natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A good playmate in a context of this study is someone who is nice and kind for everyone.
Hyvä leikkikaveri tämän tutkimuksen perusteella on muille mukava ja kiltti.
Play in a School Context Described by First Grade Students
Leikki kouluympäristössä ensimmäisen luokan oppilaiden kuvailemana
Aim was to find out what factors in school are affecting play, for example how schools physical surroundings affect what children play.
Lisäksi oltiin kiinnostuneita siitä, mitkä tekijät vaikuttavat leikkiin, esimerkiksi miten koulun fyysinen ympäristö vaikuttaa siihen, mitä leikitään.
The main purpose of this study is to describe, analyze and interpret what children in first grade play in school context.
Tämän tutkimuksen tarkoitus on kuvata ja analysoida, alkuopetusikäisten lasten leikkiä alakoulussa.
Play was influenced by the school yard, weather and season, different rules and structure of the day.
Leikkiin vaikuttavia ulkoisia tekijöitä olivat koulun piha, sää ja vuodenaika sekä asetetut säännöt ja koulupäivän rakenne.
The drawings were analyzed based on semiotic theory and the aim was to find different representations that were further examined.
Piirrokset analysoitiin yksitellen, semioottisesta viitekehyksestä, jolloin kuvista pyrittiin etsimään erilaisia representaatioita.
Children wanted to play with other children that were not rude to them.
Mieluiten leikittiin oppilaiden kanssa, jotka eivät olleet leikissä ikäviä tai riehuneet.
This study was interested what kind plays children were playing and who they were playing with.
Tutkimuksen kiinnostuksen kohteena oli, millaisia leikkejä ensimmäisen luokan oppilaat koulussa leikkivät ja kenen kanssa leikkiminen tapahtuu.
It was also examined what motivate children to play: how children come to play certain types of plays and why children want to play in general.
Lopuksi paneuduttiin vielä siihen, mistä leikki motivoituu: mistä leikki on lähtöisin ja miksi oppilaat ylipäänsä halusivat leikkiä.
It seems that if children can choose their playmate, they prefer close friends that are the same sex.
Jos oppilailla on mahdollisuus valita, he yleensä valitsevatkin leikkiin läheisen, oman sukupuolensa edustajan.
Material was collected from one class in metropolitan area school.
Aineisto hankittiin erään pääkaupunkiseudulla sijaitsevan koulun ensimmäiseltä luokalta, jolla oli 22 oppilasta.
In a context of this study play is meaningful for children and it gives them possibilities to spend time together.
Leikki onkin lapsille koulussa tärkeää, se tuo oppilaille iloa ja mahdollistaa yhdessäolon.
Children also liked to play in school and play was motivated by their interests, the fun in it and the fact the got spend time with other children.
Oppilaiden motivaatio leikkiä syntyi heitä kiinnostavista asioista, leikin hauskuudesta ja siitä, että oppilaat saivat toimia vertaisryhmässään.
Children chose to play with children that were the same sex as themselves and children that who were in the same class.
Tämän tutkimuksen perusteella oppilaat myös leikkivät yleensä samaa sukupuolta olevien, oman luokan oppilaiden kanssa.
Both the children's drawings about play and the interviews were used as materials of this study.
Haastattelut tehtiin teemahaastattelurunkoon pohjautuen, lapsille luontevassa järjestyksessä ja myös haastattelut toimivat osana aineistoa.
Half of the pupils were then interviewed based on pictures using theme interviews.
Piirrosten perusteella haastateltiin puolet luokan oppilaista (11 kappaletta).
These things affect the play and give children different possibilities to express play.
Erilaiset laitteet ja välineet, koulun päivärakenne ja muuttuvat sääolosuhteet antavatkin oppilaille erilaisia mahdollisuuksia leikkiin.
All the pupils took part of drawing assignment were the purpose was to draw a picture about play that they play in school.
Aineistona toimivat näiden oppilaiden piirrokset leikistä koulussa.
Children that took part of this study played in school surroundings agon, mimicry and ilinx plays.
Tässä tutkimuksessa oppilaat leikkivät kouluympäristössä kilpailu-, kuvittelu ja huimausleikkejä.
On the other hand, many studies discuss concerns that teachers have regarding touching students.
Toisaalta monet tutkimukset kertovat huolista, joita opettajilla on liittyen oppilaiden koskettamiseen.
This study was a qualitative study, and I applied phenomenography study's analysis model in the analysis.
Tutkimukseni oli laadullinen tutkimus, ja aineiston analyysissa sovelsin fenomenografisen tutkimuksen analyysimallia.
Thus, touching should also be a part of school life in interaction between a teacher and a student.
Koskettaminen kuuluu näin myös kouluun osana opettajan ja oppilaan välistä vuorovaikutusta.
Phenomenography is based on different kinds of ways of understanding the same phenomenon: therefore I observed primary school teachers' different views about touching in school.
Fenomenografiassa lähtökohtana ovat erilaiset tavat käsittää sama ilmiö: tarkastelin siis luokanopettajien erilaisia tapoja käsittää koskettaminen koulussa.
The factors that influence teacher's decision to touch are the norms of society and community, context of the situation in which touching occurs, teacher's own touching history, characteristics regarding a student, instructions or pedagogical freedom, and conscious decision making or spontaneous action.
Opettajien koskettamiseen vaikuttavia tekijöitä aineistoni perusteella olivat yhteiskunnan ja yhteisön normit, koskettamisen tilannekontekstit, opettajan oma kosketushistoria, oppilaisiin liittyvät piirteet, ohjeistukset tai pedagoginen vapaus sekä tietoinen päätöksenteko tai spontaani toiminta.
Touching is an essential part of human life and well-being: touch is a way of communicating in human interaction, and touching has positive influence on growth and development of a child.
Koskettaminen ja kosketetuksi tuleminen ovat olennainen osa ihmisten elämää ja hyvinvointia: kosketus toimii viestintävälineenä ihmisten välisessä vuorovaikutuksessa, ja kosketus edistää lapsen kasvua ja kehitystä.
The purpose of this study is to enhance understanding of touching in schools.
Tutkimustehtävänä tässä tutkimuksessa on siis lisätä ymmärrystä koulussa tapahtuvasta koskettamisesta.
In this study, the aim was to discuss primary school teachers' attitudes towards touching as a pedagogical tool: is it allowed to touch children, do teachers want to touch in the first place, in what kind of situations do teachers touch, and how is touching discussed in schools.
Tässä tutkimuksessa oli tavoitteena kuvata luokanopettajien suhtautumista koskettamiseen pedagogisena keinona: saako oppilaita koskettaa, haluavatko opettajat koskettaa ylipäätään, millaisissa tilanteissa koskettamista tapahtuu, ja miten kouluissa puhutaan koskettamisesta.
As a summary for these results, there was formed five different roles for teachers as touchers: teacher as an educator, as a communicator, as a restrictor, as an avoider, and as a victim.
Näiden tulosten yhteenvetona opettajille rakentui viisi eri abstraktia roolia koskettajana: opettaja kasvattajana, viestijänä, rajoittajana, välttelijänä sekä uhrina.
The research data was gathered by interviewing six class room teachers, and I applied theme interview in the interview.
Hankin aineistoni haastattelemalla kuutta luokanopettajaa, ja sovelsin haastattelussa puolistrukturoidun teemahaastattelun menetelmää.
Primary school teachers associated six different meanings with touching: touching as natural and common thing; as a tool for calming and guiding; as caring; as a worry; as an object of avoiding; and as restricting.
Luokanopettajat liittivät koskettamiseen kuusi eri merkitystä: koskettaminen luonnollisena ja arkisena asiana, koskettaminen rauhoittamisen ja ohjaamisen välineenä, koskettaminen välittämisenä, koskettaminen huolenaiheena, koskettaminen välttämisen kohteena ja koskettaminen rajoittamisena.
Even though the results cannot be generalized to apply every primary school teacher, the results imply possible ways of comprehending touching as a pedagogical tool.
Vaikka tulokset eivät ole yleistettävissä koskemaan kaikkia luokanopettajia, ne kertovat niistä mahdollisista suhtautumistavoista, joita opettajilla voi olla liittyen koskettamiseen.
An exploration on primary school teachers' attitudes towards using physical touch in teaching
Luokanopettajien suhtautuminen kosketukseen pedagogisena keinona
These can advance the wellbeing of a participant in many ways
Nämä voivat edistää osallistujan hyvinvointia monella eri tavalla.
Interviewed were, one participant, one producer, one museum lecturer, two culture producers and a director of an art house.
Haastatteluihin osallistui yksi osallistuja, yksi tuottaja, yksi museolehtori, kaksi kulttuurintuottajaa sekä taidetalon johtaja.
A good workshop is possible when goals are known and thought out with care.
Hyvä työpaja mahdollistuu, kun tavoitteet tiedostetaan ja pohditaan harkiten.
Functionality, Do It Yourself mentality is being made use of in many ways.
Toiminnallisuutta, itse tekemistä hyödynnetään monin eri tavoin.
Development of creativity is possible in workshops and can be woken up when the facility, materials, atmosphere and of course instructions are supporting creativity.
Luovuuden kehittyminen on työpajoissa mahdollista ja voidaan herättää, kun fasiliteetit, kuten tila, materiaalit, tunnelma ja tietenkin ohjaus on luovuuteen tukevaa.
The interviews were held four times and 6 people were interviewed in total.
Teemahaastatteluita järjestettiin neljä kertaa ja niihin osallistui yhteensä kuusi henkilöä.
Craft workshops and workshop events have become more common in our society.
Käsityölliset työpajat ja työpajatapahtumat ovat yleistyneet ilmiömäisesti yhteiskunnassamme.
Workshops are being held from many different points of views and they can have different goals at their base.
Työpajoja on järjestetty monenlaisista lähtökohdista ja niillä voi olla erilaisia tavoitteita taustalla.
Workshop- inspirer of creative making and learning
Työpaja- luovan tekemisen ja oppimisen innoittaja
The questionary was open to the public for one month from which 59 answers where gathered.
Verkkokysely oli julkisena yhden kuukauden ja vastauksia kertyi 59 kappaletta.
The study concludes, that workshops are functional and their interaction is ongoing in real time.
Tutkimuksen tulos osoittaa, että työpajat ovat toiminnallisia ja niiden vuorovaikutus on reaaliaikaista.
Craft workshops can work also as a means of learning and give its participants sensations of success and social interactions.
Käsityölliset työpajat voivat toimia myös oppimisen keinona sekä antaa osallistujille onnistumisen kokemuksia, sosiaalisia- ja vuorovaikutuskokemuksia.
The internet questionnaires answers were analysed statistically and the open questions and interviews by content analysis.
Verkkokyselyn suljetut kysymykset analysoitiin tilastollisesti ja kyselyn avoimet kysymykset sekä haastattelut sisällönanalyysillä.
In the second phase of the study data was collected with half structured theme interviews.
Tutkimuksen toisessa vaiheessa aineistoa kerättiin puolistrukturoidun teemahaastatteluiden avulla.
The study's research method was research interview.
Tutkimus on tutkimusmenetelmältään tutkimushaastattelu.
The questionnaire had common questions and questions where one can give their own view.
Verkkokyselyssä oli yhteisiä kysymyksiä, sekä kysymyksiä, jossa vastaaja valitsi oman näkökulmansa.
Different views were attempted to include in the theme interviews also.
Myös teemahaastatteluissa eri näkökulmat pyrittiin tuomaan esiin.
The goal of this study was to examine different kinds of open workshops and to look at workshops from different angles.
Tutkimuksen tavoitteena oli tutkia erilaisia avoimia työpajoja eri näkökulmista.
People for the interviews were gathered through the questionnaire and through direct contact.
Haastateltavia kerättiin verkkokyselyn kautta, mutta myös suorilla yhteydenotoilla.
In the first phase of the study data was collected with an internet questionnaire.
Tutkimuksen ensimmäisessä vaiheessa aineistoa kerättiin verkkokyselyn avulla.
Collection of data was done in two different methods and analysed by Grounded theory.
Aineistonkeruu toteutettiin kaksimenetelmäisenä ja se analysointiin Grounded teorian mukaisesti.
There were three points of views observed: Participants, instructors/organisers and customers.
Tutkimuksessa huomioitiin kolme näkökulmaa: 1.osallistujat, 2.tilaajat sekä 3. tuottajat ja järjestäjät.
The objective was also to study what makes a good workshop and what goes in to planning one and to see how creative learning shows in workshops and how it can be supported.
Tutkimuksen tavoitteena oli myös tutkia, millainen on hyvä työpaja ja mitä sen suunnittelussa tulee huomioida.
The saturation point between both data sets was looked at.
Molempien aineistojen välillä sekä niiden kesken pyrittiin löytämään saturaatio piste.
Different angles of the data where compared through Grounded theory.
Aineistojen eri näkökulmia vertailtiin Grounded teorian mukaisesti.
The semi-structured personal interviews were conducted in May 2017.
Yksilöhaastattelut olivat puolistrukturoituja teemahaastatteluja, jotka pidettiin toukokuussa 2017.
The contents were analyzed using theory-driven content analysis methods.
Aineisto analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin keinoin.
Still teachers need support and don't want to left alone dealing with difficult cases.
Kuitenkin opettajat kaipaavat asiassa tukea eivätkä halua joutua yksin selviytymään vaikeista kiusaamistapauksista.
Teachers usually found their preparedness for intervening in bullying good, although restrictive factors were also present.
Opettajat kokivat yleisesti ottaen omat valmiudet puuttua kiusaamiseen hyviksi vaikka rajoittavia tekijöitäkin löytyi.
They had identified many types of bullying, indirect and verbal bullying being more common than direct or physical.
He olivat havainneet hyvin monenlaista kiusaamista, mutta psyykkinen ja epäsuora kiusaaminen olivat yleisempiä kuin fyysinen ja suora kiusaaminen.
Classroom-level methods were found to be more effective than school-level and they were also used more often.
Luokkatason toimenpiteet koettiin koulutason toimenpiteitä toimivammiksi ja niitä myös käytettiin enemmän.
Qualitative research methods were used in this thesis.
Tutkimus toteutettiin laadullisin tutkimusmenetelmin.
The purpose of this thesis is to present a teacher's perspective on school bullying.
Tämän tutkielman tarkoituksena oli tuoda esille luokanopettajien näkökulmaa koulukiusaamiseen.
The goal was to examine different methods to identify or intervene in bullying and to study teachers' perceptions of their preparedness and need of support for intervening in bullying.
Tavoitteena oli tutkia koulukiusaamisen havaitsemiseen ja puuttumiseen liittyviä tekijöitä sekä selvittää luokanopettajien kokemia valmiuksia ja tuen tarvetta koulukiusaamiseen puuttumisessa.
Bullying has been a common topic of discussion lately, with especially school bullying appearing a lot in the media.
Koulukiusaaminen on hyvin ajankohtainen ja paljon myös mediassa esillä ollut aihe koulumaailmaan liittyen.
Different anti-bullying campaigns like KiVa School were found effective.
Erilaiset kiusaamisen vastaiset ohjelmat, erityisesti KiVa Koulu, koettiin hyödyllisiksi.
According to the results, the interviewees' definition of bullying was research-based.
Tulosten mukaan haastatelluilla luokanopettajillla oli tutkimukseen perustuva käsitys koulukiusaamisen määritelmästä.
In many cases, bullying came to light when clear signs in the victim could be identified or via a direct confession.
Kiusaaminen tuli ilmi usein kiusatussa huomattujen muutosten kautta tai suoran kertomisen avulla.
Six different teachers were interviewed around the Helsinki area.
Tutkimusaineisto kerättiin haastattelemalla kuutta pääkaupunkinseudulla työskentelevää luokanopettajaa.
Especially, when the bullying also continued outside school, intervention was found to be difficult.
Erityisesti kiusaamisen laajenemisen koulun ulkopuolelle koettiin heikentävän mahdollisuuksia puuttua kiusaamiseen.
Based on the results teachers are prepared to combat bullying and knowledgeable about different intervention methods.
Tutkimuksen perusteella voidaan todeta opettajien olevan hyvin tietoisia koulukiusaamisesta ja siihen puuttumisen keinoista.
The interviewees felt additional training and collegial support were useful when dealing with bullying cases.
Opettajat kokivat tarvitsevansa koulukiusaamisen käsittelyyn erityisesti kollegiaalista tukea sekä täydennyskoulutusta.
A teacher's perspective on school bullying and intervention methods
Koulukiusaaminen ja siihen puuttuminen luokanopettajan näkökulmasta
This study was carried out by using qualitative methods.
Tämä tutkimus toteutettiin laadullisin menetelmin.
The data consisted of 20 narratives, which were analyzed by means of content analysis.
Aineisto koostui 20 narratiivista, jotka analysointiin sisällönanalyysin keinoin.
They felt their involvement personally and mainly through their own children, but things were also felt to have an impact on other parents and families.
Vanhemmat kokivat osallisuuden henkilökohtaisesti ja lähinnä oman lapsen kautta, mutta asioilla koettiin olevan vaikutusta myös muihin vanhempiin ja perheisiin.
The involvement of parents in early childhood education needs, above all, an appreciative and safe environment.
Vanhempien osallisuus varhaiskasvatuksessa tarvitsee toteutuakseen ennen kaikkea arvostavan ja turvallisen ilmapiirin.
It is important for early childhood professionals to recognize the features of genuine involvement, not forgetting the sharing of authority and responsibility with parents.
Varhaiskasvatuksen ammattilaisten on tärkeää tiedostaa aidon osallisuuden tunnusmerkit, unohtamatta vallan ja vastuun jakamista myös vanhempien suuntaan.
Parents' experience of involvement in early childhood education
Vanhempien kokemuksia osallisuudesta varhaiskasvatuksessa
In addition, it is important for professionals to maintain the good interaction skills in constantly changing circumstances.
Lisäksi ammattilaisten hyvien vuorovaikutustaitojen ylläpito alati muuttuvissa olosuhteissa on osallisuuden toteutumisen kannalta erityisen merkityksellistä.
Based on the research data, parents felt involved in various conversation and interaction situations.
Aineiston perusteella vanhemmat kokivat osallisuutta erilaisissa keskustelu- ja vuorovaikutustilanteissa.
The participants were from both Finnish and multicultural backgrounds; from two different kindergartens.
Tutkimukseen osallistui sekä suomalaisen että monikulttuurisen taustan omaavia vanhempia kahdesta eri päiväkodista.
This study describes what kind of involvement is experienced by parents in early childhood education and what issues in early childhood education build up parents' involvement.
Tässä tutkimuksessa kuvataan minkälaista osallisuutta vanhemmat kokevat varhaiskasvatuksessa ja mitkä asiat varhaiskasvatuksessa rakentavat vanhempien osallisuutta.
The results of the study showed that parental involvement in childhood education is based on their access to information, mutual appreciation, the staff's attitude and self-interest.
Tutkimuksen tulokset kertoivat, että vanhempien osallisuus varhaiskasvatuksessa rakentuu tiedon saannin, molemminpuolisen arvostuksen, henkilökunnan asenteen ja vanhempien oman aktiivisuuden kautta.
The research data was collected from parents with children in early childhood education in the form of narrative.
Tutkimuksen aineisto kerättiin suoraan varhaiskasvatuksen asiakasperheiden vanhemmilta kertomuksen (narratiivin) muodossa.
The purpose of this study was to find out what kind of experiences parents have about their personal involvement in early childhood education and in this way to get the information needed that will improve opportunities for successful and better-quality involvement of parents.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää vanhempien osallisuuden kokemuksia ja näin saada tietoa, jolla mahdollisuudet onnistuneeseen ja laadukkaaseen osallisuuteen paranevat.
The diversity and large range of families affects involvement in early childhood education.
Perheiden ja vanhempien monimuotoisuus vaikuttaa varhaiskasvatuksessa toteutuvaan osallisuuteen.
On the other hand, the multiplicity of involvement has brought up many levels for involvement activity.
Toisaalta osallisuuden monitulkintaisuus on tuonut mukanaan laadullisesti monen tasoista osallisuutta.
Open and continuous interaction between the parent and the kindergarten, as well as activities of everyday life are of great importance in parental involvement.
Avoimella ja jatkuvalla vuorovaikutuksella sekä arjen pienillä teoilla oli suuri merkitys vanhempien kokemaan osallisuuteen.
Participation in a context of early childhood education has been an object of development for decades.
Niin kuin koko yhteiskunnassa, osallisuus on myös varhaiskasvatuksen kontekstissa ollut pitkään kehittämisen kohde.
The new law for Early Childhood Education and the norms that have been set for early childhood education have given clear goals for the involvement of children and parents from now on.
Uusi varhaiskasvatuslaki ja varhaiskasvatustoimintaa normittavat perusteet ovat asettaneet niin lasten kuin vanhempien osallisuustoiminnalle selkeitä tavoitteita, jotka on otettava varhaiskasvatuksen toiminnassa jatkossa huomioon.
The different interpretations of involvement have provided several kinds of activity in the society.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet osallisuus-käsitteen monimuotoisuuden, mikä on luonut osallisuustoiminnalle yhteiskunnassa monitasoiset mahdollisuudet.
The material was collected in 2011.
Aineisto on kerätty vuonna 2011.
Subsequently, the material was combined with the SPSS statistics program.
Tämän jälkeen aineistot yhdistettiin SPSS -tilasto-ohjelmalla.
Subsequent intergroup averages were examined by variance analysis and differences between genders by t-test.
Tämän jälkeen ryhmien välisiä keskiarvoja tarkasteltiin varianssianalyysilla ja sukupuolten välisiä eroja t-testillä.
Ethics of professions : the ethical sensitivity of teachers and financial business
Ammattien etiikka : opettajien ja rahoitusalalla työskentelevien eettinen sensitiivisyys
Reference material from the teachers was obtained from the University of Helsinki research group (Kuusisto Elina, Tirri Kirsi).
Vertailuaineisto opettajista saatiin Helsingin yliopiston tutkimusryhmältä (Kuusisto Elina, Tirri Kirsi).
The students got the highest average in only one area.
Opiskelijat saivat korkeimman keskiarvon ainoastaan yhdellä osa-alueella.
All students were at the beginning of their studies at the material collection stage and studied at the University of Helsinki.
Kaikki opettajaopiskelijat olivat aineistonkeruuhetkellä opintojensa alkuvaiheessa ja opiskelivat Helsingin yliopistossa.
The study also investigated whether differences between the sexes exist in ethical sensitivity.
Tutkimuksessa selvitettiin myös, onko sukupuolten välillä eroja eettisessä sensitiivisyydessä.
The purpose of the study was to find out how ethically sensitive teachers, teacher students and financial people themselves are evaluating and whether there are differences between these groups in ethical sensitivity.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, kuinka eettisesti sensitiiviseksi opettajat, opettajaopiskelijat ja rahoitusalalla työskentelevät henkilöt itsensä arvioivat ja onko näiden ryhmien välillä eroja eettisessä sensitiivisyydessä.
After Darcia Narvaez's (2001) operative concept of ethical sensitivity in seven different areas, Kirsi Tirri and Petri Nokelainen (2007, 2011) have developed a meter of ethical sensitivity in their own research.
Darcia Narvaezin (2001) operationalisoitua eettisen sensitiivisyyden käsite seitsemään eri osa-alueeseen, ovat Kirsi Tirri ja Petri Nokelainen (2007, 2011) kehittäneet omassa tutkimuksessaan mittarin, jolla eettistä sensitiivisyyttä voidaan mitata.