natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The observational data of this study consist of 369 points that were collected during the summers of 2009 and 2010 at the study area in Kilpisjärvi northern Lapland.
Tutkimuksen havaintoaineisto koostui 369 pisteestä, jotka on kerätty kesien 2009 ja 2010 aikana tutkimusalueella Kilpisjärvellä Käsivarren Lapissa.
The aim of this study was to: 1) model and predict the abundance of periglacial phenomena in subarctic environment with statistical modeling, 2) investigate the most import factors affecting the occurence of these phenomena with hierarchical partitioning, 3) compare two widely used statistical modeling methods: Generalized Linear Models and Generalized Additive Models, 4) study modeling resolution's effect on prediction and 5) study how spatially continous prediction can be obtained from point data.
Tutkielman tavoitteena oli: 1) mallintaa ja ennustaa subarktisessa ympäristössä esiintyvien periglasiaalisten ilmiöiden alueellisen esiintymisen runsautta tilastollisten mallinnusmenetelmien avulla, 2) selvittää ilmiöiden esiintymiseen eniten vaikuttavia tekijöitä hierarkkisella osituksella, 3) vertailla kahta mallinnusmenetelmää: yleistettyjä lineaarisia malleja sekä yleistettyjä additiivisia malleja, 4) tutkia mallinnusresoluution vaikutusta syntyvään ennusteeseen sekä 5) tutkia pistemäisen havaintoaineiston muuttamista alueellisesti kattavaksi.
In turn, GAMs produced more realistic spatial predictions.
Toisaalta GAM-mallit tuottivat realistisempia alueellisia ennusteita.
Spearman's correlation varied 0,258 - 0,754 between the observed and predicted values.
Spearmanin korrelaatiokertoimet evaluointiaineiston kanssa vaihtelivat 0,258 - 0,754.
Geographical Information System combined with advanced statistical modeling methods, provides an efficient tool and new theoretical perspective for study of cold environments.
Paikkatietojärjestelmät ja kehittyneet tilastolliset mallinnusmenetelmät tarjoavat kustannustehokkaan työkalun sekä uuden teoreettisen näkökulman kylmien ympäristöjen tutkimiseen.
The periglacial phenomena of interest were cryoturbations, slope processes, weathering, deflation, nivation and fluvial processes.
Tutkittavat periglasiaaliset ilmiöt olivat kryoturbaatio, rinneprosessit, rapautuminen, deflaatio, nivaatio sekä fluviaaliprosessit.
The features were modeled using Generalized Linear Models (GLM) and Generalized Additive Models (GAM) based on Poisson-errors.
Prosesseja mallinnettiin yleistetyillä lineaarisilla malleilla (GLM) ja yleistetyillä additiivisilla malleilla (GAM) perustuen Poisson virhejakaumaan.
Periglacial processes act on cold, non-glacial regions where the landscape deveploment is mainly controlled by frost activity.
Periglasiaaliset prosessit vaikuttavat kylmillä, ei glasiaalisilla alueilla, joilla maiseman kehitystä ohjaavat pääosin erilaiset maaperän routimiseen liittyvät ilmiöt.
Differences between modeling methods were small, although the explained deviance was higher with GLM-models than GAMs.
Käytettyjen mallinnusmenetelmien välillä oli hyvin vähän eroja, joskin GLM-mallien selitysasteet olivat hieman korkeampia kuin GAM-mallien.
The effect of modeling resolution was clear, too coarse resolution caused a loss of information, while finer resolution brought out more localized variation.
Mallinnusresoluution vaikutus oli selkeä: liian karkea resoluutio hävitti informaatiota hienomman resoluution tuodessa esiin enemmän vaihtelua, joka oli paremmin paikannettavissa.
The most important environmental factors were examined with hierarchical partitioning.
Tärkeimpiä selittäviä ympäristömuuttujia tutkittiin lisäksi hierarkkisen osituksen avulla.
The ongoing global warming will have great impact especially in cold environments on high latitudes, and for this reason, an important research topic in the near future will be the response of periglacial environments to a warming climate.
Ilmastonmuutoksella tulee olemaan suurin vaikutus juuri kylmille alueille korkeilla leveysasteilla, jonka johdosta tulevaisuudessa tärkeä tutkimuskohde on periglasiaalisten ympäristöjen ja ilmiöiden vaste lämpenevään ilmastoon.
When spatial variables were added to the models the amount of explained deviance was considerably higher, which signalled a geographical trend structure.
Spatiaalisten muuttujien lisäämisen jälkeen selitysasteet kohosivat huomattavasti viitaten maantieteelliseen trendiin.
The models ability to explain and predict periglacial phenomena in the study area were mostly good and moderate respectively.
Kaikki mallit selittivät tutkittavia ilmiöitä pääosin hyvin ja ennustivat niitä kohtalaisesti.
Based on explained deviance, and the results of hierarchical partitioning, the most important environmental variables were mean altitude, vegetation and mean slope angle.
Selitetyn hajonnan ja hierarkkisen osituksen perusteella tärkeimmät muuttujat lähes kaikissa tapauksissa olivat korkeusmerenpinnasta, NDVI-kasvillisuusindeksi sekä rinteen kaltevuus.
The single most important environmental variable controlling the occurence of periglacial phenomena was mean altitude, which had strong correlations with many other explanatory variables.
Tärkein yksittäinen muuttuja oli keskikorkeus, joka korreloi monen muun tärkeän selittävän muuttujan kanssa.
The ability of the models to predict periglacial phenomena were assessed with independent evaluation data.
Mallien ennustuskykyä tutkittiin itsenäisen evaluointiaineiston avulla.
The abundance of periglacial features were predicted based on these models to a spatial grid with a resolution of one hectare.
Mallien perusteella ennustettiin ilmiöiden esiintymisen runsautta mallinnusruudukkoon, jonka spatiaalinen resoluutio oli yksi hehtaari.
The effect of modeling resolution was investigated with in a small independent study area with a spatial resolution of 0,01 hectare.
Mallinnusresoluution vaikutusta selvitettiin pienen itsenäisen tutkimusalueen avulla.
Circa 25 percent of Earth's surface can be considered as periglacial.
Noin neljännes maankamarasta on näiden prosessien vaikutuksen alaisena.
It consists of five published articles and a synthesis article.
Se koostuu viidestä kansainvälisesti julkaistusta artikkelista ja yhteenvetoartikkelista.
The main methods include qualitative inductive content analysis and discourse analysis.
Keskeiset analyysimenetelmät ovat kvalitatiivinen sisällönanalyysi ja diskurssianalyysi.
This study analyses the politics of energy technologies and climate change in Finland and makes comparisons with the respective developments in the UK and France during the last two decades.
Tutkimus analysoi energiateknologioiden ja ilmastonmuutoksen politiikkaa Suomessa ja vertailee vastaavaa kehitystä Iso-Britanniassa ja Ranskassa kahden viime vuosikymmenen aikana.
The study makes theoretical, methodological, and empirical contributions to knowledge.
Tutkimus tuottaa teoreettisen, metodologisen ja empiirisen kontribuution.
It also discusses the changing relationships between the state, society, and market, as well as the political dimension of technology and the processes of politicisation in climate and energy policies.
Se pohtii myös valtion, yhteiskunnan ja markkinoiden välisiä muuttuvia suhteita sekä poliittisen ulottuvuutta ilmasto- ja energiapolitiikassa.
The study examines how governments, stakeholders, and the media have adopted and interpreted two dominant environmental policy discourses sustainable development and ecological modernisation in their efforts to balance global climate policy targets with national interests.
Analyysin kohteena on se, miten kansalliset hallitukset, eri asianosaiset ja media ovat omaksuneet ja tulkinneet kahta keskeistä ympäristöpolitiikan diskurssia, kestävää kehitystä ja ekologista modernisaatiota, pyrkimyksissään tasapainottaa globaaleja ilmastopolitiikan tavoitteita ja kansallisia intressejä.
With a focus on exploring how the dimension of political has been constituted in and through national policy debates, it examines the ways in which various actors have debated climate change, energy policy, and technology in the three countries and what kinds of implications this has had on established eco-political, normative, and politico-institutional understandings of society.
Se keskittyy poliittisen ulottuvuuden rakentumiseen kansallisissa keskusteluissa ja kysyy miten eri toimijat ovat keskustelleet ilmastonmuutoksesta, energiapolitiikasta ja teknologioista näissä kolmessa maassa ja minkälaisia vaikutuksia tällä on ollut ekopoliittisiin, normatiivisiin ja poliittis-institutionaalisiin ymmärryksiin yhteiskunnasta.
It develops the state orientation and political opportunity structure approaches towards recognising the interplay between polities and politics by complementing them with discourse analytical insights, and by reconceptualising the notion of policy style.
Se kehittää valtio-orientaatio- ja poliittisen mahdollisuusrakenteen teorioita politiikan yhteisön/rakenteiden (polity) ja toiminnan/diskurssien (politics) välisen vuorovaikutuksen huomioimisen suuntaan täydentämällä niitä diskurssiteorialla ja kehittämällä uudenlaista politiikkatyylin käsitettä.
The empirical analyses of the five original articles draw from broad sets of data, including government and stakeholder policy documents; transcriptions of Finnish parliamentary discussions; newspaper articles; semi-structured expert interviews; research and evaluation reports; and statistics.
Aineistoon sisältyy hallitusten ja muiden toimijoiden politiikkadokumentteja, Suomen eduskunnan täysistuntokeskusteluja, sanomalehtiartikkeleita, tutkimus- ja arviointiraportteja, asiantuntijahaastatteluita ja tilastoja.
The results indicate that these historically developed and culturally embedded orientations, together with the selective utilisation of dominant discourses and appeals to generic societal values, have largely defined not only the boundaries of climate and energy policies but also the legitimate participants, credible arguments, and modes of negotiation in the national debates.
Tulokset osoittavat, että historiallisesti kehittyneet, kulttuurisidonnaiset valtio-orientaatiot teknologia-ja-teollisuus-tietävät-parhaiten Suomessa, markkinat-tietävät-parhaiten Iso-Britanniassa ja hallitus-tietää-parhaiten Ranskassa ovat yhdessä ympäristöpoliittisten diskurssien valikoivan käytön kanssa määrittäneet sekä ilmasto- ja energiapolitiikan rajoja että legitiimien osallistujien, argumenttien ja neuvottelun muotoja kansallisissa keskusteluissa.
This points to an understanding of politics as a dynamic process rather than a static arena and calls for recognising the mutually constitutive relationship between politics and polity.
Maaspesifit valtio-orientaatiot eivät siten ole vakaita tai muuttumattomia vaan jatkuvan neuvottelun ja muutoksen alaisia, mikä vahvistaa ajatusta politiikasta ennalta määrätyn rakenteen sijaan dynaamisena prosessina ja korostaa politiikan ja poliittisen kontekstin toisiaan muokkaavaa vuorovaikutussuhdetta.
At the same time, departures from the established structures and forms of argumentation highlight that the country-specific state orientations are not fixed or stable but indeed modified in and through policy discourses.
Samalla olemassa olevat rakenteet ja argumentaatiotavat ovat paikoin tulleet kiistojen kohteeksi.
The study combines synchronic and diachronic dimensions, by analysing politics over time and across the three countries.
Tutkimus tuottaa laajoihin empiirisiin aineistoihin perustuvia historiallisia, vertailevia ja käsitteellisiä analyyseja ilmasto- ja energiapolitiikan keskusteluista.
Governments, donors, development agencies, banks, researchers and consultants are also increasingly interested in microfinance.
Hallitukset, rahoittajat, kehitysyhteistyöorganisaatiot, pankit, tutkijat ja konsultit ovat myös enenevässä määrin kiinnostuneita pienrahoituksesta.
In total, 76 villages were studied and 1,518 households were interviewed.
Yhteensä haastateltiin 76 kyläpäällikköä ja 1518 kotitaloutta.
Micro credits have become an important tool in development efforts globally as well as at the national or local level.
Pienlainoista on tullut tärkeä keino kehitysponnisteluissa sekä maailmanlaajuisesti että kansallisella ja paikallisella tasolla.
The potential of micro credits in alleviating poverty is now recognized worldwide.
Pienlainojen luomat mahdollisuudet köyhyyden poistamiseen on tunnustettu ympäri maailmaa.
They are also increasingly linked to sustainable forest management and its role in poverty reduction in developing countries.
Pienlainat ovat myös lisääntyvässä määrin yhteydessä kestävään metsätalouteen ja sen merkitykseen köyhyyden vähentämisessä kehitysmaissa.
However, the quantitative analysis could define the specific factors related to poverty as follows: ethnic origin; glutinous rice production during the wet season; the farm area; the goods and chattel situation and the house type compared to the situation three years earlier; and the off-farm income of the household.
Kvantitatiivinen analyysi pystyi kuitenkin määrittelemään köyhyyteen vaikuttavat tekijät, joita olivat erityisesti seuraavat: etninen alkuperä, vuoristoriisin tuotanto sadekaudella, maatilan koko, tavaroiden ja irtaimiston omistus ja asunnon laatu verrattuna kolme vuotta aikaisemmin vallinneeseen tilanteeseen, sekä kotitalouden saama maatalouden ulkopuolinen tulo.
A basic assumption was also that access to various levels of assets and the combinations of assets both have an influence on people s choice of livelihood strategies.
Perusolettamuksena oli, että tulotasolla ja eri toimeentulomuotojen yhdistelmillä on vaikutusta toimeentulostrategioiden valintaan.
In contrast to the quantitative analysis, the major result of a qualitative analysis was that the SUFORD project had improved the welfare situation of the households and villages.
Toisin kuin kvantitatiivisessa analyysissa, kvalitatiivisen analyysin päätulos oli, että SUFORD-projekti oli lisännyt kotitalouksien ja kylien hyvinvointia.
The village development financing system was assessed through provincial and district level semi-structured interviews, by focusing in particular on the adequacy and appropriateness of the development financing guidance, tools and training.
Kylien kehittämiseen tähtäävä rahoitusjärjestelmä arvioitiin maaseutu- ja aluetason haastatteluissa, jotka keskittyivät erityisesti kylärahoituksen opastuksen sekä sen välineiden ja koulutuksen sopivuuteen ja riittävyyteen.
The positive results of the qualitative analysis may be explained by the fact that the SUFORD project was perhaps regarded by the rural communities as much more powerful than it really was.
Myönteiset tulokset kvalitatiivisessa tutkimuksessa voidaan selittää sillä tosiasialla, että kyläyhteisöt pitivät SUFORD-projektia vaikutukseltaan ehkä merkittävämpänä kuin mitä se todellisuudessa oli.
Village heads were interviewed, as well as the heads and the members of the selected households.
Nämä tiedot kerättiin kentällä haastattelujen avulla, joissa kohteina olivat kyläpäälliköt sekä kotitalouksien päämiehet ja jäsenet.
Village and household survey data were used.
Tutkimuksessa käytettiin hyväksi pääasiassa kylä- ja kotitaloustason tietoja.
The theories of sustainable livelihoods and entrepreneurship were used in analysing the impact of micro credits on the welfare of villagers and their livelihood assets.
Pienlainojen vaikutusten analysoinnissa sovellettiin ns. kestävän toimeentulon teoriaa ja yrittäjyysteoriaa.
A quantitative analysis suggested that the effects of the SUFORD project and micro credits in the form of village development funds were small or non-existent.
Tutkimuksen kvantitatiivinen analyysi tuli siihen lopputulokseen, että kohteena olleen kestävän metsätalouden ja maaseutukehityksen projektin (SUFORD) ja sen myöntämien pienlainojen vaikutus köyhyyden vähentämiseen oli pieni.
The Impact of Village Development Funds on Community Welfare in the Lao People's Democratic Republic
Tavoitteena oli myös arvioida maakuntien metsähallinnon johdon ja aluejohtajien mielipiteitä kylien avustamisesta ja sen vaikutuksesta hyvinvointiin Laosissa.
The area surrounding the ancient Otsoistenlahti Bay is an example of an area where suitable water level, large amount of stray finds and actual sites meet.
Muinaisen Otsoistenlahden alue on esimerkki alueesta, jolla sopiva vedenkorkeus ja suuri määrä irtolöytöjä kohtaavat, ja jolta todellisuudessakin tunnetaan kohdeita.
Besides some problems related to locating the stray find locations, there is some correlation between the finds and the shorelines.
Huolimatta ongelmista, joita irtolöytöjen paikallistamiseen liittyi, irtolöytöjen ja vesistöjen välillä on yhteys.
These areas are commonly situated around the bays, also in the archipelago, and in the river valleys, that have been bays.
Nämä alueet sijaitsevat yleensä joko nykyisten lahtien ympäristössä rannikolla ja saaristossa sekä jokilaaksoissa, jotka ovat olleet lahtia.
The most important goal regarding the sites Meijeri I-III is to be able to verify their locations and to pinpoint them on the map.
Kohteiden Meijeri I-III kohdalla tärkein tutkimustavoite on niiden sijainnin selvittäminen ja sijoittaminen kartalle sekä olemassa olevan informaation kokoaminen yhteen paikkaan.
Some areas could be defined as places, where Stone Age should ne looked for in the future.
Irtolöytöjen ja vedenkorkeuksien perusteella pystyttiin määrittämään alueita, joilta kivikautta tulisi etsiä tulevaisuudessa.
In chapter 6 the approximate finding locations of the stray finds and the locations of the sites were compared to the changes in the water level and the shoreline of Lake Ladoga during the Stone Age.
Luvussa 6 käsitellään vesistöhistorian merkitystä arkeologialle ja verrataan irtolöytöjen löytöpaikkoja ja asuinpaikkojen sijaintia Laatokan vedenkorkeuden muutoksiin kivikaudella.
All sites are situated around the same water system.
Kaikki kohteet sijaitsevat saman vesistön ympärillä, joka on ollut Laatokan lahti asuinpaikkojen ollessa käytössä.
The find material studied includes the stray finds found in Sortavala and the finds of Stone Age sites Otsoinen Ylätalo (excavated in 1921) and Meijeri I-III (excavated in the 1980's).
Sortavala Otsoinen Ylätalo on tutkittu vuonna 1921 ja kohteilla Sortavala Meijeri I-III on suoritettu tutkimuksia 1980-luvulla.
Also the terminology and chronology of Stone Age ceramics in the area are discussed.
Otsoisten asuinpaikan yhteydessä käsitellään myös kivikautisen keramiikan termistön ja kronologian ongelmia tutkimusalueella.
As a background for the study, some research historical and theoretical points are discussed: mainly the folklore related to Stone Age stone tools and its meaning to the collecting of the stray finds, the relationship between humans and their environment and the impacts of contemporal society to the research of Stone Age.
Kivikautisen asutuksen tutkimukseen liittyviä teemoja taas ovat ihmisasutuksen ja kulttuurin suhde ympäristöön sekä yhteiskunnallisten tendenssien vaikutus kivikauden tutkimukseen.
The aim of this study is to present and discuss the Stone Age find material from the area of Sortavala City and the former parish of Sortavala, and to define new areas suitable for finding more Stone Age sites.
Tutkimuksen tavoitteena on luoda kuvaa Sortavalan kaupungin ja entisen Sortavalan maalaiskunnan alueelta tunnetusta kivikautisesta löytömateriaalista, ja aikaisempaa materiaalia ja alueella tapahtuneita vesistömuutoksia tutkimalla tunnistaa paikkoja, joista kivikautisia kohteita voisi etsiä tulevaisuudessa.
In chapters 3-5 the study material is presented: the Stone Age stray finds from Sortavala and the research reports and finds of four sites.
Luvut 3-5 käsittelevät työn varsinaista materiaalia: Sortavalasta 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa kerättyjä irtolöytöjä ja neljän kivikautisen asuinpaikan kaivausraportteja ja löytömateriaalia.
Tracing Stone Age on the Northwestern Shore of Lake Ladoga : Stray finds, the sites of Otsoinen Ylätalo and Meijeri I-III and the possibilities of Stone Age archaeology on the former parish of Sortavala
Laatokan Karjalan alueella merkittävin vedenkorkeus kivikautisen asutuksen löytämisen kannalta on n. 20 m mpy, jossa vedenpinta pysyi tuhansia vuosia Laatokan transgression aikana.
By studying the distribution of the material and changes in the water level of Lake Ladoga, new areas can be found, which could have been suitable for Stone Age human occupation.
Kivikauden tutkimus luovutetun Karjalan alueella on lähinnä kohdistunut Karjalankannakselle, ja Karjalan Tasavallan alueella Äänisen seudulle, mutta on todennäköistä, että myös Laatokan Karjalan alueelta olisi löydettävissä uutta kivikautista materiaalia, jos siellä tehtäisiin systemaattisempaa tutkimusta.
Alternative methods should be introduced in order to change current unsustainable energy modes.
Vaihtoehtoisia energiamuotoja olisi pyrittävä ottamaan käyttöön, jotta kestämätöntä energiankäyttöä saataisiin muutettua.
However this should be done with respect and by taking into account the special features of the Taita Hills area.
Tämän olisi kuitenkin tapahduttava huomioiden ja kunnioittaen alueen erityispiirteitä
This weakens the economic situation of families and lessens their opportunities to plan their future or make other investments.
Tämä heikentää edelleen perheiden mahdollisuuksia tehdä investointeja tai suunnitella tulevaisuuttaan.
Also poverty, lack of political interest and the lack of co-operation between local actors prevents implementation of new energy practices.
Myös köyhyys ja poliittisen kiinnostuksen sekä paikallistoimijoiden yhteistyön puute hidastavat uusien käytäntöjen leviämistä.
The present methods and circumstances of collecting firewood are also compared to the situation 30 years ago, when the legislation allowed more extensive use of forest resources.
Tämän hetkisen tilanteen lisäksi polttopuunkeruuta verrataan 30 vuoden takaiseen tilanteeseen, jonka aikainen metsälainsäädäntö salli laajemman alkuperäismetsien hyödyntämisen.
However, the high population pressure, lack of cultivated land, poverty and different socio-political factors has led to a degradation and loss of biodiversity.
Väestönpaine, viljelymaan puute, köyhyys ja erilaiset sosiopoliittiset tekijät ovat kuitenkin johtaneet alueen arvokkaiden metsien pirstoutumiseen ja monimuotoisuuden vähenemiseen.
Use of firewood increases households vulnerability by raising the work-load of women in particular, and also by its affect on the environment and health.
Polttopuun käyttö lisää kotitalouksien haavoittuvuutta suurentaen erityisesti naisten työtaakkaa ja aiheuttaen ympäristö- ja terveyshaittoja.
The Taita Hills are known for their rich biodiversity.
Taita-vuorten luonto on tunnettu monimuotoisuudestaan.
This study focuses on households energy consumption in the Taita Hills of South-East Kenya, especially on the use of fuelwood.
Tutkimuksessa tarkastellaan kotitalouksien energiankäyttöä Taita-vuorilla Kaakkois-Keniassa keskittyen erityisesti energiapuuhun.
In addition, this energy supply requires larger economical contributions, while people have to more often resort to purchasing.
Tämän lisäksi energianhankinta vaatii kotitalouksilta yhä suurempia taloudellisia panostuksia, sillä polttopuiden vähentyessä energiapuunhankinnassa joudutaan yhä useammin turvautumaan ostamiseen.
The main energy source of households in the Taita Hills is still firewood, the use of which has effects on the environment as well as on people s health and time management.
Alueen kotitalouksien tärkein energianlähde on yhä polttopuu, jonka käyttö vaikuttaa ympäristön lisäksi myös ihmisten terveyteen ja ajankäyttöön.
Areas of indigenous mountain rainforests play a crucial role as the water towers as well as being home for many indigenous plants and animals.
Sen jäljellä olevilla alkuperäisvuoristosademetsillä on tärkeä rooli vesitorneina, ja niissä tavataan useita kotoperäisiä kasvi- ja eläinlajeja.
The wood use habits are approached through the local women and families who represent the grass root level actors.
Puunkäyttötottumuksia lähestytään ruohonjuuritason toimijoiden eli paikallisten naisten ja perheiden kautta.