natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Openness to experience was the only trait which was associated with higher BMI and body fat.
Persoonallisuuspiirteistä ainoastaan avoimuus oli yhteydessä korkeampaan painoindeksiin ja rasvaprosenttiin.
Research has shown that personality traits, especially neuroticism and conscientiousness, are linked to health outcomes.
Persoonallisuuden tiedetään vaikuttavan terveyteen: näyttöä on erityisesti neuroottisuuden negatiivisesta ja tunnollisuuden positiivisesta yhteydestä hyvinvointiin ja terveyteen.
Use of music was associated with higher body fat and lower cardiorespiratory fitness.
Runsas musiikinkäyttö ennusti korkeampaa rasvaprosenttia ja huonompaa maksimaalisen hapenottokyvyn kuntoluokkaa.
Their physical activity, personality and use of music were assessed by questionnaires.
He arvioivat kyselylomakkeilla liikunta-aktiivisuuttaan, persoonallisuuttaan ja musiikinkäyttöään.
Mediation analysis revealed that openness to experience was positively related to use of music and this predicted lower levels of fitness.
Lopuksi tarkasteltiin mediaatioanalyysilla, onko avoimuus epäsuorasti yhteydessä kehonkoostumukseen ja maksimaaliseen hapenottokykyyn musiikkisuhteen kautta.
The questionnaire "Brief Music in Mood Regulation" might also measure some other tendencies which are related to poor fitness.
On myös mahdollista, että musiikkisuhdekysely mittaa musiikinkäytön lisäksi jotain muuta piirrettä tai taipumusta, joka selittää yhteyden erittäin heikkoon kuntoluokkaan.
The positive effect of music on health has also been the topic of recent research.
Musiikin stressiä vähentävä vaikutus ja toisaalta mahdollisuudet liikuntaharjoittelun edistäjänä herättävät kysymyksen siitä, voisiko musiikin runsas arkikäyttö yhdistyä parempaan terveyteen.
Participants went through a cardiopulmonary exercise test and their body composition and blood samples were analysed.
Elintapasairauksien riskitekijöitä kartoitettiin kehonkoostumusmittauksella ja verikokeilla sekä maksimaalista hapenottokykyä asteittain nousevalla polkupyöräergometrikuormituksella.
Logistic regression and a mediation analysis were used to examine relationships between personality, use of music and the risk factors.
Jokaisella viidellä persoonallisuuspiirteellä ja musiikkisuhdepistemäärällä ennustettiin erikseen elintapasairauksien riskitekijöitä logistisella regressioanalyysilla.
The data in this study was a sample of the students in the University of Helsinki and the National Defence University (N=408).
Tutkimuksen aineisto (n=408) koostui Maanpuolustuskorkeakoulun sekä Helsingin yliopiston opiskelijoista.
The measurement model was assessed with path analysis.
Tutkimuksen mittausmallia arvioitiin polkuanalyysillä.
The objective of this study was to investigate what kind of individual and organisational factors affect the way we act with personal and organisational data.
Tässä tutkimuksessa tavoitteena oli tarkastella, millaisia yksilön ja organisaation tekijöitä on sen taustalla, miten toimimme henkilökohtaisen ja organisaation tietojen suhteen.
The relationship between personality traits and responses in scenario situations was assessed with regression analysis.
Persoonallisuuden yhteyttä arvioihin skenaariotilanteissa tutkittiin regressioanalyysillä.
In TRA, the best predictor of an action is the intention to do it, which in turn is affected by the attitude towards the action and subjective norms.
TRA:ssa toiminnan vahvin ennustaja on intentio, jonka taustalla vaikuttavat asenne toimintaa kohtaan sekä subjektiiviset normit.
Personality was assessed with Short Five and Short Dark Triad inventories.
Käytetyt persoonallisuusinventaarit olivat Short Five ja Short Dark Triad.
In addition, higher openness was linked to more positive attitudes, and these two connections remained in the measurement model.
Lisäksi avoimuus oli positiivisesti yhteydessä asenteisiin, ja nämä yhteydet säilyivät mittausmalliin sisällytettyinä.
This study provided more information about the relationship between personality traits and information security behaviour and gave insight on which factors to improve to secure information in organisations.
Tämä tutkimus tarjosi lisätietoa persoonallisuuden yhteyksistä tietoturvakäyttäytymiseen sekä siihen, millaisia tekijöitä organisaatioissa tulisi ottaa huomioon tiedon turvaamiseksi.
The participants completed a survey which measured personality traits and the elements of TRA.
Osallistujat vastasivat kyselylomakkeeseen, jolla mitattiin persoonallisuutta ja TRA:n elementtejä.
Higher scores in two Dark Triad traits were linked to higher intentions.
Kahdella Dark Triad -piirteellä oli positiivinen yhteys intentioon.
The TRA structure was therefore found to predict attitudes in concrete situations as well.
TRA oli siis yhteydessä asenteisiin myös konkreettisessa tilanteessa.
The research model of this study combined the Theory of Reasoned Action (TRA) and personality traits as predictors of information security behaviour.
Kiinnostuksen kohteena oli mittausmalli, jossa perustellun toiminnan teoriaa (TRA) ja persoonallisuuden piirteitä tarkasteltiin tietoturvakäyttäytymisen ennustajina.
The scenarios in this study where divided in three groups according to their level of risk and each participant received scenarios only from a same level.
Tutkimuksen skenaariot oli jaettu kolmelle vaarallisuusasteelle, joista kukin vastaaja sai luettavakseen vain saman vaarallisuusasteen skenaarioita.
The measurement model fit the data when it was used to predict security attitudes and the harm presented in the scenarios was mild.
Mittausmallin mukainen rakenne toteutui aineistoissa tietoturva-asenteen osalta silloin, kun esitettyjen skenaarioiden haitta oli vain vähäinen.
The relationship between personality traits and scenario responses was different for intentions and attitudes.
Eri persoonallisuuden piirteet olivat yhteydessä intentioihin ja asenteisiin.
After this they rated their probability to act in a similar way (intention) and their evaluation of the presented act (attitude).
Lisäksi osallistujat saivat luettavakseen kolme skenaariota, joiden suhteen he arvioivat miten todennäköisesti toimisivat samalla tavalla (intentio) ja miten suhtautuivat tekoon (asenne).
Higher extroversion predicted both lower intentions and attitudes.
Ekstroversio oli negatiivisesti yhteydessä sekä intentioon että asenteisiin.
Even over one third of information security breaches are caused by human actions, which makes knowing the factors behind information security behaviour especially important in today’s world.
Kun tietoturva pettää, jopa yksi kolmesta tapahtumasta voi olla seurausta ihmisen toiminnasta, minkä takia teon ennustajien tunteminen on nykypäivänä eriarvoista.
Scenario method was used to investigate if TRA predicts actions also in concrete scenarios The included personality theories were Big Five and Dark Triad theories, of which the latter has not yet been studied in information security research.
Persoonallisuusteorioista kiinnostuksen kohteena olivat viisi suurta piirrettä sekä Dark Triad -piirteet, joista jälkimmäisen yhteyksistä tietoturvakäyttäytymiseen ei toistaiseksi ole juurikaan tutkimusta.
Flexible intelligence was assessed with Raven’s matrices.
Joustavaa älykkyyttä arvioitiin Ravenin matriiseilla.
The children who participated in the study were 6-7 years old (n=50).
Tutkimuksen aineisto koostui 6-7 -vuotiaista esikouluikäisistä lapsista (n = 50).
The associations between the variables were assessed with correlation coefficients, linear regression analysis and regression commonality analysis.
Muuttujien yhteyksiä arvioitiin korrelaatiokertoimilla, lineaarisella regressioanalyysillä ja regressiokommonaliteettianalyysillä.
By evaluating working memory and other cognitive skills, it might be possible to predict, which children will have problems in learning mathematics.
Työmuistin sekä muiden kognitioiden arvioimisen avulla voisi mahdollisesti ennustaa, keillä lapsilla tulee olemaan vaikeuksia matematiikassa.
In addition, the objective of this study was to evaluate whether questionnaires can produce similar knowledge, as tasks that evaluate working memory.
Tutkimuksen tarkoituksena oli myös selvittää, voidaanko kyselymenetelmillä tuottaa vastaavaa tietoa, kuin työmuistia arvioivilla tehtävillä.
The working memory was assessed with AWMA tasks, and mathematical skills were assessed with lukujonotaidot- and Banuca tests.
Lasten työmuistia arvioitiin AWMA -testistöön kuuluvilla työmuistitehtävillä ja matematiikan taitoja arvioitiin lukujonotaidot- ja Banuca-testeillä.
This study is part of joint research project of the universities of Turku and Helsinki, the Early Rehearsal of Working Memory.
Tutkimus on osa Turun ja Helsingin yliopistojen yhteistä Työmuistin varhainen harjoittaminen -tutkimushankkeetta.
Especially in kindergarten proper assessment methods are needed, with which the working memory and other cognitive abilities of children could be evaluated.
Etenkin päiväkodeissa tarvitaan arviointimenetelmiä, joilla voitaisiin arvioida lasten työmuistia sekä muita kognitiivisia kykyjä.
On the basis of previous research, working memory and many other cognitive abilities are associated with mathematical skills.
Tähänastisen tutkimustiedon perusteella työmuistilla, sekä monilla muilla kognitiivisilla taidoilla on yhteys matematiikan taitoihin.
The kindergarten teachers completed a Working Memory Rating Scale (WMRS) and a Taitokysely of each child.
Lasten lastentarhaopettajat täyttivät jokaisesta lapsesta työmuistin ongelmia arvioivan Työmuistikyselyn (WMRS) ja Taitokyselyn.
On the basis of this research, especially these methods would be good when evaluating children’s working memory, problems of working memory and mathematical skills.
Tämän tutkimuksen perusteella etenkin näillä menetelmillä voisi olla mielekästä arvioida lasten työmuistia, työmuistin ongelmia ja välillisesti matematiikan taitoja.
Most of the explained variance is common to the predictors, but the WMRS and the tasks that were used to evaluate passive visuospatial working memory were the best individual predictors.
Selitysosuudet olivat suurilta osin päällekkäiset, mutta eniten omaa selitysosuutta oli passiivista visuospatiaalista työmuistia arvioivilla tehtävillä ja Työmuistikyselyllä.
Questionnaires and tasks were both able to produce knowledge about working memory and mathematics.
Sekä kyselyt että tehtävät toimivat hyvin lasten työmuistin ja matematiikan taitojen arvioinnissa.
WMRS, Taitokysely and part of the tasks, that were used to evaluate working memory were associated with mathematical skills.
Työmuistikysely, Taitokysely ja suurin osa työmuistia arvioineista tehtävistä olivat yhteydessä esikouluikäisten lasten matematiikan taitoihin.
In this research we examined, what kind of relationship do tasks that assess working memory, flexible intelligence, Working Memory Rating Scale and Taitokysely have with early mathematical skills.
Tutkimuksen tarkoituksena oli tarkastella, millainen yhteys eri tavoin arvioidulla työmuistilla ja muilla kognitiivisilla kyvyillä on matematiikan taitoihin.
Methods The data was derived from a large (n=5856) Midlife Development in the United States (MIDUS) -study.
Menetelmät Tutkimuksen aineistona käytettiin Midlife Development in the United States (MIDUS) -projektin aineistoa (n=5856).
Mediation effects were tested by using bootstrapping method.
Mediaatioefektiä tutkittiin bootstrapping-menetelmällä.
Purpose Childhood maltreatment is a significant risk factor for the development of mental disorders.
Tavoitteet Lapsuudessa tapahtuva kaltoinkohtelu on merkittävä riskitekijä mielenterveyden häiriöiden kehittymiselle.
Questionnaires and telephone interviews were used for data collection.
Tiedot kerättiin kyselylomakkeilla ja puhelinhaastattelulla.
Childhood physical and emotional maltreatment was measured with Conflict Tactics Scales, the symptoms of GAD was measured with the World Health Organization’s (WHO) Composite International Diagnostic Interview Short-Form (CIDI-SF), and sense of control was measured with a questionnaire composing of two scales, personal mastery and perceived constrains.
Lapsuuden fyysistä ja emotionaalista kaltoinkohtelua arvioitiin Conflict Tactics Scales -mittarilla, yleisen ahdistuneisuushäiriön oireita WHO:n diagnostisen haastattelun lyhyellä versiolla (WHO CIDI-SF) ja kontrollin tunnetta kyselyllä, joka kartoittaa hallinnan tunnetta ja havaittuja rajoitteita toiminnalle.
Results and conclusions The amount, type and frequency of child maltreatment were associated with the symptoms of GAD in adulthood.
Tulokset ja johtopäätökset Kaltoinkohtelun määrä, tyyppi ja toistuvuus olivat yhteydessä yleiseen ahdistuneisuushäiriöön.
Data analyses were conducted by logistic and linear regression analysis and analysis of covariance.
Kaltoinkohtelun, ahdistuneisuusoireiden ja kontrollin tunteen yhteyksiä tutkittiin logistisella ja lineaarisella regressioanalyysilla sekä kovarianssianalyysilla.
This study aimed to examine the relationships of childhood physical and emotional maltreatment, the frequency, amount and perpetrator of maltreatment, and sense of control with GAD in adulthood.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tarkastella lapsuudessa koetun fyysisen ja emotionaalisen kaltoinkohtelun, kaltoinkohtelun määrän, toistuvuuden ja harjoittajan sekä kontrollin tunteen roolia aikuisiän yleisen ahdistuneisuushäiriön ennustamisessa.
However, the research concerning the effects of different kind of maltreatment experiences on and the pathways to GAD is scarce.
Tutkimusta erilaisten kaltoinkohtelukokemusten ja vaikutusmekanismien yhteydestä juuri yleiseen ahdistuneisuushäiriöön on kuitenkin vielä vähän.
Among the factors that predispose individual to anxiety disorders is a low sense of control, which also has been associated to childhood maltreatment.
Eräs ahdistuneisuusoireille altistava tekijä on matala kontrollin tunne, joka on myös yhteydessä varhaisiin kokemuksiin tapahtumien kontrolloimattomuudesta.
The results highlight the importance of early detection and intervention of maltreatment and enhancing sense of control in order to prevent GAD.
Tulokset nostavat esiin varhaisen puuttumisen ja toisaalta kaltoinkohdeltujen kontrollin tunteen tukemisen merkityksen yleisen ahdistuneisuushäiriön ennaltaehkäisyssä.
The risk formed by different kind of experiences of child maltreatment was associated with the sex of the respondent and whether the perpetrator was a sibling or a parent.
Erilaiset kaltoinkohtelukokemukset muodostivat erisuuruisen riskin yleiselle ahdistuneisuushäiriölle vastaajan sukupuolen ja sen mukaan, kuka häntä oli kohdellut kaltoin.
To date, sense of control has not been examined as a possible mediator or moderator of the relationship between maltreatment and GAD.
Kontrollin tunnetta ei kuitenkaan ole aiemmin tutkittu kaltoinkohtelun vaikutuksia juuri yleiseen ahdistuneisuushäiriöön välittävänä tai muokkaavana tekijänä.
Further, sense of control mediated the effect from child maltreatment to GAD.
Kontrollin tunne toimi kaltoinkohtelun yhteyksiä ahdistuneisuusoireiluun välittävänä tekijänä.
Previous studies have shown that maltreatment is associated to generalized anxiety disorder (GAD), which impairs work capacity and social functioning, thus causing costs for the individual and society.
Aiempi tutkimus on osoittanut kaltoinkohtelun yhteyden yleiseen ahdistuneisuushäiriöön.
Additionally, the aim was to test sense of control as a possible mediator or moderator.
Lisäksi tarkoituksena oli tutkia, voiko kontrollin tunne selittää tai muokata lapsuuden kaltoinkohtelun ja aikuisiän yleisen ahdistuneisuushäiriön yhteyttä.
The participants had been recruited to Helsinki Longitudinal SLI study in 2013–2015.
Lapset oli rekrytoitu Helsingin pitkittäiseen SLI-tutkimukseen vuosina 2013–2015.
The participants were sequentially bilingual language impaired children (N = 46) aged 3;5– 5;10 and monolingual language impaired children (N = 46) aged 3;5–5;9.
Tutkittavina oli 3;5–5;10-vuotiaita kaksikielisiä kielihäiriöisiä lapsia (N = 46), joiden taitoja verrattiin 3;5–5;9-vuotiaiden yksikielisten kielihäiriöisten lasten (N = 46) taitoihin.
Bilingualism may function as a protective factor in phonological difficulties associated with SLI.
Kaksikielisyys saattaa toimia suojaavana tekijänä kielihäiriöön liittyvissä fonologisissa vaikeuksissa.
The evaluation method was Finnish Test of Phonology (Fonologiatesti).
Tutkimusmenetelmänä oli Fonologiatesti.
Paradigmatic and phonotactic skills correlated strongly in both groups.
Paradigmaattiset ja fonotaktiset taidot korreloivat vahvasti kummassakin ryhmässä.
Bilingual language development can have positive or negative effects on phonological development.
Kaksikielisyydellä voi olla yhtäältä positiivisia, toisaalta negatiivisia vaikutuksia fonologian kehitykseen.
The duration of language acquisition of bilingual children with SLI was not a statistically significant explanatory variable for phonotactic skills.
Kaksikielisten kielihäiriöisten lasten suomen kielen altistuksen kesto ei ollut tilastollisesti merkitsevä fonotaktisia taitoja selittävä muuttuja.
The paradigmatic and phonotactic skills of the two groups were compared using statistical methods.
Ryhmien suoriutumista paradigmaattisissa ja fonotaktisissa taidoissa vertailtiin tilastollisin menetelmin.
This study aimed to compare the paradigmatic and phonotactic skills of sequential bilingual children with SLI to the skills of monolingual children with SLI in the Finnish language.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli verrata peräkkäisesti kaksikielisten kielihäiriöisten sekä yksikielisten kielihäiriöisten lasten paradigmaattisia ja fonotaktisia taitoja suomen kielessä.
Bilingual children with SLI may have more articulate speech than monolingual children with SLI.
Kaksikieliset kielihäiriöiset lapset saattavat puhua selkeämmin kuin yksikieliset kielihäiriöiset lapset.
The effect of bilingual language impaired children's age, sex and duration of Finnish acquisition and the effect of monolingual language impaired children's age and sex on their phonotactic skills was researched.
Lisäksi tutkittiin selittävätkö kaksikielisten kielihäiriöisten lasten sukupuoli, ikä ja suomen kielen altistuksen kesto ja yksikielisten kielihäiriöisten lasten sukupuoli ja ikä lasten fonotaktisia taitoja.
Bilingual children with SLI had better paradigmatic and phonotactic skills compared to monolingual children with SLI.
Kaksikieliset kielihäiriöiset lapset hallitsivat suomen kielen paradigmaattiset ja fonotaktiset taidot paremmin kuin yksikieliset kielihäiriöiset lapset.
The connection between paradigmatic and phonotactic skills was studied in both groups.
Paradigmaattisten ja fonotaktisten taitojen yhteyttä tutkittiin erikseen kummassakin ryhmässä korrelaatiokertoimella.
Age was a statistically significant explanatory variable for phonotactic skills in both groups.
Ikä oli tilastollisesti merkitsevä fonotaktisia taitoja selittävä muuttuja.
In the bilingual language impaired group the explanatory variables were age, sex and duration of Finnish acquisition.
Kaksikielisten lasten ryhmässä tutkittiin fonotaktisten taitojen riippuvuutta sukupuolesta, iästä ja suomen kielen altistuksen kestosta.
Results and conclusions.
Tulokset ja johtopäätökset.
The correlations in the monolingual language impaired group were statistically more significant.
Korrelaatiot olivat tilastollisesti merkitsevämpiä yksikielisten kielihäiriöisten lasten aineistossa.
In the monolingual language impaired group the explanatory variables were age and sex.
Yksikielisten lasten ryhmässä tutkittiin fonotaktisten taitojen riippuvuutta sukupuolesta ja iästä.
Children with specific language impairment can have difficulties in phonological skills.
Myös kielihäiriö saattaa aiheuttaa erityisiä haasteita fonologian osa-alueella.
Seven parents of families with children were interviewed.
Haastateltavina oli seitsemän lapsiperheen vanhempaa.
People are considering more and more the consequences of their choices and everyone’s decisions are motivated by different values and attitudes.
Ihmiset pohtivat yhä enenevissä määrin valintojensa seurauksia ja jokaisen arki-sia päätöksiä motivoivat erilaiset arvot ja asenteet.
In terms of consumption choices there were differences between the interviewees and different values influenced on consuming.
Kulutusvalintojen suhteen haastateltavien välillä esiintyi eroja ja kulutukseen vaikuttivat erilaiset arvovalinnat.
Six themes were found, and the data were analyzed abductively.
Aineistosta löytyi kuusi teemaa ja aineisto analysoitiin teoriasidonnaisesti eli abduktiivisesti.
Reducing and preventing food waste was being paid attention to by planning and taking care of preservation of food.
Hävikin vähentämiseen ja ehkäisyyn oli kiinnitetty huomiota muun muassa suunnitelmallisuuden ja ruokien säilyvyydestä huolehtimisen kautta.
The aim of this study is to examine how the parents of families with children see food waste as part of sustainable housekeeping, and how their everyday choices have impact on their household’s food waste.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella lapsiperheiden vanhempien suhtautumista ruokahävikkiin osana kestävää ruokatalouden hoitoa sekä tutkittavien arjen valintojen vaikutusta kotitaloutensa ruokahävikin syntyyn.
Qualitative methods were used in the research and the data were gathered with semi-structured theme interviews.
Tutkimuksessa käytettiin laadullista lähestymistapaa ja aineisto kerättiin puolistrukturoidulla teemahaastattelulla.
Planning, routines and unexpected situations : Everyday choices and food waste in families with children
Suunnitelmallisuutta, rutiineja ja odottamattomia tilanteita : Lapsiperheiden arjen valintojen vaikutus ruokahävikkiin
When food ends up as waste, the environmental impact of its ingredients’ producing, and processing have been generated for nothing.
Kun ruoka päätyy hävikkiin, sen raaka-aineiden tuotannosta ja prosessoinnista aiheutuneet ympäristö-vaikutukset ovat syntyneet turhaan.
The previous research show, that the formation of food waste is mostly influenced by the lack of planning when buying groceries, busy everyday life, the difficult predictability of children’s eating and plate leftovers on top of spoilage of food.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että ruokahävikin syntyyn vaikuttaa erityisesti suunnitelmallisuuden puute ostoksia tehtäessä, kiireinen arki, lasten syömisen hankala ennustettavuus ja lautastähde ruoan pilaantumisen ohella.
The data were qualitatively analyzed into themes by combining reduced expressions into categories and further into larger themes.
Aineiston analyysissä käytettiin laadullista sisällönanalyysia ja teemoittelua, jossa yhdisteltiin pelkistetyn aineiston ilmauksia samansisältöisiin kategorioihin, joita edelleen yhdisteltiin laajemmiksi teemoiksi.
However, it was not possible to prevent food waste completely, because there were hustle and unexpected things in the families’ everyday life and children’s eating frequently resulted in food waste.
Kuitenkaan hävikkiä ei pystytty täysin estämään, koska perheiden arkeen kuului kiirettä ja odottamattomia asioita, ja lasten ruokailusta aiheutui useasti hävikkiä.
Individuals have the easiest chance to influence on food waste in households by their own choices and behavior.
Yksittäinen ihminen pystyy helpoiten vaikuttamaan valinnoillaan ja käytöksellään ruokahävikin syntyyn kotitalouksissa.
The interviewees felt, that the amount of food waste in their households was not plentiful and their stance on food waste was negative.
Lapsiperheiden vanhemmat kokivat, että heidän perheissään ei syntynyt kovinkaan paljoa ruokahävikkiä ja siihen suhtauduttiin kielteisesti.
The change in law removed the administrative boundary between primary and secondary school and this was also removed from the curriculum in 2004.
Lakiuudistus poisti hallinnollisen rajan ala- ja yläkoulun välillä ja se poistui myös opetussuunnitelmasta vuonna 2004.
The material was collected in the form of essays from four different Helsinki metropolitan areas comprehensive school's, ninth and tenth grade students (N97).
Aineisto kerättiin ainekirjoituksina pääkaupunkiseudun neljän peruskoulun yhdeksän ja kymppiluokan oppilailta (N97).