natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the field of conversation analytic research, the practices of repairing troubles of speaking, hearing and understanding are known as repair sequences.
Puhumisen, kuulemisen tai ymmärtämisen vaikeuksista aiheutuneita keskustelun ongelmakohtia ja niihin liittyviä korjauskäytänteitä kutsutaan keskustelunanalyyttisessä tutkimusperinteessä korjausjaksoiksi.
The database of the study consisted of videotaped meetings of a conversation group held by speech and language pathology students in a day care center for demented people.
Tutkimusaineisto koostui puheterapeuttiopiskelijoiden vetämistä ja videoimista muistisairaiden henkilöiden keskusteluryhmän tapaamisista.
The most common trouble type resulting in repair was problems of the content of the language while problems of the form and the use of language were less prominent.
Muistisairaiden henkilöiden korjausjaksoon johtaneista puhumisen ongelmista erottui kolme ongelmaryhmää: kielen muotoon, sisältöön ja käyttöön liittyvät ongelmat.
Every repair sequence was then analysed according to the type of the trouble source and the progression of the repair.
Muistisairaiden henkilöiden puhumisen ongelmat tunnistettiin keskusteluista korjausaloittimien ja niitä seuranneiden korjausyritysten perusteella, minkä jälkeen kustakin korjausjaksosta analysoitiin sen aikaansaama ongelma sekä korjauksen aloittaja ja sen loppuun saattaja.
Using conversation analytic approach, this qualitative research describes repair sequences caused by different kinds of conversational trouble sources in institutional group conversations between individuals with middle to late-stage Alzheimer's disease and their healthy conversation partners.
Tässä laadullisessa tutkimuksessa tarkastellaan institutionaalisissa ryhmäkeskusteluissa esiintyviä, Alzheimerin tautia sairastavien henkilöiden tuottamia puhumisen ongelmia sekä sitä, minkälaisiin korjausjaksoihin ne johtavat ja minkälaisia korjauskäytänteitä keskustelun eri osapuolilla on käytössään niiden ratkomiseksi.
As the disease progresses, the repair initiations made by the demented individuals decrease, and their healthy conversation partners are given a central role in maintaining mutual understanding.
Tällöin myös korjausaloitteiden määrä vähenee, ja keskustelukumppani joutuu ottamaan vastuun puhujien välisen yhteisymmärryksen säilymisestä.
The lexico-semantic troubles of the content of the language, such as word finding problems, were dealt with collaborative but often ineffective repair efforts.
Suurimmaksi ongelmaryhmäksi muodostuivat leksikaalis-semanttiset kielen sisällön ongelmat, kuten sanahaut, joita ratkovat korjausjaksot rakentuivat tyypillisesti yhteistyössä terveiden keskustelukumppaneiden kanssa käytettyjen korjuskeinojen ollessa kuitenkin usein muistisairaiden henkilöiden ilmaisumahdollisuuksia rajaavia.
This research is qualitative and executed with visual methods.
Tutkimus oli laadullinen tutkimus ja siinä käytettiin visuaalisia tutkimusmenetelmiä.
Rural landscape is often thought to be either an agricultural or a cottage landscape.
Maaseutumaisemaksi ajatellaan joko maatalous- tai mökkimaisema.
There are also idyllic images of the countryside where children are playing outside in the nature.
Maaseutuun liitetään myös idyllisiä mielikuvia, jossa lapset viettävät aikaansa ulkona luonnossa.
Mostly there was a house, some animals, a field, the sun and a tree in the picture.
Mielikuvaan kuuluivat useimmiten talo, eläimiä, peltoa, aurinko sekä puu.
The drawings were then analysed by the visual content analysis and the questionnaires with the content analysis.
Aineiston analysoinnissa käytettiin kuva-analyysiä sekä sisällönanalyysiä.
There are no previous studies to be found on representations of rural environments concerning children from 9 to 10 years.
Aiempia tutkimuksia 9–10-vuotiaiden lasten maaseutumielikuvista ei ole löydettävissä.
The images of the rural environments were mostly based on the personal experiences which 80 per cent of the pupils had and on the knowledge they have learned from the relatives.
Maaseutumielikuvat olivat suuressa määrin peräisin omakohtaisista kokemuksista, joita oli 80 prosentilla kohderyhmäläisistä.
The built environment of the countryside consisted of houses and animal shelters whereas the natural environment consisted of animals, trees and fields.
Maaseutumielikuvien rakennettuun ympäristöön kuuluivat talot ja eläinasumukset ja luonnonympäristöön eläimet, puut ja pellot.
The results of this study were based on 61 drawings and questionnaires collected from 3rd to 4th grade pupils during one lesson at their school in the spring of 2015.
Aineisto kerättiin kohderyhmäläisten koulussa yhden oppitunnin aikana keväällä 2015.
The atmosphere of the countryside seemed to be considered positive because of the smiling people, the sun in the sky and the calm events drawn in the picture.
Tunnelma maaseudulla näyttäytyi positiivisena, josta kertoivat hymyilevät ihmiset, aurinko ja piirroksissa kuvatut rauhalliset tapahtumat.
Some of the pupils living in the rural environment did not perceive themselves living in the countryside.
Osa maaseutukoululaisista ei mieltänyt asuvansa maaseudulla.
Based on the results of this research, it was found that most of the representations of rural environments, regardless of the place of living of the drawer, described a summer day at the farm.
Tulokset ja johtopäätökset: Alakoululaisten mielikuva maaseudusta sijoittui asuinpaikasta riippumatta suurimmaksi osaksi kesäpäivään maatilalla.
Representations of Rural Environments among Primary School Pupils
Alakoululaisten mielikuvia maaseudusta
The activities in the countryside were considered to take place outside and were related to animals or agriculture.
Tekeminen maaseudulla liittyi luontoon joko eläinten tai maanviljelyn kautta ja tapahtui pääosin ulkona.
The study investigates the children's images of the countryside: its natural and built environment, the people living there, its location in the children's opinion and the potential things to do there.
Sen lisäksi tarkoituksena oli tarkastella, millainen alakoululaisten mielikuvissa on maaseudun rakennettu ja luonnonympäristö, keitä maaseudulla asuu, missä se sijaitsee, mitä siellä voi tehdä ja mistä lasten mielikuvat ovat peräisin.
The pupils were asked to draw a picture of the countryside and answer a semi-structured questionnaire.
Aineistoon kuuluivat oppilaiden tekemät piirrokset maaseudusta, puolistrukturoitu kysely sekä tutkijan havainnot.
In addition to this, the study explores the influence of the children's living area to their image of rural environments.
Tämän lisäksi tarkoituksena oli selvittää, mikä on asuinpaikan merkitys maaseutumielikuviin.
Out of these 61, there were 27 pupils living in rural area and 34 pupils living in urban area.
Menetelmät: Tutkimuksen kohderyhmään kuului 61 alakoulun 9–10-vuotiasta oppilasta, joista maaseudulla koulua kävi 27 ja kaupungissa 34.
Most of the pupils living in the city did not know or could not tell where the countryside is situated.
Maaseudun sijainnin määrittäminen osoittautui vaikeaksi, sillä osa kohderyhmästä, pääosin kaupunkilaiset, eivät tienneet, missä maaseutu sijaitsee.
Animals and people were understood to be the residents of the rural environments.
Maaseudun asukkaiksi miellettiin ihmiset ja eläimet.
The personal experience of the countryside as a living environment was shown in detailed drawings portraying everyday actions in the pictures.
Asuinpaikan merkitys maaseutumielikuvissa näkyy maaseudulla asuvien omakohtaisina kokemuksina, jotka välittyvät yksityiskohtaisempina, oman elinympäristön kuvauksina maaseudusta, sekä arjen toimintojen liittämisenä mielikuviin.
Previous studies show that among adults the image of rural environments is usually positive.
Aikuisille tehdyt tutkimukset maaseutumielikuvista osoittavat, että maaseutu koetaan usein myönteisenä ja siihen liitetään mielikuvia puhtaudesta, rauhasta ja luonnosta.
The aim of this study was to explore visual representations of the countryside made by children aged 9–10 years and living in urban and rural environments.
Tavoitteet: Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää 9–10-vuotiaiden alakoululaisten mielikuvia maaseudusta.
The aims and the conclusions.
Tulokset ja johtopäätökset.
The methods.
Menetelmät.
The aims.
Tavoitteet.
This research is a qualitative case study, the data of which was collected using a half-structured interview method.
Tämä tutkimus on laadullinen tapaustutkimus, jonka tutkimusaineisto kerättiin puolistrukturoitua haastattelumenetelmää käyttäen.
The styles are the subservient, the co-equal, the affective and the social integration.
Tyylit ovat alisteinen, tasaveroinen, affektiivinen ja sosiaalinen tyyli.
The teachers' descriptions of their own integrative activities were classified according to the Bresler's integration styles.
Opettajien kuvaukset omista integroivista työtavoista luokiteltiin Breslerin taideaineiden integrointityylien mukaisesti.
When researching the integrative methods, the teachers' mutual co-operation and the curriculum as a guiding document of teaching work stand out, too.
Integroivia työtapoja tutkittaessa esiin nousee myös opettajien keskinäinen yhteistyö ja opetussuunnitelma työtä ohjaavana asiakirjana.
Integrating music : The integrating methods in one elementary school in Helsinki
Musiikkia integroiden : Erään helsinkiläisen alakoulun opettajien musiikin integrointitapoja
The interview was participated by all the seven teachers of the elementary school where the research was done.
Haastatteluun osallistui kaikki kyseisen alakoulun opettajat, joita oli yhteensä seitsemän.
Only those teachers who teach music considered to some extent the fundaments of curriculum of music when planning the integration of music with other subjects.
Ainoastaan musiikkia opettavat opettajat pohtivat jossain määrin musiikin opetussuunnitelman perusteita suunnitellessaan musiikin integrointia muihin oppiaineisiin.
When analysing the music integration, the integration styles used in art subjects defined by Liora Bresler are used because their composition is very suitable for this particular data.
Musiikin integrointitapojen analysoinnissa käytetään Liora Breslerin määrittämiä taideaineiden integrointityylejä, jotka soveltuvat hyvin juurin tähän aineistoon.
The musical skills of the teachers interviewed ranged professional musicians to totally musically unskilled teachers (in their own opinion), which was also relevant to the integration methods.
Haastateltujen opettajien oma musiikillinen osaaminen vaihteli ammattimuusikosta täysin omasta mielestä musiikillisesti osaamattomiin opettajiin, millä oli merkitystä myös integrointitapohin.
The aim of this research, which was done in one elementary school in Helsinki, is to find out how the music teaching is integrated with other subjects and also to study the teaching methods, the quality of teaching and the time used for integration.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää erään helsinkiläisen alakoulun opettajien musiikin integrointitapoja muihin oppiaineisiin sekä integroinnin laatua ja siihen käytettyä aikaa.
How does the teacher co-operation work especially in the music integration and teaching?
Miten opettajien välinen yhteistyö toimii erityisesti musiikin integrointiin ja musiikin opetukseen ja liittyen.
What kind of music integration methods do the class teachers have?
Millaisia musiikkia integroivia työtapoja luokanopettajat toteuttavat opetustyössään?
According to this research the subservient and the affective styles were the most used styles in the integrative activities.
Tutkimuksen mukaan integrointityyleistä alisteinen ja affektiivinen olivat opettajien musiikkia integroivassa työskentelyssä käytetyimmät.
What kind of effect does the music curriculum have on the music integration methods?
Miten musiikin opetussuunnitelma vaikuttaa luokanopettajien musiikin integrointitapoihin?
Thus music is mainly used as a means to teach other subjects or as a background music during the quiet working session.
Musiikkia käytetään siis lähinnä välineenä toisen aineen oppisisältöjen opettamisessa tai esimerkiksi taustamusiikin roolissa hiljaisen työskentelyn aikana, eikä opettajien välillä ollut juurikaan yhteistyötä musiikin opettamiseen tai integrointiin liittyen.
In addition, students evaluated themselves as conscientious in their studies.
Lisäksi opiskelijat arvioivat itsensä tunnollisiksi opinnoissaan.
Analyses methods were factor analysis, Pearson's correlation, cluster analysis, analysis of variance and Kruskall-Wallis test.
Aineiston analysoinnissa käytettiin faktorianalyysia, Pearsonin korrelaatiokerrointa, klusterianalyysia, varianssianalyysia ja Kruskall-Wallisin testiä.
Supporting students' engagement in learning the learning environment should be encouraging and offer opportunities to improve learning skills.
Sitoutumisen tukemiseksi oppimisympäristön tulisi olla kannustava sekä tarjota mahdollisuuksia opiskelutaitojen kehittämiseen.
Methods: The participants of this study were 111 second year engineering students at Aalto-university School of Engineering.
Menetelmät: Tutkimukseen osallistui 111 insinööritieteiden 2. vuoden opiskelijaa.
Results and Conclusions: The results revealed that based on the correlations students used more deep approach to learning, optimistic strategy and optimistic social reaction style than surface approach to learning, avoidance strategy and pessimistic social reaction style.
Tulokset ja johtopäätökset: Tulokset osoittivat, että keskiarvojen perusteella opiskelijat käyttivät enemmän syväsuuntautunutta lähestymistapaa, optimistista strategiaa suoritustilanteissa ja optimistista sosiaalista reagointityyliä kuin pintasuuntautunutta lähestymistapaa, välttelevää strategiaa suoritustilanteissa ja pessimististä sosiaalista reagointityyliä.
Engineering students' engagement in studying : cognitive-attributional strategies, approaches to learning and conscientiousness in studying
Insinööritieteiden opiskelijoiden opintoihin sitoutuminen : kognitiivis-attributionaaliset strategiat, lähestymistavat oppimiseen ja tunnollisuus opinnoissa
Three different cognitive-attributional profiles were formed.
Tulokset osoittivat, että opiskelijat voitiin jakaa kolmeen erilaiseen kognitiivis-attributionaaliseen profiiliin.
Objectives: The objective of this study was to investigate second year engineering students' engagement in studying by exploring students' cognitive-attributional strategies, approaches to learning and conscientiousness.
Tavoitteet: Tutkimuksessa tarkasteltiin Aalto-yliopiston insinööritieteiden korkeakoulun 2. vuoden opiskelijoiden opintoihin sitoutumista tutkimalla opiskelijoiden kognitiivis-attributionaalisia strategioita, lähestymistapoja oppimiseen sekä tunnollisuutta opinnoissa.
It can be assumed, that students who are conscientious, use optimistic strategy, deep approach to learning and are organised in their studies, are highly engaged with their studies.
Optimististen, syväsuuntautuneiden, suunnitelmallisten ja tunnollisten opiskelijoiden voidaan olettaa olevan parhaiten sitoutuneita opintoihinsa.
The data was analysed by using the SPSS statistical program.
Aineisto kerättiin paperiversiona sekä e-lomakkeella ja analysoitiin SPSS- tilasto-ohjelmalla.
Students in the first profile were optimistic in their studies and in social situations and they did not use avoidance strategy.
Ensimmäiselle profiileista oli tyypillistä korkea optimismi suoritus ja sosiaalisissa tilanteissa sekä vähäinen tehtävien välttely.
The differences in approaches to learning and conscientiousness between the profiles were examined.
Lisäksi tutkimuksessa tarkasteltiin kognitiivis-attributionaalisten profiilien välisiä eroja oppimisen lähestymistapojen ja tunnollisuuden suhteen.
In this profile students used more deep approach to learning, organised studying and were more conscientious compared to the other two profiles.
Tässä profiilissa esiintyi eniten syväsuuntautunutta lähestymistapaa, suunnitelmallista opiskelua sekä tunnollisuutta ja vähiten pintasuuntautunutta lähestymistapaa.
However, students in the third profile were optimistic in social situations.
Myös kolmannessa profiilissa esiintyi tehtävien välttelyä, mutta tähän profiiliin kuuluneille oli tyypillistä korkea sosiaalinen optimismi.
In this study the relationships between those factors were examined.
Tutkimuksessa tarkasteltiin näiden tekijöiden välisiä yhteyksiä ja tutkittiin, minkälaisiin kognitiivis-attributionaalisiin profiileihin opiskelijat voitaisiin jakaa.
They adopted less the deep approach, organised studying and were less conscientious in their studies.
Tässä profiilissa esiintyi vähiten syväsuuntautunutta lähestymistapaa, suunnitelmallista opiskelua ja tunnollisuutta.
Compared to the first profile, in the second profile students were more pessimistic in social situations and used avoidance strategy.
Toiselle profiilille oli tyypillistä sosiaalinen pessimismi ja runsaampi tehtävien välttely verrattuna ensimmäiseen profiiliin.
It is also important that students get to know each other well at the beginning of their studies.
Myös opiskelijoiden ryhmäytymiseen olisi tärkeää panostaa.
The purpose was also to explore different cognitive-attributional profiles among students, based on the cognitive-attributional strategies they used in their studies.
Oppimisen lähestymistapojen yhteyttä kognitiivis-attributionaalisiin strategioihin on tarkasteltu jonkin verran aikaisemmissa tutkimuksissa, mutta niiden yhteydestä tunnollisuuteen on tehty vähän tutkimusta.
This study is a part of a broader, multidisciplinary Prediction and Prevention of Pre-eclampsia (PREDO) -project.
Tämä tutkimus on osa laajempaa monitieteistä Pre-eklampsian ennustaminen ja ehkäisy (engl.
Mothers (n = 2197) and their spouses (n = 1235) rated temperamental characteristics of their about 6-month-old child with the Revised Infant Behaviour Questionnaire.
äidit (n = 2197) ja puolisot (n = 1235) täyttivät lapsestaan Revised Infant Behavior Questionnaire -temperamenttikyselyn lapsen ollessa noin kuuden kuukauden ikäinen.
In previous research, prenatal stress has been associated not only with preterm birth and low birth weight but also with child temperamental characteristics and emotional development.
Raskaudenaikaisen stressin on havaittu olevan yhteydessä paitsi lapsen ennenaikaiseen syntymään ja alhaiseen syntymäpainoon, myös lapsen temperamenttipiirteisiin ja emotionaaliseen kehitykseen.
The results are in line with the fetal programming hypothesis and add to the growing body of literature about the importance of prenatal environmental factors in infant temperament development.
Tutkimuksen tulokset ovat sikiöaikaisen ohjelmoitumishypoteesin mukaisia ja täydentävät merkittävällä tavalla aiempia tutkimustuloksia raskaudenaikaisen ympäristön merkityksestä lapsen temperamentin kehitykseen.
Timing of prenatal stress has also been emphasized, but there have been only few studies of its effects on child temperament.
Raskaudenaikaisen stressin ajoituksen merkitystä on myös korostettu, mutta siihen liittyvä tutkimus suhteessa lapsen temperamenttiin on jäänyt vähäiseksi.
Mid- to late pregnancy stress had the strongest associations to these traits.
Keski- ja loppuraskauden stressi olivat vahvimmin yhteydessä näihin temperamenttipiirteisiin.
This longitudinal study aimed to determine whether maternal prenatal stress is associated with mother- and father-rated temperament of 6-month-old infants.
Tämän pitkittäistutkimuksen tarkoituksena on selvittää, onko äidin raskausaikana kokema stressi yhteydessä äidin ja isän arvioimiin lapsen temperamenttipiirteisiin kuuden kuukauden iässä.
There has been some variation in study methods and results across studies, study samples have been rather small, and the relationship between prenatal stress and child temperament is still not fully understood.
Tutkimusten tulokset ja menetelmät ovat kuitenkin jonkin verran eronneet toisistaan, otoskoot ovat olleet verraten pieniä eikä raskaudenaikaisen stressin yhteydestä lapsen temperamenttiin olla päästy yksimielisyyteen.
The study also assessed whether timing of prenatal stress or concurrent parental stress influence the associations.
Lisäksi selvitetään, onko raskauden vaiheella tai vanhempien ajankohtaisella stressillä vaikutusta tähän yhteyteen.
Higher maternal prenatal stress predicted both mother- and father-rated higher negative affectivity and lower orientating regulation, but not extraversion in 6-month-old infants.
äidin raskaudenaikainen stressi ennusti lapsen korkeampaa negatiivista affektiivisuutta ja matalampaa tarkkaavuutta/itsesäätelyä kuuden kuukauden iässä sekä äidin että isän arvioimana, mutta ei ulospäin suuntautuneisuutta.
The associations between prenatal stress and infant temperament were analyzed using linear regression, controlling for multiple perinatal and sociodemographic confounders and for concurrent levels of maternal and paternal stress.
Raskaudenaikaisen stressin yhteyttä lapsen temperamenttipiirteisiin tutkittiin regressioanalyysilla, jossa kontrolloitiin useiden sosiodemografisten ja perinataalisten tekijöiden sekä vanhemman ajankohtaisen stressin vaikutus.
The current study sample consisted of 2197 children and their parents, who were recruited from maternity clinics at weeks 12 + 0 to 13 + 6 of gestation.
Tutkimukseen kuului 2197 lasta vanhempineen, jotka rekrytoitiin äitiyspoliklinikoilla raskausviikoilla 12 + 0 – 13 + 6. äidit arvioivat kokemaansa stressiä Perceived Stress Scale -kyselyllä, joka tehtiin koko raskauden ajan joka toinen viikko, yhteensä 14 kertaa.
Nevertheless, even after controlling for concurrent maternal/paternal stress, the association between prenatal stress and both mother- and father-rated negative affectivity remained significant, but the association to orientating regulation remained significant only as father-rated.
Kun vanhemman ajankohtainen stressi kontrolloitiin, merkitsevä yhteys raskaudenaikaisen stressin ja negatiivisen affektiivisuuden välillä säilyi kuitenkin sekä äidin että isän arvioissa, mutta yhteys tarkkaavuuteen/itsesäätelyyn oli vain isän arvioissa.
The mediation effect of maternal concurrent stress was analyzed using the Sobel test and the moderation effect using the one-way ANOVA.
äidin ajankohtaisen stressin mediaatiovaikutusta tähän yhteyteen tutkittiin Sobelin testillä ja raskaudenaikaisen sekä ajankohtaisen stressin yhdysvaikutusta yksisuuntaisella varianssianalyysillä.
Prenatal stress and mother- and father-rated temperament of 6 month-old infants
Raskaudenaikaisen stressin yhteydet äidin ja isän arvioimaan lapsen temperamenttiin kuuden kuukauden iässä
Maternal postnatal stress moderated and partly mediated the association to negative affectivity and mediated the association to orientating regulation.
äidin ajankohtaisella stressillä oli merkitsevä mediaatio- ja moderaatiovaikutus raskaudenaikaisen stressin ja lapsen negatiivisen affektiivisuuden väliseen yhteyteen ja mediaatiovaikutus lapsen tarkkaavuuteen/itsesäätelyyn.
Prenatal stress was significantly associated with negative affectivity only in the group of mothers who experienced lower prenatal stress.
Vain matalampaa ajankohtaista stressiä kokeneiden äitien ryhmässä raskaudenaikainen stressi ennusti lapsen negatiivista affektiivisuutta tilastollisesti merkitsevästi.
The data was analyzed with quantitative methods.
Aineisto analysoitiin kvantitatiivisten menetelmien avulla.
The school market has become a part of Finnish educational system.
Koulumarkkinat ovat tulleet osaksi Suomen koulutusjärjestelmää.
The data was collected from families whose child was moving to the upper stage of comprehensive school in 2012.
Aineisto kerättiin perheiltä, joiden lapsi oli siirtymässä yläkouluun vuonna 2012.
Especially high-educated families make school choices in Finland's big cities.
Erityisesti korkeasti koulutettujen perheiden lapset tekevät kouluvalintoja Suomen suurissa kaupungeissa.
I examined these orientations with parametric analysis of variance and with nonparametric Mann-Whitney U- and Kruskall-Wallis tests.
Kouluvalintaorientaatioita tarkastelin parametrisen varianssianalyysin ja epäparametristen Mann-Whitney U- ja Kruskall-Wallis-testien avulla.