natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From the results of the quantitative analysis there was formed the following value promotion profiles: boycott-centric activity (Shell and Nike), 2) symbolic surplus value -centric activity (McDonald's) and 3) boycott-centric passivity (Nestlé).
Kvantitatiivisen analyysin pohjalta muodostetaan yritysten arvomarkkinointia koskevat profiilit: 1) boikottikeskeinen aktiivisuus (Shell, Nike), 2) symbolinen lisäarvokeskeinen aktiivisuus (McDonald's) ja 3) boikottikeskeinen passiivisuus (Nestlé).
It has been used as a basis in order to form more specific model on the functions of 'the moral markets' and the power hierarchy behind it.
Systeemiteoriaa on käytetty pohjana muodostettaessa malli 'moraalimarkkinoiden' toiminnasta ja sen taustalla vaikuttavasta valtahierarkiasta.
According to the analysis it seems to be that both Shell and Nike are actively involved in the value creation at the moral markets.
Analyysien perusteella vaikuttaa siltä, että Shell ja Nike ovat yrityksiä, jotka osallistuvat aktiivisesti moraalimarkkinoiden toimintaan ja joiden suhde ulkoiseen ympäristöön on suhteellisen avoin.
The quantitative analysis pointed out that the promotion of values was both relatively extensive and intensive in three of the four case corporations.
Tutkielman kvantitatiivisen analyysin osalta todetaan, että arvomarkkinointi on suhteellisen laajaa ja intensiivistä lähes kaikissa tapausyrityksissä.
The other sources of the study are both socio-scientific and economical reviews, journals and books.
Muina lähteinä on käytetty ilmiön uutuuden vuoksi lähinnä tieteellisiä aikakausjulkaisuja, internet-aineistoa ja talous- ja sosiaalitieteellistä kirjallisuutta.
The aim of the thesis is to systematically analyse the value promotion of the corporations and the actors and elements related to the phenomena.
Sen vuoksi tutkielman tavoitteena on systemaattisesti analysoida yritysten arvomarkkinointia ja siihen liittyviä keskeisiä tekijöitä.
The system theory, which emphasises the relationship between the organisation and the external environment, is used as a contextual theory.
Kontekstuaalisena teoriana on käytetty systeemianalyysia, joka korostaa organisaation ja ulkoisen ympäristön vuorovaikutusta.
The case corporations are Shell, Nestlé, McDonald's and Nike, which have been and still are on the boycott.
Tutkimuskohteiksi on valittu neljä 1990-luvulla boikottiin joutunutta suurta monikansallista yritystä: Shell, Nestlé, McDonald's ja Nike.
Also the legitimation of the corporation is mainly practised by the means of reactive form of control as the legislation and government intervention.
Yritys pyrkii hankkimaan laillista validiteettia (legal validity) toiminnalleen lähinnä lain ja valtion sääntelyn kautta.
Also the so called boycott values were in a central position in three of the four cases, which may seem to indicate that boycotts are one essential reason for the value promotion of the case corporations.
Kaikissa tapausyrityksissä boikottiarvojen osuus oli yli 50 %, minkä mukaisesti vaikuttaisi siltä, että arvomarkkinoiden ja boikottien välillä on yhteys.
The phenomena is analysed with the help of the concept of 'moral markets', which refers to the continual flux of the contemporary moral values.
Ilmiötä lähestytään ns. moraalimarkkinat käsitteen avulla, jonka mukaan nyky-yhteiskunnan arvot ovat jatkuvan muutoksen alla, ja niiden luomiseen ja vahvistamiseen osallistuvat eli toimijat moraalimarkkinoilla.
The most important sources of the study are the web sites of the case corporations.
Tutkimusaineisto koostuu tapausyritysten internet-sivuista, joita on analysoitu em. menetelmin.
However, in the case of McDonald's the symbolic surplus values and core values seem to be used to direct the attention away from the actual boycotts and its consequences.
Kvantitatiivisen analyysin mukaan myös McDonald's on aktiivinen erilaisten arvojen edistäjä, mutta ko. yrityksellä arvot saattavat toimia lähinnä huomion suuntaajina pois boikottia koskevista ongelmakohdista ja niiden seurauksista.. Nestlé on sekä arvomarkkinoinnissaan että suhtautumisessaan ulkoiseen ympäristöön lähinnä passiivinen ja defensiivinen.
The wage elasticity has increased from -0.6 to -0.75 and the output elasticity from 0.8 to 0.9 in the long run during the data period.
Palkkajousto on kasvanut pitkällä aikavälillä arvosta -0.6 arvoon -0.75 ja tuotantojousto arvosta 0.8 arvoon 0.9.
The results indicate that the wage and output elasticity of labour demand have increased during the observed period from 1986 to 2003.
Tuloksista havaitaan, että niin työn kysynnän palkka- kuin tuotantojousto ovat kasvaneet huomattavasti vuosien 1986-2003 välisenä aikana.
As an econometric research method a fixed effects nonlinear seemingly unrelated regressions (SUR) algorithm is used to estimate labour demand.
Estimointimenetelmänä käytetään epälineaarista iteratiivista seemingly unrelated regressions (SUR) –estimointia.
This thesis deals with labour demand, the elasticises of labour demand and adjustment through the theory of labour economics, an econometric model and its application to panel data set of finnish firms.
Tämä tutkimus käsittelee työn kysyntää, työn kysynnän joustoja sekä sopeutumista teorianmuodostuksen, ekonometrisen mallin ja paneeliaineistosovelluksen kautta.
Labour demand, elasticity and adjustment : a dynamic model with firm and time specific adjustment and application to finnish firm data
Työn kysyntä, joustot ja sopeutuminen : Dynaaminen malli yritys- ja aikakohtaisilla joustoilla, ekonometrinen sovellus suomalaisten suuryritysten paneeliaineistoon
Especially the wage elasticity is of special interest as it describes the effects of the tax wedge of labour on labour demand.
Erityisesti palkkajouston vaikutukset voidaan samaistaa työn verotuksen työllisyysvaikutuksiin, eli siihen miten työn verokiila vaikuttaa työn kysyntään ja työllisyyteen yrityksissä.
The only surprise in the results is that the adjustment parameter has decreased slightly during the end of the observation period which points to mounting adjustment costs of labour demand and rigidities in the adjustment of labour markets.
Hieman yllättävää tuloksissa on sen sijaan se, että sopeutumisparametri viittaa työn kysynnän sopeutumisen työmarkkinatekijöiden muutoksiin hidastuneen 2000-luvun alkupuolelle tultaessa.
On the other hand firm size is not found to be a significant factor in determining the elasticises or adjustment.
Sen sijaan yrityksen kokoluokan suhteen ei ole havaittavissa merkittävää joustojen tai sopeutumisen vaihtelua.
The results also show that the elasticises and adjustment of labour demand vary strongly with the industry of the firm.
Työn kysynnän joustot ja sopeutuminen vaihtelevat hyvin voimakkaasti toimialan mukaan.
Then these elasticities are averaged according to the factor of interest which in this thesis are 1. time, 2. industry and 3. size of firm.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan työn kysynnän joustoja ja sopeutumista 1. ajan, 2. toimialan ja 3. yrityksen koon suhteen.
These results confirm that finnish labour markets have become more flexible due to increased competition and integration of product markets which in turn are due to the single market policies of the EU and the effects of globalization on labour markets.
Nämä tulokset vahvistavat käsitystä siitä, että hyödykemarkkinoiden integraatio EU:ssa, talouden kansainvälistyminen ja globalisaatiokehitys ovat lisänneet työmarkkinoiden joustavuutta viimeisen kahden vuosikymmenen aikana.
In the econometric part of the thesis the elasticises and adjustment of labour demand are estimated from an unbalanced panel data set of the 500 largest enterprises in Finland as measured by turnover.
Tutkielman ekonometrisessä osassa ongelmanasetteluun paneudutaan liikevaihdoltaan 500 suurimman suomalaisyrityksen muodostaman paneeliaineiston kautta, joka kattaa vuodet 1986-2003.
In the econometric part of the study a model for labour demand with firm and time specific elasticises and adjustment are specified.
Ekonometrisessä osuudessa keskeisellä sijalla on em. mallin havainto- ja aikayksikkökohtainen luonne, estimoitavan työllisyysmallin joustavuus parametrien suhteen ja sopeutumisparametrin eksplisiittinen spesifioiminen ja mallintaminen.
From the econometric model for labour demand the wage-, output-, capital- and trend elasticity are calculated for each observation in time.
Mallista saadaan tuotannon-, reaalipalkan-, pääomakannan- ja eksogeenisen teknologisen kehityksen vaikutukset työn kysyntään, eli työn kysynnän tuotanto-, palkka-, pääoma- ja trendijousto.
This points to the heterogeneity across firms and industries which validates the research strategy and methodology used here and should not be overlooked in empirical research in general.
Tämä viittaa sopeutumiskustannusten heterogeenisuuteen yli yritysten ja ajan, jolloin sopeutumisparametrin yritys- ja aikakohtainen spesifikaatio on perusteltu.
The same applies for the adjustment parameter.
Samoin dynaamiset sopeutumisparametrit, ja siten sopeutumiskustannukset, ovat yritys- ja aikakohtaisia.
Therefore the explicit modeling of firm and time specific adjustment should be taken into account in future research on labour demand and its elasticises.
Työllisyyttä pyritään selittämään työn taloustieteen teorian implikoimilla ja tutkimuskirjallisuudessa yleisesti käytetyillä eksogeenisilla muuttujilla.
First a continues and discrete time model of labour demand are specified with strictly convex or quadratic adjustment costs.
Aluksi käsitellään yritysten työn kysyntää työn taloustieteen teorianmuodostuksen kautta ja johdetaan konvekseista sopeutumiskustannuksista dynaaminen malli.
The most important references used are Barro, Robert J. and Sala-I-Martin, Xavier (1995), Sala-I-Martin, Xavier (1996) and Kaitila, Ville (2004) for the concept of convergence, Economic and Social Data Service dataset for empirical evidence, and Ben-David, Dan and Kimhi, Ayal (2004) for the relationship between trade and convergence.
Tärkeimmät käytetyt lähteet ovat Barro, Robert J. ja Sala-I-Martin, Xavier (1995), Sala-I-Martin, Xavier (1996) ja Kaitila, Ville (2004) tutkittaessa konvergenssin käsitettä, Economic and Social Data Service dataset empiiristen havaintojen pohjana, sekä Ben-David, Dan ja Kimhi, Ayal (2004) tutkittaessa kaupan ja konvergenssin välistä suhdetta.
As predicted by the neoclassical theory of convergence, the EU-10 countries are among the initially poorest and fastest growing countries, and the EU-15 countries have a slower growth rate.
Kuten uusklassinen teoria konvergenssista olettaakin, EU10-maat ovat nopeimmin kasvavien ja alkutilanteessa köyhimpien maiden joukossa, kun taas EU15-maiden kasvuvauhti on hitaampi.
When analysing beta-convergence during the period, a negative relationship between the initial level of GDP per capita and its average growth rate can be found.
Beta-konvergenssia analysoitaessa saman ajanjakson aikana on löydettävissä negatiivinen suhde henkeä kohden mitatun BKT:n alkuperäisen arvon ja maiden keskimääräisen kasvuvauhdin välillä.
The results indicate that the expected duration of the convergence process must be measured in decades.
Tämä osoittaa, että konvergenssiprosessi tulee kestämään vuosikymmenien ajan.
When examining the relationship between sigma-convergence and economic integration, the liberalisation of trade was found to have an impact on convergence within the EEC.
Tutkittaessa sigma-konvergenssin ja taloudellisen integraation välistä yhteyttä, kaupan liberalisoinnilla on havaittu olevan vaikutusta konvergenssiin EEC-maiden sisällä.
This thesis concentrates on a concept of convergence, and thus it examines whether reduction of disparities between poor and rich countries is taking place and what are the most important factors contributing to such process.
Tutkielmassa keskitytään konvergenssin käsitteeseen, ja tarkastellaan vähenevätkö rikkaiden ja köyhien maiden väliset tuloerot sekä mitkä ovat tärkeimmät siihen vaikuttavat tekijät.
According to the estimation, the countries of the European Union converge in an absolute sense at a speed of 2.1 % per year.
Estimoinnin perusteella EU-maat konvergoituvat absoluuttisella beta-konvergenssilla mitattuna 2,1 %:n vuosivauhtia.
Sigma-convergence within the enlarged EU area has taken place during the examination period of 1993-2004, and therefore income disparities between countries appear to be declining.
Vuosien 1993–2004 välisenä aikana EU-maiden sisällä on tapahtunut sigma-konvergenssia, joten tuloerot maiden välillä ovat kaventuneet.
The thesis discusses the enlargement of the EU and its effects on convergence, but also the history of convergence within the European countries.
Tutkielma käsittelee EU:n laajenemisen vaikutuksia konvergenssiin, mutta tarkastelee myös Euroopan maiden välistä konvergenssin historiaa.
As for the new member states of the EU, there is a positive relationship between the volume of trade and the degree of openness.
Kun tarkastellaan EU:n viimeaikaisinta laajenemista, voidaan havaita positiivinen suhde kaupankäynnin volyymin ja maiden avoimuuden välillä.
Trade between the EU-25 countries has accelerated, which exhibits a propensity towards convergence.
Kaupankäynti EU25 maiden välillä on vuosikymmenen aikana lisääntynyt, mikä lisää taipumusta konvergenssiin.
Besides the theoretical analysis on convergence, some empirical evidence and analysis of whether trade liberalization has enhanced the convergence process is presented.
Teoreettisen analyysin lisäksi esitellään empiirisiä havaintoja ja tarkastellaan sitä, onko maiden välinen kaupan vapauttaminen edesauttanut konvergenssia.
The main focus is on a group of more homogenous countries, namely the countries of the European Union due to its ongoing process of convergence and enlargement.
Pääpaino tarkastelussa on Euroopan Unionin mailla, ja viimeisimmän laajenemisen vaikutuksilla ryhmään homogeenisempia talouksia.
Also among the EU-15 is found evidence for that mutual trade is rather good indicator of sigma-convergence.
Myös EU15-maiden välisellä kaupankäynnillä on havaittu olevan yhteyttä maiden välisten tuloerojen kanssa.
The research is based on case study and evaluation methods.
Tutkimus perustuu perustuu tapaustutkimus- ja arviointimenetelmiin.
Based on an analytic model of Guy Hollis and Karin Plokker in Towards democratic decentralisation.
Guy Hollisin ja Karin Plokkerin Towards democratic decentralisation.
Structural funds are the main instrument for realising the EU regional policy.
Rakennerahastot ovat Euroopan unionin huomattavin aluepolitiikan toteuttamisväline.
The three degrees of decentralisation are the deconcentration, delegation and devolution.
Hallinnon hajauttamisen kolme astetta ovat dekonsentraatio, delegaation ja devoluutio.
Decentralisation of administration has been a significant topic of the government reform in transition countries.
Hallinnon hajautus on ollut huomattavassa asemassa transitiomaiden hallinnon uudistuksessa.
Analysis of the European Union structural funds management is included in the study as the structural funds are a significant addition for the EU member states' regional policy.
Analyysissä tarkastellaan myös Euroopan union rakennerahastojen hallinnointia, sillä rakennerahastot täydentävät merkittävästi unionin jäsenmaiden kansallista aluepolitiikkaa.
The Role of the Latvian Planning Regions in National Regional Development Policy Implementation and European Union Structural Funds Management
Latvian suunnittelualueiden asema kansallisen aluepolitiikan toimeenpanossa ja Euroopan unionin rakennerahastojen hallinnoinnissa
Analysis includes comparative traits as at some points of the study comparison between the Latvian and the Finnish regional government systems is conducted.
Analyysi sisältää myös vertailevia piirteitä, sillä tutkimuksessa vertaillaan osittain Latvian ja Suomen aluehallintojärjestelmiä.
Transforming regional and local government in the new Europe (1995), the degree of decentralisation of Latvian regional development administration is analysed.
Transforming regional and local government in the new Europe –teoksessa (1995) esittämään analyysimalliin perustuen tutkimuksessa tarkastellaan Latvian aluekehityshallinnon hajauttamisastetta.
Along with the Regional Development Law, some regional development functions have been transferred to regions, but the dominating role of the central government in allocation of finances hinder the realisation of the functions decentralised to the regions.
Aluekehityslain myötä aluekehitystehtäviä on hajautettu suunnittelualueille, mutta keskushallinnon hallitseva asema rahoitusjärjestelyissä estää alueellistettujen tehtävien toteuttamista.
Topic of the research is the role of the Latvian Planning Regions in implementation of national regional development policy in Latvia.
Tutkimuksen aiheena on Latvian suunnittelualueiden rooli kansallisen aluekehityspolitiikan toimeenpanossa.
The study suggests that the definition of the Planning Regions' position in regional development planning process would clarify the role of the regional authorities.
Analyysin mukaan suunnittelualueiden aseman määritteleminen aluekehitysohjelmien suunnittelussa selkeyttäisi alueellisten toimijoiden toimialaa.
The principles of programming, subsidiarity, additionality, partnership, and transparency are analysed in the implementation of the regional development policy and structural funds management.
Tutkimuksessa analysoidaan ohjelmallisuus-, toissijaisuus-, täydentävyys-, kumppanuus ja läpinäkyvyysperiaatteiden toteutumista Latvia aluekehityspolitiikan toimeenpanossa sekä rakennerahastojen hallinnoinnissa.
The model specifies three degrees of decentralisation based on the structure, functions, finance, and internal management.
Analyysimalli erittelee kolme hajauttamisen astetta hallinnon rakenteen, tehtävänjaon, rahoitusjärjestelyiden sekä viranomaisten välisten suhteiden perusteella.
Implementation of regional development policy and structural funds is based on the guiding principles presented in Latvian Regional Development Law (2002).
Aluekehitys politiikan toimeenpanon ja rakennerahastojen hallinnoinnin tarkastelu perustuu Latvian aluekehityslakiin (2002) kirjattuhin periaatteisiin.
The study indicates that the regional development policy implementation and the structural funds management in Latvia remain largely centralised.
Analyysi osoittaa, että aluekehityspolitiikan ja rakennerahastojen hallinnointi on Latviassa pitkälti keskittynyt kansalliselle tasolle.
Empirical research material consists of eleven interviews half-structured and open-ended interviews of the Latvian and Finnish regional development experts.
Empiirinen tutkimusaineisto koostuu yhdestätoista puolistrukturoidusta teemahaastattelusta.
Decentralisation also influences the system of regional development administration.
Hallinnon hajautus koskee myös aluepolitiikan hallinnollisia järjestelyjä.
Structural fund functions and finance is controlled by the central government.
Rakennerahastojen osalta sekä tehtävät että rahoitusjärjestelyt ovat kansallisen tason hallinnassa.
The research proposes further decentralisation of the regional development and structural funds implementation.
Tutkimuksessa ehdotetaan alukehityspolitiikan toimeenpanon ja rakennerahastojen hallinnoinnin laajempaa hajauttamista.
The principles are compared to the respective ideas presented in the EU documents.
Latvian aluekehityslaissa ilmaistuja aluepolitiikan periaatteita verrataan Euroopan unionin asiakirjoihin kirjattuihin vastaaviin periaatteisiin.
Aim of the study is to find out weather the degree of regional development administration in Latvia affects regional development policy implementation and structural funds management.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää kuinka aluekehityshallinnon hajauttamisaste vaikuttaa aluekehityspolitiikan toimeenpanoon ja rakennerahastojen hallinnointiin.
Economic integration and public finance
Taloudellinen integraatio ja julkinen talous
The European Union has created a massive market for goods, services, capital and labour.
Euroopan unioni on luonut valtavat yhteismarkkinat tavaroille ja palveluille sekä pääomalle ja työvoimalle.
In principle, goods and services as well as factors of production can move freely across the national borders within the European Union.
Periaatteessa tavarat ja palvelut sekä tuotantotekijätkin voivat liikkua vapaasti unionin rajojen sisäpuolella.
For some of the countries, this raises concerns about loosing factors of production in favor of the other member-states of the European Union.
Joissakin maissa tämä mahdollisuus synnyttää huolia tuotantotekijöiden menettämisestä muiden Euroopan unionin jäsenmaiden eduksi.
As a result of this, migration ensures the most efficient use of the factors of production and therefore promotes the general welfare.
Tämän vuoksi tuotantotekijöiden migraatio takaa niiden mahdollisimman tehokkaan käytön ja myös edistää yleistä hyvinvointia unionin tasolla.
Migration of the factors of production is driven by the country-specific differences in marginal productivity.
Tuotantotekijöiden migraatio on peräisin maakohtaisista rajatuottavuuden eroista.
However, international mobility of the factors of production might threaten national welfare of the countries that participate in economic integration.
Tuotantotekijöiden vapaa kansainvälinen liikkuvuus voi kuitenkin uhata kansallista hyvinvointia niissä maissa, jotka osallistuvat taloudelliseen integraatioon Euroopan unionin puitteissa.
The purpose of this thesis is to analyze how mobility of skilled labour affects income taxation decisions in the countries that face economic integration.
Tämän tutkielman tarkoitus on analysoida, miten koulutetun työvoiman liikkuvuus vaikuttaa veroratkaisuihin niissä maissa, jotka osallistuvat taloudelliseen integraatioon.
However, in the agglomerated equilibrium, economic integration decreases sensitivity of skilled workers with respect to fiscal incentives.
Keskittyneessä tasapainotilassa taloudellinen integraatio pienentää koulutetun työvoiman herkkyyttä verokannustimien suhteen.
For both types of equilibrium we construct taxes, which are optimal for the purpose of preserving current distribution of manufactured production and of skilled workers.
Tutkielmassa molemmille tasapainotilan tyypeille konstruktoidaan optimaalinen verotuksen aste, jonka avulla maat pystyvät säilyttämään teollisuustuotannon ja koulutetun työvoiman nykyisen jakaantuman.
Starting with the core-periphery models of Krugman (1991a), Fujita et al. (1999) and Forslid (1999), the thesis considers a new economic geography model of tax competition (Andersson and Forslid 2001), where two initially identical countries compete for internationally mobile skilled workers.
Tutkielmassa tarkastellaan joukko uuden talousmaantieteen ns. keskusta-periferia malleja (Krugman 1991a, Fujita et al. 1999, Forslid 1999).
We show that it is always optimal to tax the income of skilled workers at some positive rate.
Tutkielmassa todistetaan että koulutetun työvoiman positiivinen verotus on aina optimaalinen tästä näkökulmasta katsoen.
It poses the question of whether there exists an optimal size of the public sector in the presence of economic integration.
Tutkielmassa etsitään julkisen sektorin optimaalista suuruutta taloudellisen integraation vaikutuksen alla olevissa maissa.
The thesis identifies optimal patterns of taxes and of public expenditures in the countries that face international agglomeration of industry.
Tutkielmassa tunnistetaan optimaaliset vero- ja julkisen kulutuksen asteet niille maille, joissa taloudellinen integraatio aiheuttaa teollisuustuotannon keskittymisen.
We also show that taxes on the income of unskilled workers determine the size of the public sector in the dispersed equilibrium but not in the agglomerated equilibrium.
Tutkielmassa myös osoitetaan, että kouluttamattoman työvoiman verotus vaikuttaa ratkaisevasti julkisen sektorin suuruuteen jakaantuneessa tasapainotilassa.
As a result of this, the scope for income taxation of skilled workers in the agglomerated equilibrium does not monotonically decline with trade costs.
Tämän vuoksi mahdollisuudet koulutetun työvoiman verotukseen keskittyneessä tasapainotilassa eivät välttämättä supistu kun ulkomaankaupan kustannukset pienentyvät.