anisotropic, whereas the networks formed around microtowers were smaller, but more easily controlled with the microtower design.
Hermoverkkojen muodostuminen mikrotornien ympärille tapahtui toistettavasti ja hermoverkot noudattelivat mikrotornin rakennetta.
All of the studied scaffold materials have potential in in vitro neural applications, but they are applicable to different study questions.
Monet tutkimukset keskittyvät tuottamaan monikäyttöisiä materiaaleja keskushermoston sovelluksiin.
Background: This thesis focuses on in vitro tissue engineering (TE) applications for the central nervous system (CNS).
Tämä väitöskirja keskittyy ihmisen keskushermoston kudosteknologisiin sovelluksiin.
Co-cultures from two pre-labeled neural populations formed a homogenous neural network in 2D culture, and the electrical neuronal network activity of these co-cultures was similar to that of the control cultures.
Menetelmän avulla nähtiin, että kahdesta eri viljelmästä peräisin olevat hermosolut pystyivät muodostamaan yhtenäisen hermoverkon, kun ne yhdistettiin samaan viljelmään.
Conclusions: Both of the studied scaffold types, hydrogels and rigid scaffolds, were suitable as a supporting matrix for the formation of 3D neural networks.
Hydrogeelien lisäksi sylinterimäiset polymeerikomposiittimikrotornit osoittautuivat erinomaisiksi alustoiksi pienten kolmiulotteisten hermoverkkojen viljelemiseen.
The commonly used scaffold materials are brain extracellular matrix (ECM)-mimicking hydrogels or rigid microscale 3D matrices that support cell growth.
Biomateriaalit, joita käytetään viljelmän tukena voivat jäljitellä kohdekudoksen ominaisuuksia tai toimia mekaanisena tukena solujen kasvulle.