natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Detecting charged plasma particles requires in situ measurements obtainable through scientific spacecraft.
Sähköisesti varattujen hiukkasten eli plasman tarkka mittaaminen ei ole mahdollista muuten kuin lähettämällä avaruusluotaimia suorittamaan tarvittavia mittauksia.
Nevertheless, comparisons with the plasma interactions of other solar system bodies are valuable.
Tästä huolimatta on hyödyllistä vertailla Titanin tapausta muiden kappaleiden vuorovaikutuksiin.
Hybrid Modelling of Titan's Interaction with the Magnetosphere of Saturn
Titanin vuorovaikutus Saturnuksen magnetosfäärin kanssa ja sen simulointi hybridimallilla
Planetary satellites can also have similar interactions with the solar wind but also with the plasma flows of planetary magnetospheres.
Vastaavia vuorovaikutuksia esiintyy myös planeettojen kuilla.
Many of the observations by Cassini instrument teams have influenced this research both the direct measurements of Titan as well as observations of its plasma environment.
Cassinin uusia mittauksia Titanista on hyödynnetty myös tässä tutkimuksessa.
The method of research is a three-dimensional computer simulation model, that is used to simulate this interaction.
Malli on kehitetty Ilmatieteen laitoksella ja mallin ajamisessa hyödynnetään laitoksen supertietokoneita.
is native to the west coast of North America, but due to its fast growth rate, it has also been imported to Europe.
Sitkakuusen luonnollista kasvualuetta ovat Pohjois-Amerikan länsiosat, mutta lajia on tuotu myös Eurooppaan.
Wood is an important material for the construction and pulping industries.
Puu on tärkeä raaka-aine ja rakennusmateriaali.
Cellulose supported metal nanoparticles can potentially be used as environmentally friendly catalysts in organic chemistry reactions.
Kun huokoisen selluloosan pinta peitetään metalli- tai metallioksidinanohiukkasilla, voi tämä materiaali toimia katalyyttinä orgaanisen kemian reaktioissa.
In this thesis the size of the nickel and copper containing nanoparticles were studied using anomalous small-angle x-ray scattering and wide-angle x-ray scattering.
Tässä väitöskirjassa on tutkittu huokoisiin selluloosakuituihin kemiallisesti aikaansaatujen, nikkeliä ja kuparia sisältävien nanohiukkasten kokoa anomaalisella pienkulmaröntgensironnalla ja rakennetta röntgendiffraktiolla.
Wood can be further processed to separate lignin from cellulose and hemicelluloses.
Puusta voidaan kemiallisesti ja mekaanisesti erottaa selluloosa ja ligniini.
Lignins, and especially lignosulfonate, have many uses as dispersants, binders and emulsion stabilisers.
Ligniinijohdannaisia käytetään muun muassa sidosaineina ja liuosta stabiloivina aineina.
In this thesis the microfibril angle of Sitka spruce was shown to depend significantly on the origin of the tree in the first annual rings near the pith.
Mikrofibrillikulman havaittiin käyttäytyvän hyvin eri tavoin riippuen puun alkuperästä.
Lignin is the second most abundant natural polymer on Earth, and it possesses potential to be a useful material for many purposes in addition to being an energy source for the pulp mills.
Selluloosa ja ligniini ovat korvaamattomassa asemassa maapallomme ekosysteemissä, sillä ne ovat yleisimmät luonnonpolymeerit maapallollamme.
Lignin is typically seen as the side-product of wood industries.
Sitkakuusen alkuperä voi siis vaikuttaa merkittävästi puun lujuusominaisuuksiin.
In this thesis work the selfassociation of low molar mass lignosulfonate macromolecules was observed using small-angle x-ray scattering.
Yhdessä tutkimuksessa HASYLABin sädelinjaa BW4 käytettiin pienkulmasirontamittauksiin.
In this thesis, the morphology of several lignins, which were produced by different separation methods from wood, was studied using small-angle and ultra small-angle x-ray scattering.
Synkrotronisäteilylähteet ovat tyypillisesti useiden satojen metrien pituisia renkaan muotoon rakennettuja hiukkaskiihdyttimiä, joissa kiertävät elektronit tai positronit lähettävät hyvin intensiivistä röntgensäteilyä.
By taking into account the polydispersity of the studied lignosulfonate fraction, the shape of the lignosulfonate particles was determined to be flat by fitting an oblate ellipsoidal model to the scattering intensity.
Tutkimuksissa selvitettiin muun muassa sulfaatti- ja sulfiittisellunkeitolla saatavien ligniinihiukkasten muoto ja koko liuoksessa.
The anomalous small-angle x-ray scattering experiments showed that the crystallite size of the copper oxide nanoparticles was the same as the size of the nanoparticles, so the nanoparticles were single crystals.
Tulosten perusteella muutaman nanometrin kokoiset ligniinihiukkaset ovat melko laattamaisia.
The size of the nanoparticles was observed to be smaller when the reduction of nickel was done in aqueous ammonium hydrate medium compared to reduction made in aqueous solution.
Tutkimuksessa havaittiin, että selluloosakiteiden muodostama kulma (mikrofibrillikulma) puukuitujen pituusakseliin nähden oli hyvin suuri lähellä puun ydintä, mutta pieneni, kun etäisyys ytimestä kasvoi.
The average shape does not necessarily correspond to the shape of the individual particles because of the polydispersity of the fraction and due to selfassociation of the particles.
Puukuidut rakentuvat luonnonpolymeereistä, joista tärkeimpiä ovat selluloosa ja ligniini.
Identity change occurred in the (ethnic) Vietnamese direction over time, while value change occurred in the (national) Finnish direction.
Identiteettimuutosta tapahtui (etniseen) vietnamilaiseen suuntaan ajan kuluessa, kun taas arvomuutosta tapahtui (kansalliseen) suomalaiseen suuntaan.
Key words: acculturation, psychological well-being, sociocultural adaptation, language, values, identity, Vietnamese, Finland, children, adolescents, young adults
Avainsanat: akkulturaatio, psyykkinen hyvinvointi, sosiokultuurinen sopeutuminen, kieli, arvot, identiteetti, vietnamilainen, Suomi, lapset, nuoret, nuoret aikuiset
Language proficiency in both Finnish and Vietnamese increased over time with favorable impacts on both psychological well-being and sociocultural adaptation.
Sekä suomen että vietnamin kielen taito lisääntyivät ajan myötä, millä oli myönteisiä vaikutuksia sekä psyykkiseen hyvinvointiin että sosiokulttuuriseen sopeutumiseen.
The significance of perceived discrimination, especially in childhood and adolescence, for psychological well-being, as well as for long-term effects on both psychological well-being and sociocultural adaptation as an adult, shows the need for early psychological intervention and for policies focusing on improving inter-group relations.
Koetun syrjinnän merkitys psyykkiselle hyvinvoinnille, erityisesti lapsena tai nuorena, sekä sen pitkäaikaisvaikutukset psyykkiselle hyvinvoinnille ja sosiokulttuuriselle sopeutumiselle aikuisena osoittavat tarpeen puuttua varhain psyykkisiin ongelmiin sekä parantaa etnisten ryhmien välisiä suhteita.
In predicting greater educational attainment in adulthood, perceiving less discrimination as a child or adolescent, on the one hand, and better Finnish language proficiency as an adult, more adherence to national (Finnish) independence values as an adult, but less of a Finnish identity as an adult, on the other hand, were the most important factors.
Parempaa kouluttautumista aikuisena ennustivat toisaalta vähemmän koettua syrjintää lapsena tai nuorena ja toisaalta aikuisena parempi suomen kielen taito, suurempi kansallisten (suomalaisten) itsenäisyysarvojen kannattaminen, mutta kuitenkin vähemmän identifioitumista suomalaisiin.
This study was a longitudinal quantitative study of the acculturation, psychological well-being and sociocultural adaptation of Vietnamese arriving in Finland in 1979 to 1991 as children and adolescents.
Varttuminen vietnamilaisena Suomessa: 12 vuoden seurantajakso – Vietnamilaisten hyvinvointi ja sosiokulttuurinen sopeutuminen lapsena/nuorena sekä nuorena aikuisena Tämä tutkimus oli määrällinen pitkittäistutkimus lapsena tai nuorena vuosina 1979-1991 Suomeen saapuneiden vietnamilaisten akkulturaatiosta (kulttuurin muutoksista), psyykkisestä hyvinvoinnista ja sosiokulttuurisesta sopeutumisesta.
The methodological framework is based on discourse theory and especially on Michel Foucault s ideas on power, governmentality, and discourses.
Metodologinen viitekehykseni perustuu diskurssiteoriaan ja erityisesti Michel Foucault n ajatuksiin vallasta, hallinnasta ja diskursseista.
The end product of the product development is not only the product but the aim is to produce the consumer of the product.
Liiketalouden tuotantolinjan lopputuotteena ei ole vain tuote, vaan tuotekehittelyn tavoitteena on tuottaa samalla sen kuluttaja.
The marketers can not make people buy certain products or services, but they aim at influencing people in a way that they want to buy the products and start to govern themselves.
Markkinoijat eivät siis voi pakottaa ihmisiä ostamaan tiettyjä tuotteita tai palveluita, mutta he pyrkivät saamaan ihmiset itse haluamaan tuotteita ja hallinoimaan näin itseään.
However, The discursive consumer categorisations are overlapping and controversial.
Diskursiivisissa kuluttajaluokitteluissa ilmenee kuitenkin päällekkäisyyksiä ja ristiriitaisuuksia.
On the other, the interviewees may talk about themselves as consumers.
Toisinaan haastateltavat voivat kuitenkin puhua itsestään kuluttajina.
Even though the real consumers always have a possibility to behave against the marketer s wishes.
Joskin todellisilla kuluttajilla on mahdollisuus käyttäytyä toisin kuin mainostaja on toivonut.
The research of the ways advertising professionals aim to govern the consumers gives knowledge on the networks of power in which people act within consumer culture.
Tarkastelemalla mainonnan ammattilaisten pyrkimyksiä kuluttajuuden hallintaan piirtyy esiin se, millaisissa vallan verkostoissa ihmiset toimivat kulutuskulttuurissa.
The data consists of 23 qualitative thematic interviews with Finnish advertising professionals.
Tutkimusaineistoni koostuu 23:n mainonnan ammattilaisen laadullisesta teemahaastattelusta.
The consumerhood may be represented as rational, self-fulfilling, indifferent, whimsical, manipulated or sovereign.
Kuluttajalle annettu subjektiasema voi olla rationaalinen, itseääntoteuttava, pakeneva, oikukas, manipuloitava tai tämä voi näyttäytyä mainostajia ohjailevana kuningaskuluttajana.
This research is about how and what kind of categorisations of consumerhood are produced and how they are used as governing patterns within the institutions of advertising.
Tarkastelen sitä, miten ja millaisia luokituksia kuluttajuudesta tuotetaan ja miten näitä käytetään hallinnallisina malleina mainonnan instituutioissa.
As result, I present six unofficial discursive consumer categories, which are used by the advertising professionals.
Tuloksena esitän kuusi epämuodollista diskursiivista kategoriaa, joita mainonnan ammattilaiset käyttävät kuluttajista.
Production of Consumerhood in Advertising Institutions.
Kuluttajamuotti : Kuluttajuuden tuottamisesta mainonnan instituutioissa
The interviewed advertising professionals construct their own particular position in relation to the consumers which are viewed as others .
Haastatteluissa mainonnan ammattilaiset rakentavat omaa erityistä asemaansa asettaen mahdolliset kuluttajat toisiksi .
My goal is to shed light on methods, cultural patterns and discourses for making people become consumers, objects for marketing measures.
Tutkimukseni tavoite on lisätä ymmärrystä niistä mainontaan liittyvistä menetelmistä, kulttuurisista ajatusmalleista ja puhetavoista, joilla ihmisistä pyritään tekemään kuluttajia, markkinoinnin toimenpiteiden kohteita.
Advertising and marketing institutions produce categorisations of different groups of population.
Mainonnan ja markkinoinnin instituutioissa tuotetaan luokituksia erilaisista ihmisryhmittymistä, joita puhutellaan kuluttajina.
Finally, I maintain that the consumers and target groups of advertising are viewed as commodities in advertising institutions.
Lopuksi pohdin kuluttajien ja kohderyhmien asemaa mainonnan instituutioissa kauppatavaroina.
These categorisations serve as tools for addressing the potential consumers.
Kuluttajatutkimusten luokitukset ovat välineitä, joilla pyritään tavoittamaan potentiaaliset kuluttajat.
Then, I analyse the unofficial consumer categories which are produced by advertising professionals in the interviews.
Sen jälkeen analysoin epävirallisia tai epämuodollisia kuluttajakategorioita, joita mainonnan ammattilaiset tuottavat puhuessaan kuluttajista.
Moreover, examples are drawn from professional magazines and brochures of media agencies and marketing research organisations.
Niiden ohella käytän esimerkkejä alan ammatti- ja asiakaslehdistä sekä mediatoimistojen ja kuluttajatutkimuksiin erikoistuneiden organisaatioiden esitteistä.
Discursive categorisation of the population is one of the means of governmentality used in marketing and advertising.
Luokittelu on yksi keskeinen hallinnan menetelmä.
First, I present some of the the official consumer categories in the consumer monitors produced by research organisations.
Tarkastelen ensin virallisia kuluttajakategorioita, eli tutkimusorganisaatioiden väestön luokitusmalleja, joita käytetään yleisesti markkinoinnin suunnittelun työkaluina.
Margaret S. Archer s theory of Morphogenesis and Barbara Cruikshank s theory of constructing democracies compose the study s theoretical framework.
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä toimii Margaret S. Archerin morfogenesis sekä Barbara Cruikshankin demokratiateoria.
The bigger the gap between society s and the individual s values, the bigger the risk to be met by little understanding and by penalties.
Mitä isompi kuilu on haastateltavan ja yhteiskunnan arvojen välillä, sitä isompi riski on, että heitä ei ymmärretä ja heihin kohdistetaan pakotteita.
Although some differences were expected, what the results show is quite striking.
Vaikka eroja siis oli odotettavissa, nämä osoittautuvat tuloksissa mittaviksi.
Keywords: Unemployment, Youth, Public interventions, Activation policy, Individual actors, Qualitative, Longitudinal, Holistic, Helsinki, Finland
Avainsanat: Työttömyys, Nuoret, Yhteiskunnalliset toimenpiteet, Aktivoiva sosiaalipolitiikka, Yksilöllisiä toimijoita, Kvalitatiivinen, Pitkittäistutkimus, Kokovaltainen, Helsinki, Finland
If the current rate of unemployment endures, the quality of life of the unemployed should be addressed.
Jos korkea työttömyys on tullut jäädäkseen, on työttömien elämänlaadun oltava kiinnostuksen kohteena.
If it does not produce more jobs, its support for the unemployed will be insignificant.
Jollei aktivointipolitiikka onnistu luomaan lisää työpaikkoja, sen apu työttömille jää vaatimattomaksi.
A qualitative follow-up study of the young unemployed from an actor perspective is a qualitative and longitudinal study following 36 unemployed young people in Helsinki over a span of ten years.
Kvalitatiivinen seurantatutkimus nuorista työttömistä toimijanäkökulmasta, seuraa 36 työtöntä helsinkiläisnuorta 10 vuoden ajan.
And vice versa: Those who initially have the right values and know how to deal with authorities get heard and their opinions get accepted.
Ja toisin päin: Ne, joilla on parempi lähtötilanne, jotka ovat jo alun alkaen saaneet oikeat arvot ja oppineet toimivia neuvottelutekniikoita, voivat tapaamisessa helpommin kokea, että he ovat tulleet kuulluiksi ja että heihin suhtaudutaan tosissaan.
Finally, we have to ask if the so-called activation policy is looking for answers primarily to a macro-level problem on the micro-level.
Aivan riippumatta siitä, keille työttömille aktivointipanokset ohjataan, joudumme kysymään, hakeeko tämä politiikka ratkaisuja makrotason ongelmaan mikrotasolla.
It is not enough to think about what to do at the grassroots level to make the system more functional and support job-seeking.
Sinänsä tärkeät kysymykset siitä, mitä ruohonjuuritasolla voidaan tehdä järjestelmän toimivuuden parantamiseksi sekä työttömien työnsaannin tukemiseksi eivät yksinomaan auta.
The key informants stories give a picture of a formal support system that, even though it puts part of the responsibility for unemployment on the individuals themselves, in the name of fairness and equality, treats them in an impersonal way, not giving their personal situation and wishes much weight.
Heidän tarinansa antavat kuvan virallisesta tukijärjestelmästä, joka tapaamistilaisuuksissa valitsee ei-henkilökohtaisen suhtautumisen työttömään eikä osoita kiinnostusta hänen elämäntilanteeseensa, huolimatta siitä, että se sysää osasyyllisyyden työttömyydestä yksilön harteille.
The key informants descriptions underline that the group young unemployed does not consist of individuals who are alike but that life is complex, that paid work and unemployment can be perceived very differently, and that background and unofficial support can have consequences for self-perception and for ways of looking at the future, vocational choices, paid work and activation policy.
Esiin nousee, kuinka monitahoinen elämä on, miten monella tavalla työelämää ja työttömyyttä voidaan ymmärtää, sekä miten erot nuorten taustoissa ja heidän saamassaan epävirallisessa tuessa voivat johtaa eroihin mm. minäkuvissa ja näkemyksissä tulevaisuudesta, ammatinvalinnoista, palkkatyöstä sekä aktivointipolitiikasta.
They were chosen for the thematic interviews because of their different personalities, starting points and preferences.
Nämä nk. avainhenkilöt on valittu henkilökohtaisiin teemahaastatteluihin eri persoonallisuutensa, lähtökohtiensa ja toiveidensa takia, jotta erot työttömät nuoret -ryhmän sisällä hahmottuisivat paremmin.
And what can be done at the macro-level to change this undesirable condition at the micro-level?
Mitä voidaan ja pitää makrotasolla tehdä, jotta työttömien elämänlaatua ja osallisuutta yhteiskunnassa voidaan parantaa nykyisissä oloissa?
Four so-called key informants were followed at a finer level of empirical detail.
Tutkimuksen perusmateriaali koostuu 36 nuoresta haastateltavasta, joiden joukosta valittiin neljä empiiriseen syvämateriaaliin.
The purpose of the study is to shed light on how a few young people view employment/unemployment and their lives and future, how they as unemployed perceive their encounters with society, and how society supports them.
Tämän pitkittäistutkimuksen tavoitteena on toisaalta osoittaa, miten muutamat helsinkiläisnuoret, pidemmällä tähtäimellä arvostavat palkkatyötä ja työttömyyttä, miten he näkevät oman elämänsä ja kokevat työttöminä kohtaamisen yhteiskunnan kanssa sekä miten yhteiskunnan tarjoamat tukitoimet ja vaatimukset sointuvat heidän toiveidensa ja todellisuuskäsityksensä kanssa.
If we want to have less polarisation between the those with paid work and those without, who often struggle with low incomes, we need to include the macro-level in the discussion.
Jos haluamme vähentää yhä jatkuvaa polarisoitumista työttömien, joiden toimeentulo useimmiten on puutteellinen, ja työllisten välillä, meidän on keskusteltava myös kysymyksistä, mitä jatkuva ja korkea työttömyys merkitsee työkeskeisessä yhteiskunnassa, jossa yksilön itsekunnioitus ja lukuisat sosiaaliset tuet ovat sidoksissa palkkatuloihin?
The individual stories raise a number of questions about differences between young people, about society s view of the young unemployed, and about the principles behind the so-called activation policy and how society s support is distributed.
Henkilökuvaukset herättävät joukon kysymyksiä nuorten eroista ja samankaltaisuuksista, yhteiskunnan näkemyksestä heistä työttöminä sekä aktiivisen sosiaalipolitiikan muodoista.
As a consequence, those who share the dominant values of society do well, while others who do not are faced with difficulties.
Yhteiskunnan käyttämät ohjausmekanismit kohtelevat kaikkia nuoria yhdenvertaisuus- ja oikeudenmukaisuusperiaatteen mukaan, samalla tavalla, jolloin ne nuoret, jotka jakavat vallitsevat mielipiteet, sopeutuvat hyvin, kun taas muut törmäävät vaikeuksiin.
The informants ask for a more personal encounter, which could improve both the atmosphere and the clients experiences of being heard.
Tämän lisäksi avainhenkilöt läpikäyvät melko pitkiä hakuaikoja, joiden aikana he kyseenalaistavat mahdollisuutensa selkeyttää puhumattakaan realisoida tyydyttäviä tulevaisuuden päämääriä.
A first step could be taken by placing less guilt on the unemployed.
He eivät kerta kaikkiaan sovi sen yksiulotteiseen malliin nuorista työttömistä.
The research consists of four previously published independent articles as well as a summary chapter.
Tutkimus koostuu neljästä aiemmin julkaistusta artikkelista sekä yhteenvetoluvusta.
Immigration is one of the most topical international issues of our time.
Maahanmuutosta on tullut yksi ajankohtaisimmista kansainvälisistä ilmiöistä.
Worldwide, the number of immigrants has doubled over the last twenty years, and migration patterns have become so diversified that they now constitute a kind of "chaos".
Maailmanlaajuisesti tarkasteltuna maahanmuuttajien määrä on kaksinkertaistunut viimeisten 20 vuoden aikana, ja muuttoliikkeet ovat muuttuneet niin moninaisiksi, että niitä on kuvattu "kaaokseksi".
Estonian migration occurred mainly in the 1990s, and most immigrants intended to return later to their country of origin.
Virolaisten muutto ajoittui pääosin 1990-luvulle, ja suurin osa oli aikeissa palata lähtömaahan myöhemmin.
Regardless of the reason for migrating that they gave to immigration officials, other key reasons often included the desire for a more stable living environment and better income.
Maahanmuuttoviranomaisille ilmoitetusta muuttosyystä riippumatta heidän tärkeimpiä syitä muutolle olivat usein toive rauhallisemmasta elinympäristöstä ja paremmista ansiotuloista.
The data consists of in-depth interviews conducted in 2005 with 24 Finnish and 24 Estonian immigrant women.
Aineisto koostuu 24 suomalaisen ja 24 virolaisen syvähaastattelusta, joita tehtiin 2005.
Furthermore, they maintained strong institutional and social ties to Finland and therefore felt no need to anchor themselves to Estonian society.
Lisäksi he ylläpitivät vahvoja institutionaalisia ja taloudellisia siteitä Suomeen, minkä vuoksi heillä ei ollut tarvetta kiinnittyä virolaiseen yhteiskuntaan.
Only four of the Estonian women had immigrated together with an Estonian husband, while two- thirds came because of marriage to a Finnish man.
Vain neljä virolaista naista muutti yhdessä virolaisen miehensä kanssa, mutta kaksi kolmasosaa suomalaisen kanssa solmitun avioliiton vuoksi.
The number and significance of women as migrants has also increased, which is earning women growing attention among scholars.
Myös naisten määrä ja merkitys maahanmuuttajina ovat lisääntyneet, ja heidän muuttoliikkeisiinsä on alettu kiinnittää aiempaa enemmän huomiota.
The focus was on the women’s expectations and experiences of their new country of residence, acculturation – i.e. adjusting to a new environment, social networks in the country of origin and the new country, and models of motherhood following immigration.
Tarkastelun kohteena ovat naisten odotukset ja kokemukset uudesta asuinmaasta, akkulturaatio eli uuteen ympäristöön asettautuminen, sosiaaliset verkostot lähtö- ja tulomaassa sekä äitiyden mallit maastamuuton jälkeen.
Conversely, the women had migrated because of work had little contact with Estonian society, and their social networks consisted of other Finnish immigrants.
Sen sijaan työkomennuksensa vuoksi muuttaneilla suomalaisnaisilla oli vähän kontakteja virolaiseen yhteiskuntaan, ja heidän sosiaaliset verkostonsa koostuivat muista suomalaisista.
In most cases, the migration was a temporary solution intended to promote one’s own or one’s spouse’s career advancement.
Useimmissa tapauksissa muutto oli väliaikainen, naisen tai hänen miehensä uralla etenemistä edesauttava ratkaisu.
The primary research question was formulated as follows: Which factors have influenced the formation of female immigrants’ social ties, thus contributing to the formation of motherhood strategies and afecting internal family dynamics in the new country?
Pääasiallinen tutkimuskysymys on: Mitkä tekijät vaikuttavat maahanmuuttajanaisten sosiaalisten suhteiden muodostumiseen ja sitä kautta äitiyden strategioiden muotoutumiseen sekä perheen sisäiseen työnjakoon uudessa asuinmaassa?