natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There was not perceived a need for actual nutrition counseling.
Varsinaiseen ravitsemusneuvontaan ei koettu olevan tarvetta.
The concept of food sense is used in the study as one of the supporting concepts of the analysis, and the research questions have been guided by Belasco's (2008) food choice triangle, where the concepts are identity, responsibility and suitability.
Ruokatajun käsitettä käytetään tutkimuksessa yhtenä analyysin tukikäsitteenä ja tutkimuskysymyksiä on ohjannut Belascon (2008) ruoan valinnan kolmio, jossa käsitteinä ovat identiteetti, vastuu ja soveltuvuus.
Independent decisions and home-cooked food : interview study on food choice of the eldelry
Itsenäisiä päätöksiä ja kotiruokaa : haastattelututkimus ikääntyneiden ruokavalinnoista
How do older people justify their food choices?
Miten ikäihmiset perustelevat ruokavalintojaan?
The food choices of the main meal of the day were influenced by taste, health, price and reasonableness.
Päivän pääaterian ruokavalintoihin vaikuttivat maku, terveellisyys, hinta ja kohtuullisuus.
The theoretical framework is based on previous research on food choice, aging and nutrition in the elderly.
Teoreettinen viitekehys perustuu ruoanvalinnasta, ikääntymisestä ja ikäihmisten ravitsemuksesta tehtyyn aikaisempaan tutkimukseen.
The purpose of this study was to find out the food choices related to the main meal of the day for the elderly, what factors can be found in the background of the choices, and the attitude of the elderly towards counseling related to food choices.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää ikäihmisten päivän pääateriaan liittyviä ruokavalintoja, mitä tekijöitä valintojen taustalta löytyy sekä ikäihmisten suhtautumista ruokavalintoihin liittyvään neuvontaan.
Participants in the study prepared their own meals for the day and independently took care of arranging their own food supply and purchasing food supplies.
Tutkimukseen osallistuneet valmistivat itse päivän ateriansa ja huolehtivat itsenäisesti oman ruokahuoltonsa järjestämisestä ja ruokatarvikkeiden hankinnasta.
The factors explaining the food choices were one's own taste preferences, the utilization of seasonal raw materials and the suitability of the raw materials for one's own diet.
Ruokavalintoja selittäviä tekijöitä olivat omat makumieltymykset, sesongin raaka-aineiden hyödyntäminen ja raaka-aineiden soveltuvuus omaan ruokavalioon.
The food was prepared by the participants themselves, and decisions on food choices were made independently by the participants, taking into account general food recommendations and their own state of health.
Ruoka valmistettiin itse ja päätökset ruokavalinnoista tutkimukseen osallistuneet tekivät itsenäisesti yleiset ruokasuositukset ja oma terveydentila huomioiden.
How do older people experience food counseling?
Miten ikääntyvät kokevat ruokavalintoihin liittyvän neuvonnan?
What food choices do seniors make with the main meal of the day?
Millaisia päivän pääateriaan liittyviä ruokavalintoja ikäihmiset tekevät?
The interviewees were 18–52 years old.
Haastateltavat olivat iältään 18–52-vuotiaita.
However, men and women reported partly dissimilar changes.
Miesten ja naisten kertomukset muutoksista olivat kuitenkin osin erilaisia.
The material was analysed by means of a category analysis.
Aineisto analysoitiin kategoria-analyysin keinoin.
Sharing food work was appreciated, either as an occurring practice or as a wish.
Ruokatyön jakamista puolisoiden kesken arvostettiin, joko jo toteutuvana käytänteenä tai toiveena.
Food building a new relationship : converging diets, food directorship and division of labour
Ruoka rakentamassa uutta parisuhdetta : ruokavalioiden lähentymistä, ruokajohtajuutta ja työnjakoa
As a key conclusion, it can be said that in a new relationship, the role of food and food practices will be emphasized and they will gain meanings of pleasure and restriction, individuality and connection as well as power and responsibility.
Keskeisenä johtopäätöksenä voidaan sanoa, että uudessa parisuhteessa ruoan ja ruokakäytänteiden asema korostuu, ja ne saavat nautinnon ja rajoittavuuden, yksilöllisyyden ja yhteyden, sekä vallan ja vastuun merkityksiä.
Previous studies show that forming a relationship and living together converge eating habits and practices.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että parisuhteen muodostaminen ja yhdessä eläminen yhtenäistävät syömisen tapoja ja käytänteitä.
The ma-terial consisted of five categories describing the justifications given for decisions of joint meals.
Aineistosta muodostettiin viisi kategoriaa, jotka kuvasivat yhteiseen ruokaan liittyvien päätösten perusteluita.
In addition to the ideas of sharing and togetherness, relationships also encompass gender-based food-related expectations and potentially unequal division of labour.
Jakamisen ja yhteisyyden ideaalin ohella parisuhteisiin kietoutuu myös sukupuolittuneita ruokaan liittyviä odotuksia sekä mahdollisesti epätasa-arvoista työnjakoa.
The material of the qualitative research consists of half-structured thematic interviews of five heterosexual couples.
Kvalitatiivisen tutkimuksen aineisto koostuu viiden vasta muutamia vuosia seurustelleen heteroparin puolistrukturoiduista teemahaastatteluista.
The meanings food gains at homes and factors related to food choices and division of labour are less considered in food consumption and time use statistics.
Kodeissa ruoan saamat merkitykset sekä ruoan valintapäätöksiin ja työnjakoon liittyvät tekijät jäävät vähemmälle huomiolle ruoankulutus- ja ajan-käyttötutkimuksissa sekä -tilastoinneissa.
A total of ten persons were interviewed individually.
Haastateltavia on yhteensä kymmenen ja heidät haastateltiin erikseen, ei pariskuntina.
Sharing meals together symbolizes care and the cohesion of family members.
Yhdessä jaetuilla aterioilla osoitetaan huolenpitoa ja perheateria symbolisoi jäsentensä yhteenkuuluvuutta.
The food directorship partly follows and partly challenges the genders’ relationship to food and food practice.
Parisuhteen ruokajohtajuus osin noudattaa ja osin haastaa sukupuolten suhdetta ruokaan ja ruokakäytänteisiin.
The study analyses the views of couples on their dynamics in the field of food decisions and practices, thus increasing understanding of the spouses’ food relationship, alongside the romantic relationship.
Tutkimuksessa analysoidaan parien näkemyksiä suhteen dynamiikasta ruokapäätösten ja -käytänteiden kentällä, ja näin lisätään ymmärrystä puolisoiden ruokasuhteesta, parisuhteen rinnalla.
All in all, men described their cooking in hobby terms while women tended to restrict their eating.
Kaiken kaikkiaan miehet kuvailivat ruoanvalmistustaan harrastuksenomaisin termein, ja naisilla ruokaan liittyi erilaisia rajoituksia.
Female food directors brought out a variety of food ideologies and occasionally perceived everyday cooking as a burden.
Naisruokajohtajilla ruokaan liittyi ideologioita ja ruoanvalmistus koettiin ajoittain rasitteena.
Male food directors accentuated the pleasure of eating and cooking.
Miesruokajohtajat suhtautuivat syömiseen nautintona ja ruoanvalmistukseen innokkaasti.
The satisfying division of food labour is not only a matter of time spent, but of sharing the work burden and the restrictive nature of domestic work.
Parin keskinäisessä tyydyttävässä ruokatyönjaossa ei ole kyse pelkästään ajallisesta panoksesta vaan töiden kuormittavuuden ja sitovuuden tasaamisesta.
In this study, I will examine meanings of food and food negotiations in a new relationship.
Tarkastelen tutkimuksessa ruoan saamia merkityksiä ja neuvotteluja tilanteessa, jossa parisuhde on muodostettu hiljattain.
To describe the food roles of the couples, the material also included a category pair: a food director and a spouse.
Aineistosta rakennettiin myös kategoriapari, ruokajohtaja ja puoliso, joilla kuvattiin parien ruokarooleja.
Interviewees felt that the new relationship had affected their eating habits and reported some dietary convergence.
Parisuhteen koettiin muuttaneen ja yhtenäistäneen syömistä.
However, many Finnish upper secondary schools do not yet have a special education teacher, and practices in special education are still lacking (Greus et al., 2019).
Monissa lukioissa ei kuitenkaan tällä hetkellä vielä ole erityisopettajaa, ja käytännön toteutus erityisopetuksen suhteen on vähäistä tai sitä ei ole ollenkaan (Greus ym., 2019).
In relation to the student, three layers were found: individual support, support in group and support in the structures of the school.
Rakenteellisesti tuen toteutuminen suhteessa opiskelijaan jäsentyi kolmessa eri tasossa, joita olivat yksilöllinen tuki, tuki ryhmässä sekä tuki lukion rakenteissa.
The data is produced in one general upper secondary school by interviewing subject teachers, the principal, the guidance counsellor, the psychologist, the school social worker and the school nurse.
Haastateltavina oli lukion työntekijöitä eri ammattiryhmistä: aineenopettajia eri aineryhmistä, rehtori, opinto-ohjaaja, psykologi, kuraattori sekä terveydenhoitaja.
The support in general upper secondary school appeared multidimensional and layered.
Lukion tukijärjestelmä näyttäytyi moninaisena ja kerroksellisena.
The job of special education teachers in the future was met with confusion and optimism.
Erityisopettajan työnkuva lukiossa herätti tukea tarjoavissa ammattiryhmissä sekä hämmennystä että toiveikkuutta.
Under the new Act on General Upper Secondary Education (714/2018), students are entitled to receive special needs education and other support for learning, when The National Core Curriculum for General Upper Secondary Schools (Finnish National Agency for Education, 2019) will come into force in the autumn of 2021.
Lain myötä lukiolaisilla on oikeus oppimisen tukeen, ja koulutuksen järjestäjällä on velvollisuus tarjota opiskelijoilleen myös eritysopetusta uuden Lukion opetussuunnitelman perusteiden (Opetushallitus, 2019) astuessa voimaan elokuussa 2021.
The best situation with support measures was in individual student welfare services, whereas in instruction individual support was rarely actualized.
Tukemisen keinoja oli monipuolisesti käytössä opiskeluhuollon yksilötyössä, kun taas selvästi vähiten keinoja löytyi opetuksessa opiskelijan yksilölliseen tukemiseen.
Support in general upper secondary education : a case study of the formation of the support system in Finnish general upper secondary school
Oppimisen ja hyvinvoinnin tuki lukiossa : tapaustutkimus lukion tukijärjestelmän rakentumisesta
This study is carried out as a qualitative case study.
Tutkimus on toteutettu laadullisena tapaustutkimuksena, jonka kontekstina toimii yksi Uudellamaalla sijaitseva lukio.
This master’s thesis focuses on the support for learning and well-being in Finnish general upper secondary education.
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena on tarkastella oppimisen ja hyvinvoinnin tukea uudistuvassa lukiossa.
The main factor that challenged the support being fulfilled in instruction was the fact that subject teachers did not know the students.
Opetuksessa tuen toteutumista haastoi eniten se, ettei opettaja tunne opiskelijoita, kun taas opiskeluhuollossa tukemista esti kiire.
In Finland, the reform of general upper secondary education started in 2017.
Suomalaiset lukiot ovat painineet laajan uudistushankkeen myllerryksissä, ja uusi Lukiolaki (714/2018) astui voimaan elokuussa 2019.
In addition, the purpose is to analyse factors that enable or challenge support being fulfilled in school and to examine visions of special education teachers job description in the future.
Tarkoituksena on myös tarkastella lukion erityisopettajan työnkuvaa ja roolia osana tulevaisuuden lukion tukijärjestelmää lukion muiden ammattiryhmien näkökulmasta.
The aim of this study is also to act as a tool for developing support in Finnish general upper secondary schools.
Lisäksi tämän tutkielman tavoitteena on toimia lukioiden oppimisen ja hyvinvoinnin tuen kehittämistyön välineenä.
The amount of help and support was felt insufficient and the parents also felt that they were blamed and they were given negative feedback.
Avun saanti ja tuki koettiin usein riittämättömäksi, jonka lisäksi vanhemmat joutuivat kohtaamaan syyllistämistä ja negatiivista palautteenantoa.
And for that reason it is important to always upgrade the knowledge and to ask help if needed.
Ammattilaisten tuleekin jatkuvasti päivittää omaa tietotaitoaan ja tarvittaessa osata pyytää apua.
The parents of children with ASD cooperate closely together with different professionals and a successful cooperation has a positive effect on the parents' coping and daily survival.
Autismikirjon lasten vanhemmat tekevät tiivistä yhteistyö eri tahojen ammattilaisten kanssa ja onnistuneen yhteistyön on todettu myös vaikuttavan positiivisesti vanhempien jaksamiseen ja arjessa selviytymiseen.
Collaboration was also hindered by the stiffness of the system, continuous replacement of the professionals and the underestimation of the parents experience.
Yhteistyötä vaikeutti myös ammattilaisten välisen yhteistyön jäykkyys, ammattilaisten vaihtuvuus ja vanhempien asiantuntijuuden vähätteleminen.
Parents felt quite often that the responsibility was distributed unevenly and the load for the parents was too heavy.
Vanhemmat kokivat, että vastuu jakautui usein epätasaisesti korostaen liikaa vanhemman roolia.
"The main support has been trust in parents" : views of parents with of children with ASD about family-centered work in school, early childhood education and health care
"Tärkein tuki on ollut luottamus vanhempiin" : autismikirjon lasten vanhempien kokemuksia perhelähtöisyyden toteutumisesta koulussa, varhaiskasvatuksessa ja terveydenhuollossa
They also felt that they were informed quite poorly and they wished for more concrete advice and help for the search of the information.
Vanhemmat kokivat myös tiedonsaannin usein riittämättömäksi, ja toivoivat enemmän ammattilaisilta konkreettisia ohjeita ja neuvoja sekä apua tiedonhankintaan.
The aim is to improve the competence of school and health care professionals and to improve their ability to work with parents of children with ASD.
Tavoitteena on lisätä koulu- ja terveydenhuollon ammattilaisten valmiuksia olla tekemisissä autismikirjon lasten perheiden kanssa.
The data of this research consists of 28 responses from parents of children with ASD.
Tutkimus on kvalitatiivinen tutkielma, jonka tutkimusaineisto koostui 28 autismikirjon lapsen vanhemman vastauksesta.
A web questionnaire was used to collect the data and it was analyzed qualitatively with theory-guided approach.
Tuloksia analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin avulla.
Professionals with a sufficient know-how are able to take the responsibility needed so that the load for the families isn’t too heavy.
Riittävällä ammattitaidolla varustetut ammattilaiset pystyvät ottamaan isompaa vastuuta, jolloin vastuu jakautuu tasaisemmin ammattilaisten ja perheiden välillä.
The focus of the research in this Master´s thesis was in the personal views of the parents of the children with ASD about family-centered work in school, early childhood education and health care: how they are treated, how well they feel they are supported and what kind of wishes they have for meetings with professionals.
Tämän Pro gradu -tutkielman tarkoituksena oli selvittää autismikirjon lasten vanhempien omakohtaisia kokemuksia perhelähtöisyydestä, eli siitä, miten heidät on kohdattu, huomioitu ja heitä tuettu koulussa, varhaiskasvatuksessa ja terveydenhuollossa, ja minkälaisia toiveita heillä on ammattilaisille kohtaamisiin liittyen.
Parents also told that the families were supported in a more holistic way, that they were heard and care were individualized.
Vanhemmat toivoivat, että ammattilaiset tukisivat perhettä kokonaisvaltaisemmin, kuunnellen vanhempien mielipiteitä herkemmin sekä huomioiden ja ymmärtäen perhettä yksilöllisesti.
Even though there are always lack of time and resources for the professionals to deal with, it is important to understand that just by being present, listening and meeting the families with respect, it is possible to create a positive atmosphere for the meetings and enhance the family-centered work to be realized.
Mahdollisesta ajanpuutteesta ja liian vähäisistä resursseista huolimatta jokainen ammattilainen voi pienillä asioilla, kuten aidolla läsnäololla, lempeällä kohtaamisella ja tietynlaisella äänensävyllä vaikuttaa siihen, että vanhemmat kokevat kohtaamistilanteet mieluisiksi ja perhelähtöisyyden toteutuneen optimaalisesti.
It is built of multiple little things, but one of the main things is that the professionals keep the whole family in the focus.
Perhelähtöisyys pääsee toteutumaan parhaiten, kun ammattilaiset osaavat pitää perheen kaiken keskiössä.
Also the ability to listen the needs of the families and to offer help and support spontaneously is important.
Vahvaan ammattitaitoon liittyy myös taito kohdata ja kuunnella perheitä kunnioittavasti ja arvostavasti sekä tarjota herkästi ja oma-aloitteisesti apua ja tukea.
However, parents often face various challenges when collaborating with professionals in health care and in school.
Aiemmat tutkimukset ovat kuitenkin vähäisiä, ja osoittavat, että vanhemmat joutuvat usein kohtaamaan erilaisia haasteita tehdessään yhteistyötä ammattilaisten kanssa.
In the questionnaire parents were asked to share their experiences about how they have been met and taken into account in the meetings with the professionals in school, early childhood education and health care.
Tutkimusaineisto kerättiin käyttämällä kyselylomaketta, jossa kartoitettiin vanhempien kokemuksia siitä, miten heidät on huomioitu ja kohdattu autismikirjon lasten vanhempina koulun, varhaiskasvatuksen ja terveydenhuollon ammattilaisten taholta.
That is also one key thing to build trust between the professionals and the parents.
Vastuun tasainen jakautuminen taas lisää vanhempien luottamusta ammattilaisia kohtaan.
The results showed that there were lots of variation between individual experiences on how the family-centered work has manifested and realized.
Tulokset osoittavat, että yksilöiden väliset erot perhelähtöisyyden toteutumiseen liittyen olivat merkittäviä, ja kokemukset olivat suurelta osin negatiivissävytteisiä.
Also the lack of know-how and uncertainty of the professionals taking care of the childrens’ matters was frustrating for the parents.
Haasteena koettiin myös ammattitaidon riittämättömyys sekä sattumanvaraisuus sen suhteen, kuka lapsen asioita hoiti.
It is always important to take care of the child, but also the whole family and make sure the parents are well.
Lapsen huolehtimisen lisäksi ammattilaisten tulee keskittyä vanhempien hyvinvointiin.
Most of the experiences of the parents were quite negative while the positive experiences had a positive impact on the collaboration.
Positiivisemmat kokemukset taas vahvistivat yhteistyön laatua.
Positive feedback, informing the families and investing in the first meetings with the new families will make it and will help the family-centered work to be realized.
Erityisesti alkuvaiheen kohtaamisiin ja perheen informoimiseen tulee panostaa entistä enemmän, jotta perhelähtöisyys saa hyvän alun ammattilaisten ja vanhempien välillä.
The participants were 18—20 years-old by the time the data was collected.
He olivat vastaushetkellä 18—20-vuotiaita.
The first aim of the study was answered by using Latent Profile Analysis.
Ensimmäiseen tutkimuskysymykseen vastattiin käyttämällä latenttia profiilianalyysiä.
Three profiles were found: Overburdened by climate change (14 %), eco-anxious ones (42 %) and de-emphasizers of climate change (44 %).
Tutkimuksessa tunnistettiin kolme profiilia: Ilmastonmuutoksesta ylikuormittuneet (14 %), ilmastoahdistuneet (42 %) ja ilmastonmuutoksesta itsensä ulkoistajat (44 %).
The aim is to answer two research questions: 1) What kind of climate change related well-being and behavior profiles can be identified amongst adolescence in upper secondary school; 2) How does the profiles differ based on gender, GPA, financial situation of the family, sustainability knowledge, civic engagement, school-burnout and general well-being?
Tutkimus vastaa kahteen tutkimuskysymykseen: 1) Millaisia ilmastonmuutokseen liittyviä hyvinvointi- ja toimintaprofiileja voidaan tunnistaa lukiolaisnuorilta; 2) Miten nämä profiilit eroavat toisistaan taustamuuttujien, kestävyystietämyksen, kansalaisaktiivisuuden, opiskelu-uupumuksen ja yleisten hyvinvointitekijöiden perusteella?
The data was collected with online questionnaire from 886 Finnish upper secondary school students living in capital area.
Tutkimusaineisto kerättiin verkkokyselyllä, johon osallistu 886 pääkaupunkiseudun lukiolaisnuorta.
Pro-environmental behavior is explicated with Theory of Planed Behavior, Norm Active Model and emotion studies.
Ympäristövastuullista toimintaa lähestytään yhdistämällä suunnitellun käyttäytymisen teoriaa ja normin aktivoimisen mallia sekä emootiotutkimusta.
"I’m worried about the future of the environment, about our future" : Finnish upper secondary school student’s climate change related well-being and pro-environmental behavior profiles
"Huolettaa ympäristön tulevaisuus, meidän tulevaisuus" : lukiolaisnuorten ilmastonmuutokseen liittyvät hyvinvointi- ja toimintaprofiilit
There were no differences between the profiles based on sustainability knowledge.
Profiilit eivät eronneet toisistaan kestävyystietämyksen suhteen.
Adolescences’ well-being is connected to their tendencies to engage to pro-environmental behavior.
Nuorten hyvinvointi on yhteydessä heidän taipumuksiinsa toimia ympäristövastuullisesti.
The second aim was examined by using one-way analysis of variance with Post hoc tests to find out how the profiles differed from each other.
Toiseen tutkimuskysymykseen vastaamiseksi käytettiin yksisuuntaista varianssianalyysiä, jonka jälkeen parittaisia eroja tarkasteltiin Post Hoc-testeillä.
The main aim of this study is to shed light on how climate change is affecting adolescents’ well-being and behavior.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, miten ilmastonmuutos ja ympäristökriisit vaikuttavat nuorten hyvinvointiin ja ympäristövastuulliseen toimintaan.
Adolescents around the world are feeling increasing amount of climate change related worries, anxiousness, uncertainty and insecurity, even in western countries in which extreme climate events are rare.
Nuorten ilmastonmuutokseen liittyvät huolet, ahdistus, epävarmuus ja turvattomuuden tunne ovat kasvaneet ympäri maailmaa.
De-emphasizers of climate change had the lowest GPA and the lowest scores on school related emotional exhaustion and inadequacy.
Ilmastonmuutoksesta itsensä ulkoistajilla oli alhaisin opintomenestys ja he kokivat vähiten opiskeluun liittyvää emotionaalista väsymystä ja riittämättömyyttä.
Burnout studies work as a background for climate change related well-being in this study.
Tässä tutkimuksessa ilmastonmuutokseen liittyvää hyvinvointia tarkastellaan uupumustutkimuksen kautta.
Young adults belonging to the eco-anxious group felt climate change related inadequacy and engaged to pro-environmental activities but they were not emotionally exhausted by climate change.
Ilmastoahdistuneet kokivat riittämättömyyden tunnetta ilmastonmuutokseen liittyen ja he toimivat ympäristövastuullisesti, mutta he eivät kokeneet ilmastonmuutokseen liittyvää emotionaalista väsymystä.
The overburdened group reported the lowest self-esteem and they suffered more from depression and school burnout symptoms than the members of the other two profiles.
Ilmastonmuutoksesta ylikuormittuneilla oli alhaisin itsetunto ja he raportoivat muita enemmän masennus- ja opiskelu-uupumusoireita.
Those who were overburdened by climate change scored highest on climate change related emotional exhaustion and inadequacy.
Ilmastonmuutoksesta ylikuormittuneet kokivat eniten ilmastonmuutokseen liittyvää emotionaalista väsymystä ja riittämättömyyden tunnetta sekä osallistuivat aktiivisimmin ympäristövastuulliseen toimintaan.
De-emphasizers of climate change did not feel climate change related exhaustion nor inadequacy.
Ilmastonmuutoksesta itsensä ulkoistajat eivät kokeneet ilmastonmuutokseen liittyvää emotionaalista väsymystä tai riittämättömyyden tunnetta eivätkä he sitoutuneet ympäristövastuulliseen toimintaan.