natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Things learned and taught in an artist’s work, such as sketching and acceptance of the space of betweenness, become a part of the teacher’s professional skills.
Taiteilijan työssä koetut ja opitut asiat kuten luonnostelu ja kokemus välitilasta ovat osa opettajan ammattitaitoa.
The research fosters understanding about the education of fine arts and artistic work.
Tutkimuksella edistetään kuvataiteilijan koulutuksen ja taiteellisen työn ymmärrystä.
From an artist-teacher’s perspective, I research the relationship between artistic work and the process of becoming an artist.
Tutkin väitöskirjassani taiteilija-opettajan näkökulmasta taiteellisen työskentelyn ja kuvataiteilijaksi kehittymisen yhteyttä.
In artistic work, a space is created for something that is still taking shape.
Esitän, että taiteellisessa työssä luodaan valmiiden teosten lisäksi tilaa sille, mitä on vasta muotoutumassa.
The study aims to show that it is important to incorporate pedagogical changes in the tradition of the fine arts education.
Tutkimuksella halutaan osoittaa, että kuvataiteilijan koulutuksen kehittämisessä on tärkeää liittää pedagogiset muutokset kuvataiteilijan koulutukseen traditioon ja pohtia pikemminkin kysymystä "miten opetetaan" kuin "mitä opetetaan".
Verbalizing the artwork and the studio talks are seen as a strengthening factor in constructing a professional image of the artist that is in constant change.
Taiteellisen työn esittäminen sanoin ja työhuonekeskustelut vahvistavat tekijänä kuvataiteilijaksi kehittymistä.
As I see it, such a space is particularly relevant in the teaching of artists.
Teoksissa ja teosten äärellä syntyvän mentaalisen välitilan jakaminen on taiteilijoiden opetuksessa erityisen merkityksellistä.
The student’s artistic work and the studio discussions about the work are central in teaching, guidance and learning.
Opettamisessa, ohjaamisessa ja oppimisessa on keskeistä opiskelijan taiteellinen työ ja sen äärellä käydyt työhuonekeskustelut.
Energy efficiency possibilities in the food industry
Elintarviketuotantolaitoksen energiansäästömahdollisuuksia
Sufficient expertise, careful planning and the importance of collaboration were perceived valuable.
Riittävä tietotaito, huolellinen suunnittelu sekä yhteistyön merkitys nähtiin merkittäviksi.
Success factors for IT migration projects
IT muuttoprojektien menestystekijät
These are rare projects that have not been studied previously.
Tällaisia harvinaisia projekteja ei ole aikaisemmin juuri tutkittu.
The research material was collected from eight interviewees.
Tutkimusmateriaali kerättiin kahdeksalta haastateltavalta.
Main area is project success that is approached from several angles.
Ydinalue on projektin menestys, jota lähestytään useista eri näkökulmista.
However success or failure of such a project can significantly affect the participants' future business position.
Tällaisen muuttoprojektin onnistuminen tai epäonnistuminen voi kuitenkin suuresti vaikuttaa projektiin osallistuvien yritysten liiketoiminnalliseen asemaan.
IT migration projects conducted in a complex stakeholder setting and critical information system are both challenging and critical for the system owner and supplier stakeholders.
Monimutkaisessa sidosryhmäverkossa kriittiselle tietojärjestelmälle tehdyt muuttoprojektit ovat sekä haastavia että kriittisen tärkeitä tietojärjestelmän omistajalle sekä projektiin osallistuville järjestelmätoimittajille.
The empirical study was conducted as a case study for three case projects.
Empiirinen tutkimus tehtiin tapaustutkimuksena kolmelle projektille.
Usually a few interview sessions were held per person.
Tyypillisesti haastatteluja oli muutamia jokaista haastateltavaa kohden.
This research consists of one key literature area and two supporting areas.
Tämän tutkimuksen viitekehys koostuu yhdestä ydinalueesta sekä kahdesta sitä tukevasta alueesta.
The study revealed five success factors that could be associated with this type of projects.
Tutkimus paljasti viisi menestystekijää, jotka voitiin liittää tutkittuun projektityyppiin.
The objective was to find success factors that are specific to the studied project type.
Tavoitteena oli saada selville tutkitulle projektityypille yleisiä menestystekijöitä.
The supporting areas are migration of legacy information systems and stakeholder analysis.
Lisäksi on käsitelty ikääntyneitä tietojärjestelmiä sekä sidosryhmäanalyysiä.
Feasibility Study of The CRP Rudder
CRP-peräsimen kannattavuustutkimus
The system is used for managing, controlling, planning and reporting of agricultural subsidies.
Rekisterin tietoja käytetään maataloustukien hallinnoinnin, valvonnan, suunnittelun ja raportoinnin tukena.
The error of the parcel area is now on the average 2,6 % (1999: 2,8 %) and accuracy of the parcel border 1,8 m (1999: 1,9 m).
Pinta-alavirhe on vanhoilla referensseillä nyt keskimäärin 2,6 % (v. 1999: 2,8 %) lohkon alasta ja rajan virhe (RMSE) 1,8 m (v. 1999: 1,9 m).
From the results of this work we can draw the conclusion that FLPIS accuracy has slightly improved in ten years.
Tuloksista on todettavissa, että peltolohkorekisterin tarkkuus on parantunut hieman reilussa kymmenessä vuodessa.
The work was done in the Finnish Geodetic Institute in commission for the Finnish Agency for Rural Affairs.
Tämä työ tehtiin Geodeettisella laitoksella Maaseutuviraston toimiessa töiden tilaajana.
The accuracy study of the FLPIS is done as a follow-up study of LPIS studies done in 1998 and 1999.
Suomen peltolohkorekisterin tarkkuustutkimus tehtiin jatkotutkimuksena vuosien 1998 ja 1999 peltolohkorekisterin tarkkuustutkimuksille.
The most significant issues affecting to the accuracy of the FLPIS are accuracy and precision of an orthophoto and orthophoto digitization.
Peltolohkorekisterin tarkkuuteen eniten vaikuttavia tekijöitä ovat ortokuvien ja ortokuvadigitoinnin tarkkuus.
Parcels of the register are updated mainly with orthophoto digitization.
Peltolohkorekisterin lohkot päivitetään pääosin ortokuvadigitoinnein.
Accuracy, precision and quality of the Finnish Land Parcel Identification System
Peltolohkorekisterin tarkkuus ja laatu
The quality of the register is controlled in every part of the production process and with the accuracy studies of the FLPIS.
Laatua valvotaan kaikissa peltolohkorekisterin tuotannon vaiheissa.
The objective of this master's thesis is to present initialization of a new Land Parcel Identification System Quality Assurance (LPIS QA) in European Union and some of its results of year 2010, carrying out of accuracy studies of the FLPIS and results from it and also to consider about issues affecting to accuracy or preciseness of LPIS.
Tässä työssä esitellään Suomen peltolohkorekisterin tarkkuustutkimuksen ja EU:n asettaman uuden laadunvalvonnan suoritusperiaatteet ja saadut tulokset sekä tarkastellaan peltolohkorekisterin tarkkuuteen vaikuttavia tekijöitä.
The obtained quality results indicated that the quality of the FLPIS is relatively good.
Nyt saatujen laatutulosten perusteella Suomen peltolohkorekisterin laatu täyttää vaatimukset.
The Finnish Land Parcel Identification System (FLPIS) is managed by the Finnish Agency for Rural Affairs.
Peltolohkorekisteri on Maaseutuviraston hallinnoima rekisteri, joka sisältää erilaisia paikkatietoja Suomen peltolohkoista.
In the first part of the thesis focus is on things like accuracy and precision and in measuring methods of land parcel.
Työn alkuosassa ennen näitä selvitetään mm. mikä on peltolohkorekisteri, mitä tarkoittaa tarkkuus ja kuinka peltolohkoja voidaan mitata ja minkälaisia koordinaatistoja tarvitaan.
The quality measures given by the Joint Research Center (JRC) are investigated with a small sample of reference land parcels which are digitized from the satellite orthophoto.
EU-laadunvalvonta tehtiin Euroopan unionin (EU) yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) ohjeistuksella.
Rationale of the EU-level LPIS QA is to find possible imperfections of different LPISs in different EU member states.
EU-laadunvalvontaa suoritetaan kaikissa peltolohkorekisteriä pitävissä EU-maissa.
Last one was studied with test measurements.
Peltolohkorekisterin laatu osoitetaan laatumittarein.
Yet more research about the subject is needed.
Aihe vaatii kuitenkin vielä lisätutkimusta.
There were five participants with a mean age of 85.
Osallistujia oli viisi ja heidän keski-ikänsä on 85.
The participants were pretty satisfied with their current communications.
He olivat melko tyytyväisiä nykyiseen kommunikointiinsa.
The objective is to produce from the chosen user group such information which could be used in the future projects.
Tavoitteena on tuottaa kohteeksi valitusta käyttäjäryhmästä sellaista tietoa, jota voidaan hyödyntää tulevissa projekteissa.
Interview sessions were conducted in the actual context at the homes of participants.
Haastattelusessiot toteutettiin aidossa käyttöympäristössä osallistujien kotona.
Communicator for Elderly People: A Study on User Needs
Kommunikaattori ikäihmisille; tutkimus käyttäjätarpeista
Three research methods have been used in this study: cultural probes, semi structured interviews and co-creation sessions.
Tutkimuksessa on käytetty kolmea tutkimusmenetelmää: kulttuuriluotaimia, puoli-strukturoitua haastattelua ja yhdessä luomis-sessioita.
The modern ICT could support the communications of the elderly.
Moderni tieto- ja viestintätekniikka voi tukea ikäihmisten kommunikointia.
The target group of the empirical part of this study is elderly women who are living alone and do not own a computer.
Diplomityön empiirisen vaiheen kohderyhmänä ovat naispuoliset ikäihmiset, jotka asuvat yksin ja jotka eivät omista tietokonetta.
The data was analysed with affinity diagrams.
Aineisto analysoitiin samankaltaisuusdiagrammien avulla.
This study addresses the context of use and the user needs relating to the social communications aspect of the concept.
Työssä tutkitaan käyttökontekstia ja käyttäjien tarpeita erityisesti konseptin kommunikaatio-ominaisuuksiin liittyen.
It was found out that the participants have preconceptions about computers.
Tuloksina löydettiin, että ikäihmisillä on ennakkoluuloja tietokoneita kohtaan.
Generally the elderly felt that they do not need a computer and they did not feel excluded.
Osallistujat eivät pääsääntöisesti uskoneet, että tietokoneista olisi hyötyä heille ja toisaalta he eivät myöskään uskoneet jäävänsä mistään paitsi.
The present thesis focuses on designing a communicator concept for the elderly.
Tämän diplomityön aiheena on kommunikaattorin konseptin kehittäminen ikäihmisille.
It can be concluded that in developing a communicator for the elderly, in addition to the features and usability, the question how preconceptions of the elderly can be overcome should be taken into account.
Osallistujat eivät olleet kiinnostuneita uusien ystävien löytämisestä vaan pikemminkin nykyisten suhteiden ylläpitämisestä Johtopäätöksenä todetaan, että ikäihmisille kehitettävässä kommunikaattorissa pitää käytettävyyden ja ominaisuuksien lisäksi ottaa huomioon se, miten ikäihmisten ennakkoluulot voidaan voittaa.
Automatic quality control of optical water quality sensors
Optisten vedenlaatusensorien automaattinen laadunvalvonta
However, this does not diminish the importance of automatic quality control, but encourages better method development for assessing its impact.
Tämä ei kuitenkaan vähennä automaattisten laadunvalvontatestien merkitystä, vaan kannustaa parempien menetelmien kehittämiseen niiden vaikutusten arvioimiseksi.
Due to large amount of data, manual quality control is no longer a viable option or results in unnecessary long delays in data distribution.
Datan suuren määrän takia manuaalinen laadunvalvonta ei ole enää mahdollinen vaihtoehto tai johtaisi tarpeettoman suuriin viiveisiin datan jakelussa.
However, many environmental observations systems still lack the necessary methods to validate data automatically or obtain information about its quality.
Silti edelleen monista ympäristön seurantajärjestelmistä puuttuu tarpeelliset menetelmät datan automaattiseen validointiin tai sen laadun arviointiin.
The focus of water quality monitoring has been shifting from the traditional sampling, laboratory analyses and simple data loggers to large-scale automatic sensor networks.
Vedenlaatumittausten painopiste on viime aikoina siirtynyt perinteisestä näytteenotosta, laboratorioanalyyseistä ja yksinkertaisista dataloggereista kohti laajoja automaattisia sensoriverkkoja.
The applied quality control tests did not have large effect on mean measurement uncertainty, but for individual measurement events the difference was occasionally important.
Sovelletuilla laadunvalvontatesteillä ei ollut suurta vaikutusta ainestojen mittausepävarmuuksien keskiarvoihin, mutta yksittäisten mittaustapahtumien kohdalla vaikutus oli paikoin tärkeä.
Test parameter optimization with Jaccard similarity coefficient was considered useful and it could be used when assessing the performance of automatic quality control tests in different scenarios.
Testiparametrien optimointi Jaccardin indeksin avulla todettiin kuitenkin hyödylliseksi ja tätä voisi käyttää apuna automaattisten testien käyttökelpoisuuden arvioimiseksi erilaisissa mittausskenaarioissa.
The selection of quality control test parameters with Jaccard similarity coefficient was also tested.
Työssä testattiin myös laadunvalvontatestien parametrien valintaa Jaccardin indeksin avulla.
In this study the literature on different automatic quality control tests was reviewed and a set of quality control tests was implemented for oceanographical observation data.
Tässä työssä tehtiin automaattisiin laadunvalvontatesteihin liittyvä kirjallisuuskatsaus ja sen pohjalta oseanografiselle havaintoaineistolle toteutettiin automaattinen laadunvalvonta.
There is much room for improvement, especially in determination of measurement uncertainty for automatic sensor data.
Etenkin mittausepävarmuuden määrittämisessä automaattiselle sensoridatalle on vielä paljon kehitettävää.
A simple measurement uncertainty estimation was also conducted and the effect of quality control on both measurement uncertainty and linear regression models was assessed.
Laadunvalvontatestien toimivuutta arvioitiin tarkastelemalla muutoksia mittausepävarmuudessa ja lineaarisissa regressiomalleissa.
In addition, in one case the air overpressure was measured.
Lisäksi yhdessä tapauksessa mitattiin vuoto-osaston ilmatilan ylipainetta.
The largest case included two watertight compartments.
Laajin tapaus käsitti kaksi vesitiivistä osastoa.
In the reference literature some recommendation to estimate these parameters can be found but the exact values are often not known.
Alan kirjallisuudessa on esitetty joitakin suosituksia näiden parametrien määrittämiseksi, mutta tarkkoja arvoja ei usein tunneta.
The IMO Resolution MSC.245 (83) was confirmed to be a good approach to calculate discharge coefficients for air pipes.
IMO Resolution MSC.245(83):n antamia ohjeita virtaushäviökertoimen määrittämiseksi ilmaputkissa voidaan pitää hyvänä lähtökohtana.
With the optimized parameters the results were in most cases very close to the measured results.
Optimoiduilla arvoilla saadut tulokset olivat useimmissa tapauksissa hyvin lähellä mitattuja.
The heel and the trim angle of the vessel, water levels, and flow speeds inside the vessel were measured constantly.
Aluksen kallistuma ja trimmi, sekä sisään vuotaneen veden pinnankorkeus ja vuotoveden nopeus aluksen sisällä olivat jatkuvan mittauksen kohteena.
The effect of air compression was clearly demonstrated in the experiments.
Ilman kokoonpuristumisen vaikutukset olivat kokeissa selkeästi havaittavissa.
The experiments consisted of three different flooding cases.
Kokeissa tutkittiin kolmea eri vuototapausta.
The NAPA flooding simulation gave similar results compared to the measurements with both initial and optimized parameters.
NAPA flooding simulation -työkalu antoi samankaltaisia tuloksia mittaustuloksiin verrattuna sekä alkuperäisiä, että optimoituja arvoja käytettäessä.
The results obtained from experiments were compared with the results given by some basic calculations and with the results given by a simulation tool, NAPA flooding simulation.
Kokeista saatuja tuloksia verrattiin yksinkertaisten laskentamenetelmien antamiin tuloksiin sekä NAPA flooding simulation -simulointityökalun antamiin laskentatuloksiin.
The more reliable parameters should be used to confirm the accuracy of the results.
Luotettavampien lähtöparametrien käyttäminen on suositeltavaa tarkempien lopputulosten varmistamiseksi.
The first values were those initial ones presented in literature and the second values were manually selected, "optimized" values, according to simulation results.
Simuloinnissa käytettiin kaksia eri arvoja vuotoparametreille, joista ensimmäiset olivat kirjallisuudessa esitettyjä suositusarvoja ja toiset simulointitulosten perusteella manuaalisesti valittuja, "optimoituja" arvoja.
With the lost-buoyancy method the difference was somewhat bigger, probably due to some inaccuracies in the calculation parameters and simplifications of the method.
Menetetyn uppouman menetelmällä saadut tulokset erosivat jonkin verran mittaustuloksista, mikä aiheutui todennäköisesti epätarkkuuksista laskentaparametreissa sekä tapaukselle sopimattomien yksinkertaistusten käytöstä menetelmässä.
In this thesis, the phenomena affecting the flooding of a naval vessel was studied utilizing the results given by full-scale experiments and calculations.
Työssä tutkittiin sota-aluksen vuototapahtumaan liittyviä ilmiöitä täysmittakaavakokeiden ja laskentamenetelmien antamien tulosten perusteella.
According to the calculations, the initial flooding calculation parameters can be used to achieve at least rough estimates of the flooding process.
Simulointituloksista voidaan päätellä, että kirjallisuudessa esitettyjä laskennan lähtöparametreja käytettäessä saadaan lähtökohtaisesti karkeita arvioita vuotoprosessin kulusta.
The flooding calculation for a vessel includes parameters, such as room permeability and discharge coefficient of an opening, that vary for each case.
Vuodon laskennassa tarvittavat parametrit, kuten tilan permeabiliteetti ja aukon virtaushäviökerroin, vaihtelevat usein tapauskohtaisesti.
The basic calculations gave good correspondence to the measured final heel angle of the vessel when the added weight method was used.
Yksinkertaiset laskentamenetelmät antoivat yhteneviä tuloksia mittaustulosten kanssa käytettäessä lisätyn massan menetelmää.
Thus, it is advised to take the air compression into consideration when flooding includes rooms where noticeable air compression can take place.
Vuototapauksissa, joissa huomattavaa ilman kokoonpuristumista saattaa tapahtua, on se suositeltavaa ottaa huomioon.
Production of endo-1,4-Beeta-glucanase and xylanase with immobilized Trichoderma reesei
Endo-1,4-Beeta-glukanaasin ja ksylanaasin tuottaminen immobilisoidulla Trichoderma reesei-homeella
Suitability of multistage swirl concentrator to separation of suspended solids in wastewaters of pulp and paper industry
Monivaiheisen pyörreselkeyttimen soveltuvuus kiintoaineen erotukseen puunjalostusteollisuuden jätevesistä
The variation between individual projects is high.
Vaihtelu on suurta eri projekteissa.
Average full-load-hours are 2600 – 2800, which is higher than the global average.
Huipunkäyttöajat ovat keskimäärin 2600 – 2800 tuntia ja siten hieman globaalia keskiarvoa korkeammat.
Cheapest projects cost 45 €/MWh and the most expensive ones 90 €/MWh.
Edullisimmat hankkeet toteutuvat noin 45 €/MWh ja kalleimmat noin 90 €/MWh kustannuksilla.
Wind power production capacity has grown substantially in Finland and around the world.
Tuulivoiman tuotantokapasiteetti on kasvanut merkittävästi Suomessa ja maailmalla.
Technological learning, new innovations and their spreading enhance technological development and decrease the costs of wind power, which should be taken into consideration in the planning of new subsidy mechanisms.
Teknologinen oppiminen, uudet innovaatiot ja niiden leviäminen edistävät tuulivoiman teknologista kehitystä ja laskevat ajan myötä sen kustannuksia, mikä tulisi ottaa huomioon esimerkiksi uusien tukijärjestelmien suunnittelussa.
Learning and technological development of wind power
Tuulivoiman oppiminen ja teknologinen kehitys
The study method is a literature review, where also current and future costs of wind power are examined.
Näihin perehdytään kirjallisuuskatsauksella, jossa myös tarkastellaan tutkimuksia tuulivoiman tämänhetkisistä ja tulevaisuuden kustannuksista.
Technological learning is analyzed from the perspective of learning-by-doing, learning-by-searching and learning-by-interacting.
Teknologiseen oppimiseen perehdytään tekemällä oppimisen, tutkimalla oppimisen ja vuorovaikuttamalla oppimisen näkökulmasta.
Various subsidy mechanisms have been in use in Finland and other countries, because the costs of wind power have been high compared to other technologies.
Tuulivoimaa on Suomessa ja useissa muissa maissa tuettu erilaisilla tukijärjestelmillä, koska sen kustannukset ovat olleet korkeita verrattuna muihin teknologioihin.
Wind power related innovations have increased substantially due to international climate agreements and public research and development expenditures.
Tuulivoiman innovaatioiden määrä on kasvanut erityisesti ilmastosopimusten ja julkisten tutkimus- ja kehitystukien seurauksena.
Empirical results show that the average LCOE of wind power in Finland is 60-70 €/MWh, which is close to results from earlier studies around the world.
Empiirisen osan tulosten mukaan Suomessa tuulivoiman keskimääräinen tuotantokustannus on 60-70 €/MWh, mikä on lähellä muita alan tutkimusten tuloksia.
Knowledge spillovers have been present between firms and numerous especially inside the wind power industry.
Tiedon läikkyminen on ollut voimakasta yritysten välillä ja tapahtunut pääsääntöisesti tuulivoimateollisuuden sisäisesti.
The results of the literature review show that the costs of wind power have decreased significantly due to technological learning around the world.
Kirjallisuuskatsauksessa havaittiin tuulivoiman kustannusten laskeneen merkittävästi teknologisen oppimisen seurauksena ympäri maailman.
In the empirical part, costs of wind power plants installed in Finland in 2011 – 2015 are calculated based on data acquired from SATU-system.
Työn empiirisessä osassa lasketaan Suomessa vuonna 2011 – 2015 asennettujen tuulivoimaloiden investointikustannukset, tuotantokustannukset ja huipunkäyttöajat SATU-järjestelmän aineiston perusteella.
Innovations and knowledge spillovers are analyzed through patent data.
Innovaatioiden syntyä ja leviämistä tutkitaan patenttiaineiston avulla.
In the future, costs will decrease even more.
Vuoteen 2030 mennessä kustannusten odotetaan laskevan edelleen jopa 33 prosenttia.
The future costs of wind power can be expected to decrease and full-load-hours increase also in Finland.
Myös Suomessa voidaan odottaa kustannusten laskevan ja huipunkäyttöaikojen kasvavan tulevaisuudessa.
This study examines technological learning of onshore wind power around the world.
Tässä työssä tutkitaan maatuulivoiman teknologista oppimista maailmalla.
In addition, innovations and knowledge spillovers from wind power are examined.
Lisäksi tutkitaan tuulivoimaan liittyvien innovaatioiden syntyä ja leviämistä, eli tiedon läikkymistä.
Closing of pilot paper machine whitewater system
Koepaperikoneen vesikiertojen sulkeminen
Acid-catalysed epimerization of 1,3-disubstituted tetrahydro-beeta-carboline derivatives
1,3-Disubstituoitujen tetrahydro-beta-karboliinijohdannaisten happokatalysoitu epimerisointi
Mobile Internet Usage - Network Traffic Measurements
Mobiilin Internetin käyttö - verkon liikennemittaukset
Traditional Finnish media houses, social media sites, and Nokia are among the most popular content providers for web usage.
Perinteiset kotimaiset mediatalot, sosiaalisen median sivustot ja Nokia ovat suosituimpien web-sisällöntuottajien joukossa.
Furthermore, as mobile broadband prices have decreased and offered bandwidths increased, also the usage of mobile Internet has been increasing rapidly during the past couple of years.
Kun samaan aikaan mobiililaajakaistojen hinnat ovat laskeneet ja tarjotut kaistannopeudet kasvaneet, mobiilin Internetin käyttö on lisääntynyt nopeasti viimeisten parin vuoden aikana.