natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The data used in this study was a part of Jyrki Reunamo's Orientation project (2010).
Siinä on käytetty aineistona Jyrki Reunamon orientaation lähteillä -projektin aineistoa (2010).
The amount of vigorous physical activity was 11,6 % on boys and 8,3 % on girls.
Pojat liikkuivat korkealla fyysisellä tasolla 11,6 % ja tytöt 8,3 % ajasta.
The factors that increased children's vigorous physical activity were for example: playing outdoors, higher age and children's own activity.
Lasten korkeaan fyysiseen aktiivisuuteen vaikutti mm. ulkoilu, korkeampi ikä ja lapsen oma toiminta.
(2) In what situations are there differences in vigorous physical activity between boys and girls.
(2) Missä tilanteissa tyttöjen ja poikien välillä on eroa korkeassa fyysisessä aktiivisuudessa päivähoitopäivän aikana?
The purpose of this study was to find out the amount of children's vigorous physical activity in day care and find the factors which affect on children's vigorous physical activity in day care.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää lasten korkean fyysisen aktiivisuuden määrää sekä sitä lisääviä tekijöitä päivähoidossa.
In addition boys are more physically active than girls.
Lisäksi pojat liikkuvat tyttöjä enemmän.
According to the latest research outdoor activities are the most important factor for children's physical activity.
Aikaisempien tutkimusten mukaan lasten korkeaan fyysiseen aktiivisuuteen vaikuttaa eniten ulkoilu.
However latest research in this area shows that children are inactive most of the time in day care and none of the children achieve the daily two hours of vigorous physical activity.
Uusimmat tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että lapset ovat suurimman osan ajasta päivähoidossa inaktiivisia eli liikkumattomia, ja kukaan ei saavuta annettuja liikunnan määrän tavoitteita.
1134 (60 %) of them were observed for boys and 756 (40 %) were observed for girls.
Aineisto sisälsi havaintoja lasten korkeasta fyysisestä aktiivisuudesta yhteensä 1890, joista poikien korkeaa fyysistä aktiivisuutta oli 1134 (60 %) havaintoa ja tyttöjen 756 (40 %) havaintoa.
According to Finland's national early childhood recommendation children need two daily hours of vigorous physical activity to achieve all positive effects of physical activity.
Valtakunnallisten suositusten mukaan lasten tulisi liikkua reippaalla tasolla kahden tunnin ajan joka päivä saavuttaakseen liikunnan monet hyödyt.
Boys were more vigorously physically active than girls.
Pojat liikkuivat tyttöjä enemmän.
The data was analyzed using cross tabulation and the chi-square test. Children were mostly moderately physically active in day care (56,1 %).
Lapset istuivat tai olivat matalan fyysisen aktiivisuuden piirissä päivähoidossa keskimäärin 56,1 % ajasta.
According to these findings children need more than an hour of vigorous physical activity after a day in day care to achieve the national recommendations.
Tämän perusteella lasten tulisi liikkua reippaalla tasolla yli tunnin myös päivähoitopäivän jälkeen, jotta valtakunnallinen tavoite kahden tunnin päivittäisestä reippaasta liikunnasta saavutettaisiin.
If the intensity of vigorous physical activity was the same through the whole day, boys were vigorously physically active a little less than an hour during a day in day care.
Poikien kohdalla tämä tarkoittaa korkeaa fyysistä aktiivisuutta hieman alle tunnin ja tytöillä 40 minuuttia päivähoidossa, jos ajatellaan samanlaisen liikuntaintensiteetin jatkuvan aamupäivän mukaisesti myös iltapäivällä.
The data was analysed using theory-directed content analysis.
Aineisto analysoitiin teoriaohjautuvan sisällönanalyysin menetelmällä.
Since the 1980s, neo-liberal tendencies have had a marked influence on Finnish education policy.
Uusliberalistisen koulutuspolitiikan suuntaukset ovat 1980-luvulta saakka vaikuttaneet keskeisesti suomalaiseen koulutuspolitiikkaan ja sen nykytilaan.
Three participants were higher municipal officials, three were municipal officials and three belonged to local education committees.
Heistä kolme henkilöä toimii ylemmissä virkamiestehtävissä, kolme virkamiestehtävissä sekä kolme alueen kuntien opetuslautakunnissa.
The study presents the authorities' angle into the discussion on school choice, which in previous research has played a minor role than, for example, regional policy.
Tutkimukseni tuo kouluvalintakeskusteluun koulutuspoliittisten toimijoiden näkökulman, joka aikaisemmassa tutkimuksessa on ollut pienemmässä roolissa kuin esimerkiksi aluepoliittinen näkökulma.
School choice appeared as a complex phenomenon strongly influenced by housing and social policy.
Kouluvalinta ja sen ulkoisvaikutukset näyttäytyvät monitahoisena ilmiönä, johon vaikuttaa keskeisesti harjoitettu asunto- ja sosiaalipolitiikka.
Previous research indicates that the differences between pupil populations increase even faster than the differences between areas of residence.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että koulujen välinen eriytymiskehitys on jopa nopeampaa kuin asuinalueiden välinen.
Nine local education authorities from the metropolitan area were interviewed.
Tutkimukseen haastateltiin yhdeksää koulutuspoliittista toimijaa pääkaupunkiseudun metropolialueelta.
The externalities were named and recognised on the basis of the interview data and evaluated as positive, negative or neutral.
Haastatteluaineiston pohjalta pyrittiin nimeämään ja tunnistamaan ulkoisvaikutuksia sekä arvioimaan, koettiinko mainitut ulkoisvaikutukset positiivisiksi, negatiivisiksi vai neutraaleiksi.
The externalities and politicization of school choice as seen by the local education authorities in the Helsinki metropolitan area
Kouluvalinnan ulkoisvaikutukset ja politisoituminen Helsingin metropolialueen koulutuspoliittisten toimijoiden näkökulmasta
In 1994, legislative amendments made it possible for families to choose a school other than the neighbourhood school assigned to them.
Suomessa vuoden 1994 lakimuutokset mahdollistivat myös muun kuin oppilaalle osoitetun lähikoulun valitsemisen.
In recent years, the differentiation between schools and the differences in the social composition of pupils and school achievement have increased in particular in the metropolitan area.
Viime vuosina erityisesti pääkaupunkiseuduilla koulujen välinen eriytyminen ja eroavaisuudet oppilaspohjassa ja oppimistuloksissa ovat kasvaneet voimakkaasti.
The purpose of this study was to describe, analyse and interpret the views regarding school choice held by the local education authorities in the metropolitan area.
Tämän tutkimuksen tutkimustehtävänä on kuvata, analysoida ja tulkita pääkaupunkiseudun metropolialueen koulutuspoliittisten toimijoiden käsityksiä kouluvalinnasta.
The aim was to investigate how the authorities recognise the phenomenon of school choice and its externalities.
Tutkimus pyrki selvittämään, kuinka hyvin haastatellut koulutuspoliittiset toimijat tunnistavat kouluvalintailmiötä sekä sen ulkoisvaikutuksia.
The local authorities recognised the externalities and their practical consequences well and considered them mainly as negative.
Haastatellut tunnistivat kouluvalinnan ulkoisvaikutuksia sekä niiden käytännön seurauksia monipuolisesti ja mielsivät ulkoisvaikutukset pääsääntöisesti negatiivisiksi.
With increased polarization in the social composition of pupils, the more challenging pupils will concentrate in certain schools and the less challenging ones in other schools.
Oppilaspohjan polarisoituessa koulujen oppilasaines eriytyy niin, että haastava oppilasaines keräytyy tiettyihin kouluihin ja jakauman vähemmän haastava oppilasaines kerääntyy muihin kouluihin vanhempien poisvalitsemisen johdosta.
The data comes from the interviews made in the project School markets and segregation – the social costs of school choice.
Tutkimuksen aineistona oli Koulumarkkinat ja segregaatio- Kouluvalinnan yhteiskunnallinen hinta -tutkimushankkeen keräämä haastatteluaineisto.
It was felt that there is potential for politicization in the question of school choice but for the time being it was not felt to have happened.
Kouluvalintakysymyksissä on potentiaalia politisoitumiseen, mutta toistaiseksi haastateltavat eivät kokeneet kysymystä erityisen politisoituneeksi.
The authorities' views on the politicization of the issue and its potential for politicization were investigated.
Tutkimus pyrki lisäksi selvittämään koulutuspoliittisten toimijoiden näkemyksiä kysymyksen (potentiaalisesta) politisoitumisesta Suomessa.
The study is defined as a qualitative case study although some quantitative measures were also made.
Tutkimus on kvalitatiivinen tapaustutkimus, mutta sisältää myös kvantitatiivista mittausta.
The connection between student-centered teaching and creative action was clear as an average of 80 % of the student-centered action was also creative.
Oppilaslähtöisen ja luovan toiminnan välinen yhteys oli selvä, sillä keskimäärin 80% kaikesta oppilaslähtöisestä toiminnasta oli myös luovaa.
Based on earlier research, creativity was understood as an ability that can be found in everyone.
Aikaisempaan tutkimukseen pohjaten luovuus määriteltiin kaikista ihmisistä löytyvänä kykynä.
Furthermore, the aim is to test and develop The Classroom Assessment Scoring System™ (CLASS) observation tool in the context of drama lessons.
Tutkimuksessa testataan ja kehitetään The Classroom Assessment Scoring System™ (CLASS) -havainnointityökalua draamakasvatuksen kontekstissa.
On average ⅔ (64%) of the time, the lessons were student-centered.
Oppituntien kestosta keskimäärin ⅔ (64 %) oli oppilaslähtöistä toimintaa.
The research material was collected by videotaping two lessons from four class teachers all specialized in drama.
Tutkimusaineisto kerättiin videoimalla kaksi draamatuntia neljältä draamaan erikoistuneelta luokanopettajalta.
In this study, the aim is to analyze whether the learning environments of drama lessons support creativity.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, ovatko draamatuntien oppimisympäristöt luovuutta tukevia.
Keys to a creative environment : positive climate and student-centered teaching in drama lessons
Avaimia luovaan ympäristöön : positiivinen ilmapiiri ja oppilaslähtöisyys draamatunneilla
The drama lessons received high grades (5–7 on a scale of 1–7) with the CLASS tool, both in positive climate and in student-centeredness.
Draamatunnit saivat CLASS-mittarilla mitattuna korkeita oppilähtöisyyden ja positiivisen ilmapiirin arvoja (5–7 asteikolla 1–7:ään).
Creative environment, however, was considered to have several characteristics, two of which are; positive climate and student-centered teaching.
Luovan ympäristön puolestaan nähtiin koostuvan useammasta ominaispiirteestä, joihin kuuluvat mm. tutkimuksessa tarkastellut positiivinen ilmapiiri ja oppilaslähtöisyys.
The research shows that drama lessons support children's creative learning as pupils generated new ideas and solutions, on average, half of the time during the lessons.
Draamatuntien nähdään tukevan oppilaiden luovaa oppimista, sillä oppilaat toimivat tunneilla keskimäärin puolet ajasta omia ideoitaan tuottaen.
In addition to the CLASS tool, the research material was analyzed by measuring the time used for creative and student-centered action.
Tämän lisäksi tunnit analysoitiin mittaamalla ajallisesti oppilaslähtöisen ja luovan toiminnan osuutta tunneista.
The current understanding is that positive climate is one of the key components of creative learning environments.
Luovuuden nykytutkimukset nimeävät positiivisen ilmapiirin yhdeksi luovan ympäristön ominaispiirteeksi.
This is why it is justifiable to assume that the drama lessons' high levels of positive climate were one of the reasons why their learning environments supported children's creative learning.
On siis perusteltua olettaa, että myös draamatuntien korkea positiivinen ilmapiiri tukee niiden luovan ympäristön syntymistä.
This implies that the drama lessons' learning climate was positive and their teaching was student-centered.
Nämä tulokset osoittavat, että draamatunneilla on positiivinen ilmapiiri, ja tuntien opetus on oppilaslähtöistä.
The material was analyzed by using two of the CLASS observation tool's parts; one for observing positive climate and another for observing student-centered teaching.
Videoaineisto analysoitiin käyttämällä CLASS-työkalun oppilaslähtöisyyden ja positiivisen ilmapiirin osamittareita.
In conclusion, positive climate and student-centered teaching are key elements of the creative environment of drama lessons, and the CLASS tool offers one possible framework for developing a new instrument for analyzing the quality of teaching in drama lessons.
Positiivisen ilmapiirin rakentamisen ja oppilaslähtöisen opetuksen voi siis tärkeinä tekijöinä pyrittäessä luomaan draamatunneille luovuutta tukeva ympäristö.
In addition, the aim is to analyze how these two phenomena function as a part of the creative environment of drama lessons.
Tutkimuksen lähtökohtana on selvittää, onko draamatunneilla positiivinen ilmapiiri ja kuinka oppilaslähtöistä tuntien opetus on, sekä tarkastella, miten nämä kaksi ilmiötä toimivat osana draamatuntien luovaa ympäristöä.
The data is analyzed by using content analysis.
Aineisto on analysoitu sisällönanalyysin keinoin.
The worth of early support is also emphasized in the new law.
Myös varhaisen tuen tärkeys painottuu laissa.
New student welfare law came into effect 1st of August 2014 and turned around the field of student welfare in Finland.
Uusi oppilashuolto astui voimaan 1.8.2014 ja mullisti oppilashuollon kentän Suomessa.
Studentcare law under constraction – towards preventive work methods?
Oppilashuoltolaki muutoksessa : kohti ennaltaehkäisevää työtapaa?
Research data in this study is collected from the documents written by the four main impacters on the field of finnish education about the new student welfare law.
Tutkimusaineistona tässä tutkimuksessa ovat suomalaisen koulutuksen neljän vahvimman vaikuttajan asiakirjoja uudesta oppilashuoltolaista.
There's a risk of lacking in educational point of view and the focus of student welfare changing too much towards social work.
Riskinä on myös kasvatuksen näkökulman heikentyminen ja oppilashuollon kallistuminen liiaksi sosiaalityön suuntaan.
The law prepared by Ministry of Education and Cultures, the new curriculum for elementary and middle school, documents from OAJ about the new law and a question research made by The Association of Finnish Local and Regional Authorities are the data used in this research.
Opetus- ja kulttuuriministeriön valmistelema lakiesitys, uusi perusopetuksen opetussuunnitelma, OAJ:n asiakirjoja lakialoitteeseen liittyen sekä Kuntaliiton kyselytutkimus uudesta oppilashuoltolaista sekä kommentaari lakialoitteeseen liittyen muodostavat aineiston tutkimuksessa.
it is possible the greater work load steels resources from the ones needing the student welfare services the most – the students in a need of support.
On mahdollista, että lisääntynyt työmäärä varastaa oppilashuoltoresursseja todellisilta avun tarvitsijoilta.
The purpose of this study was to examine documents made by four the most influential facets in the field of finnish education system (Ministry of Education and Culture, The Finnish National Board of Education, OAJ and The Association of Finnish Local and Regional Authorities) and according to them to evaluate what kind of starting points the new law gives to student welfare works practice, student welfare team work, personnel working in student welfare field and individual students student welfare services.
Tämän tutkimuksen tutkimustehtävänä oli koulutuksen kentän neljän suurimman vaikuttajan (Opetus- ja kulttuuriministeriö, Opetushallitus, OAJ ja Kuntaliitto) laatimien asiakirjojen perusteella arvioida, millaiset lähtökohdat uusi oppilashuoltolaki antaa oppilashuoltotyön käytänteisiin, oppilashuoltoryhmätyöskentelyyn, oppilashuoltohenkilöstöön sekä yksilöoppilaan oppilashuoltopalveluihin.
Also the personnel working in student welfare services might become burdened with too much work because of the changes in the student welfare law.
Myös oppilashuollon henkilöstön työmäärä saattaa kuormittua kohtuuttoman paljon määräaikasäädöksen vuoksi.
The new law turns around the well-known, familiar working methods in student welfare and gives new frames for student welfare work bringing to schools a new policy for student welfare team work and how to plan, put into practise, document and evaluate student welfare work and what kind of services needs to be offered to the students.
Laki mullistaa suurelta osin totuttuja käytänteitä, ja antaa uudenlaiset raamit kouluissamme tehtävään oppilashuoltoon tuoden uusia toimintatapoja, kuinka kouluissa toteutetaan oppilashuoltoryhmätyötä, kuinka työtä suunnitellaan, toteutetaan, kirjataan ja arvioidaan sekä millaisia oppilashuoltopalveluja yksilöoppilaille tarjotaan.
In general the new law seems to bring needed improvement to student welfare field by emphasizing the preventative and community oriented student welfare work and by giving more power for a student and a parent to impact on student welfare.
Lakia yleisesti ottaen pidetään positiivisena muutoksena sen painottaessa yhteisöllistä ja ennaltaehkäisevää toimintatapaa ja lisäten oppilaan ja huoltajan vaikutusmahdollisuuksia oppilashuoltoon.
Also the big course of conduct change in emphasizing the preventive student welfare requires a lot of effort from the personnel working in the field of student welfare.
Lisäksi suuret linjausmuutokset uuden ns. ennaltaehkäisevän toimintakulttuurin myötä vaativat oppilashuollon parissa työskenteleviltä paljon sen omaksumiseksi.
The new student welfare law changes many largely used practical parts of the student welfare work adding the work load of student welfare.
Uusi oppilashuoltolaki muuttaa monia totuttuja käytänteitä lisäten työmäärää oppilashuollon suhteen.
The new student welfare law turns the focus of student welfare work from familiar individual- and problem focused student welfare towards preventative and community oriented student welfare.
Uusi laki siirtää oppilashuollon painopistettä aiemmasta, totutusta yksilö- ja ongelmakeskeisestä oppilashuollon mallista kohti ennaltaehkäisevää, yhteisöllistä oppilashuoltoa.
The interviews were conducted in March 2011, January 2012, and February 2012.
Haastattelut tehtiin maaliskuussa 2011 sekä tammi- ja helmikuussa 2012.
The collected data were analyzed using qualitative content analysis.
Tutkimusaineisto analysoitiin laadullisen aineistolähtöisen sisällönanalyysin avulla.
The research data were collected between November 2010 and March 2012.
Osallistuvaa havainnointiaineistoa kerättiin koko tutkimus- ja kehitysprojektin toteutusvaiheen ajan eli marraskuusta 2010 maaliskuuhun 2012.
The relevance of the research and development project of the educational use of ICT in Ukombozi school
Tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön tutkimus- ja kehitysprojektin merkitykset Ukombozin koulussa
Thematic interviews were conducted among teachers of Ukombozi school and with one of the parents of a pupil at Ukombozi school.
Teemahaastatteluihin osallistui Ukombozin koulun opettajia sekä yksi oppilaan vanhempi.
The aim of this study was to examine what relevance a research and development project about the educational use of information and communication technology (ICT) had in Ukombozi school, a public primary school in rural Tanzania.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tutkia, mitä merkityksiä tieto- ja viestintätekniikan (TVT) opetuskäytön tutkimus- ja kehitysprojektilla oli tansanialaisessa Ukombozin koulussa.
Three individual interviews and one group interview with three teachers were conducted by utilizing a thematic interviewing technique.
Teemahaastattelut toteutettiin kolmena yksilöhaastatteluna sekä yhtenä kolmen opettajan ryhmähaastatteluna.
Changes at the classroom level involved teachers' capacity-building, pupils' new active role in classroom interaction, and changes in the dynamics of communication in the classroom.
Muutokset luokkahuoneessa liittyivät opettajien osaamisen kehittymiseen, oppilaiden aktivoitumiseen sekä muutoksiin luokkahuonedynamiikassa.
Improvements in the school's work culture included establishing co-operation with new partners and networks, clarification of the school's ICT vision, and increased support to help the work of the school's management.
Uusien yhteistyökumppanuuksien ja -verkostojen syntyminen, koulun TVT:n toimintavision selkeytyminen sekä johdon tukena toimiminen kuvasivat koulun toimintaedellytysten kehitystä.
The results also show that more research and development activities are needed in order to gain a better understanding of the aspects of the educational use of ICT in schools in developing countries.
Tarvitaan enemmän pitkäjänteistä kansainvälistä tutkimus- ja kehitysyhteistyötä kehitysmaiden koulujen TVT:n opetuskäyttöön vaikuttavien ilmiöiden ymmärtämiseksi.
The results show that the relevance of the educational use of ICT in this research and development project included improvements in the school's work culture and changes in the classroom dynamics.
Ukombozin koulussa TVT:n opetuskäytön tutkimus- ja kehitysprojektin merkityksiksi osoittautui tutkimusaineiston mukaan koulun toimintaedellytysten kehittyminen sekä muutokset luokkahuoneessa.
The results of this study show that supporting the educational use of ICT can have many effects in school organizations in developing countries.
Tulokset osoittavat, että TVT:n opetuskäytöllä on kehitysmaiden kouluissa monia kouluorganisaanisaatiota ja luokkahuoneen toimintaa kehittäviä mahdollisuuksia.
Especially in developing countries, ICT projects are often targeted to facilitate changes on various levels of a school's development.
Erityisesti kehitysmaiden kouluissa TVT:lla tavoitellaan koulujen toiminnan kehittymistä ja tehostumista.
The changes can be observed at the classroom level, school level or the school's surrounding community level.
TVT:lla on monia kouluorganisaatiota muuttavia voimia, jotka voivat näkyä koulun toimintatapojen muutoksena niin luokkahuoneessa, koulussa kuin koulua ympäröivässä yhteisössä.
: Pre-school age children tell of courage
: Esiopetusikäiset lapset kertovat rohkeudesta
The study involved 15 preschool-age children at a day-care center.
Tutkimukseen osallistui 15 esiopetusikäistä lasta yhdestä päiväkodista pääkaupunkiseudulta.
Courage was selected as the theme of the study, as it is an abstract concept that is concretely present in a six-year-old's life.
Tutkimuksen teemaksi valittiin rohkeus, joka on käsitteenä abstrakti, mutta konkreettisesti läsnä kuusivuotiaan elämässä.
In the interview, the children were asked to explain in their own words what courage means.
Haastattelutilanteessa lapsia pyydettiin kertomaan ja kuvailemaan omin sanoin mitä rohkeus tarkoittaa.
The aim of this study was to understand the process by which children produce meanings with adults and in peer groups.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli pyrkiä ymmärtämään prosessia, jossa lapset tuottavat merkityksiä aikuisen ja vertaisryhmän kanssa.
The meanings the children produced were directly related to their own experiences.
Lasten rohkeudesta tuottamat merkitykset olivat lähellä heidän omaa kokemusmaailmaansa.
The study encompasses qualitative research; it is a case study that examines and describes the meanings of children produced by a group of children.
Tutkimus sijoittuu kvalitatiivisen tutkimuksen kentälle ja se on tapaustutkimus, jossa tarkastellaan ja kuvataan yhden lapsiryhmän tuottamia merkityksiä rohkeudesta.
The results of the study indicate that the children produced meanings of courage that can be divided into three categories: courage portrayed in images, courage that can be translated into concrete acts, and courage presented in the fairytale world.
Tutkimustulokset osoittivat, että lasten tuottamat merkitykset rohkeudesta jakautuivat kolmeen luokkaan: uskaltaminen ja rohkeus mielikuvissa, uskaltaminen ja rohkeus konkreettisina tekoina sekä uskaltaminen ja rohkeus satumaailmassa.
This study demonstrates that the use of narrative methods can assist with understanding children's ways of communicating and forming meanings.
Tämä tutkimus osoittaa, että kerronnallisten menetelmien hyödyntäminen lasten kanssa auttaa ymmärtämään paremmin heidän tapaansa kommunikoida ja muodostaa merkityksiä asioille.