natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The starting point of the study is a syn-thesis built from previous games studies and everyday life research, which seeks to describe and define digital games and everyday life before state of emergency, considering the possi-ble effects they might have.
Tutkimuksen lähtökohtana on toistaisesta pelitutkimuksesta ja arjen tutkimuksesta rakennettu synteesi, joka pyrkii kuvailemaan ja määrittämään pelaamista ja arkea ennen poikkeusoloja pohtien poikkeusolojen mahdollisia vaikutuksia.
The issue is current as the COVID-19 epidemic brings new challenges to the daily routines both in school and family life, and no significant research is yet available on the changed daily life.
Aihe on ajankohtainen COVID-19-pandemian tuodessa uusia haasteita niin koulujen kuin perheidenkin arkeen, eikä muuttuneesta arjesta ole vielä merkittävästi tutkimusta tarjolla.
The purpose is to find out what significances students give to digital games in their daily lives, and how the distance schooling affected the interviewees' playing.
Tarkoitus on selvittää, millaisia merkityksiä oppilaat antavat pelaamiselle arjessaan, sekä miten etäkouluarki on vaikuttanut haastateltavien pelaamiseen.
The objective of this study is to research digital games in everyday life, during COVID-19-epidemic and distance learning period in Finland during spring 2020.
Tutkimuksessa tarkastellaan digitaalista pelaamista etäkoululaisten arjessa COVID-19-pandemian aikaan keväällä 2020.
: Digital games in everyday life of youth in distance learning.
: digitaalinen pelaaminen etäkoulua käyvien lasten arjessa
The significances of playing digital games in everyday life during distance schooling can be themed on 4 categories: Interaction, experiences of accomplishment, leisure, and challenging self.
Pelaamisen merkitykset etäkouluarjessa ovat teemoiteltavissa sosiaalisiin merkityksiin, onnistumisen kokemuksiin, ajanvietteeseen ja itsensä haastamisen.
When looking at how playing digital games has changed during COVID-19 and distance schooling, interaction, leisure, and self challenging have also been consciously pursued goals.
Sosiaalisuus, ajanviete ja itsensä haastaminen myös esiintyivät tietoisesti tavoiteltuina päämäärinä pelaamisharrasteessa etäkouluarjessa.
The semi-structured interview was used as a research method to interview 15 teachers.
Tutkimusmenetelmänä oli puolistrukturoitu haastattelu 15 opettajalle.
F2 teachers have a supporting role in S2 assessment and also in advising and guiding their colleagues on assessment issues - for example, in science, history and mathematics assessment.
S2-opettajilla on ohjaava rooli koskien S2-arviointia ja myös opastaessaan ja tukiessaan kollegoitaan arvioinnin kysymyksissä – esimerkiksi ympäristö-ja luonnontieteen, historian ja matematiikan arvioinnissa.
Further research may focus on the study of students' self-assessment, with its emphasis on the foundations of the national curriculum for basic education in 2014.
Jatkotutkimus voi suuntautua oppilaiden itsearvioinnin tutkimiseen sen merkityksen painottuessa perusopetuksen valtakunnallisen opetussuunnitelman perusteissa 2014.
Teachers of pupils’ own mother tongue saw challenging heterogeneous groups of students as well as teaching and assessing students who speak a different dialect of another country or region than the teacher.
Oman äidinkielenopettajat nostavat esiin heterogeeniset oppilasryhmät sekä vaikeuden opettaa ja arvioida oppilaita, jotka puhuvat toisen maan tai alueen eri murretta kuin opettaja.
Learning second language has two tasks: learning as a tool and as a goal to learn the contents of subjects and study modules.
Toisen kielen oppimisella on kaksi tehtävää: se on sekä väline kielen oppimiseen, että tavoite oppiaineiden ja opintokokonaisuuksien sisältöjen oppimiseen.
The key concept of the study is language awareness; linguistically responsive teaching by the teachers who teach and assess F2-pupils in a linguistically responsible way.
Avainkäsite on kielitietoisuus ja kielitietoisesti vastuullinen opetus, jonka mukaan opettajan tulee opettaa ja arvioida S2-oppilaita kielitietoisesti vastuullisella tavalla.
In the analysis of the interview material via content analysis, findings of phenomena could be divided into three-pupil assessment field.
Sisällönanalyysin kautta etsittiin ilmiöt haastattelumateriaalista.
The study investigated primary school teachers´ concepts concerning Finnish as second language (F2) pupils´ assessment at the primary school at the grades two to six.
Tutkimuksen teemana on opettajien käsitykset suomi toisena kielenä -oppilaiden arvioinnista peruskoulun ala-asteen toisella – kuudennella luokalla.
They were also defined Finnish as second language learners based on the National Core Curriculum 2004, The theoretical part provided a brief overview of the challenges in learning Finnish as a second language and the significance of mother tongue studies to strengthen multicultural identity and to learn language - also academic language in mother tongue which eases academic SLA (second language acquisition).
Tutkimuksen taustassa tarkastellaan suomi toisena kielenä –oppimisen haasteita ja oman äidinkielen merkitystä monikulttuurisen identiteetin rakentumisessa sekä kielitietoisuutta – erityisesti eri tiedonalojen kielen oppimisen tärkeyttä omalla äidinkielellä, joka helpottaa vastaavasti toisen kielen ja sen tiedonalakohtaisen kielen omaksumista.
Finnish as second language pupils at the mainstream education : assessment as a focus
S2-oppilaat yleisopetuksessa : arviointi keskiössä
The research focused to three essential pupil assessment forms; diagnostic, formative and summative assessment.
Tutkielman tavoitteena oli kuvata miten lukuvuosittaisia oppilasarvioinnin muotoja diagnostista, formatiivista ja summatiivista arviointia käytettiin.
The discussion of results shows that several class teachers have different ways of assessing pupils who do yet manage Finnish language.
Tutkimuksen tuloksen mukaan luokanopettajilla on erilaisia tapoja arvioida S2-oppilaita, joiden S2-kielen hallinta on vielä vähäinen.
The main research questions are: How do teachers encourage Finnish as second language pupils in learning by pupil assessment and what kind of collegial assessment cooperation teachers have.
Tutkimuskysymykset ovat: miten opettajat tukevat omalla arvioinnillaan S2-oppilaan oppimista sekä onko opettajilla arviointiyhteistyötä, joka tukee S2-oppilaiden oppimista?
After that, the study discusses on pupil assessment and the usage of Common European Framework of Reference (CEFR) for languages learning and teaching and how to assess each student’s language learning profile.
Tutkimus kohdistuu oppilasarviointiin ja siihen, miten arvioinnilla voidaan tukea oppilaskohtaisen kielitaidon profiilin kehittymistä.
The main pedagogical principles of pupil assessment were also introduced.
Heitä kutsutaan myös S2-oppijoiksi perusopetuksen valtakunnallisen opetussuunnitelman 2004 mukaan.
The concepts I analyze are all variable and require explanation in order to know what they mean.
Analysoimani käsitteet ovat kaikki muuttuvia ja vaativat selittämistä, jotta voidaan tietää mitä niillä tarkoitetaan.
I would like to highlight a few previous studies, such as Leevi Launonen's dissertation.
Nostan esille muutamia aiempia tutkimuksia, kuten Leevi Launosen väitöskirjan.
It would seem from my study that values ​​are an integral part of education and its goals.
Näyttäisi siltä tutkielmani perusteella, että arvot ovat erottamaton osa kasvatusta ja tämän tavoitteita.
This is followed by the reliability of the study, the conclusions and the reflection.
Tämän jälkeen ovat vuorossa tutkimuksen luotettavuus, johtopäätökset sekä pohdinta.
The third main title focuses on the results of the study.
Kolmas pääotsikko keskittyy tutkimuksen tuloksiin.
Educational values and concepts in the 2014 Finnish national core curriculum
Kasvatuksen arvoja ja käsitteitä 2014 POPS:ssa
In the first chapter, after the introduction, I discuss the theoretical framework of the study.
Ensimmäisessä luvussa johdannon jälkeen käsittelen tutkimuksen teoreettista viitekehystä.
In my research, I utilized philosophical concept analysis as well as educational philosophical methods.
Tutkimuksessani hyödynsin filosofista käsiteanalyysiä sekä kasvatusfilosofisia menetelmiä.
The purpose of this study is to use philosophical conceptual analysis to open up concepts that are linked to the values ​​of the 2014 basic education curriculum, utilizing a literature review collected through a descriptive literature review.
Tämän tutkielman tarkoituksena on filosofisen käsiteanalyysin avulla avata käsitteitä jotka ovat kytköksissä arvoihin 2014 perusopetuksen opetussuunnitelmasta, hyödyntäen kuvailevalla kirjallisuuskatsauksella kerättyä kirjallisuuskatsausta.
In the second main title, I focus on the meaning of the study and the research questions, as well as some previous research and literature.
Toisessa pääotsikossa tarkastelen tutkimuksen tehtävää ja tutkimuskysymyksiä, sekä aiempaa tutkimusta ja kirjallisuutta.
The concepts raised from the curriculum are ambiguous and linked to other value concepts.
Opetussuunnitelmasta nostamanikäsitteet ovat monimerkityksellisiä ja kytkeytyvät toisiin arvokäsitteisiin.
In terms of leadership perceptions, the results emphasize collective leadership as a goal and as already existing practices, as well as value systems based in human leadership.
Johtajuuskäsi-tysten osalta tuloksissa korostuu kollektiivinen johtajuus tavoitteena ja jo olemassa olevina käytäntöinä sekä ihmisten johtamiseen kytkeytyvä arvomaailma.
Development was seen as a prerequisite for the change in the role and operating environment of the leader, and the organizational feedback culture and collegial networks were seen as a prerequisite for developmental agency.
Kehittäminen nähtiin edellytyksenä johtajan roolin ja toimintaympäristön muutoksessa, ja kehittämistoimijuuden edellytyksenä nähtiin or-ganisaation palautekulttuuri ja kollegiaaliset verkostot.
The analysis of the data was carried out in a data-driven and content-analytical way, based on a paradigmatic-type narrative inquiry.
Aineiston analyysi toteutettiin aineistolähtöisesti ja sisällönanalyyttisesti perustuen paradig-maattis-tyyppiseen tietämisen tapaan narratiivisen tutkimuksen kontekstissa.
In addition, the study examines the activities of principals and managers towards leadership development, and in particular how principals and managers describe the reasons and motivation to participate in leadership development, both within and outside the organization.
Lisäksi tutkimuksessa selvitetään rehtoreiden ja johta-jien toimintaa johtamisen kehittämisen eteen ja erityisesti sitä, miten rehtorit ja johtajat kuvai-levat syitä ja motivaatiotaan osallistua johtamisen kehittämiseen, toisaalta organisaation sisäl-lä, mutta myös sen ulkopuolella.
The interviewees narrated their perceptions of leadership on the one hand as leadership manifested in the daily life of an organization built on life and career, and on the other hand as leadership ideals describing their own goals in a future-oriented manner.
Tutkimuksessa haastatellut kuvasivat kerronnallisesti omia johtajuuskäsityksiään toisaalta elämässä ja uralla rakentuneena organisaation arjessa ilmenevänä johtajuutena ja toisaalta tulevaisuusorientoituneesti omia tavoitteita kuvaavina johtajuuden ideaaleina.
The research material consists of a narrative interview of three high school principals and three business leaders.
Tutkimuksen aineisto koostuu kolmen lukiorehtorin ja kolmen yritysjohtajan narratiivisesta haastattelusta.
The study aims to present a temporal and local picture of the experiences and perceptions of the interviewed principals and managers related to leadership and leadership development.
Tutkimuksen tavoitteena on luoda ajallinen ja paikallinen kuva tutkimusjoukkona toimivien rehtoreiden ja johtajien johtajuuteen ja johtamisen kehittämi-seen liittyvistä kokemuksista ja käsityksistä.
Perceptions of leadership differed in part between high school principals and business leaders, but the motivational basis and conditions for leadership development agency were equally present in the narratives.
Johtajuuden käsitykset olivat osin eriävät lukiorehtoreiden ja yritysjohtajien välillä, mutta johtamisen kehittämistoimijuuden moti-vationaalinen perusta ja edellytykset esiintyi kerronnassa yhtäläisesti.
With regard to leadership developmental agency, the interviewees described the motivational basis of development and the prerequisites required for developmental agency.
Johtamisen kehittämistoimi-juuden osalta haastatellut kuvasivat kerronnallisesti kehittämisen motivationaalista perustaa ja kehittämistoimijuuteen vaadittavia edellytyksiä.
The research is narrative in nature and is localized in the field of educational leadership research.
Tutkimus on luonteeltaan narratiivinen ja se paikantuu kasvatustieteelliselle johtajuustutki-muksen kentälle.
The study examines how those in leading positions describe the emergence, construction, development, and future prospects of their leadership in their narratives.
Tutkimuksessa tarkastellaan miten johtavassa asemassa olevat kuvaavat kertomuksissaan oman johtajuutensa syntyä, rakentumista, ke-hittymistä ja tulevaisuuden näkymiä.
This qualitative study examines the narratives of high school principals and business leaders who participated in a leadership development project organized in Southern Finland on leadership and leadership development.
Tutkimuksessa tarkastellaan laadullisesti Etelä-Suomen alueella toteutettuun johtamisen ke-hittämisen projektiin osallistuneiden lukiorehtoreiden ja yritysjohtajien kertomuksia johtajuu-desta ja johtamisen kehittämisestä.
Leadership is examined through narratively manifested perceptions and leadership development agency.
Johtajuutta tarkastellaan siihen liittyvien kerronnassa esiintyvien käsitysten kautta, mutta myös johtamisen kehittämiseen kohdistuvan toimijuuden kautta.
Research material was analyzed using a qualitative content analysis method.
Tutkimuksen aineisto analysointiin laadullisen sisällön analyysimenetelmän avulla.
Differences were found in the communication technologies adopted during teaching and partly also in the tasks planned for the students.
Eroavaisuuksia löytyi viestintäteknologioiden käytössä opetuksen aikana ja osittain myös oppilaille suunnitelluissa tehtävissä.
The theoretical framework for the research is based on previous research in distance education, the basic curriculum for the home economics and the research on home economics education.
Teoreettinen viitekehys tutkimukselle perustuu etäopetuksen aikaisempaan tutkimukseen, perusopetussuunnitelmaan kotitalouden osalta sekä kotitalousopetuksen tutkimukseen.
The interviews were conducted as individual interviews in accordance with the principles of the thematic interview.
Haastattelut toteutettiin yksilöhaastatteluina teemahaastattelun periaatteita noudattaen.
The experiences of the home economics teachers were relatively similar.
Haastateltujen kotitalousopettajien kokemukset olivat melko samankaltaisia.
How was communication technology used to teach the home economic skills?
Miten viestintäteknologiaa hyödynnettiin taidon opettamisessa?
Experiences of home economic teachers in organizing distance teaching during spring 2020
Kotitalousopettajien kokemuksia opetuksen järjestämisestä etäopetusjaksona keväällä 2020
How did home economic teachers implement distance teaching during the Covid-19 pandemic?
Miten kotitalousopettajat toteuttivat etäopetuksen Covid-19 pandemian aikana?
The purpose of this study is to investigate how home economic teachers implemented distance teaching during the Covid-19 pandemic in the spring of 2020.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, miten kotitalousopettajat toteuttivat etäopetusta Covid-19 pandemian aikana keväällä 2020.
The material of the study was collected by interviewing six home economic teachers.
Tutkimuksen aineisto kerättiin haastattelemalla kuutta kotitalousopettajaa.
Experiences in regards to the level of support provided by the school also varied.
Kokemukset koululta saadusta tuesta vaihtelivat myös haastateltujen opettajien välillä.
How did teaching home economics at distance affect the evaluation?
Miten kotitalouden opetus etänä vaikuttaa arviointiin?
The research data was collected by interviewing home economic teachers.
Tutkimuksen aineisto kerätään haastattelemalla kotitalousopettajia.
In terms of evaluation, the assessment of cooperation and interaction skills was found to be challenging during distance teaching.
Arviointi koettiin haasteelliseksi etenkin yhteistyö –ja vuorovaikutustaitojen osalta.
Other areas occurred only a little in data.
Muut alueet esiintyivät vähän.
The themes were first impression and standing out from the image stream; aesthetics and beauty; knowledge and skill; communality; interest as well as emotions and feelings.
Teemat olivat ensivaikutelma ja erottautuminen kuvavirrasta; estetiikka ja kau-neus; osaaminen ja taitavuus; yhteisöllisyys; kiinnostus sekä tunteet ja tuntemukset.
Social media and visuality in home economics education
Sosiaalinen media ja visuaalisuus kotitalousoppiaineessa
According to studies, increasing of social media use has led to browsing where inter-est towards an image and first impression are important.
Tutkimusten mukaan median käytön lisääntyminen on aikaansaanut selailua, jossa kiinnostus kuvaan ja ensivaikutelma on tärkeää.
The pupils are looking at the images and interpreting them.
Oppilaat tulkitsevat ja katsovat kuvia.
For the pupils, the meaning of the image, the interest, and the cultural view of the image, can be very individual.
Oppilaille kuvan merkitys, kiin-nostavuus ja kulttuurinen näkemys kuvasta, voi olla hyvin yksilöllinen.
In the images selected by the pupils, the content areas appeared similarly.
Oppilai-den valitsemissa kuvissa sisältöalueet esiintyivät samankaltaisesti.
Through the pupils’ interpretation and viewing of the images, or visuality skills, the teachers can explore their own work and the images they share.
Oppilaiden kuvien tulkinnan ja katsomisen eli visuaalisien taito-jen kautta opettaja voi tutkia omaa työtään ja jakamiaan kuvia.
The purpose of sharing images can have many meanings in home economics’ phenomena and home economical thinking.
Kuvien jakamisen tarkoituksella voi kotitalouden ilmiöissä ja kotitaloudellisessa ajat-telussa olla monenlaisia merkityksiä.
The conclusions of the results were: the images shared in social media were mostly related to the content area of Food competence and food culture.
Tulosten johtopäätökset olivat: sosiaalisessa mediassa jaetut kuvat olivat enimmäkseen Ruokaosaa-minen ja ruokakulttuuri sisältöalueeseen liittyviä.
The qualitative study used images shared by home economics teachers, from which 50 pub-licly shared images were selected.
Laadullisessa tutkimuksessa käytettiin kotitalouden opettajien jakamia kuvia, joista valittiin 50 julkisesti jaettua kuvaa.
The purpose of this study is to investigate the importance and usability of social media and visuality in home economics.
Tutkimuksen tarkoituksena on tutkia sosiaalisen median ja visuaalisuuden merkitystä ja käy-tettävyyttä kotitalousoppiaineessa.
The pupils also selected most of the images related to that content area.
Oppilaat valikoivat myös siihen sisältöalu-eeseen liittyviä kuvia eniten.
The starting points of the study are the coverage of social media content in relation to home economics’ content areas and the use of social media in home economics.
Tutkimuksen lähtökohdat ovat sosiaalisen median sisällön kattavuus suhteessa kotitalouden sisältöalueisiin sekä sosiaalisen median käyttö kotitalous-oppiaineessa.
Images, which are shared under the name of home economics, give viewers different purposes, and settle into the stream of the image sharing service.
Kotitalousoppiaineen nimissä jaetut kuvat antavat katsojille erilaisia merkityksiä ja asettuvat kuvanjakamispalvelun kuvavirtaan.
This study focuses on the images shared by the teachers in the image sharing service in social media and the teacher’s images analysed by the pupils.
Tutkimuksen kohteena ovat opettajien jakamat sosiaalisen median kuvantamispalvelussa esiintyvät kuvat sekä oppilaiden analysoimat opettajien kuvat.
The teachers’ images which were analysed according to home economics’ content areas mainly produced a result with connection to Food competence and food culture.
Kotitalouden sisältöalueiden mukaan analysoidut opettajien kuvat tuottivat pääsääntöisesti tuloksen liittyen Ruokaosaamiseen ja ruokakulttuuriin.
In terms of significance and usability, visuality, that is interpretation and viewing of an image, is playing a major role.
Merkittävyyteen ja käytettävyyteen liittyen visuaalisuus eli kuvan tulkinta ja kat-sominen ovat pääosassa.
During the analysis, 11 images with the most answers were selected, and based on these images the themes for reviewing the results were obtained.
Analysoinnin perusteella valittiin eniten vastauksia saa-neet kuvat 11 kpl, joiden perusteella saatiin teemat tulosten tarkasteluun.
In the interpretation and viewing of the images, 6 themes were selected as the main themes, and based on the main themes analysis of the pupils’ responses was made.
Kuvien tulkinnassa ja kat-somisessa pääteemoiksi valikoitui 6 teemaa, joiden perusteella tehtiin analysointia oppilaiden vastauksista.
The images were analysed with qualitative content analy-sis. From the public images, 30 images were selected for the deeper analysis.
Julkisista kuvista valittiin 30 kuvaa oppilaiden kuva-analyysiin.
They were published in Inarilainen magazine between 2018–2020.
Ne julkaistiin Inarilainen-lehdessä vuosina 2018–2020.
The aim of this study is to describe Sámi people’s experiences at residence schools during the Second World War and 1950’s to 1960’s.
Tutkielman tavoitteena on kuvata saamelaisten asuntolakoulukokemuksia sotien aikana ja 1950–1960-luvuilla.
Sami People’s residence school recollections in Inarilainen magazine
Saamelaisten asuntolakoulumuistoja Inarilainen-lehdessä
In addition, the object is to examine what kind of shared history Sámi people construct by remembering their experiences in Inarilainen magazine.
Lisäksi tavoitteena on tarkastella, minkälaista historiakuvaa saamelaiset rakentavat muistelupuheella Inarilainen-lehden haastatteluissa.
The beginning of Truth- and Reconciliation Commission in 2020 will make residence school experience studies even more essential to Sámi community.
Totuus- ja sovin-tokomission työn aloittaminen loppuvuodesta tekee asuntolakoulututkimuksesta vielä keskei-sempää saamelaiselle alkuperäiskansalle.
Educational history of the Sámi has been studied considerably, but Sami people’s experiences and survival strategies at the residence school have been examined less and they are still unknown for the majority of Finnish people.
Saamelaisten kouluhistoriaa on tutkittu kattavasti, mutta saamelaisten kokemuksia ja selviytymistapoja on tutkittu vielä vähän.
Coping narrative reflected how Sámi want-ed residence schools to be remembered from present perspective.
Pärjäämisen kertomus kuvasti sitä, miten saamelaiset halusivat asuntolakoulu-ja muisteltavan nykypäivästä käsin.
The material for this thesis consists of ten interviews and one memoir about resi-dence school life.
Tutkielman aineistona käytettiin kymmentä haastattelua ja erään inarinsaamelai-sen kirjoittamia muistelmia asuntolakouluvuosista.
Narrative of for-eignness depicted educational system’s assimilative ways which were told in memories of studying new language, new cuisine and bullying.
Vierauden kokemukset kertoivat koululaitoksen tuottamasta assimilaa-tiosta, joka näkyi muistelukerronnassa vieraan kielen opetteluna, uutena ruokakulttuurina ja kiusaamisena.
Residence school narratives were divided in three main themes that were home sickness, foreignness and coping.
Kokemuskertomukset jaettiin kolmeen pääteemaan, jotka olivat koti-ikävä, vierauden kokemukset ja pärjäämisen kertomus.
Home sickness narratives were connected es-pecially to first years at school and it was significant collective experience.
Koti-ikävän kertomukset liitettiin erityisesti ensimmäisiin kouluvuosiin ja ne koettiin kollektiiviseksi asuntolakouluaikoja määrit-täväksi kokemukseksi.