natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Previous research has shown that critical thinking, as one of the generic skills, is in itself a prerequisite for the development of other areas in academic expertise.
Yliopisto-opintojen aikana opittavat geneeriset taidot ovat tästä näkökulmasta keskeisiä, ja niihin sisältyvä kriittinen ajattelu on myös itsessään edellytys akateemisen asiantuntijuuden muiden osa-alueiden kehittämiselle.
It also indicated that it is possible to combine these areas both on a theoretical and empirical level, it provides meaningful results and it builds a more detailed picture of the students’ problem-solving processes.
Harkitun ja kriittisen ajattelun vertailu selvensi käsitteiden välistä yhteyttä ja osoitti, että aihealueiden teoreettinen ja empiirinen yhdistäminen on mahdollista, tuottaa mielekkäitä tuloksia ja auttaa rakentamaan aiempaa yksityiskohtaisempaa kuvaa opiskelijoiden ongelmanratkaisuprosesseista.
CLA tasks are designed to measure critical thinking by presenting open-ended questions about a real-world situation together with selected documents.
CLA-tehtävät on kehitetty kriittisen ajattelun mittaamiseen ja niissä ratkotaan aineistopohjaisia, todellisiin tilanteisiin kiinnittyviä ongelmia.
Deliberate thinking, often described as conscious and controlled, has close connections to critical thinking.
Kriittiseen ajatteluun liittyy läheisesti tietoista ja kontrolloitua ajattelua kuvaava harkittu ajattelu, jonka rooli kriittisen ajattelun prosessissa on tunnistettu viimeaikaisessa kirjallisuudessa.
To address this issue, this thesis explores the relationship between critical and deliberate thinking and clarifies how they could be accounted for while developing academic expertise.
Tässä tutkielmassa tarkastellaan näiden kahden käsitteen suhdetta toisiinsa ja akateemiseen asiantuntijuuteen, sekä selvitetään sitä, miten aihealueet tulisi huomioida akateemisen asiantuntijuuden kehittämisen kannalta.
In line with previous studies, remarkable variation in the students’ critical thinking skills was found in the study.
Opiskelijoiden kriittisessä ajattelussa havaittiin aiempien tutkimusten tapaan merkittäviä opiskelijoiden välisiä eroja.
Recent studies have reported extensive variation in university students’ critical thinking skills since the beginning of university studies.
Yliopisto-opiskelijoiden kriittisen ajattelun taidoissa on havaittu merkittäviä eroja heti opintojen alusta alkaen, ja aihealueen oleellisuus on nostettu esille akateemisen asiantuntijuuden kehittämisessä.
The deliberate thinking embodied by the responses was identified and categorized by the use of deductive content analysis.
Harkitun ajattelun osalta hyödynnettiin teorialähtöistä sisällönanalyysiä harkitun ajattelun tunnistamiseen ja luokitteluun vastauksista.
Although this conceptual link has been noted in recent literature, only few studies have combined the areas and examined them from the viewpoint of developing academic expertise.
Näitä kahta tutkimusaluetta ei ole kuitenkaan yhdistetty kokonaisuudeksi ja tarkasteltu akateemisen asiantuntijuuden kehittämisen näkökulmasta.
'Let's go to woods!'
'Mennään metsään!'
: Adult students' expectations and experiences of learning during a course on wild edible plants
: Aikuisopiskelijoiden odotuksia ja kokemuksia oppimisesta villivihanneskurssilla
The usage of wild edible wild plants is trendy nowadays, affordable, healthy and ecological.
Villivihannesten käyttö ruuanlaitossa on trendikästä, edullista, terveellistä ja ekologista.
The course participants had different kinds of learning objectives.
Kurssilaisten oppimistavoitteet olivat erilaisia.
The learning objectives were fulfilled during the course.
Villivihanneskurssilaisten oppimistavoitteet täyttyivät kurssilla.
The use of edible wild plants in food preparation was regarded as a relatively easy and ecological way to diversify one’s diet.
Villivihan-nesten käyttö villivihanneskurssin jälkeen nähtiin mahdollisuutena monipuolistaa omaa ja lähipiirin ruokavaliota ekologisesti ja suhteellisen helposti.
The edible wild plants course has a strong emphasis on co-operative, social and experiential learning, and it also provides the students with strong theoretical knowledge.
Villivihanneskurssi pohjautuu vahvasti yhteistoiminnalli-seen, sosiaaliseen, kokemukselliseen oppimiseen ja opetuksen teoriaan.
The expectations and experiences of the course par-ticipants were partly similar to those of the course planner/researcher.
Villivihan-neskurssilaisten odotukset ja kokemukset villivihanneskurssilta kohtasivat osittain myös kurssin laatineen eli tutkijan ajatukset kurssista.
The popularity of that type of courses are based partially on experiental learning in the woods.
Villivihanneskurssit ovat suosittuja ja niiden suosio perustuu osit-tain kokemukselliseen oppimiseen metsän rauhassa.
This study focuses on how adult students during a course on wildedible plants of Helsingin työväenopisto experienced the course.
Tutkimuksessa selvitettiin Helsingin työväenopiston villivihanneskurssi-laisten ajatuksia kurssista.
The participants’ understanding of their immediate surroundings improved and the interest in the use of ecological food increased.
Villivihanneskurs-silaisten ymmärrys lähiympäristöstään laajeni ja innostus ekologisen ruoan käyttöön lisääntyi.
Some of the course participants want-ed to learn more about the subject after the course.
Osa kurssilaisista halusi myöhemmin myös opiskella lisää aihepii-riin liittyviä asioita.
The course participants thought their friends and family how to use eatable plants.
Villivi-hanneskurssilaiset opettivat ystäviään ja sukulaisiaan villivihannesten käytössä kurs-sin innoittamana.
The aim of the study is to collect information on what kind of expectations and learning experiences the participating students had.
Tutkimuskysymyksillä haettiin vastauksia, millaisia odo-tuksia, omia oppimiskokemuksia sekä oppimiskokemuksia ryhmässä, hyväksi koet-tuja käytäntöjä ja parannusehdotuksia kurssin käyneillä on kurssille.
Some of the course partici-pants took part with the aim to get new ideas for their daily cookery.
Osa kurssilaisista oli tullut kurssille hakemaan uusia ideoita päivittäi-seen ruoanvalmistukseen ja osa kurssilaisista halusi oppia kasvientunnistustaitoja luonnossa.
Ecosocial knowledge of course participants increased during the course.
Villivihanneskurssilaisten ekososiaalinen sivistys lisääntyi kurssilla.
The method of analysing was a theory guided content analysis.
Analyysitapana oli teoriaohjaavaa sisällönanalyysi.
Creativity was seen as self-expression and problem solving where open questions in the task giving gave the best possible starting point to creativity.
Luovuus oli itseilmaisua ja ongelmanratkaisua, jossa tehtävänannon avoin kysymyksen asettelu antoi parhaimman lähtökohdan luovuudelle.
Absence of competition, stress given by evaluation and time limits had a positive impact on creativity.
Keskinäisen kilpailun, arviointipaineiden ja aikarajoitusten puuttuminen vaikuttivat luovuuteen myönteisesti.
Inspiration and a real interest towards the students and an allowing attitude was seen to encourage into creativity.
Innostus ja aito kiinnostus opiskelijoita kohtaan sekä sallivan asenteen nähtiin rohkaisevan luovuuteen.
By more specified questions the creativity was studied from the viewpoint of its four elements.
Tutkimuskysymystä tarkentaen luovuutta tarkasteltiin sen neljän elementin näkökulmasta.
Creative craft making was seen to increase wellbeing and served as mental resources.
Luovasti käsityön tekemisen nähtiin lisäävän hyvinvointia ja toimivan henkisenä voimavarana.
In addition, creativity showed as a personal and aesthetic product by which one could express own experiences and feelings.
Luovuus tuli esille persoonallisen ja esteettisen näköisen käsityötuotteen kautta, jonka avulla oli pystynyt ilmaisemaan omia kokemuksia ja tunteita.
The teacher was seen to sustain the inclusive and communal working ethos and its impact to motivation and creativity was important.
Opettaja nähtiin osallistavan ja yhteisöllisen toimintakulttuurin ylläpitäjänä, jonka vaikutus motivaatioon ja luovuuteen oli merkittävä.
Although the results give an example of a small group’s conceptions of creativity, they can be applied into craft as a hobby or craft in basic education in order to improve and promote creativity of the students.
Vaikka tulokset esittelevätkin pienen ryhmän käsityksiä luovuudesta, voidaan niitä soveltaa käsityöhön liittyvässä harrastustoiminnassa ja peruskoulun käsityön opetuksessa, joissa halutaan edistää ja tukea opiskelijoiden luovuutta.
The research question was: how the students of Basic Art Education in Arts and Crafts define creativity.
Tutkimuskysymyksenä oli: miten käsityön taiteen perusopetuksen opiskelijat määrittelevät luovuutta.
The research was a qualitative case study and the data was gathered by interviewing six adult students who studied in advanced level of Basic Art Education in Arts and Crafts studies in Valkeakoski Lifelong Learning Centre.
Kyseessä oli tapaustutkimus, joka toteutettiin kvalitatiivisella tutkimusmenetelmällä ja aineisto kerättiin ryhmähaastattelemalla kuutta aikuisopiskelijaa, jotka opiskelivat Valkeakoski-opistossa käsityön taiteen perusopetuksen syventäviä opintoja.
In the theoretical framework the areas of creativity were linked with the whole system based theory of creativity, self-determination of the person, design and making of the product process and models of the creative process and product.
Tutkimuksen teoreettisessa viitekehyksessä luovuuden osa-alueisiin linkittyivät luovuutta kokonaisvaltaisesti tarkasteleva systeeminen luovuusteoria, yksilön itseohjautuvuus, käsityötuotteen suunnittelu- ja valmistusprosessin sekä luovan prosessin mallit ja käsityötuotetta kuvaileva malli.
By the results the positive attitude of the teacher rose into a crucial role.
Tärkeään rooliin tulosten perusteella nousi opettajan suhtautuminen opiskelijoihin.
Typical to creativity was that the product developed and changed throughout the working process.
Luovuudelle ominaista oli käsityötuotteen kehittyminen ja muuttuminen läpi koko käsityöprosessin.
In this study these basic elements of creativity were seen in the perspective of crafts.
Nämä luovuuden peruselementit näyttäytyivät tutkimuksessa käsityön perspektiivistä.
The interviewees were free to tell about their experiences guided by appropriate questions.
Haastattelutyyppinä käytettiin puolistrukturoitua teemahaastattelua, jossa haastateltavat saivat vapaasti kertoa kokemuksistaan tarkoituksenmukaisten kysymysten pohjalta.
Source of Creativity : The Basic Art Education in Arts and Crafts students conceptions of creativity
Luovuuden lähteillä : Käsityön taiteen perusopetuksen opiskelijoiden käsityksiä luovuudesta
The students wanted the craft product to be functional, come in handy and been properly made.
Käsityötuotteen haluttiin olevan käytännöllinen, tarpeellinen ja hyvin tehty.
The students felt that good skills helped their working.
Opiskelijat kokivat hyvien alanhallintataitojen helpottavan luovaa työskentelyä.
This way the student felt the task inspiring and it was joy to work by one’s own free will.
Luovuus vaati sisäistä motivaatiota, jolloin opiskelija koki tekemisensä innostavaksi ja teki sitä mielellään ja omasta vapaasta tahdostaan.
Creativity is a diverse phenomenon which includes features connected to personal qualities, process, product and the environment which all are connected to each other.
Luovuus on monitahoinen ilmiö, joka pitää sisällään yksilön ominaisuuksiin, prosessiin, tuotteeseen ja ympäristöön liittyviä tekijöitä, jotka vaikuttavat toinen toisiinsa Sisäisesti motivoitunut yksilö kykenee kannustavassa ja sallivassa eli luovuutta tukevassa ympäristössä kokeilevaan käsityöprosessiin, jonka lopputuloksena on persoonallinen käsityötuote.
Creativity was seen to consist of four areas, which were creative person, creative process, creative product and creative environment.
Tutkimukseni tavoitteena on saada mahdollisimman monipuolinen kuvaus siitä, mitä luovuus käsityön taiteen perusopetuksen opiskelijoiden näkökulmasta on. Luovuuden nähtiin rakentuvan neljästä osa-alueesta, joita olivat luova yksilö, luova prosessi, luova tuote ja luova ympäristö.
Supporting, confidential and positive atmosphere in the group was seen to improve the creativity.
Luovuutta tukevaksi tekijäksi opiskelijat painottivat opiskeluyhteisönsä kannustavaa, luottamuksellista ja positiivista ilmapiiriä.
The goals.
Tavoitteet.
The interviews which lasted for 45-50 minutes were recorded and transcribed for more thorough analysis.
Haastattelut, jotka kestivät 45-50 minuuttia, nauhoitettiin ja litteroitiin tarkempaa analyysiä varten.
The material was then analyzed by using the Grounded Theory method.
Aineisto analysoitiin soveltamalla Grounded Theory –menetelmää.
The interview method was semi-structured theme interview and each teacher was interviewed once.
Haastattelumenetelmänä käytettiin puolistrukturoitua teemahaastattelua ja jokaista opettajaa haastateltiin yhden kerran.
Work that is independent of time and place is also emphasized when working with social media.
Ajasta ja paikasta riippumaton työskentely korostuu toimittaessa sosiaalisen median parissa.
The key concepts that emerged from the material are the base for this study.
Aineistosta esiin nousseet keskeiset käsitteet muodostavat tutkimuksen rungon.
The study was carried out as a case study and for this purpose three Helsinki-based teachers were interviewed.
Tutkimus toteutettiin tapaustutkimuksena ja sitä varten haastateltiin kolmea Helsingin alueella opettavaa opettajaa.
The results of the study confirmed the understanding that social media brings added value to teaching by motivating students.
Tutkimuksen tulokset vahvistivat käsitystä siitä, että sosiaalinen media tuo lisäarvoa opetukseen motivoimalla oppilaita.
It is well suited for investigative and community-based learning where information is produced jointly among members of the class.
Se sopii hyvin tutkivaan ja yhteisölliseen oppimiseen, jossa tietoa tuotetaan yhdessä yhteisön eli luokan jäsenten kesken.
This study examines how class teachers have used social media as part of teaching.
Tässä tutkimuksessa selvitetään, miten luokanopettajat ovat hyödyntäneet sosiaalista mediaa osana opetusta.
The use of social media learning environments has updated learning materials and working with it also challenges students to investigate the correctness of information.
Sosiaalisen median oppimisympäristöjen käyttäminen on ajantasaistanut oppimateriaaleja ja sen parissa työskenteleminen myös haastaa oppilaat tutkimaan tiedon oikeellisuutta.
In addition, this study examines what kind of interaction occurs in the class community while working in a web-based learning environment.
Lisäksi tarkoituksena on selvittää, minkälaista vuorovaikutusta luokkayhteisössä tapahtuu sen jäsenten välillä, kun työskennellään verkkopohjaisessa oppimisympäristössä Menetelmät.
Its use in teaching prepares students for the future and working life where finding and sharing of relevant information is of the essence.
Sen käyttäminen opetuksessa valmistaa opettajien mielestä oppilaita tulevaisuuteen ja myöhempään työelämään, jossa merkityksellisen tiedon löytäminen ja jakaminen ovat olennaisessa osassa.
The research idea for this study is based on the questions of how to teach skills for future at school and whether the school prepare students for searching and sharing information.
Tutkimusidea on lähtenyt liikkeelle kysymyksistä, miten tulevaisuuden taitoja opetetaan koulussa ja valmistaako koulussa annettava opetus tiedon etsimiseen, käsittelemiseen ja jakamiseen.
Social media apps in education : Class teachers impressions about new learning environmets
: Opettajien kokemuksia uusista oppimisympäristöistä
"Why do we have to study this?"
"Miksi tätä on pakko opiskella?"
The study was conducted by a qualitative approach using a questionnaire during the years 2017-2018.
Tutkimus toteutettiin laadullisella tutkimusotteella kyselylomaketutkimuksena vuosina 2017-2018.
: High school Swedish teachers' thoughts and experiences in the Swedish language and its teaching
: Lukion ruotsinopettajien ajatuksia ja kokemuksia ruotsin kielestä ja sen opettamisesta
Previous studies have shown that according to Swedish teachers, the biggest challenges in teaching Swedish are students’ negative attitudes and prejudices.
Aiemmissa tutkimuksissa on todettu, että ruotsinopettajien mielestä ruotsin opetuksen suurimpina haasteina ovat kielteiset asenteet ja ennakkoluulot.
The purpose of this study was to describe high school Swedish teachers’ thoughts and experiences in Swedish and its status in the Finnish society and education system.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata lukion ruotsinopettajien ajatuksia ja kokemuksia ruotsin kielestä ja sen asemasta suomalaisessa yhteiskunnassa ja koulujärjestelmässä.
The aim of this study was also to examine what types of attitudes high school students have towards the Swedish language according to their teachers, as well as what types of challenges Swedish teachers experience in their occupation.
Tutkimuksen tavoitteena oli myös selvittää, minkälaisia asenteita opiskelijoilla opettajiensa mielestä on ruotsin kieltä kohtaan, sekä sitä, minkälaisia haasteita ruotsinopettajat kohtaavat työssään.
The study focuses on Swedish teachers’ ways of action and methods that they use to motivate their students and justify studying Swedish.
Tutkielmassa nostetaan esille lukion ruotsinopettajien toimintatapoja ja keinoja, joilla he motivoivat opiskelijoita ja perustelevat heille ruotsin opiskelua.
The results showed that Swedish teachers experience the future of Swedish language as uncertain and they feel that the appreciation of the subject has decreased.
Tulokset osoittivat, että ruotsinopettajat kokevat ruotsin kielen aseman epävarmaksi, ja oppiaineen arvostuksen laskeneen.
The biggest challenge in teaching Swedish according to the teachers is the students’ negative attitudes towards Swedish, but also for example the decrease in the amount of lessons, constantly growing differences in skills within teaching groups and new changes in final examinations have influenced teaching.
Ruotsinopettajien mielestä suurin haaste opetuksessa on opiskelijoiden negatiivinen suhtautuminen ruotsin kieleen, mutta myös esimerkiksi tuntimäärän pienentyminen, kasvavat tasoerot opetusryhmissä ja ylioppilaskirjoitusten sähköistyminen ovat vaikuttaneet opetukseen.
It is a question of more comprehensive social issue, where for example the debate on obligatory Swedish influence students’ attitudes as well as their motivation.
Kyseessä on laajempi yhteiskunnallinen ongelma, jossa esimerkiksi median välittämä pakkoruotsikeskustelu vaikuttaa opiskelijoiden asenteisiin ja sitä kautta opiskelumotivaatioon.
It proved significant, that the majority of the teachers still want Swedish to be an obligatory school subject even though they often have to justify studying Swedish to their students.
Merkittäväksi nousi se, että suurin osa ruotsinopettajista kannattaa edelleen ruotsin säilyttämistä pakollisena oppiaineena koulussa.
The themes were: Swedish and its status in Finland, Swedish in the education system, students’ attitudes towards Swedish and challenges in teaching Swedish.
Aineiston analyysi toteutettiin pääosin käyttämällä aineistolähtöistä sisällönanalyysiä, jossa aineisto luokiteltiin lopulta tutkimuskysymysten mukaisiin teemoihin: ruotsin kieli ja sen asema Suomessa, ruotsin kieli koulumaailmassa, opiskelijoiden asenteet ruotsin kieltä ja sen opiskelua kohtaan ja haasteet ruotsin kielen opetuksessa.
The data was collected in the spring of 2017 using an electric questionnaire form.
Tutkimuksen aineisto kerättiin keväällä 2017 sähköisellä e-lomakkeella, johon vastasi 34 lukion ruotsinopettajaa eri puolilta Suomea, yhteensä 23 eri paikkakunnalta.
On the other hand, when Swedish became an optional subject in the final examinations in 2005, the number of students willing to participate the examinations, as well as the learning results decreased considerably.
Opettajien mukaan ruotsin opiskelun pakollisuus vaikuttaa osaltaan opiskelijoiden asenteisiin ja motivaatioon, ja toisaalta esimerkiksi ruotsin muuttuminen vapaaehtoiseksi ylioppilaskirjoituksissa vuonna 2005 romahdutti kirjoituksiin osallistuneiden määrän ja sen myötä myös oppimistulokset ovat heikentyneet.
34 high school Swedish teachers from 23 different municipalities filled in the questionnaire which comprised of background questions, open questions and claims.
Lomake koostui taustakysymyksistä, avoimista kysymyksistä ja väittämistä.
"Where will we travel next?"
"Minne matkalle me lähdetään seuraavaksi?"
The study is a qualitative case study.
Tutkimus on laadullinen tapaustutkimus.
The analyses was done using both qualitative and quantitative methods.
Analysoinnissa käytettiin niin kvalitatiivisia kuin kvantitatiivisia menetelmiä.
In the dramaclub, there were six children, and this study is about five of them.
Draamakerhossa oli kuusi lasta, joista tähän tutkimukseen osallistui viisi.
Children in the club were from 4 to 6 years old.
Tutkittavat lapset olivat iältään 4-6-vuotiaita.
All the children’s average value was over the value of four or three. Value four means high involvement.
Kaikkien lasten sitoutuneisuusarvot ylittivät keskiarvon kolme, yleisimmät sitoutuneisuuslukemat kaikkien lasten kohdalla olivat arvot neljä tai kolme, arvo neljä osoittaa korkean sitoutuneisuuden.
The data has been analysed using Ferre Laevers LIS-YC, the Leuven Involvement Scale for Young Children.
Aineisto on analysoitu Ferre Laeversin kehittelemällä LIS-YC -toimintaan sitoutuneisuuden arviointiasteikolla leikki-ikäisille lapsille.
Activities where children were for example spectators were not as involving, as activities where they were acting themselves in a role.
Toiminnot, joissa lapset olivat esimerkiksi katsojan roolissa, eivät sitouttaneet lapsia samalla tavalla.
The purpose of this research was to investigate children`s involvement in drama-activity.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia lasten sitoutuneisuutta draamatoimintaan.
The data was analysed using time-intervall method.
Aineiston analysoinnissa käytettiin aikaintervallimenetelmää.
: Case study about children aged 4 to 6 years involvement in dramaclubactivity
: Tapaustutkimus 4–6-vuotiaiden lasten sitoutuneisuudesta draamakerhotoimintaan
The researh questions were: how do children aged 4 to 6 years old get involved with dramaclublessons, how do their involvement values change during three months, and which kind of drama-activity involves children.
Tutkimustehtäviä tässä tutkimuksessa on kolme; miten 4–6-vuotiaat lapset sitoutuvat draamatoimintaan, miten lasten sitoutuneisuusarvot muuttuivat kolmen kuukauden aikana, sekä mitkä draamatoiminnot saivat lapset sitoutumaan.
The theory of the research is based on dramaeducation`s theory, theory of play, and Ferre Laever`s theory of involvement.
Tutkimus pohjautuu draamakasvatuksen teoriaan, leikin teoriaan sekä toimintaan sitoutuneisuuden teoriaan.
Conclusion for this study is that drama is an involving method for children from age 4 to 6, when they get to be active participants.
Johtopäätöksenä voidaan todeta draaman olevan sitouttava toimintametodi 4-6-vuotiaille lapsille, kun he pääsevät olemaan aktiivisia toimijoita.
The data is collected during spring 2016 from a drama club activity.
Tutkimusaineistona on keväällä 2016 hankittu videoaineisto draamakerhosta, videoituja draamakerhoja on kahdeksan kappaletta.
The study results indicate that the children who participated in the drama lessons were involved at a high level in average.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että draamakerhoon osallistuneet lapset sitoutuvat keskimäärin hyvin draamatoimintaan.
The data is collected using two video cameras.
Tutkimusaineistona on kuvattu draamakerhoja kahdella videokameralla noin 40 minuuttia kerrallaan.
The analysis of the last research question indicates that children's engagement levels are higher during drama lessons that involve process-drama and also lessons that enable children to act as active participants during the lesson.
Viimeisen tutkimuskysymyksen analysointi osoitti, että sitouttavimpia draamatoimintoja olivat pitkäkestoinen juonellinen prosessidraama sekä toiminnot, jossa lapset olivat aktiivisia toimijoita.