natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results were compared with the model of dietary acculturation created by Satia-Abouta and with previous literature.
Tuloksia peilattiin Satia-Aboutan luomaan ruokavalion akkulturaation malliin sekä aikaisempaan tutkimuskirjallisuuteen.
Previous studies suggests that dietary acculturation can have negative effects on person’s diet if the person adopts the host country’s way of eating processed foods that replace the traditional healthy foods of their own culture.
Ruokavalion akkulturaation on havaittu heijastuvan ruokatottumusten ravitsemukselliseen laatuun epäedullisesti silloin, jos henkilö omaksuu uuden maan tapaa syödä prosessoituja ruokia, jotka korvaavat oman kulttuurin perinteisiä terveyttä edistäviä ruokia.
They had searched and received ideas and information regarding eating on the Internet and from a Finnish counseling center.
Ohjeita ja tietoa ruokaan liittyen oli etsitty internetistä ja saatu neuvolasta.
Conclusions: This study brought understanding of everyday eating in families with children with a foreign background in Finland.
Johtopäätökset: Tutkimus lisäsi ymmärrystä ruokailun arjesta ulkomaalaistaustaisissa lapsiperheissä Suomessa.
: An Ethnographic study of everyday eating in families with children and with a foreign background in Finland
: Etnografinen tutkimus ruokailun arjesta ulkomaalaistaustaisissa lapsiperheissä Suomessa
Objectives: The aim of this MS's thesis was to draw a picture of everyday eating in families with children and with a foreign background in Finland.
Tavoitteet: Tämän pro gradu -tutkielman tavoitteena oli pyrkiä kuvaamaan ja ymmärtämään ruokailun arkea ulko-maalaistaustaisissa lapsiperheissä Suomessa.
Dairy cattle breeding has been driven by economics since the 1930s.
Lypsykarjajalostus on ollut taloudellisten arvojen ohjaamaa jo 1930-luvulta lähtien.
Relations between traits were cut off from the model before simulation.
Ominaisuuksien väliset yhteydet poistettiin mallinnusohjelmassa ennen simulaatioita.
Finnish milk production is highly dependent of subsidies, but due to their complexity, only direct subsidies for milk were considered in this study.
Suomalainen maidontuotanto on hyvin riippuvainen maataloustuista, mutta niiden haasteellisen laskutavan vuoksi ainoastaan maidon suorat tuet otettiin huomioon tässä tutkimuksessa.
Finland had in 2018 6250 dairy farms, which all differ from each other by size, economics and production environment.
Suomessa oli vuonna 2018 6250 lypsykarjatilaa, jotka ovat kaikki keskenään erilaisia.
Prices and variable costs as well as the phenotypic data of the farms was collected from the year 2018.
Karjakohtaiset lähtötiedot sekä hinnat ja kustannukset olivat vuodelta 2018.
When results were compared between farms, they showed no need for farm specific TMI.
Kun tuloksia vertailtiin tilojen välillä, niistä ei ollut huomattavissa tarvetta tilakohtaiselle kokonaisjalostusarvolle.
Herd specific economic values on breeding goal traits in dairy cattle
Karjakohtaiset taloudelliset painoarvot eri jalostettaville ominaisuuksille lypsykarjalla
Traits analyzed were ECM yield, mastitis, conception rate of cows, conception rate of heifers, cow mortality, calf mortality, claw and leg diseases, feed efficiency, body weight and other culling.
Taloudelliset arvot laskettiin energiakorjatulle maitotuotokselle, lehmien tiinehtyvyydelle, hiehojen tiinehtyvyydelle, utaretulehdukselle, lehmien kuolleisuudelle, vasikkakuolleisuudelle, jalka- ja sorkkaterveydelle rehunkäyttökyvylle, elopainolle sekä muille poistoille.
Two of the herds were organic.
Kaikki karjat olivat keskenään erilaisia ja kaksi niistä oli luomutiloja.
Finland participates to Nordic Cattle Genetic Evaluation (NAV) and uses Nordic Total Merit (NTM) as a joint total merit index for Finland, Denmark and Sweden.
Suomi on mukana NAVissa, ja Suomen jalostusohjelmassa on käytössä Pohjoismainen kokonaisjalostusarvo NTM.
Each trait was simulated three times: with the phenotypic data and then twice with changing the parameter.
Jokainen skenaario simuloitiin kolme kertaa: ensin karjan lähtötiedoilla ja sitten tutkittavan ominaisuuden korotetulla ja alennetulla parametrillä.
It is a stochastic simulation model, which simulates the herd in weekly steps, taking all events in a cow’s life into account.
Taloudelliset arvot laskettiin SimHerdmallinnusohjelmalla, joka simuloi karjan eläimiä viikoittaisissa sykleissä ottaen huomioon kaikki eläimen elämän tapahtumat, sekä laskee sairastumisen todennäköisyyksiä karjan lähtötason tietojen perusteella.
The maximum number of cows for each farm was set to 1000 to improve the reliability of the simulations.
Kaikkien karjojen lehmäluku asetettiin 1000 lehmään, jotta simulaatioissa vältyttäisiin sattuman vaikutukselta.
A different TMI for organic production would need a further research.
Luomutiloille tarkoitettua omaa kokonaisjalostusarvoa tulisi tämän tutkimuksen tulosten perusteella tutkia lisää.
The aim of this study was to study whether economic values on breeding goal traits differ between farms and production types.
Tavoitteena oli myös tutkia, eroavatko ominaisuuksien taloudelliset arvot tavanomaisen- ja luomutuotannon välillä.
According to the results, the relative economic value of ECM yield was the highest for all farms.
Tulosten mukaan korkein taloudellinen arvo oli energiakorjatulla maitotuotoksella kaikilla tutkimuksen tiloilla.
For a longer period, the costeffectiveness of dairy farming has been poor, and the farmers have been forced to look for all possible ways to improve economics, through either reducing costs or increasing profit.
Perinteisesti suurimmat taloudelliset arvot ovat olleet niillä jalostettavilla ominaisuuksilla, jotka joko tuovat tuottajalle lisää voittoja tai vähentävät kustannuksia.
The highest economic values differ between farms, but on average the next highest economic values were for body weight, conception rate of cows and cow mortality.
Suuria taloudellisia arvoja saivat myös elopaino, lehmien tiinehtyvyys ja lehmien kuolleisuus.
The study was fulfilled with seven dairy herds, who differed from each other by herd size and production environment.
Tutkimus toteutettiin seitsemän karjan tiedoilla.
When relative economic values are presented as percentages of the sum of standardized economic values, traits affecting longevity cover together the greatest percentage.
Lehmien kestävyyteen vaikuttavat ominaisuudet saivat yhteenlaskettuna suurimman prosenttiosuuden kaikkien tutkittujen ominaisuuksien taloudellisten arvojen summasta.
With improved longevity the cows have more productive years, which means greater lifetime milk yield, less replacement cots and smaller environmental impact.
Kestävämmät lehmät ovat paitsi taloudellisesti kannattavampia, myös ympäristön kannalta toivottuja.
Breeding goal preferences do differ not only between farms but also between production types, since organic farmers tend to put more emphasis on production, compared to conventional.
Karjojen välillä on eroja myös jalostustavoitteissa, sillä niihin vaikuttavat muun muassa tuottajan koulutus, mieltymykset sekä karjan lähtötilanne.
These economic values were in the same range for both conventional and organic farms.
Taloudelliset arvot erosivat toisistaan eri tilojen ja tuotantosuuntien välillä, mutta olivat keskenään samansuuruisia.
It has not been published, whether Finnish dairy farms would need more farm specific total merit indices.
Suomessa tarvetta useammalle kokonaisjalostusarvolle ei ole tutkittu.
The calculation of economic values was based on a bioeconomic model SimHerd.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää tilakohtaisten taloudellisten arvojen kautta, onko tilakohtaiselle kokonaisjalostusarvolle tarvetta.
There is a lot of variation between different stocks and in some cases, the stock changes occur slow.
Varastojen välillä on runsaasti vaihtelua ja varastoissa tapahtuvat muutokset ovat osittain erittäin hitaita.
Quantification of terrestrial carbon stocks : a comparative literature survey
Maanpäällisten hiilivarastojen kvantifiointi : vertaileva kirjallisuuskatsaus
Terrestrial carbon stocks have been decreasing as at the same time carbon dioxide concentration in the atmosphere has increased causing climate change.
Maalla sijaitsevien hiilivarastojen koko on pienentynyt, kun samaan aikaan ilmakehän hiilidioksidipitoisuus on kasvanut aiheuttaen ilmaston lämpenemistä.
There is no perfect model or one universal model that would fit to every situation and thus the differences must be known.
Ei ole kuitenkaan olemassa täydellistä mallia, eikä yhtä vaihtoehtoa kaikkiin tilanteisiin, minkä vuoksi eri mallien toiminta tulee olla todennettua.
Used research method in this thesis was comparatively literature survey and aim was to gather and compere information about currently used carbon stock quantification methods against developing carbon trading markets.
Tämän tutkimuksen tutkimusmenetelmä oli vertaileva kirjallisuuskatsaus ja tavoitteena oli kerätä ja vertailla tietoa tällä hetkellä käytössä olevista menetelmistä hiilen varastojen koon määrittämiseen.
The Paris Agreement sets the target to limit climate change to 1.5°C and to reach that goal, all possible mitigation practises should be included into global framework to avoid the most serious consequences of warming.
Pariisin ilmastosopimuksen tavoite on rajoittaa lämpeneminen alle 1,5 asteeseen ja tähän tavoitteeseen pääsemiseksi tarvitaan useita eri keinoja.
At this stage, this approach could be one possibility to include small scale projects and enhance climate actions.
Tämän lähestymistavan myötä voisi kuitenkin olla mahdollista saada enemmän pieniä toimijoita hiilensidonnan markkinoille ja siten tehostaa ilmastotoimia.
Quantification of different terrestrial carbon stocks and their changes is not a simple task.
Maaperän ja kasvillisuuden hiilivarastojen koon ja varaston muutoksen määrittäminen ei ole yksinkertainen tehtävä.
The natural carbon cycle is affected by human activity.
Ihmisen toiminta on vaikuttanut hiilen kiertokulkuun.
For developing carbon trading markets, the quantification methods should provide accurate results and at the same time be practical and financially achievable.
Kehittyviä hiilimarkkinoita varten menetelmän tulee olla tarkka, käytännöllinen ja taloudellisesti mahdollinen.
The full carbon budget on the ecosystem level can be achieved with carbon flux measurements.
Koko ekosysteemin hiilibudjetti saadaan määritettyä kaasuvuo mittauksilla.
Cost of carbon stock quantification depends on the accuracy, size of the area under focus and frequency of the measures.
Varastojen koon määrittämisen kustannukset vaihtelevat tarkkuuden, varaston koon ja toimenpiteiden mukaan.
To enhance carbon sequestration activities and to include natural carbon stocks into to the EU climate policy, it would be necessary to quantify stock sizes and changes in those stocks.
Jotta luonnolliset hiilivarastot saadaan tehokkaasti mukaan EU -politiikkaan, tulee varastoihin sitoutuneen hiilen määrä pystyä kvantifioimaan.
Soil carbon stocks can be quantified with direct soil sampling, spectroscopic sensing methods or by mathematical models.
Maaperän hiilivarastojen koko pystytään kvantifioimaan maaperänäytteillä, erilaisten maaperäantureiden ja mallinnuksen avulla.
Methods for terrestrial carbon stock quantification are dependent on high quality data and there is demand for research considering carbon sequestration.
Menetelmät ovat myös riippuvaisia hyvälaatuisesta tiedosta, minkä vuoksi erilaiset tutkimukset hiiliensidontaan vaikuttavista tekijöistä ovat välttämättömiä.
Biomass carbon stocks can be quantified with inventory-based field measurements and modelling and by remote sensing.
Kasvillisuuteen sitoutuneen hiilen määrää voidaan kvantifioida inventaarioperusteisesti tai kaukokartoituksen avulla.
Different quantification methods provide information which can be used to different method developments and to increase accuracies.
Eri menetelmät tuovat erilaista tietoa ja myös mallinnukseen pohjautuva lähestymistapa on riippuvainen empiriasta, minkä vuoksi olisi tärkeää, että kaikki informaatio saadaan hyödynnettyä menetelmien kehittämisessä ja tarkkuuksien parantamisessa.
For carbon offsetting purposes of developing carbon markets, the modelling approach is achievable, cost efficient, repeatable and transparent.
Tällä hetkellä hiilimarkkinoita ajatellen erilaiset mallinukseen pohjautuvat menetelmät ovat kustannustehokkaita, läpinäkyviä ja toistettavia, minkä vuoksi niitä voitaisiin hyödyntää jo nyt.
Carbon sequestration into natural soil and biomass could be one mitigation practice.
Yksi mahdollinen keino on hiilensidonta maaperään ja kasvillisuuteen.
This was expected since these two traits illustrates quite the similar features.
Tämä oli odotettava tulos, koska nämä ominaisuudet kuvaavat samantapaisia piirteitä.
The genetic trends were positive for all the studied traits.
Geneettinen trendi oli kaikkien tutkittujen ominaisuuksien osalta nousujohteinen.
The data was processed with RStudio-program.
Aineiston käsittelyssä käytettiin RStudio-ohjelmaa.
Geldings and stallions competed approximately 60% of the starts.
Oriit ja ruunat juoksivat noin 60 % lähdöistä.
The pedigree file was processed with RelaX2-program and DMU-program’s REML was used for the variance component estimation.
Sukupuutiedosto käsiteltiin RelaX2-ohjelmalla ja varianssikomponenttien arviointiin käytettiin DMU-ohjelman REML-menetelmää.
Finnhorse is a native Finnish horse breed and its studbook has four different sections: riding horse, trotting horse, pony-sized horse and working horse.
Suomenhevonen on kotimainen hevosrotu, jonka kantakirja on jaettu neljään jalostussuuntaan: ratsu, juoksija, pien- ja työhevonen.
Data was received from The Finnish trotting and breeding association Suomen Hippos ry and it contained racing results from years 1984 to 2018.
Aineisto saatiin Suomen Hippos ry:ltä ja se sisälsi suomenhevosravureiden ravikilpailutiedot vuosilta 1984–2018.
This predicts that moneywise well performing trotter is likely to do a longer career compared to a horse that does not earn that much.
Tästä voi ennustaa, että rahallisesti hyvin pärjäävän hevosen kilpailu-ura on pidempi kuin vähemmän voittosummaa kartuttavan.
The objective of this study was to update variance components for earnings and racing time and to estimate variance components for the racing career length and first year earnings as new traits.
Tämän tutkielman tavoitteena oli päivittää voittosumman ja vuoden parhaan ajan varianssikomponentit ja uusina ominaisuuksina arvioida uranpituuden sekä ensimmäisen kilpailuvuoden voittosumman perinnöllisen muuntelun suuruus.
The Finnish trotting and breeding association Suomen Hippos ry is responsible of the breeding value estimation.
Suomen Hippos ry vastaa ravihevosten jalostusarvostelusta.
The official breeding value estimation includes earnings, racing time, time difference at finish, disqualifications and career starting age.
Virallisessa arvostelussa on mukana vuosittainen voittosumma, vuoden paras aika, aikaero, hylkäys ja starttiintulo.
The heritability of the career length was low 0,09±0,01 and the first year earnings was moderate 0,26±0,04 which was the same as the earnings trait that included all competition years.
Uranpituuden perinnöllisyysasteen arvio oli matala 0,09±0,01 ja ensimmäisen kilpailuvuoden voittosumman sama (0,26±0,04) kuin kaikki kilpailuvuodet huomioivalle voittosummalle.
For the career length and the first year earnings, there were one observation per animal.
Uranpituuden ja ensimmäisen kilpailuvuoden voittosumman varianssikomponenttien laskennassa havaintoja oli yksi eläintä kohden.
Finnhorse can start racing on September 1st of the year when it turns three years of age and it can race till end of the year when it turns 15 years old.
Suomenhevonen saa kilpailla 3-vuotissyksystä sen 15-vuotiskauden loppuun.
The results show that if earnings is used in selection also the length of the career improves genetically.
Saatujen tulosten perusteella ravureiden valinnassa yhtenä ominaisuutena käytetty voittosumma edistää myös hevosten uranpituuden perinnöllistä kehitystä.
Age was grouped annually from 3 years old to 8 years and older horses.
Aineistossa suomenhevosten startit oli taulukoitu 3-vuotiaista lähtien vuosittain, kunnes 8-vuotiaat ja sitä vanhemmat olivat omassa luokassaan.
The genetic correlation between the earnings and the racing time was high -0,94±0,01.
Voittosumman ja vuoden parhaan ajan estimoitu geneettinen korrelaatio oli korkea -0,94±0,01.
Heritability estimates are similar to those used in the official breeding value 0,30 and 0,35, respectively.
Periytymisasteet vastaavat hyvin virallisessa arvostelussa käytettyjä periytymisasteita, jotka ovat 0,30 voittosummalle ja 0,35 vuoden parhaalle ajalle.
For the career length and the first year earnings the data were limited to birth years 1990-2004.
Uranpituudessa käytettiin aineistoa syntymävuosilta 1990–2004.
The genetic correlation between the career length and the earnings of the first year was also high 0,65±0,08.
Kilpailu-uran pituus korreloi geneettisesti voimakkaasti ensimmäisen kilpailuvuoden aikana saavutetun voittosumman kanssa 0,65±0,08.
The repeatability model was used for the earnings and racing time, since there were multiple observations per animal per year.
Voittosumman ja vuoden parhaan ajan varianssikomponenttien laskennassa käytettiin toistuvuusmallia, jossa eläintä kohden oli useita havaintoja useilta vuosilta.
The genetic parameters of earnings, racing time and career length in Finnhorse
Suomenhevosen voittosumman, vuoden parhaan ajan ja uranpituuden periytyminen
For this study, the data was limited to competition years 2000-2018 for earnings and racing time.
Voittosummaa ja vuoden parasta aikaa varten aineisto rajattiin käsittämään kilpailuvuodet 2000–2018.
Heritability estimate for earnings (0,26±0,01) and racing time (0,40±0,02) were moderate.
Periytymisasteet estimoitiin olevan kohtalaiset voittosummalle 0,26±0,01 ja vuoden parhaalle ajalle 0,40±0,02.
Most of the Finnhorses are registered as trotters.
Suomenhevosia kantakirjataan eniten juoksijasuuntaan eli ravihevosiksi.
The data included trotting race starts from stallions, geldings, and mares.
Ravikilpailulähtöihin osallistui tammoja, oriita ja ruunia.
In addition to gender and age, the year of race was included as a fixed factor in the estimation of variance components.
Varianssikomponenttien estimoinnissa kiinteinä tekijöinä sukupuolen ja iän lisäksi oli kilpailuvuoden vaikutus.
Microproduction of Solar Electricity in Finland: Statistical Analysis
Aurinkosähkön pientuotanto Suomessa: tilastollinen analyysi
The microproduction of solar photovoltaics (PV) has grown enormously in recent years in Finland, and it is expected to grow even further due to the ambitious renewable energy targets and the on-going smart energy transition.
Aurinkosähkön pientuotannon määrä on kasvanut valtavasti viime vuosina ja kasvun oletetaan jatkuvan uusiutuvalle ja hajautetulle energiantuotannolle asetettujen tavoitteiden myötä.
The profitability calculations support this result: electricity price substantially affects the viability of solar PV system investment.
Tätä tulosta tukevat kannattavuuslaskelmat, joissa sähkön hinnalla oli selvä vaikutus aurinkopaneeleiden taloudelliseen kannattavuuteen.
Thus, the introduction of financial incentives could enhance the adoption of solar PV systems among households.
Taloudellisia kannustimia lisäämällä aurinkosähkön tuotanto voisi olla houkuttelevampaa kotitalouksille.
The response variables are the number of prosumer contracts and the capacity of solar PV microproduction.
Tutkittavina muuttujina ovat pientuotannon verkkopalvelusopimukset sekä aurinkoenergian pientuotantokapasiteetti.
The data, which were gathered from various open sources, is analyzed in a descriptive manner followed by multiple linear regression analysis.
Metodina työssä on käytetty kuvailevaa analyysia ja usean muuttujan lineaarista regressioanalyysia, jossa on hyödynnetty pienimmän neliösumman menetelmää.
The analysis showed that electricity price has a significant impact on the microproduction of solar PV.
Sähkön hinnalla huomattiin olevan positiivinen vaikutus pientuotannon sopimusten määriin.
This thesis studies which sociodemographic, economic, and geographical factors explain the microproduction of solar electricity in Finland.
Tässä työssä tutkitaan millaisia sosiodemografisia, asuinrakenteellisia ja maantieteellisiä muuttujia aurinkosähkön pientuotannon taustalla on. Tutkielmassa on myös laadittu kannattavuuslaskelmia kotitalouksien aurinkoenergiasysteemeille taloudellisten kannustimien tai esteiden selvittämiseksi.
This thesis offers a comprehensive overview of small-scale solar electricity production in Finland.
Tästä huolimatta, Suomessa ei ole tehty kattavaa tilastollista analyysia aurinkosähkön pientuotannosta ja siihen liittyvistä alueellisista tekijöistä.
The results suggest that the microproduction of solar PV is connected to non-urban areas and higher mean age.
Tulosten mukaan aurinkosähkön pientuotannossa korostuvat maaseutumaiset alueet ja asukkaiden korkeampi keski-ikä, kun tarkastelussa olivat pientuotannon verkkopalvelusopimukset.
Instead, there are not that many separate prosumers in urban areas, but single systems’ capacities are more extensive there.
Tutkimuksessa havaittiin, että kaupunkialueilla systeemikoot ovat suurempia, vaikka aurinkosähköä tuottavia kotitalouksia on vähemmän.
Depending on the location, 0,3-1,9 collisions per kilometres per year in the control part were observed.
Kohteesta riippuen kontrolliaidat tuottivat 0,3-1,9 törmäystä kilometrille vuodessa.
Therefore, the study consists total of 154 observations.
Tutkimus koostui näin 154 törmäyshavainnosta.
The first two months of observations were removed from the analysis due to uncertainty of the timing of collisions.
Kahden ensimmäisen kuukauden havainnot tarkastelusta poistettiin, koska niiden ajoittumisesta ei voitu olla varmoja.
The effects of reindeer fences on grouses – testing methods to reduce collision risk
Poroaitojen aiheuttamat metsäkanalintuvahingot – törmäyksiä vähentävien menetelmien testausta
The study included untreated fences as control parts.
Koeasetelmat sisälsivät käsittelemättömiä kontrolliosuuksia.
During the study year 330 collisions were observed.
Vuoden seurannan aikana saatiin kirjattua 330 metsäkanalinnun törmäystä.
Based on results of this study, reindeer fences are mortality factor for grouses and especially locally reindeer fences can be significant mortality factor.
Tämän tutkimuksen perusteella poroaidat ovat kuolleisuustekijä metsäkanalinnuille ja erityisesti paikallisesti poroaidoilla voi olla suurikin vaikutus metsäkanalintujen kuolleisuuteen.
Marking method should be inexpensive, durable to weather conditions, and provably reducing collisions, if applied widely.
Mahdollisen laajaan käyttöön otettavan merkintämenetelmän tulisi olla edullinen, sääolosuhteita kestävä ja todistetusti törmäyksiä vähentävä.
The effects of the parameters to the collision points were studied within radiuses of 50, 100 and 300 metres.
Maaston ominaisuuksia tutkittiin havaintopisteen ympärillä kolmella eri säteellä, jotka olivat 50, 100 ja 300 metriä.
The effect of site classification on the collision risk was not as strong as expected.
Kasvupaikkatyyppien vaikutus törmäysvarmuutta selittävänä tekijänä ei tullut esille niin voimakkaasti mitä olisi odottanut.
Advancing tube marking development could be a solution.
Harusvaijerimerkkausmenetelmän kehittäminen edelleen voisi olla ratkaisu käsillä olevaan ongelmaan.
The effects of reindeer fences on wildlife is known, but less studied phenomenon.
Poroaitojen aiheuttamat riistavahingot ovat tunnettu, mutta vähän tutkittu aihe.
Based on Bayes statistics, yellow stripe marking had the greatest likelihood to reduce collision risk and more dense tube marking was more effective to reduce collision than less dense marking.
Bayes- mallinnus antoi nauhakokeista keltaiselle värille suurimman todennäköisyyden vähentää törmäyksiä ja haruskokeista tiheä harusmerkkaus puolestaan ehkäisi törmäyksiä paremmin kuin harva merkkaus.