natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this research resilience was defined based on trauma psychiatrist Boris Cyrulnik’s (2009) Theory.
Luonnehdin resilienssiä traumapsykiatri Boris Cyrulnikin (2009) teoriaan nojautuen.
Both material and mental reconstruction began after the war.
Sodan jälkeen alkoi jälleenrakennus, sekä materiaalinen että henkinen.
Resilience was defined as an adaptation process, constantly changing action, which created a need for research also focusing on adults and elderly people.
Resilienssi on määritelty sopeutumisprosessiksi, jatkuvaksi muuttuvaksi toiminnaksi, joka on luonut tarpeen tutkimukselle, joka kohdistuu myös aikuis- ja vanhuusikäiseen väestöön.
These features strengthened his resilience, too.
Näiden piirteiden kautta voimistui myös resilienssi.
Poetry and singing helped him to tolerate and surpass hardships.
Runous ja laulaminen auttoivat kestämään ja ylittämään koettelemukset.
The viewpoint in this research was cultural-historical and the approach was micro-historical.
Näkökulmani tutkimuksessa on kulttuurihistoriallinen ja lähestymistapana käytän mikrohistoriaa.
The suffering during hard years may have had their own role in Alariesto’s mental growth.
Vaikeitten vuosien kärsimyksillä on saattanut olla oma merkityksensä hänen henkisessä kasvussaan.
The village was located in the middle of nowhere about two hundred kilometers north from the Arctic Circle and 70 kilometers from Sodankylä centrum to northeast.
Kylä sijaitsi tiettömän taipaleen takana noin parisataa kilometriä Napapiiriltä pohjoiseen ja 70 kilometriä Sodankylän kirkolta koilliseen.
This roadworker became a building supervisor to Petsamo Matkailuhotelli (a hotel) for almost ten years but the Second World War destroyed his all future dreams.
Tienrakentajasta tuli Petsamon Matkailuhotellin talonmies lähes kymmeneksi vuodeksi, mutta sota rikkoi kaikki tulevaisuuden haaveet.
As a coping strategy, he learned to use his creativity that assured and encouraged him to bounce back to even better life.
Hän oppi käyttämään vastoinkäymisissä puolustuskeinona luovuutta, joka kannusti ja rohkaisi häntä ponnahtamaan jopa entistä parempaan elämään.
The six-year-long intensive period of creating art during his retirement had its climax in the 75-year-old artist’s own exhibition in the Kunsthalle Helsinki when he had unbelievable, even world-wide fame.
Kuuden eläkevuoden kiihkeä luomiskausi huipentui monien mutkien jälkeen 75-vuotiaan ite-taiteilijan näyttelyyn Helsingin Taidehallissa ja uskomattomaan kuuluisuuteen, jopa maailman maineeseen.
Andreas Alariesto’s life consisted of periods during which good times and adversities took turn.
Andreas Alarieston elämä koostui jaksoista, joiden aikana hyvät asiat ja vastoinkäymiset vuorottelivat.
Andreas Alariesto was born in December 11, 1900, in a small village called Riesto in Sompio area, in Sodankylä, Finland.
Andreas Alariesto syntyi 11.12.1900 Sodankylän pitäjän Sompiossa, pienessä Rieston kylässä.
Andreas Alariesto’s life included plenty of hard work, agony, and pain that he fell silent until his death; yet he had also happy years and felt joy of seeing his hopes become fulfilled.
Andreas Alarieston elämä toi mukanaan paljon ankaraa työtä, kärsimystä ja sellaista tuskaa, josta hän vaikeni kuolemaansa asti, mutta hän sai kokea myös onnellisia vuosia ja iloa toiveittensa täyttymisestä.
This research represents resilience research focusing on the whole lifespan.
Tämä tutkimus edustaa koko elämänkaaren kattavaa resilienssitutkimusta.
These life paths directed him from Riestonkylä to Lokka, to Petsamo road construction work, to Muurmanni legion with fateful consequences, and when adult, back to the roadworks.
Elämänpolut johtivat hänet Riestonkylästä Lokkaan, Petsamon tietyömaalle, Muurmannin legioonaan kohtalokkaine seurauksineen ja aikuisuuden saavuttaneena takaisin tienrakennustyömaalle.
Andreas Alariesto’s creativity, joy and peace of mind that developed through the songs of his life paths provide new viewpoints to the understanding about the fundamental nature of resilience and how to support and develop it in various periods of life and in different cultural contexts.
Andreas Alarieston laulettujen elämänpolkujen myötä kehittynyt luovuus, ilo ja mielenrauha avaavat uusia näköaloja ymmärrykseen siitä, miten resilienssi toimii ja miten sitä voidaan kasvattaa ja tukea eri ikäkausina ja erilaisissa kulttuurisissa konteksteissa.
Andreas Alariesto’s songs form a diary in the form of songs that shows his perseverance and toughness as well as his helpfulness and friendliness.
Andreas Alarieston lauluista muodostuu laulettu päiväkirja, joka tuo esiin hänen lannistumattomuutensa ja lujuutensa sekä auttavaisuutensa ja ystävällisyytensä.
In addition to his income, Alariesto’s life was enrichened by songs he had been composing since his youth and paintings that he now could do since he had time and equipment.
Elämää rikastuttivat turvatun toimeentulon lisäksi laulut, joita Alariesto oli tehnyt nuoresta pojasta lähtien, sekä maalaukset, joiden tekoon hänellä nyt oli aikaa ja välineitä.
The primary data were comprised of Andreas Alariesto’s singing and interview recordings that I recorded or found from various archives and that I transcribed, in addition to personal memories from a decade-long friendship with him.
Primaariaineistona ovat äänittämäni ja eri arkistoista löytämäni Andreas Alarieston laulu- ja haastatteluäänitteet, jotka olen litteroinut, sekä henkilökohtaiset muistot kymmenen vuoden ystävyyden ajalta.
During his childhood, Alariesto witnessed both the old Sámi culture in lavvus and with natural livelihoods and the changes the modern time introduced to the culture.
Lapsuudessaan Alariesto ennätti nähdä niin saamelaisten vanhan kotakulttuurin luontaiselinkeinoineen kuin uuden ajan tuomat muutokset.
The research was based on memories that were studied with a narrative research approach.
Tutkimukseni perustuu muistitietoon, joten se on otteeltaan narratiivinen.
The purpose of this research was to describe Andreas Alariesto’s main life paths, ability to survive from even difficult adversities, and the connection between the songs of his life paths and resilience through his songs and memories.
Tutkimuksen tarkoituksena on kuvata Andreas Alarieston laulujen ja muisteluiden kautta hänen elämänsä keskeisiä polkuja, hänen kykyään selviytyä vaikeistakin koettelemuksista sekä hänen laulettujen elämänpolkujensa yhteyttä resilienssiin.
Building his own house in Lokka with his wife Riikka from Petsamo and the building supervisor’s work in Vuotso matkailumaja (a hostel) became the main pillars of Alariesto’s life.
Oman talon rakentaminen Lokkaan, rinnalla Petsamosta löytynyt Riikka-vaimo, ja talonmiehen työ Vuotson matkailumajalla antoivat elämälle luotettavat tukipilarit.
Secondary data, in the form of research literature, contemporary literature, journal articles and interviews, focused on those years and contexts that Alariesto did not want to talk about.
Niihin vuosiin ja konteksteihin, joista Andreas Alariesto vaikeni täydellisesti, olen tutustunut tutkimuskirjallisuuden, aikalaiskirjallisuuden, lehtiartikkelien ja haastattelujen avulla.
The specific concern here is the use of European rhetoric by interest groups participating in the debate.
Erityisenä kiinnostuksenkohteena on ydinvoimakeskusteluun osallistuvien intressi ryhmien käyttämä Eurooppa-retoriikkaa.
Based on the analysis, the thesis comes to the conclusion that Europe has a central position in the Finnish nuclear debate.
Aineistoanalyysin perusteella tutkimuksessa tullaan tulokseen, että suomalaisessa ydinvoimakeskustelussa Euroopalla on keskeinen asema.
Material under analysis consists of books by commissioner Olli Rehn, activist Ulla Klötzer and Professor Erkki Pulliainen.
Aineistona tutkimuksessa käytetään teoksia komissaari Olli Rehniltä, kansalaisaktiivi Ulla Klötzeriltä ja professori Erkki Pulliaiselta.
The nuclear debate in Finland is intrinsically linked with the finnish identity and the debate has as much to do with nuclear power as with the content of that identity now and in the future.
Ydinvoimakeskustelu on keskeisesti yhteydessä suomalaisten identiteettiin ja kamppailua käydään ydinvoiman lisäksi siitä, millaiseksi tuon identiteetin sisältö muodostuu tulevaisuudessa.
The theory and methodology are based on the works of Kenneth Burke on dramatist interpretation of rhetoric and on Chaim Perelman’s work on argument-analysis.
Tutkimuksen teoreettis-metodologinen rakenne perustuu Kenneth Burken esittelemään dramatistiseen retoriikan tulkintaan ja Chaim Perelmanin työhön uuden retoriikan parissa.
With an interpretive approach, the thesis approaches the specific ways in which Europe is used in the debate, what kind of interest are pursued with its use and what assumptions are made about the rhetoric’s audience.
Tutkimuksessa otetaan tulkinnallinen lähestymistapa, jolla pyritään tavoittamaan Euroopalle annettuja rooleja keskustelussa, Eurooppa-retoriikalla ajettuja intressejä sekä ymmärrystä retoriikan kohteesta eli sen yleisöstä.
This is also extended to be typical state of affairs with advanced western state and their national identities.
Tämä energiapolitiikan suhde voidaan myös laajentaa koskemaan länsimaisten kehittyneiden yhteiskuntien kansallisia identiteettejä yleensä.
The methodology is based on analysis of rhetorical events through the use of Burke’s dramatic pentad and Perelman’s structural analysis of argument.
Tutkimuksen metodologiassa kiinnitettään huomiota lähteissä keskeisiksi nouseviin retorisiin tapahtumiin, joiden retorista sisältöä tulkitaan Kenneth Burken kehittämän dramatistisen pentadin ja Perelmanin argumenttien rakenne-analyysin avulla.
The actual relationship to the reference group varies from group to group.
Suhde tähän viiteryhmään on kuitenkin vaihtelevampi.
To summarize, pronuclear parties develop a narrative concerning Europe that emphasize the Finnish ability to recognize and accept the realities they face and the ability to pragmatically solve them through nuclear power.
Tiivistettynä, suomalaiset ydinvoimamyönteiset tahot kehittävät narratiivin Euroopasta, jossa Suomen ydinvoiman lisärakentaminen muokataan tarkoittamaan suomalaisten kykyä tunnistaa tosiasiat, tahtoa toimia pragmaattisesti välttämättömyyden edessä ja johtajuutta tärkeimmässä viiteryhmässään eli Euroopassa, jota kuvataan harhautuneen idealistiseksi kohtalokkaitten uhkien edessä.
The central role that emerges for Europe is that of the most important reference group for Finland.
Euroopan keskeisimmäksi rooliksi muodostuu Suomelle tärkein viiteryhmä, johon suomalaiset haluavat kuulua tavalla tai toisella.
This thesis deals with the conflict about nuclear that has risen in the wider context of energy politics.
Tutkimuksessa vastataan suomalaisessa energiapoliittisessa keskustelussa virinnyttä kamppailua ydinvoimasta.
Articles and other writings in Helsingin Sanomat and Suomen Kuvalehti represent material from the media.
Kirjoitukset Helsingin Sanomissa ja Suomen Kuvalehdessä Suomen edustavat tiedotusvälineitä.
Finally Greenpeace Finland / Nordic and Finnish Nuclear technology Society’s material offers insight into nongovernmental organization rhetoric.
Kansalais- ja etujärjestöjen materiaaleina on Greenpeace Suomi / Nordic nimissä kirjoitettu materiaali sekä Atomiteknillisen Seuran esitteet vuosilta 2006 ja 2010.
Antinuclear parties have a more dualistic relationship with Europe.
Ydinvoiman vastustajat käsittelevät Eurooppaan hajanaisemmin mutta suhtautumiset voidaan jaotella kahteen keskeiseen lajiin.
On one hand they see it as an important source of examples for alternative energysolution, on the other they see it as a threat controlled by industrial and economic interests.
Toinen laji narratiivit Euroopasta suurteollisuuden intressejä ajavana uhkana.
The study material consists of various methods of interviews.
Aineistoni koostuu eri menetelmillä tehdyistä haastatteluista.
This study is a qualitative case study.
Tutkimukseni on kvalitatiivinen eli laadullinen tapaustutkimus.
This requires the company has a strong ideology and mentality
Tämä edellyttää, että firmalla on vahva ideologia ja ajatusmaailma, joiden takana se seisoo.
By interviewing Marjo Kuusinen, the founder of the Finnish clothing company KaksiTvå, I found a lot of important information about the beginning of the company’s inception and the challenges it faced.
Marjo Kuusista, suomalaisen vaatetusfirma KaksiTvån omistajaa, haastattelemalla sain tärkeää tietoa yrityksen alkutaipaleesta ja sen tuomista haasteista.
The interviews gathered information about the requirements for the snowboarding clothes, the brand image, designing the collection and marketing methods and channels.
Haastattelujen pohjalta kokosin tietoa lumilautailuvaatteisiin kohdistuvista vaatimuksista, yritysbrändistä, mallistosuunnittelusta, sekä markkinointikeinoista ja kanavista.
By studying the history of two snowboarding clothing companies, Burton and Volcom, I was looking for the key factors to success that I can use as an advantage when making my company’s business plan.
Kahden lumilautailuvaatefirman, Burtonin ja Volcomin, historiaan perehtymällä etsin firmojen menestystekijöitä, joita voin hyödyntää oman yrityksen suunnittelussa.
In this Pro Gradu thesis I have designed fulfilled a business plan for ecological snowboard clothing company.
Pro gradu –tutkielmassani suunnittelin liiketoimintasuunnitelman ekologiselle lumilautavaatetusfirmalle.
I did an informal interview for two professional snowboarders and theme interview for ten snowboarder enthusiasts.
Syvähaastattelin kahta ammattilumilautailijaa ja tein teemahaastattelun kymmenelle lumilautailun harrastajalle.
This study shows that launching a casual clothing company and its expanding is timeconsuming.
Tutkimukseni vahvistaa, että vapaa-ajan vaatteita valmistavan yrityksen perustaminen ja kasvattaminen on suuri ja aikaa vievä urakka.
However there is adequately demand for a new snowboard clothing company that offers good, functional and satisfying collection for its target group.
Kysyntää uudelle lumilautailuvaatefirmalle on kuitenkin riittävästi ja hyvällä, toimivalla ja kohderyhmälle mieleisellä mallistolla, sekä oikealla markkinoinnilla uusi brändi on mahdollista saada menestymään.
The products are considered as clean, good tasting and better than the customary foods - they are even seen as luxury products.
Luomutuotteita pidetään puhtaina, hyvän makuisina, tavanomaisesti tuotettuja elintarvikkeita parempina - jopa luksustuotteina.
The possibilities of organic farming in the north are seen as positive and in the near future it is hoped that about half of the whole farming production would be ecological.
Luomun mahdollisuudet pohjoisessa koetaan hyviksi ja lähiaikoina toivotaan puolen maataloustuotannosta olevan luomua.
The changes of organic farming are described by forming the paradigm of the alternatives between different production methods.
Maatalouden luonnonmukaisuuden muutoksia kuvataan muodostamalla tuotantovaihtoehtojen paradigma, joka analysoidaan luonnonmukaisesta näkökulmasta.
The results reveal that all groups have a very positive image of organic farming.
Saadut tulokset osoittavat, että kaikilla vastaajaryhmillä on luomusta hyvin myönteinen käsitys.
The opinion of all groups was that organic farming has a good image and organic farmers are ahead of their time.
Kaikkien vastaajaryhmien mielestä, opetusviranomaista lukuun ottamatta, luomulla on hyvä imago ja luomutuottajat ovat aikaansa edellä.
The empirical part of the study consists of the results of a questionnaire, which was sent to organic farmers, farmers, farming teachers and farming students and an interview of one organic farmer, farmer, teacher and authority of education.
Tutkimuksen empiirinen osa koostuu luomutuottajien, maanviljelijöiden, maatalousopettajien ja maatalousalan oppilaiden kvantitatiivisen kysely tutkimuksen ja oppilaina olleiden luomu- ja maanviljelijän sekä maatalousopettajan ja opetusviranomaisen kvalitatiivisen teemahaastattelun tuloksista.
The active support towards traditional effective farming practices by the farm industry, economy and the authorities in education has slowed down the progression from traditional farming to ecological farming, both in education and practice.
Opetusviranomaisten ja maatalousteollisuuden sekä -kaupan tehotuotantoa edistävät toimet ovat tutkimuksen mukaan hidastaneet luonnonmukaisuuden tuloa maatalousopetukseen ja sitä kautta käytäntöön.
The study describes the development of agriculture and farm education starting from the old agricultural tradition to present organic agriculture.
Tutkimuksen tehtävänä on kuvata maataloustuotannon ja -opetuksen kehittymistä luontaistalouden aikakaudelta nykyajan luomutuotantoon.
The study uses the methods of several sciences: agriculture, education and ethnology sciences.
Tutkimus on monitieteellinen: maatalous- ja kasvatustieteiden ohella näkökulma on kansatieteellinen.
The research groups are interested in basic education of farming and in getting the degree of agronomist.
Tutkimuksen mukaan vastaajat ovat kiinnostuneita maatilatalouden peruskoulutuksesta ja agrologitutkinnon (AMK) suorittamisesta.
The questionnaire clarified opinions of the research groups about organic farming and products.
Kvantitatiivisen kysely tutkimuksen avulla selvitettiin vastaajaryhmien mielipiteitä luomutuotannosta ja -tuotteista sekä Pohjois-Suomen soveltuvuudesta luomutuotantoon.
The modernisation of agriculture and the contents of agricultural education are analyzed from the aspect of organic farming.
Maatalouden modernisaation rinnalla tarkastellaan maatalousopetuksen sisältöjä ja muutoksia.
Another research subject was the study of the contents of farm education, it's impacts and needs for education inside the different research groups.
Lisäksi tutkittiin maatalousopetuksen sisältöjä ja vaikuttavuutta sekä vastaajien koulutustarvetta.
The results reveal that education has not had a positive effect on the interest of students to take up organic farming after school.
Opetuksella ei tutkimuksen mukaan ole positiivista vaikutusta oppilaiden halukkuuteen ryhtyä koulutuksen jälkeen luomutuottajaksi, mutta 17 % sanoi koulutuksen vaikuttaneen tehotuottajaksi alkamiseen.
Our study was a qualitative study.
Tutkimuksemme on kvalitatiivinen tutkimus.
Services are executed in collaboration with multiprofessional networks.
Palvelut toteutetaan yhteistyössä moniammatillisten verkostojen kanssa.
The interviewees are from 26 to 58 years of age and have gone through 2–5 years of continuous unemployment.
Haastateltavat ovat iältään 26–58-vuotiaita, jotka ovat olleet työttöminä yhtäjaksoisesti 2–5 vuotta.
The service is primarily intended for the clients who have received unemployment benefit for at least 500 days and who need services to promote their employment.
Palvelu on ensisijaisesti vähintään 500 päivää työttömyysetuutta saaneille asiakkaille, jotka tarvitsevat tukea työllistymiseen.
The staff of the Employment Services are considered to be competent and friendly.
Työllisyyspalveluiden työntekijöiden koettiin olevan osaavia ja ystävällisiä.
According to Allardt, well-being is composed of different aspects such as quality of life, relationships, personal fullfillment and standard of living.
Allardtin mukaan hyvinvointi muodostuu eri osa-alueista kuten elämänlaadusta, ihmissuhteista, itsensä toteuttamisesta ja elintasosta.
Employment Services was also seen as a very important link in getting a job.
Työllisyyspalvelut koetaan tärkeänä linkkinä työpaikan saamiseen.
The results of the study also showed that the Employment Services is considered as a good and positive place where a client can get personal support and be received as an individual.
Tutkimustuloksissa tuli esille, että työllisyyspalvelut koetaan hyvänä ja positiivisena paikkana, jossa saa henkilökohtaista tukea ja asiakkaat kohdataan yksilöinä.
Working promotes well-being of an individual positively, and it improves the economy and contributes to mental health.
Työn tekeminen edistää yksilön hyvinvoinnin rakentumista, parantaa taloudellista tilannetta ja edistää psyykkistä terveyttä.
The data was collected by theme interviewing seven clients of the Employment Services.
Tutkimusaineisto kerättiin teemahaastattelemalla seitsemää työllisyyspalveluiden kautta palkkatuella työllistynyttä asiakasta.
The results of the study showed that working has a positive effect on different areas of life, as well as overall influence to the well-being perceived by the clients.
Tutkimustuloksista ilmenee, että työn tekemisellä on positiivisia merkityksiä elämän eri osa-alueilla ja sillä on kokonaisvaltaista vaikutusta koettuun hyvinvointiin.
The purpose of this study is to describe the importance of work to well-being of clients of the city of Oulu Employment Services, as well as gather client experiences.
Tutkimuksemme tarkoitus oli selvittää työn merkitystä hyvinvointiin ja asiakkaiden kokemuksia Oulun kaupungin työllisyyspalveluista.
Our study is based on the knowledge-based theory of Allardt, concerning well-being and social support.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys pohjautuu Erik Allardtin hyvinvointiteoriaan ja sosiaalisen tuen käsitteeseen.
Employment Services is a municipality trial -project implemented during 1.9.2013-31.12.2015.
Työllisyyspalvelut on kuntakokeiluhanke ajalla 1.9.2012−31.12.2015, ja siinä pyritään palveluohjauksen sekä henkilökohtaisen tuen avulla työllistämään asiakkaat.
On the contrary, the TE Services were considered as a negative place, and the clients didn’t want to run their errands there if it wasn’t obligatory.
TE-toimiston palvelut koetaan negatiivisina, ja siellä asioidaan vain, jos se on aivan välttämätöntä.
It aims to employment of the clients with the help of service guidance and personal support.
Sosiaalisen tuen käsite perustuu viralliseen ja epäviralliseen tukeen.
The research submits that rehabilitation is in principle a part of an inclusive social policy.
Tutkimus esittää, että kuntoutus on periaatteiltaan osa inklusiivista yhteiskuntapolitiikkaa.
The interview and questionnaire data for the analysis were gathered from two rehabilitation organisations.
Osatutkimuksen analyysissa käytettävä haastattelu- ja kyselyaineisto kerättiin kahdesta kuntoutusorganisaatiosta.
The questions are answered through four different articles.
Tutkimuskysymyksiin on vastattu neljän osatutkimuksen avulla.
2) How can vocational rehabilitation be viewed from an action-network perspective?
2) millaisena ammatillinen kuntoutus voidaan ymmärtää toimintaverkostoajattelun näkökulmasta?
The research questions addressed in the work are: 1) How do the changes in working life challenge the practice and implementation of vocational rehabilitation?
Tutkimuksen pääkysymykset ovat: 1) miten työelämän muutos haastaa ammatillisen kuntoutuksen toimeenpanon ja käytännöt?
The idea of constructing action-networks is based on an integration of structuration theory and actor-network theory and application of this in the context of rehabilitation.
Toimintaverkostojen rakentamisen idea perustuu rakenteistumisteorian ja toimijaverkostoteorian integroimiseen ja soveltamiseen kuntoutuksen kontekstissa.
The article concludes that vocational rehabilitation was not able to support a disabled person’s integration into the labour market, despite the fact that the group examined was at active working age, attached to the labour market and relatively well educated.
Osatutkimuksen johtopäätöksenä todetaan, että ammatillinen kuntoutus ei ole kyennyt riittävästi tukemaan kuntoutujien työmarkkinoille integroitumista, vaikka tutkimusjoukko oli lähtökohtaisesti aktiivisessa työiässä, työmarkkinoille kiinnittynyttä, ja suhteellisen hyvän koulutustaustan omaavaa.
In the research, I analyse practices of rehabilitation and the dimension of its development in the interaction between the individual and society as an action-network.
Analysoin kuntoutuksen käytäntöjä ja kehittämisen ulottuvuuksia yksilön ja yhteiskunnan vuorovaikutuksessa toimintaverkostona.
The first article examines theories of disability in relation to rehabilitation practices.
Ensimmäisessä osajulkaisussa käsittelen vammaisuuden teorioita suhteessa kuntoutukseen.