natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This research applies interpretive philosophy through the sensemaking perspective and uses narratives to build individual-level explanations of relationship development processes.
Tutkimuksen empiirisessä osassa hyödynnetään narratiiveja, jotta voidaan tarkastella ihmissuhteiden kehittymisprosesseja yksilötasolla.
The relationships the members of such teams form and develop over time are crucial to their wellbeing.
Tiimeissä muodostuu ihmissuhteita, jotka voivat olla ratkaisevan tärkeitä tiimien jäsenten hyvinvoinnille.
The above methodology and methods were applied to the empirical data collected from the GVTs, which consisted of student teams.
Tutkimuksen empiirinen aineisto kerättiin opiskelijaryhmistä koostuvista globaaleista virtuaalitiimeistä.
Relationships among GVT members are dynamic and a combination of fluid processes unfolding at multiple levels.
Tutkimus osoittaa, että globaaleissa virtuaalitiimeissä ihmissuhteet ovat dynaamisia ja monitasoisia ja ne kehittyvät monimuotoisissa prosesseissa.
Relationship development processes in global virtual teams
Yhä useammat työskentelevät globaaleissa virtuaalitiimeissä.
In the beginning, such teams were used to enhance the productivity and efficiency of the firms; however, over time we have realized that this organizational form is not sustainable without considering the wellbeing of global virtual teams (GVTs).
Alkuun tiimien tavoitteena oli yritysten tuottavuuden ja tehokkuuden parantuminen, mutta ne ovat vähitellen vakiinnuttaneet asemansa pysyvinä toimintamalleina erilaisissa organisaatioissa.
To accomplish this aim, the researcher followed a number of GVTs from their formation to dissolution to reveal how the processes of relationship development unfold in GVTs.
Tässä tutkimuksessa seurattiin usean globaalin virtuaalitiimin kehittymistä koko niiden elinkaaren ajan muodostumisesta purkautumiseen, tarkastellen erityisesti ihmissuhteiden kehittymistä.
Each dimension drives perceptions and interactions at different levels, shaping individual thinking patterns and group dynamics while team members work together .
Ryhmän työskennellessä yhteisen tavoitteen eteen nämä kolme ulottuvuutta ohjaavat niin yksilöllisiä ajattelumalleja kuin ryhmädynamiikkaa.
The repeated adaptive actions and future interactions relating to tasks, communication, and team climate then decide the trajectory of relationship development processes.
Näiden peruselementtien pohjalta virtuaalitiimin ihmissuhteiden kehitysprosessi muovautuu toistuvien mukautuvien toimien ja vuorovaikutuksen muokatessa tehtävää, kommunikaatiota ja tiimin ilmapiiriä.
The "perception, interaction, and reflection thesis" proposes that these three basic dimensions work dynamically to create multiple outcomes, including relationship development processes.
Sen mukaan kolme yksilötason ulottuvuutta – yksilöiden käsitykset, vuorovaikutus tiimin jäsenten kanssa ja itsereflektio – vaikuttavat dynaamisesti ihmissuhteiden kehittymisprosessiin.
The performance of the funds was studied quantitatively by using several different performance measures used in mutual fund industry; Sharpe Ratio, Treynor Ratio, Jensen's alpha, Sortino Ratio, M2 and Omega Ratio.
Rahastojen suoriutumista tutkittiin kvantitatiivisesti käyttämällä useita erilaisia riskikorjattua tuottoa mittaavia tunnuslukuja, joita käytetään rahastomarkkinoilla; Sharpe Ratiota, Treynor Ratiota, Jensenin alfaa, Sortino Ratiota, M2:a ja Omega Ratiota.
Diversifying the portfolio gets rid some of the risk but systematic risk cannot be diversified away.
Portfoliota hajauttamalla voidaan päästä eroon osasta riskiä, mutta systemaattista riskiä ei voida hajauttaa.
The funds studied were 155 equity funds registered in Finland in 2013.
Tutkimusaineisto koostui 155 Suomeen vuonna 2013 rekisteröidystä osakerahastosta.
The differences in performance measures between the two groups were analyzed with statistical tests.
Eroja tunnusluvuissa kahden ryhmän välillä analysoitiin tilastollisten testien avulla.
Empirical research was done by studying the derivative use of the funds during a 6-year period between 2008–2013.
Empiirinen tutkimus suoritettiin tutkimalla johdannaisten käyttöä rahastoissa vuosina 2008–2013.
Mutual funds provide a relatively low-cost method for private investors to invest in stock market and achieve diversified portfolios.
Sijoitusrahastot tarjoavatkin suhteellisen edullisen tavan piensijoittajille sijoittaa osakemarkkinoille ja päästä käsiksi hajautettuun portfolioon.
The results of this study are in line with previous studies that state that the use of derivatives does not improve mutual funds' performance.
Tämän tutkimuksen tulokset ovat linjassa aiempien tutkimusten kanssa, joiden mukaan johdannaisten käyttö ei paranna rahastojen suoriutumista.
When measured with other performance measures, the results didn’t differ between two groups.
Kun tunnuslukuna käytettiin muita tunnuslukuja, tulokset eivät eronneet ryhmien välillä
When performance was measured with Jensen's alpha, funds that did not use derivatives performed better than the ones that used them.
Kun tunnuslukuna käytettiin Jensenin alfaa rahastot jotka eivät käyttäneet johdannaisia suoriutuivat paremmin kuin rahastot jotka käyttivät.
Investing in mutual funds has become more popular than ever and the amount of money invested in mutual funds registered in Finland has hit its all-time high.
Rahastosijoittamisen suosio on kasvanut viime vuosina ja Suomeen rekisteröityihin rahastoihin on virrannut pääomaa enemmän kuin koskaan ennen.
The use of derivatives should improve the performance of the portfolios using them compared to the funds that don’t.
Johdannaisten käytön tulisi parantaa portfolion suoriutumista verrattuna portfolioon joka ei niitä käytä.
The effect of derivative use on funds' performance was studied by using a dummy variable and comparing performance measures of derivative-users and nonusers.
Johdannaisten käytön vaikutusta tutkittiin dummy-muuttujan avulla vertaamalla tunnuslukuja johdannaisia käyttäneiden ja käyttämättömien välillä.
The purpose of this study is to examine how the use of derivatives affects the performance of equity funds.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tutkia miten johdannaisten käyttö vaikuttaa osakerahastojen suoriutumiseen riskikorjatuilla tuotoilla mitattuna.
These risks can be managed by hedging the investments with derivatives.
Tältä riskiltä voidaan kuitenkin suojautua käyttämällä portfoliossa johdannaisia.
However, previous studies have shown that the risk exposure and return performance of derivative users does not considerably differ from nonusers.
Tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että johdannaisia käyttävien portfolioiden riskiprofiili ja tuotot eivät juurikaan eroa johdannaisia käyttämättömistä.
The hypothesis was that funds' derivative use should improve their performance relative to the funds that don't use them.
Lähtökohtana oli, että johdannaisten käytön tulisi parantaa rahaston suoriutumista verrattuna johdannaisia käyttämättömiin.
In finance there is always a tradeoff between risk and return, where higher expected returns can usually be achieved only by taking higher risks.
Sijoittamisen luonteeseen kuuluu, että suurempien tuottojen mukana tulevat myös suuremmat riskit.
Data are drawn from two research projects: the Kaarina Cohort Study (consisting of fourth and eighth graders) and the randomized controlled trial (RCT) evaluating the effects of the KiVa antibullying program (consisting of third to fifth graders).
Tutkimusten aineisto perustuu kahteen eri tutkimusprojektiin: Kaarina Kohorttitutkimus (osallistujat neljäs- ja kahdeksasluokkalaisia) ja Kiva Koulu -ohjelman vaikuttavuustutkimus (osallistujat kolmas-, neljäs-, ja viidesluokkalaisia).
Accordingly, several intra- and interpersonal characteristics (e.g., social cognitions, empathy, and social status) as well as group-level factors (e.g., norms) that may either enhance or reduce the probability that students defend their victimized peers are investigated.
Sen mukaisesti osatutkimuksissa tarkastellaan useita eri yksilön sisäisiä ja yksilöiden välisiä ominaisuuksia (esim. sosiaaliset kognitiot, empatia ja asema ryhmässä) sekä ryhmään liittyviä tekijöitä (esim. normit), jotka joko lisäävät tai estävät oppilaita puolustamasta kiusattuja luokkatovereitaan.
This thesis is composed of four studies designed to elucidate how a variety of factors work in conjunction to explain why some children defend their victimized classmates, whereas others remain passive or reinforce the bully.
Niissä tutkitaan useita eri muuttujia, jotka selittävät miksi jotkut lapset puolustavat ja tukevat kiusattuja luokkatovereitaan, kun taas jotkut pysyvät passiivisina tai kannustavat kiusaajaa.
In order to encourage children and adolescents to defend and support their victimized peers, it is important to identify factors that either maximize or minimize the probability that students will engage in such behaviors.
Kiusatun oppilaan puolustaminen ja tukeminen Jotta lapsia ja nuoria voidaan rohkaista tukemaan ja puolustamaan kiusattuja luokkatovereita, on tiedettävä mitkä tekijät lisäävät tai vähentävät todennäkököisyyttä kiusatun oppilaan puolustamiseen.
The results of the thesis suggest that defending the victims of bullying is influenced by a variety of individual level motivational characteristics, such as social cognitions and affective empathy.
Väitöskirjan tulokset osoittavat, että kiusatun oppilaan puolustamiseen vaikuttavat useat yksilön sisäiset (empatia, sosiaaliset kognitiot) ja yksilöiden väliset (asema ryhmässä) tekijät.
Classroom context further influences students’ defending behavior.
Myös luokkaympäristö vaikuttaa siihen puolustavatko oppilaat kiusattua luokkatoveriaan.
Self-efficacy for defending is still an interest of study III, but the role of affective empathy on defending is also investigated.
Osatutkimuksessa III tarkastellaan sosiaalisten kognitioden (tarkemmin pystyvyysusko) lisäksi empatian roolia kiusatun oppilaan puolustamisessa.
In Study IV, the focus is expanded further by concentrating on characteristics of children’s proximal environments (i.e., classroom).
Osatutkimuksessa IV kohdistetaan huomio ryhmään ja tutkitaan luokkatason tekijöitä (normit, jaetut käsitykset).
Also, both perceived popularity and social preference play a role in defending, and the findings support the conceptualization that behavior results from the interplay between the characteristics of an individual child and their social-relational environment.
Tulokset myös tukevat ajatusta, että käyttäytyminen kiusaamistilanteessa on seurausta yksilön sisäisten ja yksilöiden välisten tekijöiden vuorovaikutuksesta.
Bullying norms and collective perceptions (i.e., connectedness among the students and the teachers’ ability to deal with bullying situations) are examined.
Lisäksi tarkastellaan yhdysvaikutuksia, tarkemmin sitä mahdollistaako oppilaan asema ryhmässä yksilön sisäisten ominaisuuksien (empatia ja pystyvyysusko) ja käyttäytymisen välisen yhteyden.
I find that a 4-class model offers the best balance of fit and interpretability.
Neljän luokan malli on tulkinnan ja sopivuuden kannalta sopivin.
The preferences of individuals vary, so that different individuals make different decisions.
Yksilöillä on kuitenkin erilaiset preferenssit, joten he tekevät myös eri valintoja.
Some differences in the socio-demographic characteristics are found.
Sosiodemografisissa tekijöistä löydän joitain eroavaisuuksia.
The standard assumption in economics is that when making decisions, individuals are assumed to maximize their welfare.
Taloustieteessä on tyypillisesti oletettu ihmisten maksimoivan hyötyään päätöksenteon yhteydessä.
Latent class model is used to model the heterogenous preferences.
Heterogeenisten preferenssien mallinnukseen käytetään latenttien luokkien mallia.
To interpret the results, consumer vs citizen framework and concepts related to attribute processing and heuristics are employed.
Tulosten tulkintaan käytetään kuluttaja-kaupunkilainen-viitekehystä ja peuka-losääntöjen sekä vaihtoehtojen ominaisuuksien käsittelemiseen liittyviä konsepteja.
Results relating to the attitudes show that individuals with more negative attitudes are more likely to be in the Non-environmental or the Status quo classes.
Asenteelliset tulokset osoittavat, että ympäristöön negatiivisesti suhtautuvat henkilöt ovat todennäköisemmin kolmannessa ja neljännessä luokassa.
The first class has highly positive coefficients for the environmental attributes and unrealistically high willingness to pay.
Ensimmäisellä luokal-la on vahvat posetiiviset preferenssit ympäristön parantumiselle sekä epärealistisen korkea maksuhalukkuus.
Additionally, the socio-demographic characteristics and environmental attitudes of the groups are assessed.
Lisäksi tutkin ryhmien sosiodemografisia ja asenteelli-sia eroja.
The main goal is to study what kind of preference groups individuals can be assigned to and how the preferences are different in the groups.
Tutkielman ensisijainen tavoite on tutkia minkälaisiin preferenssiryhmiin vastaajat voidaan jakaa.
Using the citizen vs consumer framework, I argue that individuals in the Environmental class may have responded as citizens giving much higher valuations and individuals in the Environmental class as consumers.
Kuluttaja-kaupunkilais-viitekehystä käyttäen esitän, että ensimmäisen luokan vastaajat ovat saattaneet vastata kaupunkilais-roolista antaen korkean maksuhalukkuuden ja toisen luokan kuluttaja-roolista.
Future research in this area using, for example, constrained latent class models and random parameter latent class model might provide further insight to the existence and effects of these anomalies.
Tulevassa tutkimukseen voitaisiin käyttää esimerkiksi latenttien luokkien mallia, jossa osa kertomista on kiinnitetty tai satunnaiskertoimien latenttien luokkien mallia.
The second class named "Environmental and bid" has mostly positive preferences and more reasonable willingness to pay estimates than the first class.
Toisella luokalla on myös pääasiallisesti positiiviset ympäristöpreferenssit ja maksuhalukkuus on ensimmäistä ryhmää realistisempi.
In this thesis heterogenous preferences of individuals for the future environmental condition of the Baltic Sea are modeled.
Tämän tutkielman tarkoitus on tutkia heterogeenisiä preferenssejä Itämeren tule-vaan tilaan liittyen.
Multinomial logit model is employed to assess the socio-demographic and attitudinal differences between the groups.
Sosiodemografisten ja asenteellisten erojen tutkimiseen käytetään multinomiaalista logistista regressiota.
I suggest that some individuals might employ heuristics attribute non-attendance.
Joillain vastaajilla saattaa myös olla käytössä peukalosääntöjä tai he saattavat jättää joitain vaihtoehtojen ominaisuuksia käsittelemättä vertailua tehdessään.
The fourth class is named "Status quo" for the positive utility obtained from staying in the status quo state.
Neljättä luokkaa kuvaa nykytilan arvostus verrattuna muutokseen.
The third class has highly negative utility estimates for the attributes and is therefore named "Non-environmental".
Kolmatta luokkaa kuvaa vahvasti negatiiviset preferenssit.
The analysis of multiphase causes and consequences of the disputes between Native Americans and white Americans caused dispersion among pupils.
Arvioidessaan lähteistä intiaanien ja valkoisten erimielisyyksien syitä ja seurauksia oppilaat jakautuivat eri ryhmiin.
Thus one of the main aims and a great benefit of source work is to encourage pupils to express their own ideas and opinions.
Lähteisiin perustuvan historian oppimisen eräs tavoite on rohkaista oppilaita esittämään omia näkemyksiään historiasta.
The participants were a multicultural group of pupils.
Tutkimukseen osallistui kolme monikulttuurista koululuokkaa.
Using sources does not mean that knowing history is of secondary importance.
Historian tiedonluonteen erityispiirteiden tiedostaminen lähteiden avulla ei merkitse historiatiedon toisarvoista asemaa oppimisprosessissa.
The girls mainly paid attention to long term consequences.
Pojat tulkitsivat syitä ja seurauksia melko yhdenmukaisesti lyhyen aikavälin näkökulmasta, tytöt puolestaan pitkän aikavälin näkökulmasta.
Some topics can also awake strong feelings, especially among pupils with emigrant background, if there is a linkage between one’s own personal history and that of the school; and occasionally a student’s historical experience or thoughts replaced school history.
Kulttuurisidonnaisuuden vaikutus ilmeni selvimmin kirjoitelmissa esimerkiksi niin, että kirjoittajan omat tai lähipiirin kokemukset sijoitettiin koulussa opitun historiatiedon tilalle.
Only a balance between knowing the contextual history, understanding basic key concepts and working with sources is a solid base to improve pupils’ historical understanding.
Tasapaino historian tietojen ja taitojen välillä on perusta oppilaan historian oppimiselle, kriittiselle historian tiedonluonteen ymmärtämiselle ja historian kohtaamiselle.
The pupils felt that the main reasons that affected source reliability were the authors’ ethnic background, nationality and profession.
Vastatessaan kysymykseen, miksi lähteiden tarinat erosivat toisistaan, oppilaat arvioivat kirjoittajan kansallisuuden, etnisen ryhmäjäsenyyden tai ammatin vaikuttavan siihen, mitä kirjoitetaan.
The pupils’ stronghold was rather the assessment of source reliability and accounts why the sources approached the same events differently.
Oppilaiden oli helpompaa selittää, miksi lähteet erosivat toisistaan kuin miten ne erosivat toisistaan.
Historical answers combined smoothly previously learned historical knowledge to one’s own source analysis; explanatory answers often ignored a wider frame, although they were effective when explaining e.g. historical concepts.
Lähteiden luotettavuutta arvioidessaan vastaajat suhtautuivat historiatietoon neutraalisti: oma etninen tausta ei vaikuttanut historian lähteiden luotettavuuden arviointiin tutkitun ryhmän kohdalla.
Using sources during history lessons at school seems to have many advantages.
Lopuksi kysyttiin, kuinka historian lähteiden käyttäminen historian oppimisessa vaikutti oppilaiden historian kirjoitelmiin.
One purpose of pursuing history with sources is to encourage pupils to think independently, which is a useful tool for further identity construction.
Tuloksen perusteella lähteiden tutkiminen ei muuta historian ymmärtämistä sirpaleiseksi saarekeosaamiseksi vaan pikemminkin vahvistaa oppilaan taitoa esittää historiasta itsenäistä tulkintaa.
The short term approach was mainly followed by boys in every group.
Ryhmäkohtaisia eroja oli havaittavissa erityisesti kulttuuritaustaltaan erilaisten poikien välillä.
The multicultural composition provides opportunities to assess how culturally responsive learning history from sources is.
Ryhmän rakenne antaa historian taitojen tutkimisen lisäksi mahdollisuuden tehdä päätelmiä kulttuurisidonnaisuuden vaikutuksesta historian ymmärtämiseen.
The idea that pupils have the right to conduct their own interpretations of history can be partially understood as part of a wider learning process, justification to study history comes from extrinsic reasons.
Oppimista voidaan perustella myös historian tiedonluonteen moniperspektiivisyyden tiedostamisella, mikä on laajemmin yhteydessä yksilön monikulttuurisen historiallisen identiteetin kehittymiseen.
It enhances the reasoning skills of pupils and their skills to assess the nature of historical knowledge.
Kuvatehtävissä tutkittiin oppilaiden taitoa tulkita historian kuvallisten lähteiden sanomaa, kuvien ilmentämää muutosta sekä taitoa havaita lähettäjän intentioita.
The first test examined the skills of pupils to find motives for emigration.
Oppilaiden taitoa tehdä päätelmiä motiiveista ja muutoksesta tutkittiin suomalaisen siirtolaishistorian avulla.
In addition, the way the pupils explained their choices was a distinguishing factor.
Syy-seuraussuhteiden arvioinnissa oppilaiden välillä oli lisäksi havaittavissa sukupuoleen perustuvaa eroa päätelmien tekemisessä.
The stating answers only noticed motives from the sources and made no attempts to explain them historically.
Motiivien arvioinnissa vastaaminen perustui vain harvoin pelkkään tietojen poimintaan suoraan lähteistä.
All pupils representing different cultures tackled the first source exam successfully, but there were some signs of how historical concepts are understood in a slightly different way if the pupil’s personal history has no linkage to the concepts under scrutiny.
Kulttuuritaustaltaan erilaisten oppilaiden yhtäläisyydet suhtautumisessa historiatietoon olivat eroja merkittävämpi havainto, samoin oppilaiden tasainen jakautuminen oppilasprofiilien kuvaamiin historian taitojen alueisiin.
The second method of extracting knowledge of pupils’ historical thinking was an essay analysis.
Kansallissosialismin rotuoppia pilkkaavan pilakuvan sanoman ymmärtäminen oli vastaajille helppoa, mutta eksplisiittinen kuvan sisällön analyysi oli vähäistä.
The account of events by a historian was chosen most often as the most reliable source, but it was often justified leniently with an indication to professionalism rather than with clear ideas of how historians conduct accounts based on sources.
Historiatieto auttoi asettamaan kuvat ajalliseen ja tapahtumahistorialliseen jatkumoon, mutta harvinaisempaa oli viitata kuvien tekijöiden intentioihin.
The explanations of consequences can be divided into two groups: the ones emphasizing short term consequences and those placing emphasis on long term consequences.
Lyhyen aikavälin painotus korosti intiaanisotia erimielisyyksien seurauksena, pitkän aikavälin vastauksissa nousi esille nykyaikaan saakka ulottuva muutos.
The focus is on locating personal motives, assessing wider reasons hidden in historical sources and evaluating source reliability.
Monikulttuuriset yläkoululaiset historian lähteillä historian taidot motiivien, seurauksien, historian tulkintojen ja lähteiden luotettavuuden arvioinneissa
Based on what they had already learned from North American history, the pupils did not find it hard to distinguish between the sources.
Intiaanien historian lähdetehtävissä oppilailla ei yleensä ollut vaikeuksia tunnistaa lähteen kirjoittajan edustamaa etnistä ryhmää.
The research assesses the skills of upper comprehensive school pupils in history.
Lisäksi lähteiden tutkiminen vahvistaa historian ainespesifisten käsitteiden selittämisen taitoa.
The assessment showed that pupils were well aware that position in a historical situation has an impact on historical accounts, but in certain cases the victim’s account was seen as a historical truth.
Tässä ryhmässä oppilaiden taidot esimerkiksi historian tiedonluonteen arvioinnissa ylsivät kriittisyyden asteelle, mutta muissa tehtävissä heijastavat vielä kehittymässä olevia historian taitoja.
The material also demonstrates that pupils have a strong tendency to take a critical stance when assessing history.
Kuvanlukemisen keskeinen havainto oli yläkoululaisten melko vakuuttava taito selittää historian kuvallisesta lähdemateriaalista muutosta, tavoitteita ja havaita kriittinen asennoituminen kuvasta.
All participants wrote critical and justified comments on reliability and aspects that might have affected the content of the sources.
Lisäksi oppilaat esittivät arvioita historian lähteiden luotettavuuteen vaikuttavista seikoista.
Nevertheless, possible cultural blueprints in pupils’ way of thinking are noted.
Lähdetehtävissä kulttuurissidonnaisuutta koskevat tutkimukselliset päätelmät jäivät vähäisiksi.
One’s own membership in an ethnical or religious group does not automatically mean that a person’s cultural identity excludes historical explanations if something in them contradicts with his or her identity.
Tietoja yhdistävät vastaajat selittivät muutosta lähteen tietoja omalla historiatiedolla täydentäen; luoden vakuuttavan historian selityksen muutoksesta, jossa yksityinen ja yleinen täydentävät toisiaan.
The results also imply that history can be analyzed from a neutral perspective.
Historian kirjoitelmat osoittivat, että lähteiden tiedot antavat mahdollisuuden selittää historiaa aitoihin historian esimerkkeihin viitaten.