natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the international studies of business administration, the active use of history in business activities and strategic planning is referred to as history management.
Kansainvälisissä tutkimuksissa historian aktiivista käyttöä yrityksen strategisessa suunnittelussa kuvataan käsitteellä history management.
As a historical case study, the dissertation examines the A. Ahlström Corporation and the Noormarkku ironworks in Western Finland that has belonged to the company since the 1870s.
Esimerkkitapauksena on A. Ahlström Osakeyhtiö ja Länsi-Suomessa sijaitseva Noormarkun ruukki, joka on ollut yrityksen omistuksessa 1870-luvulta lähtien.
At the same time, the study examines how globalization and expansion affect local operations and how the company utilizes its cultural heritage in the management of changes.
Samalla tutkimus selvittää, miten liiketoiminnan laajeneminen ja globalisoituminen vaikuttavat paikallistason toimintaan ja miten yritys käyttää kulttuuriperintöään muutosten hallinnassa.
The study combines approaches of cultural heritage studies, history studies and businessstudies.
Tutkimuksessa yhdistyvät kulttuuriperinnön ja liiketaloustieteen tutkimuksen sekä historiantutkimuksen lähestymistavat.
Despite organizational and business changes, the tradition of the familybusiness has endured.
Perheyhtiön traditio on kestänyt liiketoiminnallisista ja organisatorisista muutoksista huolimatta.
Nevertheless, the role of the family has changed –from family management into family ownership.
Perhejohtajuudesta on siirrytty sukuomistukseen.
In the investigation of local events, the research adopts elements from the study of factory communities Besides the historical sites and descriptions of the past, the study considers the traditions that are connected with the continuity, ownership, domicile and social responsibility of the company as parts of cultural heritage.
Tutkimuksessa perheyrityksen kulttuuriperintöön sisällytetään aineellisen kulttuuriperinnön ja menneisyyden kuvausten lisäksi yrityksen jatkuvuuteen, omistajuuteen, kotipaikkaan ja yhteiskuntavastuuseen liittyvät perinteet.
The company has utilized museums, exhibitions and publications, among others, in the construction of its historical corporate image.
Yritys on rakentanut historiallista yrityskuvaansa muun muassa museoiden, näyttelyiden ja julkaisujen avulla.
Therefore this study is an attempt to open the discussion about companies’ utilization and management of cultural heritage.
Tutkimus on siten avaus yrityksiä kulttuuriperinnön säilyttäjinä ja käyttäjinä koskeville keskusteluille.
Family Business and Locality: The historical heritage of A. Ahlström Corporation in Noormarkku The study investigates the role of cultural heritage in corporate culture, identity and image of a family business, as well as the way in which historical consciousness affects the company’s actions on the local level.
Tutkimus tarkastelee kulttuuriperinnön asemaa perheyrityksen yrityskulttuurin,identiteetin ja yrityskuvan osatekijänä ja sitä, miten historiatietoisuus ohjaa yrityksen toimintaa paikallisen vaikuttavuuden näkökulmasta.
In Finland, programming is nowadays taught in every level of school.
Ohjelmoinnin opetusta on nykyisin jo joka kouluasteella.
This thesis focuses on voluntary practice exam and its effect on the course result on three introductory programming courses taught in autumn 2017 at University of Turku.
Työssä tutkittiin vapaaehtoisen harjoitustentin vaikutusta kurssin lopputulokseen kolmella ohjelmoinnin peruskurssilla syksyltä 2017.
There are several different platforms for electronic exams, for instance Moodle, Exam and ViLLE.
Sähköisiä tenttejä voidaan järjestää usealla eri alustalla (esimerkiksi Moodle, Exam ja ViLLE) ja eri tavoin.
ViLLE enables teaching programming, automatic assessment and electronic exams using programming tools.
ViLLE mahdollistaa ohjelmoinnin opetuksen, automaattisen arvioinnin ja myös ohjelmoinnin sähköisen tenttimisen.
Some theories are that programming requires such complex cognitive skills, advanced problem-solving skills and motivation.
Tarkkaa syytä tähän ei ole tiedossa, mutta syiksi on esitetty muun muassa ohjelmoinnin vaatimia monimutkaisia kognitiivisia taitoja, ongelmanratkaisutaitoja ja motivaatiota.
All three courses also had a voluntary practice exam which did not add points to the overall course points.
Kaikilla kursseilla oli vapaaehtoinen harjoitustentti, josta ei saanut pisteitä kurssin kokonaispistemäärään.
The target audiences for the courses are different, but the basic structure is the same.
Kursseilla oli eri kohderyhmät, mutta pääsääntöisesti sama rakenteellinen sisältö.
This thesis focuses mostly on ViLLE, which has been developed in University of Turku.
Tässä työssä esitellään erityisesti Turun yliopiston Tulevaisuuden teknologioiden laitoksella kehitetty ViLLE-oppimisympäristö.
Learning programming has been traditionally difficult, and no exact reason has been found for that.
Ohjelmoinnin opiskelu ja oppiminen on kuitenkin ollut perinteisesti vaikeaa.
The median results of the final exam and the overall course points were higher for the students who took the practice exam than for the students who did not take it.
Kuitenkin jokaisella tutkittavalla kurssilla harjoitustentin tehneet saivat mediaanituloksissa paremmat pisteet sekä lopputentissä ja kurssin kokonaispisteessä kuin ne, jotka eivät tehneet vapaaehtoista harjoitustenttiä.
Practice exams are exams which have the same type of structure and questions than the final exam.
Harjoitustentillä tarkoitetaan tenttiä, joka vastaa mahdollisimman tarkkaan lopputenttiä kysymysten muodoilta ja tenttitavaltaan.
For majority of programming courses electronic exams are used.
Ohjelmointia tentitään nykyään lähes poikkeuksetta sähköisillä tenteillä.
The effect of the practice exam was contradictory in the courses to the points of the final exam and the overall course points − only one course had a strong positive correlation.
Harjoitustentti vaikutti ristiriitaisesti eri kursseilla kurssin tenttipistemäärään ja kokonaispistemäärään.
The results of this study show over ¾ of the students taking the final exam also took the practice exam.
Vapaaehtoisen harjoitustentin suoritti kaikilla kolmella kurssilla yli ¾ kurssin tenttiosallistujista.
Optimal distance of the light-curing tip for light transmission through the resin composite
Valokovetuskärjen optimaalinen etäisyys valon kulkeutumiseksi komposiitin läpi
The main research method is text analysis based on systemic-functional linguistics.
Pääasiallisena tutkimusmenetelmänä on systeemis-funktionaalisen lingvistiikkaan perustuva tekstianalyysi.
The results of the study show that the texts published in Finland and Sweden represent two similar registers that belong to two different cultural contexts.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että Suomessa ja Ruotsissa julkaistut tekstit edustavat samantyyppisiä rekistereitä, jotka ovat sidoksissa kahteen eri kulttuurikontekstiin.
Furthermore, there are several linguistic differences between the texts.
Tekstien välillä on myös erilaisia kielellisiä eroja.
Lexicogrammatical features in the texts and differences between them are studied both quantitatively and qualitatively.
Tekstien leksikaalis-kieliopillisia piirteitä ja niiden välisiä eroja tutkitaan sekä määrällisesti että laadullisesti.
The aim of the study is to examine the similarities and differences between the texts and to discuss different factors that can explain the differences and similarities.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, millaisia yhtäläisyyksiä ja eroja tutkittujen tekstien välillä on ja pohtia, millaisilla tekijöillä eroja ja yhtäläisyyksiä voidaan selittää.
In addition, the study focuses on some non-linguistic features, such as the extent and graphic design of the texts.
Lisäksi tutkimuksessa tarkastellaan joitakin tekstien ei-kielellisiä piirteitä, mm. tekstien laajuutta ja graafista ulkoasua.
The data consists of four groups of texts: Finnish, Finland-Swedish, Swedish and Sweden-Finnish texts from 2012.
Aineisto koostuu neljästä ryhmästä: suomalaisista, suomenruotsalaisista, ruotsalaisista ja ruotsinsuomalaisista teksteistä, jotka on kerätty vuonna 2012.
Both the Finland-Swedish and the Sweden-Finnish texts are translations.
Sekä suomenruotsalaiset ja ruotsinsuomalaiset tekstit ovat käännöksiä.
The data consists of texts that have been published online by pension authorities, the Finnish social security institution Kansaneläkelaitos (Swedish: Folkpensionsanstalten) and the Swedish pensions agency Pensionsmyndigheten (Finnish: Eläkevirasto).
Tutkittu aineisto koostuu eläkkeistä kertovista tiedottavista verkkoteksteistä, jotka on julkaissut Suomen Kansaneläkelaitös eli Kela (ruots. Folkpensionsanstalten eli FPA) ja Ruotsin Eläkevirasto (ruots. Pensionsmyndigheten).
The official statuses of the languages in question affect the non-linguistic features of the texts.
Tutkittujen kielten erilaiset viralliset asemat vaikuttavat tekstien ei-kielellisiin piirteisiin.
The different contexts of the texts are also examined.
Väitöskirjassa perehdytään myös tekstien keskeisiin konteksteihin.
The results support the notion that the language used by the public authorities has become substantially more informal in Sweden than in Finland.
Tulokset tukevat käsitystä siitä, että virkakieli on epämuodollistunut voimakkaammin Ruotsissa kuin Suomessa.
The Finnish and Finland-Swedish texts are similar in extent and content.
Suomalaiset ja suomenruotsalaiset tekstit ovat laajuudeltaan ja sisällöltään pääosin toisiaan vastaavia.
The Swedish texts are extensive, but the Sweden-Finnish texts are significantly shorter.
Ruotsalaiset tekstit ovat hyvin kattavia ja ruotsinsuomalaiset tekstit puolestaan varsin lyhyitä.
The production of the analyzed data is studied with a survey.
Sitä, miten tutkittu aineisto on tuotettu, kartoitetaan em. viranomaisille suunnatulla kyselytutkimuksella.
In the Finnish and Finland-Swedish texts, the authority of the institution paying out pensions is explicitly expressed with several lexicogrammatical features, whereas in the Swedish and Sweden-Finnish texts it is played down.
Suomessa julkaistuissa teksteissä viranomaisen auktoriteettia tuodaan selvästi esiin erilaisin leksikaalis-kieliopillisin keinoin, mutta Ruotsissa julkaistuissa teksteissä sitä häivytetään.
The Finnish and Finland-Swedish texts also construe the reader of the text as a passive receiver more often than the texts published in Sweden.
Suomessa julkaistuissa teksteissä luodaan myös useammin lukijalle passiivista vastaanottajan roolia.
The study focuses on comparative analyses of institutional texts on pensions published in Swedish and Finnish in Finland and Swedish and Finnish in Sweden.
Väitöskirjassa tutkitaan Suomessa ja Ruotsissa julkaistuja, eläkkeistä kertovia ruotsin- ja suomenkielisiä viranomaistekstejä vertailevasta näkökulmasta.
For example, the direct address of the reader with a second person singular is consistently used even in the Finnish and Finland-Swedish texts.
Myös suomalaisissa ja suomenruotsalaisissa teksteissä on kuitenkin osin siirrytty kohti epämuodollisempaa kieltä, mikä tulee ilmi mm. siinä, että lukijaa puhutellaan johdonmukaisesti yksikön toisen persoonan muodoilla.
Additional research material has been gathered from literary sources, such as letters, notes and public writings by the artists.
Aineistoa on koostettu myös kirjallisista lähteistä, muun muassa taiteilijoiden kirjeistä, muistiinpanoista ja julkisista kirjoituksista.
The focus is on the artwork of three Finnish artists—Akseli Gallen-Kallela (1865–1931), Pekka Halonen (1865–1933) and Hugo Simberg (1873–1917)—and on discourses that surrounded their art pieces.
Katse tarkennetaan kolmen suomalaistaiteilijan – Akseli Gallen-Kallelan (1865–1931), Pekka Halosen (1865–1933) ja Hugo Simbergin (1873–1917) – teoksiin ja niitä ympäröiviin aikalaiskeskusteluihin.
In addition to using occulture, the research benefits from the concept of seekership adopted from the sociology of religion.
Okkulttuurin lisäksi tutkimuksessa hyödynnetään uskontososiologiasta omaksuttua etsijän käsitettä.
The methods for interpretations include, on one hand, visual analysis, and on the other hand, readings of textual materials.
Tulkintamenetelmät ovat yhtäältä kuva-analyyttisiä ja toisaalta menneisyyden teksteihin keskittyviä.
These discussions form an important part of the heterogeneous spiritual milieu, which was flourishing at the turn of the 20th century and can be defined as occulture.
Nämä keskustelut muodostavat tärkeän osan vuosisadanvaihteessa kukoistanutta heterogeenisen henkisyyden miljöötä, joka määrittyy okkulttuuriksi.
It shows that Finnish artists have drawn into their art, into their work and into their conception of art ideas from, among other things, Theosophy, spiritualism, psychical research, Swedenborgianism and Tolstoyism.
Se osoittaa suomalaistaiteilijoiden ammentaneen ideoita taiteeseensa, työskentelyynsä ja taidekäsitykseensä muun muassa teosofiasta, spiritualismista, psyykkisestä tutkimuksesta, swedenborgilaisuudesta ja tolstoilaisuudesta.
By analyzing the artwork and by following the set of images, or the dialogue between the images and texts, it is possible to identify themes related to the esoteric discourses of the time.
Teoksia lähilukemalla sekä kuvien sarjoja tai kuvien ja tekstien vuoropuhelua seuraamalla nostetaan esiin teemoja, jotka kiinnittyvät ajan esoteerisiin keskusteluihin.
Gallen-Kallela, Halonen and Simberg are regarded as seekers, who had an active role not only as producers of religiosity connected to esotericism but also makers and definers of a new kind of art which was understood to be more spiritual.
Gallen-Kallelaa, Halosta ja Simbergiä tarkastellaan etsijöinä, joilla on aktiivinen rooli paitsi esoteerisuuteen ja heterogeenisempään henkisyyteen kiinnittyvän uskonnollisuuden tuottajina myös uudenlaisen, henkisemmäksi ymmärretyn taiteen tekijöinä ja määrittelijöinä.
The research situates itself in the area between the Study of Religion and Art Studies, and it provides a new type of approach to explore esotericism and spirituality in modern art.
Tutkimus asettuu uskontotieteen ja taiteentutkimuksen välimaastoon, ja siinä tuotetaan uudenlaista lähestymistapaa modernin taiteen esoteerisuuden ja henkisyyden tarkastelemiseksi.
The aim is to illuminate those obscure places and roles that more individual spirituality and Western esotericism have taken in modern art.
Tavoitteena on valottaa niitä hankalasti hahmotettavissa olevia paikkoja ja rooleja, joita yksilökeskeisemmäksi muuntunut ja länsimaiseen esoteerisuuteen herkästi taipuva henkisyys on modernissa taiteessa saanut.
The study offers new insights into the connections between the art of Gallen-Kallela, Halonen and Simberg and Western esotericism, as well heterogeneous spirituality, which has been seen as having a significant place in today’s religiosity.
Tutkimus tarjoaa uutta tietoa Gallen-Kallelan, Halosen ja Simbergin taiteen yhteyksistä länsimaiseen esoteerisuuteen ja siihen henkisyyteen, jolla on nähty olevan merkittävä sija nykypäivän uskonnollisuudessa.
The core material for the study consists of the works of Gallen-Kallela, Halonen and Simberg made for Christian settings, even though they have a charged relationship with traditional Christianity.
Tutkimuksen ydinaineiston muodostavat Gallen-Kallelan, Halosen ja Simbergin kristillisiin ympäristöihin tekemät teokset, joiden suhde perinteiseen kristinuskoon on jännitteinen.
The core data comprises visual materials made for Jusélius’ mausoleum in Pori and for St. John’s Church in Tampere (nowadays Tampere Cathedral), as well as the altarpieces made by Halonen.
Ydinaineisto koostuu Porissa sijaitsevaa Juséliuksen hautakappelia ja Tampereen Johanneksen kirkkoa (nyk. Tuomiokirkkoa) varten tehdyistä kuva-aineistoista sekä Halosen alttaritauluista luonnoksineen.
Truth Seekers: Fin-de-Siècle Occulture and Modern Spirituality in the Art of Akseli Gallen-Kallela, Pekka Halonen and Hugo Simberg The study examines the role that religiosity, shifting with the pressures of modernization, has in finde-siècle art.
Totuudenetsijät : vuosisadanvaihteen okkulttuuri ja moderni henkisyys Akseli Gallen-Kallelan, Pekka Halosen ja Hugo Simbergin taiteessa
The research asks how the artists produced in their artwork and writings a discourse that combined the ideas of genuine religiosity and spiritual art. What kind of expressions do seeking and the spirituality of art find in Jusélius’ mausoleum, at St. John’s in Tampere and in Halonen’s altarpieces?
Tutkimuksessa kysytään, miten taiteilijat tuottivat teoksissaan ja puheissaan ’henkisyyttä’, jossa yhdistyivät ajatukset aidosta uskonnollisuudesta ja henkisestä taiteesta.
My aim was to find out how geography teaching has been implemented remotely and what kind of challenges and positive experiences the teachers have had.
Tavoitteenani oli selvittää, miten maantiedon opetusta on toteutettu etänä sekä millaisia haasteita ja myönteisiä kokemuksia opettajilla on ollut.
Most teachers had a similar distance learning lesson structure, consisting first of a common real-time video call and then the student’s independent assignments.
Suurimmalla osalla opettajista oli samankaltainen etäoppitunnin rakenne, joka koostui aluksi yhteisestä reaaliaikaisesta videopuhelusta ja lopuksi oppilaiden itsenäisistä tehtävistä.
Unusual situation and the transition of all schools to distance learning at once required the education providers to adapt quickly.
Poikkeuksellinen tilanne ja kaikkien koulujen siirtyminen kerralla etäopetukseen vaati opetuksen järjestäjiltä nopeaa sopeutumista.
Due to the COVID-19 coronavirus pandemic, comprehensive schools and other educational institutions in Finland were ordered to close in March 2020, and there was a shift from contact education to distance education.
COVID-19-koronaviruspandemian vuoksi peruskoulut ja muut oppilaitokset Suomessa määrättiin suljetuiksi maaliskuussa 2020, ja lähiopetuksesta siirryttiin etäopetukseen.
For two months, the students studied remotely instead of contact teaching, in which case teaching and guidance were arranged with alternative teaching and learning solutions.
Kahden kuukauden ajan oppilaat opiskelivat etänä lähiopetuksen sijaan, jolloin opetus ja ohjaus järjestettiin vaihtoehtoisilla opetus- ja oppimisratkaisuilla.
I collected my research data with an online survey that was answered by 40 middle school geography and biology teachers.
Keräsin tutkimusaineistoni verkkokyselyllä, johon vastasi 40 yläkoulun maantiedon ja biologian opettajaa.
The interaction was maintained by teachers through video connections, personal contacts, programs’ chat and comment channels, and other communication systems.
Vuorovaikutusta opettajat ylläpitivät videoyhteyksillä, henkilökohtaisilla yhteydenotoilla, ohjelmien chat- ja kommenttikanavien avulla sekä muilla viestintäjärjestelmillä.
Digital learning environments and technology-assisted platforms and programs have mainly been used in face-to-face teaching alongside teaching, but in distance learning teaching is mainly carried out through information and communication technology.
Digitaalisia oppimisympäristöjä sekä teknologia-avusteisia alustoja ja ohjelmia on lähiopetuksessa pääosin käytetty opetuksen rinnalla, mutta etäopetuksessa opetus toteutetaan pääsääntöisesti tieto- ja viestintäteknologiavälittäisesti.
Positive experiences of distance education included work peace, a flexible work schedule, monitoring of individual learning and work, and the provision and differentiation of support, and the development of students' digital and self-directed skills.
Myönteisiä etäopetuksen kokemuksia olivat työskentelyrauha, joustava työskentelyaikataulu, yksilöllisen oppimisen ja työskentelyn seuranta sekä tuen anto ja eriyttäminen sekä oppilaiden digi- ja itseohjautuvuustaitojen kehittyminen.
According to the results of this study, geography teachers used a variety of communication and collaboration services as well as applications in their teaching.
Tutkimukseni tulosten mukaan maantiedon opettajat käyttivät monipuolisesti erilaisia viestintä- ja yhteistyöpalveluita sekä sovelluksia etäopetuksessaan.
Individual students showed their skills in distance learning differently than in face-to-face teaching.
Yksittäiset oppilaat näyttivät osaamistaan etäopetuksessa eri tavalla kuin lähiopetuksessa.
Challenges experienced by teachers included creating interaction, monitoring actual learning and work, the ability to be self-directed, increased workload of teachers, and the functionality of IT-equipment.
Opettajien kokemia haasteita olivat vuorovaikutuksen luominen, oppimisen ja työskentelyn seuranta, oppilaiden kyky itseohjautuvuuteen, opettajien työmäärän lisääntyminen ja tietoteknisten laitteiden toimivuus.
According to teachers' experiences, the prerequisite for distance learning is students' digital and autonomy skills.
Opettajien kokemuksien mukaan etäopetuksen edellytyksiä ovat oppilaiden digi- ja itseohjautuvuustaidot.
The transition to distance learning has required teachers and students to acquire skills and learn new ways of working digitally as part of learning.
Etäopetukseen siirtyminen on vaatinut opettajilta ja oppilailta taitojen omaksumista ja uudenlaisten sähköisten työskentelytapojen opettelua.
In my study, I looked at the experiences of middle school geography teachers about distance learning and teaching.
Tutkimuksessani tarkastelin yläkoulun maantiedon opettajien kokemuksia etäopetuksesta.
Content analysis, thematic analysis and quantification were used to analyze the research material.
Tutkimusaineiston analysoin sisällönanalyysin, teemoittelun ja kvantifioinnin keinoin.
In distance learning, various teaching methods, learning environments and e-learning materials typical of the subject of geography were utilized in various ways.
Etäopetuksessa hyödynnettiin monipuolisesti erilaisia maantiedon oppiaineelle tyypillisiä opetusmenetelmiä, oppimisympäristöjä ja sähköisiä oppimateriaaleja.
However, managers should simultaneously acknowledge the delicate balance of such processes.
Heidän tulee samalla kuitenkin ottaa huomioon tällaisten prosessien herkkä tasapaino.
The main purpose of this doctoral thesis is to enhance our understanding, through an in-depth case study, on how to reach enabling formalization with the help of which control systems and related processes could concurrently facilitate efficiency and innovation.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on edistää syvälliseen tapaustutkimukseen nojaten ymmärrystämme siitä, miten johdon ohjausjärjestelmät ja niihin liittyvät prosessit voisivat samanaikaisesti tukea operatiivista tehokkuutta ja innovointia.
The organizational members were in a relatively passive way engaged in using prior knowledge rather than enthusiastically creating new knowledge, although the latter was realised to be critical for the company’s future success.
Tietointensiivisessä kohdeorganisaatiossa tämä ilmeni siten, että sen jäsenet keskittyivät enemmän olemassa olevan tiedon käyttöön kuin kehittivät innokkaasti uutta, vaikka juuri innovointitoimintojen tiedostettiin olevan yritykselle kriittisiä menestystekijöitä.
In the current knowledge economy, how to better manage such tensions is a key issue in many organizations.
Monessa organisaatiossa näiden usein ristiriitaisten pyrkimysten johtaminen on tärkeä haaste nykyisessä tietointensiivisessä yritysympäristössä.
Despite the existence of the four enabling features in the case organization’s cybernetic control systems (see Malmi & Brown 2008, 291; Green & Welsh 1988, 289), counterevidence regarding the postulated associations between the four specific characteristics of Adler & Borys (1996) and innovation, and especially its critical component of motivation was obtained.
Malmi & Brown 2008, 291; Green & Welsh 1988, 289), löydökset viittaavat siihen, että innovointia ja erityisesti sen tärkeää komponenttia (autonomista) motivaatiota ei näiden järjestelmien kautta tuettu organisaatiossa riittävästi.