natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is interesting that in the country, which contains agglomeration of industry, taxes on the income of unskilled workers can be decreased without reducing the size of the public sector.
Tutkielmassa tarkasteltu malli tuottaa mielenkiintoisen tuloksen, jonka mukaan maassa, joka pitää hallussaan teollisuustuotannon ja koulutetun työvoiman keskittymän, suhteellisesti pienemmät verot kouluttamattoman työvoiman tuloille eivät välttämättä aiheuta julkisen sektorin supistumista.
In the agglomerated equilibrium, manufactured production and skilled workers are concentrated in one of the countries.
Tarkastellussa mallissa pitkän aikavälin tasapainotila saavutetaan joko kun teollisuustuotanto ja koulutettu työvoima ovat jakaantuneet maiden välillä (jakaantunut tasopainotila) tai kun teollisuustuotanto ja koulutettu työvoima ovat keskittyneet vain yhteen maahan (keskittynyt tasopainotila).
In the dispersed equilibrium, taxes on the income of skilled workers cannot be increased above some critical level without producing agglomeration of industry.
Kouluttamattoman työvoiman verotuksella ei kuitenkaan ole ratkaisevaa vaikutusta julkisen sektorin suuruuteen keskittyneessä tasapainotilassa.
The descriptive data indicates growth in social security expenses paid by the Finnish state, as well as rising unemployment rate, growing debt and sinking gross national product in the early 1990s.
Kuvaajat viittasivat Suomen valtion maksamien sosiaaliturvamenojen kasvuun, kasvaviin työttömyyslukuihin, lisääntyvään valtion velkaan, sekä kansantulon vähentymiseen 1990-luvun alussa.
The beginning of this paper is dedicated to describing macro-social and macroeconomic background issues as some of the factors that might have influenced the form of the Finnish welfare state.
Tämän tutkimuksen aluksi kuvataan makrososiologisia sekä makrotaloudellisia taustatekijöitä, jotka ovat voineet vaikuttaa suomalaisen hyvinvointivaltion muotoon.
During the 1990s, globalisation, severe recession and changing social values among several other factors have challenged the Finnish welfare state as it was during the transition between the 1980s and the 1990s.
1990-Luvun aikana muun muassa globalisaatio, ankara lama sekä muuttuvat yhteiskunnalliset arvot asettivat haasteita suomalaiselle hyvinvointivaltiolle siinä muodossa, kun se oli 1990-luvun vaihteessa.
Later on, descriptive statistics have been used with the purpose of tracing potential retrenchment of the welfare state expenses and to elaborate the background information.
Ensimmäisenä tutkimusmenetelmänä on käytetty kuvailevia tilastoja hyvinvointivaltion leikkausten jäljittämiseksi sekä taustatietojen syventämiseksi.
In order to see how the welfare state has developed and reacted to the internal and external changes in the 1990s and to see how diverse social groups have been treated within the Finnish social security system, institutional revisions in three social security programs have been viewed in a narrative study.
Hyvinvointivaltiota muokkaavien ulkoisten ja sisäisten tekijöiden vaikutuksen selvittämiseksi sekä erilaisten yhteiskunnallisten ryhmien kohtelun tarkkailemiseksi tässä tutkimuksessa on kuvattu kolmen sosiaalipoliittisen ohjelman hallinnollisia uudelleenjärjestelyjä 1990-luvun alusta vuosikymmenen lopulle.
Developments in these social security programs have been compared to some presumably significant background factors in order to see if they could have affected these revisions.
Näiden ohjelmien muutoksia on sittemmin alustavasti verrattu joihinkin aikaisemmin esiteltyihin hyvinvointivaltion mahdollisen uudelleenmuotoutumisen taustatekijöihin, jotta voitaisiin todeta, ovatko ne vaikuttaneet ohjelmissa havaittuihin muutoksiin.
The conclusions are that retrenchment on the institutional level can be observed, tendency seems to be towards more activating social policies, as well as that the traditional universality of the Finnish welfare state may be fading.
Tutkimustuloksia olivat sosiaalipoliittisten ohjelmien karsiminen, suuntaus kohti aktivoivaa sosiaalipolitiikkaa ja suomalaiselle hyvinvointivaltiolle tunnusomaisen universaalisuuden, eli kaikille kansalaisille yhtäläisten sosiaalipoliittisten etujen, orastava hiipuminen.
According to the same data, the national economy has recovered by the late 1990s, and social security expenses have mainly decreased simultaneously.
Sittemmin voitiin myös panna merkille kansantalouden elpyminen 1990-luvun loppupuolella.
The research period is 1879-1990.
Tutkimuksessa tarkastellaan vuosien 1879 ja 1990 välistä aikaa.
The majority of teachers and students in these fields are women.
Enemmistö sekä opettajista että opiskelijoista näillä koulutusaloilla on naisia.
Teachers have not reached the profession position at the end of the research period.
Opettajat eivät olleet saavuttaneet professioasemaa tarkastelujakson lopussa.
Research material consists of laws and degrees, which have defined the position and the work of teachers and the preparation documents of these statutes.
Tutkimusmateriaali koostuu niistä laeista ja asetuksista, jotka ovat säätäneet opettajan asemaa ja työtä sekä näiden valmisteluasiakirjoista.
At the end of the research period we have come to the situation, that the profession must define in a new way.
Tarkastelujakson lopussa on tultu kehitysvaiheeseen, jossa professiokäsite on määriteltävä uudella tavalla.
The monopoly position of teachers has increased but the autonomy position has decreased during the research period.
Opettajien monopoliasema on kasvanut tarkastelujakson aikana, mutta autonomia-asema on kaventunut.
This theory includes two dimensions: the monopoly and the autonomy of the vocation.
Teorian mukaan professio koostuu kahdesta dimensiosta: ammatin monopoli- ja autonomia-asema.
This study is by character history of sociology.
Tutkimus on sosiologista historiantutkimusta.
The aim of this study is to analyze the development of competence and the work contents of vocational teachers in three vocational education areas: home economics field, social field and care field.
Tutkimuksessa analysoidaan opettajan pätevyysvaatimusten ja työn sisällön kehitystä kolmella ammatillisen koulutuksen alueella: kotitalousala, sosiaaliala ja terveydenhuoltoala.
The theory of this study is based on neoweberian profession theory.
Tutkimuksen teoriana käytetään uusweberiläistä professioteoriaa.
Also teachers' own activity to advance their profession development has been minimal.
Myös opettajien oma aktiivisuus professioaseman saavuttamiseksi on ollut vähäistä.
Furthermore, this study also examines, how the government has promoted the profession development and how the teachers self have influenced on their profession development.
Tutkimuksessa tarkastellaan myös, miten valtiovalta on edistänyt professiokehitystä ja miten opettajat itse ovat vaikuttaneet professiokehitykseensä.
The goal of the vocation is also to achieve autonomy, because the competence having have a wide command to their work.
Ammatin harjoittajien pyrkimyksenä on myös saavuttaa autonomia-asema, sillä se takaa laajan päätäntävallan työssä.
The content of the work of vocational teachers makes it impossible to achieve profession position defined at neoweberian way.
Ammatillisen koulutuksen opettajan työn luonne on sellainen, että ammatin ei ole mahdollista saavuttaa professioasemaa, joka on määritelty uusweberiläisen teorian mukaan.
The government advanced the progress to reach the monopoly position but not the autonomy position.
Valtiovalta on tukenut monopoliaseman kehittymistä mutta ei autonomia-aseman kehittymistä.
This study examines also, how the development of vocational education and the development of society have been connected to the profession development of teachers.
Tutkimuksessa tarkastellaan myös, miten ammatillisen koulutuksen kehitys ja yhteiskuntakehitys ovat yhteydessä opettajan professiokehitykseen.
We can search reasons from the role of teachers' work, from the last birth of vocational education and from the development of society.
Syitä voidaan etsiä opettajan työn luonteesta, ammatillisen koulutuksen myöhäsyntyisyydestä ja yhteiskuntakehityksestä.
The neoweberian theory emphasis also the means to achieve monopoly.
Uusweberiläinen teoria korostaa myös niitä keinoja, joita käyttämällä ammatti voi saavuttaa professioaseman.
The goal of the vocation is to achieve monopoly, when the practising of the vocation is not possible without competence.
Ammatin harjoittajien pyrkimys on saavuttaa monopoliasema, jolloin muilla kuin tutkinnon suorittaneilla ei ole lupaa harjoittaa ammattia.
There has been many reasons, which have set limits to the profession development of teachers.
Useat syyt ovat vaikuttaneet siihen, että opettajat eivät ole saavuttaneet professioasemaa.
This study analyzes, how the profession development goes on and what is the terminal of the development.
Tutkimuksessa analysoidaan professiokehityksen etenemistä ja saavutettua professioasemaa.
Political confidence is in danger.
Vaaravyöhykkeessä on poliittinen luottamus.
Uncertainty and contingence are the basic concepts of this research.
Epävarmuus ja kontingenssi ovat tutkimuksen peruskäsitteitä.
The main claim is that the welfare state has to be undressed of excessive demands and of expectations it cannot fulfil.
Keskeinen teesi on, että ylimittaisten vaatimusten kohteeksi joutunut hyvinvointivaltio on maallistettava ja riisuttava odotuksista, joita se ei kykene täyttämään.
Contingency refers to a possibility to choose and to act differently.
Kontingenssi tarkoittaa valinnan ja toisin toimimisen mahdollisuutta.
The welfare state has not faced ideological enemies but instead a more and more complex world and the era of uncertainty.
Hyvinvointivaltio ei ole kohdannut aatteellista vihollista (uusliberalismi) vaan yhä monimutkaisemmaksi käyneen maailmaan, epävarmuuden ajan.
The study introduces three alternative concepts of policy: reflexive accountability, expansive and frustrated politics.
Siinä esitetään kolme mahdollista politiikkakäsitystä: tilivelvollinen, ekspansiivinen ja turhautunut.
This study examines what happens when the receipt of certainty confronts with the era of uncertainty.
Tutkimuksessa kysytään, mitä tapahtuu, kun varmuuden konsepti kohtaa epävarmuuden ajan.
Reflexive accountability refers to a restricted political responsibility in which global distribution of income, democratic dialogue, pragmatic creativity and contingency are emphasised.
Tilivelvollinen on rajatun poliittisen vastuun konseptio, jossa korostuvat globaalin tulonjaon, demokraattisen dialogin, pragmaattisen luovuuden ja kontingenssin (pelivaran) näkökohdat.
This research is guided by society-policy themes in which the uncertainty is accepted and the limits and content of the reflexive accountability of the welfare state is being analysed.
Tutkimusta kuljettaa yhteiskuntapoliittinen tematiikka, jossa hyväksytään epävarmuus ja aletaan pohtia hyvinvointivaltion tilivelvollisuuden rajoja ja sisältöä.
It is characterised by the volatility of global know-how intensive economy, difficulties in choosing between right and wrong and by the tendency to question the legitimacy of science.
Sitä karakterisoi globaalin tietotaidon talouden volatiliteetti, oikean ja väärän pohdinnan keskeneräisyys sekä tieteen kaikenkattavan legitimiteetin kyseenalaistaminen.
The expansive concept of policy, on the other hand, searches for solutions from rapid economic growth and expansive welfare state and social policies.
Ekspansiivinen politiikkakäsitys hakee ratkaisuja nopeasta talouskasvusta, laajenevasta hyvinvointivaltiosta ja yhteiskuntapolitiikan hallittavuuden virityksestä.
Beyond the welfare state - analysing the reflexive accountability
Kansankodin tuolla puolen - hyvinvointivaltion tilivelvollisuuden tarkastelua
The welfare state is seen as a receipt of certainty characterised by a wide political consensus.
Hyvinvointivaltio nähdään tutkimuksessa eräänlaisena varmuuden konseptina, johon liittyy laaja poliittinen konsensus suorastaan reformikilvan tunnuksin.
The starting points of this study are the great Finnish depression, the turning point in the 20th century, and the anxiety and uncertainty concerning future adjustment of the welfare state which followed.
Sen suomalaisena ajan henkenä on 1900-luvun taitekohdan, suuren laman, aikaansaama levottomuus ja epätietoisuus hyvinvointivaltion suunnasta.
The concept of reflexive accountability is considered as one welfare-policy way of thinking.
Tilivelvollisuuden käsitettä kehitetään yhtenä vaihtoehtoisena yhteiskuntapoliittisena ajattelutapana ja peruslinjauksena.
Opposite to the latter is reaction of frustration and disappointment which arises when expansion reaches its conceptual and material limits.
Sen kääntöpuolena piilee turhautunut politiikkakäsitys, kun ekspansio törmää voimavarojen ja hallittavuuden rajoihin.
As a room of manoeuvre in the welfare policy, contingency can be understood as unexhausted mental and material resources to stand the test of unexpected trials as well as to take benefit from new opening opportunities.
Henkisten ja aineellisten voimavarojen pelivara on tarpeen niin yllättävien koettelemusten sietämiseksi kuin yllättävinä avautuvien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi.
The research searches for an active intervention policy which could create confidence in the era of uncertainty.
Tutkimuksessa etsitään luottamuksen puhetapaa aktiiviselle, epävarmuuden ilmastossa orientoituvalle yhteiskuntapolitiikalle.
It means carefulness and deliberation in order to recognise unknown possibilities.
Se on varovaisuutta ja harkintaa sekä epävarmuudessa piilevän tuntemattoman pelivaran tunnistamista.
The need of a new analysis becomes clear when uncertainty is confronted with certainty, and traditional ways of thinking do not any more offer relevant questions and answers in the field of welfare policy.
Uuden diagnoosin tarpeesta tulee tutkimuksen keskeinen viritys, kun epävarmuuden ja varmuuden vastakkainasettelu alkaa työntää perinteisiä ajattelutapoja ja niitä yksinkertaistavia ideologisia jännitteitä yhä sivummalle.
The antagonism between left and right is loosing its relevance.
Kun vasemman ja oikean välinen jännite menettää merkitystään, on pohdittava, millaisia vaihtoehtoisia koordinaatistoja voidaan rakentaa.
Uncertainty refers to a mental ambivalence on choosing the right policies.
Epävarmuuden syvin olemus tarkoittaa henkistä levottomuutta toisin tekemisen mahdollisuudesta.
These factors are, however, not much studied in Finland.
Näitä päihdehoidon kannalta tärkeitä aiheita on tutkittu Suomessa aiemmin vähän.
The follow-up information was gathered by mail after 6 and 12 months.
Seurantakyselyt tehtiin 6 kk ja 12 kk kuluttua.
This study is based on Social Learning Theory and cognitive-behavioral addiction treatment model.
Tämän tutkimuksen viitekehyksenä on sosiaalinen oppimisteoria ja kognitiivinen päihdehoitomalli.
They were interviewed with Situational Confidence Questionnaire, General Self-Efficacy Questionnaire and Addiction Dependence Scale (ADS) at the beginning and at the end of cognitive-behavioral treatment.
Heidät haastateltiin hoidon alussa ja lopussa ja he täyttivät Situational Confidence Questionnairen, General Self-Efficacy Questionnairen ja Addiction Dependence Scalen (ADS).
The results gave new insights to substance abuse treatment, and showed the need of development of continuity of care and co-operation between in-patient and out-patient addiction treatment.
Tutkimus lisäsi tietoa päihdehoidosta ja osoitti erityisesti hoidon sisällöllisten tekijöiden ja hoitotulosten pysyvyyteen liittyvien tekijöiden merkityksen sekä lisätutkimuksen tarpeita.
The participants completed structured questionnaires with Sense of Coherence, Drug and Drinking Related Locus of Control and Prisoner's Locus of Control Scales at the beginning and at the end of treatment.
Kontrolliodotus- ja koherenssin tunne tutkimukseen osallistui 52 kognitiivis-behavioraaliseen päihdeongelman ryhmähoitoon hakeutunutta vankia, jotka täyttivät Sense of Coherence-, Drug- and Drinking Related Locus of Control- ja Prisoners Locus of Control -kyselylomakkeet hoidon alussa ja lopussa.
Those with most psychiatric symptoms also showed the most severe alcohol dependence and highest use of primary care services.
Päihdeongelmiin liittyy usein psyykkisiä ongelmia ja runsasta hoitopalveluiden käyttöä.
In the second study, the participants (N=40) were interviewed with ADS and General Health Questionnaire by the researcher in primary health care services, the participants of the third study (N=52) were prisoners in a cognitive-behavioral addiction treatment programme.
Terveydenhuollon peruspalveluita käyttäviä alkoholiongelmaisia, N = 40, haastateltiin Maunulan terveysasemalla.
Increase of clients' self-efficacy and sense of coherence and internalization of locus of control, and positive therapeutic alliance are considered important factors in treatment.
Päihdeongelmaisten pystyvyyden tunteen, kontrolliodotuksen ja koherenssin tunteen on todettu vahvistuvan hoidossa ja olevanssa yhteydessä päihteiden käytön hallintaan.
The specific aim of the Study 1 is to examine of the connection of drinking related self-efficacy and post-treatment substance use.
Pystyvyystutkimuksen aineisto kerättiin 100:lta Järvenpään sosiaalisairaalassa kognitiivis-behavioraaliseen hoitoon osallistuneelta alkoholiongelmaiselta.
The distinguishing feature of these three philosophers is their different approach to the problem.
Erottavia piirteitä näiden kolmen filosofin kesken ovat lähestymistapojen erilaisuus.
All activity contains intuition.
Kaikkeen toimintaan kuuluu intuitio.
Those are features which have rational grounds.
Ne ovat järkisyihin perustuvia ominaisuuksia.
Intuition makes us understand what cannot be understood by sense.
Intuitio saa meidät tajuamaan sen, mikä järjen avulla ei ole tajuttavissa.
Its special quality becomes clear in expressions.
Sen erikoislaatu tulee näkyviin ilmauksissa.
A person is a psychophysical whole.
Persoona on psykofyysinen kokonaisuus.
The human being is a person.
Ihminen on persoona.
Values and volition are inner realities, even though they have their expression on the outside.
Arvot ja tahto ovat sisäisiä realiteetteja, vaikka saavatkin ulkonaisesti ilmauksensa.
Intuition goes hand in hand with intellect and serves it.
Intuitio kulkee käsikkäin intellektin kanssa ja palvelee sitä.
Spirituality belongs to the highest level of consciousness.
Henkisyys kuuluu tajunnallisuuden korkeampaan osaan.
Human beings are part of the Cosmos.
Ihminen on osa Kosmosta.
Common for them are their aims to obtain knowledge to solve the problem of the human being.
Yhdistäviä piirteitä ovat pyrkimykset saavuttaa tietoa ihmisen ongelman selvittämiseksi.
In spirituality the human being is somehow committed to deity.
Ihminen on henkisyydessään jotenkin jumaluuteen sitoutunut.
The human being's uniqueness in the world is based on the hidden wisdom of evolution in that the human being has developed awareness of the ego and the world.
Ihmisen ainutlaatuisuus maailmassa perustuu evoluution kätkettyyn viisauteen siinä, että ihmisille on kehittynyt tietoisuus minästä ja maailmasta.
Features of humanity are e.g. consciousness, intentionality, the unconscious, the conscious and ethicality.
Ihmisyyden tunnusmerkkejä ovat mm. tajunnallisuus, intentionaalisuus, tiedostamaton, tietoinen ja eettisyys.
Truthfulness and emotionality make the spirit.
Totuudellisuus ja emotionaalisuus synnyttävät hengen.
Furthermore, Scheler favours metaphysical individualism which puts emphasis on the 'self's' independency and value as concrete and existential and denies its deriving from the idea of spiritual.
Scheler suosii myös metafyysistä individualismia, joka painottaa itsen riippumattomuutta ja arvoa konkreettisena ja eksistentiaalisena ja kieltää sen johtumisen henkisen ideasta.
The superego is the spirit's implementation in the human being.
Yliminä on hengen toteutumista ihmisessä.
Ahlman studies the human being with the aid of special features deriving from spirituality.
Ahlman tutkii ihmistä henkisyydestä johtuvien erityispiirteiden avulla.
To work ethicality requires a human individual.
Eettisyys edellyttää toiminnassaan ihmisyksilöä.
Philosophy of the Human Being’s Spirituality : Max Scheler, Erik Ahlman and Lauri Rauhala’s Ideas of the Human Being and the Human Being’s Spirituality
Ihmisen henkisyyden filosofiaa : Max Schelerin, Erik Ahlmanin ja Lauri Rauhalan käsityksiä ihmisestä ja ihmisen henkisyydestä
Spirituality is however an autonomous and original circle of being, self-supporting and super-individual.
Henkisyys kuitenkin on autonominen alkuperäinen olemisen piiri, itsenäinen ja yliyksilöllinen.
According to Scheler's outlook on life, emotion – in its spiritual form – guides and defines the contents of life, rules the world and history, but emotion is also irrational and makes the source of creative energy.
Schelerin elämänfilosofian mukaan tunne henkistyneessä muodossa ohjaa ja määrittää elämän sisällön, ohjaa maailmaa ja historia, mutta tunne henkistyneessä muodossa ohjaa ja määrittää elämän sisällön, ohjaa maailmaa ja historiaa, mutta tunne on myös irrationaalinen sekä luovien voimien lähde.
Rauhala takes the human being as an individual, a holistic whole, applying the idea of the human being and the view on the human being, the ontological-philosophical analysis to his studies.
Rauhala tutkii ihmistä yksilönä, holistisena kokonaisuutena, ihmiskäsityksen ja ihmiskuvan, ontologis-filosofisen analyysin kautta.
Spiritual activity is a person's activity.
Henkinen toiminto on persoonan toimintaa.
Metaphysics appears in the human being's impersonality: the human being approaches the spirit, represents a timeless idea.
Metafyysisyys tulee esiin ihmisen epäpersoonallisuudessa, ihmisestä tulee enemmän henkeä, hän edustaa ajatonta ideaa.
The spirit is self-understanding.
Henki on itsetajuntaa.
As Ahlman puts it, the human being is a rational being which is equipped with the ability to understand oneself.
Ahlmanin mukaan ihminen on järjellinen itsetajunnalla varustettu olento.
The word 'spirit' is positive to its value.
Henki-sana on arvoväritykseltään positiivinen.
According to Rauhala's trichotomy, the concept of being consists of physicality, consciousness and situationality.
Ihmisen olemuskäsitteeseen Rauhalan kolmijaon mukaan kuuluvat kehollisuus, tajunnallisuus ja situationaalisuus.
The study deals with Max Scheler, Erik Ahlman and Lauri Rauhala's ideas of the human being, and its focus is on spirituality, values and the question 'what is a human being?'.
Tutkimus käsittelee Max Schelerin, Erik Ahlmanin ja Lauri Rauhalan käsityksiä ihmisestä keskittyen henkisyyteen, arvoihin ja kysymykseen, mitä ihminen on. Scheler soveltaa fenomenologista menetelmää mm. etiikkaan, uskonnonfilosofiaan ja sosiologiaan.
The prime mover of spiritual activity is the spiritual fundament of the human being.
Henkisen toiminnon liikkeellepanija on varsinainen minä.
It is singular and absolute but also problematic: volition has emotions with it. Volition manifests itself as ethical awareness.
Tahdon maailma toimii ihmisessä, se on singulaarinen ja absoluuttinen, mutta myös ongelmallinen, tahdossa ovat myös tunteet mukana.
The capital import and export neutrality have increased - at least a bit.
Pääoman tuonti- ja vientineutraalisuus näyttää lisääntyneen.
The effective level of taxation on the last investment unit has fallen and even faster in the small countries during the period of the study.
Verotuksen efektiivinen taso on laskenut ja vieläpä voimakkaammin pienissä maissa.
In this paper we concentrate to calculate effective tax rates on investments in twenty countries since 1981 and five Eastern Europe countries since 1991.
Tutkimuksen empiirisessä osassa lasketaan 20 maan vuodet 1981-2001 käsittävästä aineistosta efektiivisiä veroasteita.
It is good to mention that the effective marginal tax rate is more suitable for measuring tax burden of a marginal investment and the effective average tax rate is better to measure effective tax rates of a new investment that earn more than a minimum required rate of return.
Efektiivinen keskimääräinen veroaste sopii efektiivistä rajaveroastetta paremmin tarkastelemaan uusien, yli marginaalisen investoinnin tuottovaatimuksen tuottavien, investointiyksiköiden verorasitusta.