natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Another target of this research was to think over how the parents see professional partnership from their viewpoint, and how willing / ready the they are in engaging in the professional partnership with the day care personnel.
Tarkoituksena oli myös selvittää kuinka vanhemmat kokevat kumppanuussuhteen toteutuvan ja millaisia valmiuksia vanhemmilla on sitoutua kasvatuskumppanuussuhteeseen varhaiskasvatuksen ammattilaisten kanssa.
The research method used in this study is peer interview.
Tutkimus on laadullinen ja se perustuu vertaishaastatteluihin.
According to the material gathered, the parents feel that lack of common language and prejudice against immigrants effectively prevents the professional partnership from being formed.
Kaikesta huolimatta kasvatuskumppanuuden periaatteet jäävät monesti toteutumatta vanhempien kokeman ulkomaalaisvastaisuuden sekä yhteisen kielen puuttumisen vuoksi.
: How parents with immigrant background see partnership in early childhood education
Kumppanuus on tiiviimpää kuin yhteistyö : Maahanmuuttajataustaisten vanhempien näkemyksiä kasvatuskumppanuudesta
These peer interviews showed that parents were interested and willing to discuss professional partnership.
Vaikka kasvatuskumppanuus käsite on moninainen ja vaikeaselkoinen, vertaishaastattelu kuitenkin osoitti että vanhemmilla on halua ja kykyä pohtia kasvatuskumppanuutta ja sen onnistumista eri näkökulmista.
This study included both qualitative and quantitative aspects.
Tutkimus sisälsi sekä kvalitatiivisia että kvantitatiivisia vaiheita.
The books were from four different series between the years 1978 and 2005.
Kirjat olivat neljästä eri sarjasta aikaväliltä 1978–2005.
The Christian concept of god is based on triune God: Father, Son, and the Holy Spirit.
Kristillisen jumalakuvan perustuu kolmiyhteiseen Jumalaan: Isään, Poikaan ja Pyhään Henkeen.
The Holy Trinity or a beardie sitting on the edge of a cloud?
Pyhä Kolminaisuus vai pilven reunalla istuva partasuu?
The research material was analyzed by using abductive content analysis and methodological triangulation.
Aineiston analysointi tapahtui abduktiivisen sisällönanalyysin ja metodologisen triangulaation kautta.
The diminution was seen most radically in the curriculum from the year 1994.
Mainintojen väheneminen näkyi radikaaleimmin vuoden 1994 opetussuunnitelmassa.
The mentions of the Holy Spirit and Trinity were marginal.
Maininnat Pyhästä Hengestä ja Kolminaisuudesta jäivät marginaalisiksi.
Many researches of school books have widely been made in Finland, but, however, only a few from the point of view of the concept of god.
Oppimateriaalitutkimuksia on tehty Suomessa melko runsaasti, jumalakuvan näkökulmasta kuitenkin vähän.
The concept of god is examined in different kinds of contexts particularly between the 1940's and the 1970's.
Jumalakuvaa on tutkittu erilaisissa yhteyksissä etenkin 1940–1970-luvuilla.
In Lutheran books, the change was seen as a growth of the category of God the Father.
Luterilaisissa kirjoissa muutos näkyi etenkin kasvaneena Isä Jumala -luokkana.
In Orthodox books, the trend was opposite: the category of Jesus the Son had grown.
Ortodoksisissa kirjoissa kehitys oli päinvastaista ja Poika Jeesus -luokka oli suurentunut.
The idea of the concept of god getting shrank and decreased during the time can be refused.
Ajatus jumalakuvassa ajan saatossa tapahtuneesta kaventumisesta ja typistymisestä voidaan tulosten valossa kuitenkin hylätä.
A concept of god is a wholeness that an individual experiences as God.
Jumalakuvalla tarkoitetaan kokonaisuutta, joka merkitsee yksilölle Jumalaa.
Differing from the presupposition, the features of loving God in new books had less emphasis than in older books in both churces.
Ennakko-oletuksesta poiketen rakastavan Jumalan piirteillä oli molempien kirkkokuntien uusissa kirjoissa vanhempia kirjoja vähäisempi painotus.
As a first hypothesis, God the Father is represented in books in 21st century as a kind and loving figure.
Tutkimuksen hypoteesina oli, että 2000-luvun oppikirjoissa Isä Jumala tuodaan ilmi erityisesti lempeänä ja rakastavana hahmona.
: The concept of god in the school books of Evangelical Lutheran and Orthodox religion from 1st to 4th grade in the 1970's, 80's, and 21st century
: Jumalakuva evankelisluterilaisissa ja ortodoksissa 1.–4.-luokan uskonnon oppikirjoissa 1970–80- ja 2000-luvuilla
Additionally, the concept of god in curricula between years 1970 and 2004 is studied.
Lisäksi tarkastellaan vuosina 1970–2004 laadittujen opetussuunnitelmien jumalakuvaa.
In the Orthodox books, the categories were bigger, as it was presupposed.
Ortodoksissa kirjoissa luokat olivat kuitenkin asetettujen hypoteesien mukaisesti luterilaisia suuremmat.
The results tell something about social changes and views of innovation in curricula.
Tulokset kertovat opetussuunnitelmien kohdalla yhteiskunnallisista muutoksista ja uudistusnäkemyksistä, oppikirjojen kohdalla muutosta ei voida yhtä suoraviivaisesti havaita.
As a second hypothesis, the Trinity and the Holy Spirit get more space in Orthodox books comparing with the Lutheran books.
Toiseksi oletettiin, että ortodoksisissa oppikirjoissa Kolminaisuus ja Pyhä Henki saavat enemmän sijaa kuin luterilaisissa kirjoissa.
It could be seen, that the books confirmed the legalistic period of the concept of god on 3rd and 4th grades.
Oppikirjojen voitiin nähdä jopa vahvistavan lapsen legalistista jumalakuvavaihetta luokilla 3–4.
Teacher's guidebooks and student's exercise books were left outside of this survey.
Tutkimus käsitteli pelkästään oppilaan kirjoja ja aineiston ulkopuolelle jäivät opettajanoppaat ja tehtäväkirjat.
The classification system which defined the classifying of concept of god from the research material was consisted of the basis of research material, former research, and subtext of used theories.
Aineiston, aiempien tutkimusten ja teoriataustan pohjalta muotoutui luokitusrunko, jonka perusteella luokiteltiin aineiston jumalakuvapiirteet.
The perspective on the concept of god is the change in the course of time and denominational emphasis.
Näkökulmina ovat ajallinen muutos ja kirkkokuntien painotukset.
The mentions of concept of god in curriculas have diminished and generalized.
Opetussuunnitelmien vuosikymmenien saatossa vähentyneet jumalakuvamaininnat olivat muuttuneet yleisluontoisemmiksi.
Considering this, the concept of god in the school books of Evangelical Lutheran and Orthodox religion from first to fourth grade in 1970–80 and 2000 is examined in this survey.
Tätä taustaa vasten tutkimuksessa tarkastellaan 1.–4.-luokkien evankelisluterilaisten ja ortodoksisten uskonnon oppikirjojen välittämää jumalakuvaa 1970–80- sekä 2000-luvuilla.
Twelve school books of Evangelical Lutheran and Orthodox religion from first to fourth grade were used as a research material.
Tutkimusaineistona tutkimuksessa oli kaksitoista luterilaisen ja ortodoksisen uskonnon oppikirjaa vuosiluokille 1–4.
The number of mentions in concept of god was higher in books from the 21st century.
Jumalakuvailmausten määrä oli uusissa kirjoissa vanhoja pienempi.
In recent years girls' increased violence has been a topical issue.
Nuorten tyttöjen lisääntynyt väkivaltaisuus on ollut viimeisten vuosien paljon pohdittu teema.
Girls' stance toward violence was explored by asking the data following questions: 1.
Tyttöjen suhtautumista väkivaltaan selvitettiin kysymyksillä: 1.
The four girls that participated on this study were 14-15-years old by the time of research.
Ryhmään osallistuneet neljä tyttöä olivat tutkimushetkellä iältään 14-15-vuotiaita ja he tulivat yhdestä pääkaupunkiseudun koulusta.
Including the voices of the girls' themselves engaged to violent offending is therefore essential.
Siksi itse väkivaltaa käyttävien tyttöjen äänen liittäminen mukaan keskusteluun on tärkeää.
Which issues motivate for violence?
Mitkä asiat motivoivat väkivallan käyttöön?
They were chosen to the group based on NFG's youth workers interview.
Tytöt valittiin keskusteluryhmään NFG: n ohjaajan tekemien haastattelujen perusteella.
Alternatives for violence were the circle of success and value consciousness.
Vaihtoehtoina väkivallalle koettiin onnistumisen kehä ja arvotietoisuus.
The factors that motivated on using violence were experienced insult, betrayal and concatenation of violence.
Väkivaltaan motivoivina tekijöinä nähtiin loukkauksen kokeminen, petetyksi tuleminen ja väkivallan ketjuuntuminen.
The ethnographic data was extensive and consisted of observations, start, - middle, - and end point group discussion records, fieldnotes, self report-questionnaires and feedback documentary.
Tutkimusaineisto oli etnografisen tyylin mukaan laaja ja koostui alku-, keski- ja loppuvaiheen ryhmäkeskustelunauhoitteista, kenttämuistiinpanoista sekä tyttöjen täyttämistä itsearviointi- ja palautelomakkeista.
The study shows that violence was used to pitch for justice, lesson and respect.
Tutkimuksessa selvisi, että väkivallalla tavoiteltiin oikeutta, opetusta ja kunniaa.
What alternatives exist for violent behaviour?
Millaisia vaihtoehtoja väkivallan käytölle on?
The analysis was qualitative and the concepts were created through theory triangulation.
Laadullinen analyysi oli teorialähtöinen ja siinä muodostettiin tutkimuskysymysten avulla käsitteitä, joiden kautta väkivaltasuhtautumista tarkasteltiin.
The goal for this research was to make sense of girls' stance toward violence in the project Restless Cinderellas' discussion group for violent girls.
Tutkimuksen tavoitteena oli kuvata Levottomat Tuhkimot -tyttöväkivaltaprojektin keskusteluryhmään osallistuneiden nuorten tyttöjen suhtautumista väkivaltaan.
However, the study could not show reliable connection between the changes and participation on discussion group.
Sitä, liittyivätkö muutokset ryhmään toimintaan, ei kuitenkaan voitu luotettavasti osoittaa.
The methodological approach was ethnographic and the data was collected by using the method of participant observation.
Tutkimusote oli etnografinen, jossa pääasiallisena tiedonkeruumenetelmänä toimi osallistuva havainnointi.
The girls were allocated to the group by the school's student welfare group because of their violent behaviour on school time.
Valintaperusteena oli koulun oppilashuoltoryhmän ilmoittama väkivaltainen käyttäytyminen kouluaikana.
What is the purpose of violent behaviour?
Mitä väkivallalla halutaan saavuttaa?
In a thick description of research material this study also aimed to chart if there was any change in girls' attitudes due to participation on violence preventative discussion group.
Aineiston vuoropuhelussa haluttiin lisäksi tarkastella, tapahtuiko tyttöjen suhtautumisessa muutosta keskusteluryhmän aikana.
In the dialectics between the research documentaries some changes in girls' attitudes heaved into sight.
Aineiston vuoropuhelussa selvisi, että tyttöjen suhtautumisessa väkivaltaan tapahtui muutoksia ryhmän aikana.
Research material was collected in the form of essay writings amounting to a total of 73 pages.
Tutkimusaineisto kerättiin tutkimuksen kohdejoukolta essee-kirjoituksina, joita oli yhteensä 73 sivua.
The study was based also on a second theory: intercultural competence or the capacity to interact with different people taking into consideration their individual characteristics and situations so that one understands and is understood.
Toisena teoriana tässä tutkimuksessa oli interkulttuurinen kompetenssi eli mahdollisuus toimia erilaisten ihmisten kanssa näiden yksilöllisyys ja tilanne huomioiden siten, että ymmärtää ja tulee ymmärretyksi.
Earlier Finnish research concerning international adoption has discussed adoption, adopted children and adoptive parents from the point of view of identity, racism and school.
Aiempi suomalainen tutkimus liittyen kansainväliseen adoptioon on käsitellyt adoptiota, adoptiolapsia ja adoptiovanhempia identiteetin, rasismin ja koulun näkökulmasta.
The respondents wrote about their experiences with the help of a supporting questionnaire.
Vastaajat kirjoittivat kokemuksistaan erillisten tukikysymysten avulla.
There has hardly been any research in Finland concerning adoption from the point of view of day care.
Päivähoitoon liittyvää adoptiotutkimusta ei Suomessa ole juurikaan tehty.
Kindergarten teachers felt at a loss in dealing with adoption issues and clearly need additional support in the matter.
Lastentarhanopettajat kokivat neuvottomuutta käsitellä adoptioasioita ja he tarvitsisivat siihen selkeästi lisätukea.
The study focused on 20 adoptive parents and 15 kindergarten teachers.
Tutkimuksen kohdejoukkona oli 20 adoptiovanhempaa ja 15 lastentarhanopettajaa.
The ecological theory, in which a child's growth and learning environments are studied as part of the broader environment, provided the theoretical framework for the study.
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä oli ekologinen malli, jossa tarkasteltiin lapsen kasvu- ja oppimisympäristöä laajemman ympäristön osana.
The results of the study show that adoptive parents have similar conceptions of adopted children's special characteristics concerning their character, social competence, adaptation and appearance.
Tutkimuksen tuloksista ilmeni, että adoptiovanhemmat kuvailivat keskenään samanlaisia asioita adoptiolasten erityispiirteiksi luonteeseen, sosiaalisuuteen, sopeutumiseen ja ulkonäköön liittyen.
The findings of the study show that kindergarten teachers have little knowledge of adoption and the significance of adoption for a child's growth and development.
Tutkimustulokset osoittivat, että lastentarhanopettajien adoptiotietous ja tietämys adoption merkityksestä lapsen kasvulle ja kehitykselle olivat hyvin vähäistä.
The third research problem was to find out what kind of support day care teachers think they need when working with adopted children.
Kolmas tutkimusongelma selvittää millaista tukea lastentarhanopettajat kokevat tarvitsevansa adoptiolasten kanssa työskentelyyn.
The research method was qualitative and narrative.
Aineisto analysoitiin kvalitatiivisesti käyttäen narratiivista tutkimusotetta.
Adoptive parents regarded as particularly important the start of day care and the familiarisation process during which adopted children need time and special support due to earlier experiences of separation and abandonment.
Päivähoidon aloitus ja tutustuminen olivat adoptiovanhemmille tärkeitä, koska adoptiolapset tarvitsevat aikaa ja tukea niissä aiempien erokokemusten ja hylätyksi tulemisen kokemusten vuoksi.
Adoptive parents did not feel they got any support from the kindergarten in their parenthood.
Adoptiovanhemmat eivät kokeneet saavansa tukea adoptiovanhemmuuteen päiväkodilta.
The second research problem was to examine adopted parents' expectations of kindergarten and of kindergarten teachers.
Toinen tutkimusongelma tarkastelee adoptiovanhempien odotuksia päiväkodilta ja lastentarhanopettajilta.
Adoptive parents had a better understanding of the dynamics of attachment than kindergarten teachers, in this study.
Adoptiovanhemmat ymmärsivät kiintymyssuhteen problematiikkaa paremmin kuin lastentarhanopettajat.
The first research problem consisted of describing the conceptions adoptive parents and day care teachers have of the special characteristics of adopted children.
Ensimmäinen tutkimusongelma kuvailee adoptiovanhempien ja lastentarhanopettajien käsityksiä adoptiolapsen erityispiirteistä.
According to the results of the study, adoptive parents feel adoption matters and adoptive parenthood are something quite new and bewildering to day care teachers.
Tutkimustulosten mukaan adoptiovanhemmat kokivat adoptioasioiden ja adoptiovanhemmuuden olevan uutta ja hämmentävää lastentarhanopettajille.
When describing the special characters of adopted children, the teachers regarded adopted children in particular as needing special support.
Lastentarhanopettajat kuvailivat adoptiolapsen erityispiirteitä määritellen lapset selvästi erityisen tuen tarvitsijoiksi.
The purpose of this study was to examine the conceptions adoptive parents and kindergarten teachers have of adopted children in day care.
Tutkimuksessani tarkastelen adoptiovanhempien ja lastentarhanopettajien käsityksiä adoptiolapsista päivähoidossa.
The study focuses on how the special characteristics of adopted children are taken into consideration in day care.
Tutkimuskohteena on adoptiolapsen erityispiirteiden huomioiminen päiväkodissa.
How can a child overcome these challenges if the surrounding language is not his mother tongue?
Miten lapsi selviytyy näistä haasteista silloin, kun ympäristön kieli ei ole hänen äidinkielensä?
The children had taken part in Finnish activities for about three years.
Lapset olivat olleet suomenkielisessä toiminnassa noin kolme vuotta.
This research is qualitative and processing of the material is based on content analysis.
Tutkimus on laadullinen ja aineistonkäsittely perustuu sisällönanalyysiin.
The results can be utilised in planning and evaluation of teaching another language.
Tuloksia voidaan hyödyntää toisen kielen opettamisen suunnitteluun ja arviointiin.
The same phenomenon could also be seen with the KITA tests – in which long and abstract instructions turned out to be difficult.
Tämä sama ilmiö näkyi myös KITA –tehtävissä, joissa pitkät ja käsitteelliset toimintaohjeet osoittautuivat vaikeiksi.
Theoretical context of the research rises from bilingualism, learning a language, language skills and evaluating them.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys nousee kaksikielisyydestä, kielen oppimisesta, kielitaidosta ja sen arvioinnista.
The view of language skills in this research is holistic even though it will be analysed in separate fields.
Tutkimuksen kielitaitokäsitys on holistinen, vaikka sitä tarkastellaan osa-alueittain.
Individual differences of the children were perceived in productivity skills, which were realised in fluent or influent speech.
Lasten yksilölliset erot näkyivät tuottamistaidoissa, mitkä ilmenivät puheen sujuvuutena tai sujumattomuutena.
The children were supported in learning Finnish individually, in small-groups and in the activities of a whole group.
Lasten suomen kielen oppimista tuettiin yksilöllisesti, pienryhmissä ja koko ryhmän toiminnassa.
The data of this research help to understand children's language skills after three years of adopting Finnish.
Tästä tutkimuksesta saadut tiedot auttavat ymmärtämään lasten kielitaitoa kolme vuoden omaksumisen jälkeen.
The aim of this research is to form an overall impression of Finnish skills of the children participating in the research.
Tutkimuksen tavoitteena on muodostaa kokonaiskäsitys tutkimukseen osallistuneiden lasten suomen kielen taidosta.
A child learns new things, creates social relationships and participates in play with the help of language.
Kielen avulla lapsi oppii uutta, luo sosiaalisia suhteita ja osallistuu leikkeihin.
Answers to the research issues will be searched with the following questions: 1) What kind of language skills does a child from a different linguistic and cultural backgrounds have at the final stage of Pre-school education?, 1.1) What kind of listening comprehension skills?, 1.2) What kind of speech and vocabulary skills?, 1.3) What kind of structural skills?, 2) What kind of individual differences are there in language skills of children from different linguistic and cultural backgrounds?, and 3) How has a child from a different linguistic and cultural background been supported in learning Finnish during the Pre-school education?
Tutkimusongelmiin haetaan vastauksia seuraavien kysymysten avulla: 1) Millainen suomen kielen taito eri kieli- ja kulttuuritaustaisella lapsella on esiopetuksen päättövaiheessa?, 1.1) Millaista kuullun ymmärtämisen tasolla?, 1.2) Millaista puhumisen ja sanaston tasolla?, ja1.3) Millaista rakenteen tasolla?
The objective of learning a new language in the Pre-school education is an active bilingualism in all fields of the language.
Esiopetuksessa toisen kielen oppimisen tavoitteena on toimiva kaksikielisyys kaikilla kielen eri osa-alueilla.
Eight Pre-school-aged children with different linguistic and cultural backgrounds and their kindergarten teachers participated in this research.
Tutkimukseen osallistui kahdeksan eri kieli- ja kulttuuritaustaista esiopetusikäistä lasta sekä heidän lastentarhanopettajansa.
According to the kindergarten teachers, the children's social language skills were sufficient to cope in everyday life but children needed assistance with longer instructions.
Lastentarhanopettajien mielestä lasten sosiaalinen kielitaito oli riittävä arjessa selviytymisen kannalta, mutta pidemmissä toimintaohjeissa lapset tarvitsivat aikuisen tukea.
The purpose of the questionnaire was to provide additional information on children's language skills in Pre-school teaching situations and on supporting Finnish in Pre-school education.
Kyselyn tarkoituksena oli antaa lisäinformaatiota lasten kielitaidosta esiopetustilanteissa sekä suomen kielen tukemisesta esiopetuksessa.
Generally, the children's language skills were in the same level with developing basic language skills.
Pääosin lasten kielitaito sijoittui kehittyvän peruskielitaidon tasolle.
Object of the research was to understand language skills of a child from a different linguistic and cultural background in the final stage of Pre-school education and to clarify how learning Finnish was supported during the Pre-school year.
Tutkimuksen tarkoituksena oli ymmärtää eri kieli- ja kulttuuritaustaisen lapsen suomen kielen taitoa esiopetuksen päättövaiheessa sekä selvittää sitä, miten suomen kielen oppimista oli tuettu esiopetusvuoden aikana.
The research material consists of the test series (KITA), which evaluate children's language skills – and of the questionnaire to the kindergarten teachers.
Tutkimusaineisto koostuu lasten tekemistä kielitaitoa arvioivasta tehtäväsarjasta (KITA -tehtävä) sekä lastentarhanopettajille tehdystä kyselystä.
'Finnish as the second language' small-groups were the most common form of support in learning the language.
Yleisin kielen oppimista tukeva muoto oli suomi toisena kielenä pienryhmät.
The support at understanding activities was emphasized in whole group situations as well as in individual situations while assisting the child's language skills.
Kokoryhmän tilanteissa korostui toiminnan ymmärtämiseen liittyvä tukeminen ja yksilötilanteissa lapsen kielitaidon edistäminen.
Craft products were also exported to Finland.
Lisäksi käsitöitä vietiin myyntiin myös Suomeen.
One of the workshops was founded in the city of Olonets in October 1941 and it was in operation until June 1944.
Aunuksen työtuvan toiminta alkoi lokakuussa 1941 ja se toimi Aunuksessa kesäkuun 1944 evakuoimiskäskyyn saakka.
The aim of this thesis is to find out with the microhistorical approach what kind of functions the workshop of Olonets had during The Continuation War and who worked in the workshop.
Tämän mikrohistoriallisen tutkimuksen tarkoituksena on selvittää Aunuksen työtuvan toimintaa jatkosodan aikana.
In addition to the workshop, there was a dress maker's atelier in which clothes were made to order and soldiers uniforms were repaired, a small museum and a shop to sell products of the workshop.
Työtuvalla toimi ompelimo ja varuskorjaamo, jossa valmistettiin tilaustyönä uusia vaatteita ja korjattiin sotilaiden vaatteita.
There were three Finnish women, Tyyne-Kerttu Virkki, Talvikki Lausala and Sofi Nyrkkö, who worked and led in the workshop of Olonets.
Työtuvan toimintaa piti pääasiassa yllä kolme suomalaista naista, Tyyne-Kerttu Virkki, Talvikki Lausala ja Sofi Nyrkkö.
East Karelian women and girls who were not able to do anything else came to work in the Olonets workshop.
Työtuvalle tuli työskentelemään itäkarjalaisia naisia ja nuoria tyttöjä, jotka eivät pystyneet tekemään muuta työtä.
If women could not go to work outside of home, they had an option to do the same crafts at home.
Lisäksi työtupa jakoi kotityötä niille, jotka eivät päässeet työskentelemään kodin ulkopuolelle.
In this thesis I also examine women's crafts in the Olonets workshop and their meaning during the wartime.
Lisäksi tutkin työtuvalla valmistettuja käsitöitä ja selvitän käsityön merkityksiä miehityksen aikana.