natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Psychrotrophs are considered as problematic because they produce heat-stable spoilage enzymes.
Psykrotrofeja pidetään ongelmallisina niiden tuottamien lämpökestävien pilaajaentsyymien vuoksi, mutta tämän lisäksi osa ihmiselle patogeenisista bakteereista kykenee kasvamaan maidon kylmäsäilytyslämpötiloissa.
At trial 3, packages (a), (b), (f) and (g) were studied.
Kolmannen vaiheen kokeissa tutkittiin pakkauksia (a), (b), (f) ja (g).
In addition, microbiological analysis, sensory evaluation and consumer survey were carried out.
Lisäksi tutkittiin mikrobiologista ja aistinvaraista laatua sekä toteutettiin kuluttajatutkimus.
Microbiological quality was good both in packages (b) and (f) and poorest in package (a) after 15 days of storage.
Mikrobiologinen laatu todettiin hyväksi pakkauksissa (b) ja (f) vielä 15 päivää pakkaamisen jälkeen ja heikoimmaksi pakkauksessa (a).
It could be concluded that the present packaging gas (f) would still be the most optimal one for pork loin roasts, as the appearance of the meat is one of the most critical factors affecting consumers’ purchasing decision.
Nykyinen suojakaasu olisi tuotteelle edelleen paras vaihtoehto, sillä lihan ulkonäkö on kuluttajille usein tärkein ostopäätökseen vaikuttava tekijä.
The properties measured were: drip loss, pH, colour, cooking loss, tenderness and protein oxidation by measuring free thiol groups.
Pakkauksen vaikutusta lihan laatuun tutkittiin mittaamalla valuman määrää, pH:ta, väriä, kypsennyshävikkiä, mureutta ja proteiinien hapettumista määrittämällä vapaat tioliryhmät.
The aim of the experimental work was to study the effects of MAP on microbiological and sensory quality of pork meat and to develop the most optimal modified atmosphere for consumer packages for pork loin (longissimus dorsi) roasts.
Kokeellisen tutkimuksen tavoitteena oli tutkia suojakaasun vaikutusta sianlihan mikrobiologiseen ja aistinvaraiseen laatuun ja kehittää optimaalinen suojakaasun koostumus sianlihan kuluttajapakkauksiin.
Samples in package (g) were more tender than samples in package (f) both in the instrumental measurements (p<0,001) and in sensory evaluation (p<0,05).
Pakkaukseen (g) pakatut pihvit todettiin mureimmiksi ja pakkaukseen (f) pakatut vähiten mureiksi sekä instrumentaalisissa mittauksissa (p<0,001) että aistinvaraisessa arvioinnissa (p<0,05).
The literature review of this thesis focused on properties of pork meat, meat colour formation and the effect of modified atmosphere packaging (MAP) on microbiology and sensory characteristics of meat.
Tutkielman kirjallisuusosassa perehdyttiin sianlihan ominaisuuksiin, lihan värinmuodostukseen sekä siihen, miten suojakaasut ja pakkausprosessi vaikuttavat lihan mikrobiologisiin ja aistinvaraisiin ominaisuuksiin.
Nevertheless, packaging (f) was rated significantly (p<0,001) higher in the consumer survey than package (b).
Kuitenkin kuluttajatutkimuksessa pakkaus (f) sai merkittävästi paremmat pisteet kuin pakkaus (b) (p<0,001).
The samples were stored in cold room at 5 ºC for 12 days after packaging (and for 15 days for microbiological analysis).
Näytteinä oli sian ulkofilepihvejä (longissimus dorsi), joita säilytettiin pakkaamisen jälkeen 12 vuorokautta kylmiössä 5 ºC:ssa (säilyvyyskokeissa 15 vuorokautta).
In each trial, also the present packaging gas (f) used for the product was studied as a reference.
Kokeet toteutettiin kolmessa vaiheessa, joissa kaikissa oli referenssinä myös tuotteen nykyinen suojakaasu (f).
Package (f) had more protein oxidation than other packages (p<0,01).
Proteiinien hapettumista oli tapahtunut eniten pakkauksessa (f) (p<0,01).
After trials 1 and 2, it was concluded that packaging gas (b) was as the most optimal modified atmosphere for the product.
Optimaalisimmaksi suojakaasuksi esikokeiden ja toisen vaiheen kokeiden perusteella todettiin suojakaasu (b).
Bio-HDPE/CNF/bio-LDPE multilayer has potential for utilizing it in flexible food packaging pouches if the manufacture process is standardized leading into homogeneous film quality.
Bio-HDPE/CNF/bio-LDPE-monikerroskalvo on potentiaalinen vaihtoehto käytettäväksi elintarviketeollisuuden sovelluksissa esim. joustopussina, mikäli valmistusprosessi on standardoitu johtaen homogeeniseen kalvolaatuun.
Pouches made of the 2-layer film were the most feasible for MAP, even though the 3-layer film would also have been an alternative if the film quality had been optimal.
Pussit, jotka valmistettiin 2-kerrosmateriaalista, soveltuivat parhaiten suojakaasupakkaamiseen, tosin 3-kerroskalvo olisi pystynyt samaan, mikäli kalvon laatu olisi ollut optimaalinen.
Together with hydrophobic films (e.g., HDPE, LDPE) also the low water vapor permeability and heat sealing properties can be enhanced.
Yhdessä hydrofobisten kalvojen (esim. HDPE, LDPE) kanssa materiaali saavuttaa myös hyvän kosteussuojan ja lämpösaumautuvuuden.
This study helps to verify the feasibility of the bio-based multilayer films as a new food packaging material, and demonstrates the use of CNF as a high-barrier layer in a laminate.
Tutkimus auttaa todentamaan biopohjaisten monikerrosmateriaalien käytettävyyttä elintarvikkeiden pakkaamisessa ja demonstroi nanoselluloosakuitujen käyttöä tiiviinä kerroksena monikerrosmateriaaleissa.
A study consisted of examining 1-layer bio-HDPE film, 2-layer bio-HDPE/CNF film and 3-layer HDPE/CNF/LDPE film and testing their permeability (for oxygen, water vapor and aroma), sealability, tensile strength, influence of irradiation and aroma compounds (clove), and suitability for modified atmosphere packaging, MAP (with hazelnuts).
Kalvoille suoritettiin läpäisevyysmittauksia (hapen-, vesihöyryn- ja arominläpäisevyys), tutkittiin saumautuvuutta ja vetolujuutta, maustealtistuksen ja säteilytyksen vaikutusta, sekä mahdollisuutta suojakaasupakkaamiseen (hasselpähkinän kanssa).
Sustainable development and fluctuating petroleum prices encourage manufacturing packaging materials in a more natural and cost-effective way.
Kestävä kehitys, ympäristön saastuminen ja raakaöljyn vaihteleva hinta aiheuttavat kiinnostusta kehittämään biopohjaisia pakkausmateriaaleja fossiilipohjaisten muovien tilalle.
The 2- and 3-layer multilayer films provided very good oxygen barrier under dry conditions, although aroma exposure increased the oxygen permeability rates.
Monikerroskalvot tarjosivat erittäin hyvän happitiiviyden kuivissa olosuhteissa, kun taas suora arominaltistus nosti kalvojen hapenläpäisevyyttä.
The aim of this thesis was to utilize CNF as a barrier layer for bio-based flexible food packaging pouches.
Tutkimuksen tavoitteena oli hyödyntää nanoselluloosakuituja tiiviyttä tuovana kerroksena biopohjaisissa pakkauskalvoissa.
The oxidation of fatty acids in hazelnuts could be slowed down by using multilayer structure including CNF barrier under modified atmospheric conditions.
Hasselpähkinän rasvahappojen hapettuminen hidastui monikerrosmateriaalista valmistetuissa pusseissa, jotka oli pakattu suojakaasuun.
With CNF it is possible to provide barrier and mechanical improvement to packaging material at low added cost.
Nanoselluloosakuiduista (CNF) valmistettu läpinäkyvä kalvo tarjoaa hyvän kaasutiiviyden ja vahvistaa materiaalin mekaanisia ominaisuuksia.
Barrier properties can be enhanced by manufacturing multilayer structures with a coating made of organic materials such as cellulose nanofibrils (CNF).
Elintarvikepakkauksen suojaominaisuuksiin voidaan vaikuttaa valitsemalla monikerrosmateriaali, joka sisältää ainakin yhden tiiviin kerroksen.
Finland is going to begin applying the EU regulation on the provision of food information to consumers by the end of the year 2016.
EU:n Elintarviketietoasetuksen pakollista ravintoarvomerkintää koskevia säännöksiä aletaan soveltaa Suomessa loppuvuodesta 2016.
In Finland meat dishes and products are responsible for one third of the sodium consumption per day for men and one fourth for women.
Suomessa liharuoat muodostavat kolmanneksen miesten ja neljänneksen naisten päivittäisestä natriuminsaannista.
According to the regulation the new threshold value for sausages containing less salt than usual is 1,5 %.
Tavallista vähemmän suolaa sisältävien makkaroiden uusi raja-arvo on 1,5 %.
However, compared to the hidden reference samples, no significant differences were detected.
Piilotettuun referenssinäytteeseen verrattuna näytteiden välillä ei ollut lainkaan eroja.
Two of the three replacer samples were assessed as less salty than the reference.
Kaksi korvaajanäytettä arvioitiin referenssiä vähemmän suolaisiksi.
It is the biggest source of sodium in sausages which has been proven to have negative effects on health.
Se on myös makkaroiden suurin natriumin lähde, ja sen liikasaannin on todettu olevan terveydelle haitallista.
The objective of this study was to develop a sausage within the new threshold containing less than 1,2 % added salt and examine changes in sensory properties caused by salt replacements.
Tämän työn tavoitteena oli kehittää raja-arvon puitteissa keittomakkara, jonka lisätyn natriumkloridipitoisuuden määrä on korkeintaan 1,2 %, ja selvittää natriumin korvaamisesta aiheutuvia muutoksia aistinvaraisiin ominaisuuksiin.
Sodium chloride is considered to be one of the most important ingredients in sausage production in terms of safety and quality.
Natriumkloridi on makkaroiden laadun ja turvallisuuden kannalta tärkeimpiä raaka-aineita.
The texture was also studied by firmness tests with Instron texture analyzer.
Rakennetta arvioitiin myös tekemällä kiinteyskokeet Instron-aineenkoestuskoneella.
The taste properties assessed were saltiness, bitterness and metallic taste.
Arvioitavia makuominaisuuksia olivat suolaisuus, karvaus sekä metallisuus ja rakenneominaisuuksia kiinteys sekä mehukkuus.
On the basis of the sensory analyses, potassium chloride could be a considerable alternative to sodium chloride as a salt replacer.
Aistinvaraisten arvioiden tulosten perusteella kaliumkloridia voidaan pitää varteenotettavana vaihtoehtona suolan vähentämiseksi.
The sensory method used in this research was quantitative comparison of multiple samples.
Arviointimenetelmäksi valittiin kvantitatiivinen monivertailuanalyysi.
Changes in sensory properties were examined by comparing the taste and texture of the samples to a reference sample.
Makkaroille suoritettiin aistinvaraiset arvioinnit, joissa korvaajien aiheuttamia muutoksia aistinvaraisiin ominaisuuksiin tarkasteltiin vertaamalla niitä referenssimakkaroiden vastaaviin ominaisuuksiin.
The variable in the pork meat sausage samples was different potassium chloride salt replacers.
Kokeen näytteiden eli sianlihamakkaroiden muuttujina olivat kaliumkloridia sisältävät natriumkloridin korvaajat.
According to the statistical results with applied Bonferroni correction, the only significantly differing property was saltiness.
Korjaavalla kertoimella käsiteltyjen tilastollisten analyysien mukaan ainoa referenssimakkaroista poikkeava ominaisuus oli suolaisuus (p=0,05).
According to the results from the texture analysis, the sample containing the highest potassium chloride content was the least firm.
Instron-mittausten tulosten perusteella suolan korvaaminen kaliumkloridiseoksella vaikutti heikentävästi eniten kaliumkloridia sisältävän korvaajanäytteen tapauksessa.
The empirical research answers the following questions: Why has this specific form of new venture creation developed such a popular sub-culture, jargon and identity?
Empiirinen tutkimus vastaa seuraaviin kysymyksiin: Miksi startup-yrittäjyys on kasvuyrittäjyyden alalajina kehittänyt niin suositun alakulttuurin, jargonin ja identiteetin?
Why does it display counter-cultural tendencies in relation to the business world in general?
Entä miksi se näyttäytyy toisinaan vastakulttuurina suhteessa perinteiselle liike-elämälle?
If we accept that new cultural forms develop in a mostly self-organizing fashion, then we must accept that they have their own logic separate from the logic of the actors.
Jos hyväksymme, että kulttuurit ovat osin omalakisia kokonaisuuksia, niin meidän on hyväksyttävä, että niillä on myös oma logiikkansa.
The proposed solution draws heavily from the systems theoretical sociology of Niklas Luhmann and its later applications.
Väitöskirjassa ehdotettu mallintamisen tapa ammentaa vahvasti Niklas Luhmannin systeemiteoreettisesta sosiologiasta ja sen sovelluksista.
Here, the analogy of a whirlpool is a fitting one: as opposing currents sometimes create a whirlpool, it is a steady state forming inside a non-equilibrium.
Pyörteen analogia muodostuu keskeiseksi: vesimassan vastakkaiset virtaukset synnyttävät toisinaan pyörteen, joka on hetkellisesti vakaa tila epävakaan tilan keskiössä.
Specifically, the suggested approach to modeling combines Dirk Baecker s ideas on how to model complex forms of communication in society with Niels Åkerstrom-Andersen s ideas on Luhmann s semantic analytical strategy for doing conceptual history.
Erityisen tärkeäksi näistä nousevat Dirk Baeckerin ajatukset kompleksisten muotojen mallintamisesta sekä Niels Åkerstrom-Andersenin kehittämä semanttis-analyyttinen strategia .
This dissertation examines the rise of startup entrepreneurship as a cultural phenomenon, and builds a model for understanding the systemic logic behind this culture.
Tämä väitöskirja tarkastelee uusille teknologioille perustuvaa startup-yrittäjyyttä alakulttuurisena ilmiönä, ja rakentaa mallin kuvaamaan tämän kulttuurin sisäistä logiikkaa.
In this culture, two levels of speculation are kept methodically separate: the technological speculation with problems and their solutions, and the economic speculation with possible business models and with the valuation of the startup.
Startup-kulttuuri on täynnä merkityksenantoa ja metodologiaa, jolla pidetään erillään teknologinen spekulaatio (ongelmat ja ratkaisut) taloudellisesta spekulaatiosta (liiketoimintamallit ja yrityksen arvon laskeminen).
What does it enable, as a differentiated cultural form and as a worldview, for the entrepreneurs and for the world around them?
Mitä funktioita tämä kulttuuri ja sen käsitteistö toteuttaa yrittäjien ja toisaalta muun yhteiskunnan näkökulmasta?
When combined, and slightly modified, these two applications of Luhmannian systems theory can act as a basis for an empirical approach to modeling subcultures as complex semantic forms of communication.
Näitä lähestymistapoja yhdistelemällä ja muokkaamalla saamme empiirisesti painottuneen mallintamisen tavan, joka havainnollistaa kulttuureja kompleksisina kommunikaation muotoina.
Thus, the theoretical interest of this dissertation is how to model and visualize the inner logic of cultures.
Empiirisen tutkimuksen rinnalla väitöskirja pyrkii kehittämään menetelmää, jonka avulla voitaisiin mallintaa ja visualisoida kulttuurien sisäistä logiikkaa.
Observing popular startup success stories, startup methodologies and articles from various business magazines, the research traces the general patterns of startup stories as well as the conceptual reservoir of startup entrepreneurship.
Empiirisen tutkimuksen aineistona on käytetty startup-maailman suurimpia menestystarinoita, yhdysvaltalaisten bisneslehtien artikkeleita sekä tunnettuja startup-opaskirjoja.
It has appropriated venture capital s perspective on potential markets and on venture financing, and turned these into everyday entrepreneurial jargon.
Startup-kulttuuri on ominut rahoitusmaailman tavan tarkastella kasvuyrityksiä ja uusia markkinapotentiaaleja, ja tuonut tämän osaksi yrittäjien arkista kielenkäyttöä ja ymmärrystä.
The findings suggest that startup culture is as much a culture of speculation as it is a culture of entrepreneurship.
Tutkimustulokset antavat viitteitä siihen, että startup-yrittäjyydestä kannattaisi puhua spekulatiivisena kasvuyrittäjyytenä .
Based on these investigations, the dissertation constructs a model that visualizes startup culture as a whirlpool of different systemic logics, and as a solution for a specific dissonance between these contexts.
Näihin perustuen tutkimus esittää mallin, joka auttaa havainnollistamaan startup-kulttuurin erityispiirteitä suhteessa muuhun yritysmaailmaan.
When we model culture in this manner, the logic behind cultural evolution becomes clear: culture fills the gaps between different subsystemic/contextual logics, thus enabling meaningful transitions between different forms of sense-making.
Samalla väitöskirja kehittää mallintamisen tekniikkaa, jossa alakulttuureja ja kulttuurisia muotoja havainnollistetaan tarkastelemalla niitä erilaisten merkityskontekstien pinoutumana.
In a similar fashion, cultures emerge out of the opposing contextual logics in society.
Kulttuurin suhde sen systeemiseen ympäristöön on vastaava se nousee eripuraisten systeemisyyksien välistä, ja sitoo nämä vastakkaiset virtaukset osaksi koheesia maailmankuvaa.
The analysis is confined to the most influential work covering ecological restoration, that is, of Robert Elliot (1982 and 1997), Eric Katz (1992 and 1997), Andrew Light (2000, 2012 and 2009), Eric Higgs (2003) and William Throop (2000 and 2012).
Keskeisinä lähteinä ovat Robert Elliotin (1982 ja 1997), Eric Katzin (1992 ja 1997), Andrew Lightin (2000, 2012 ja 2009), Eric Higgsin (2003) ja William Throopin teokset (2000 ja 2012).
Also Aldo Leopold’s (1949) work will be covered, even though he does not write about ecological restoration.
Näiden lisäksi tarkastellaan myös Aldo Leopoldia (1949), vaikka Leopold ei suoraan käsittelekään luonnontilan palauttamista.
The analysis is done by framing ecological restoration within four categories: goals, values, means and overall attitude.
Analyysissa luonnontilan palauttaminen kehystetään käyttäen neljää kategoriaa: tavoitteet, arvot, keinot ja yleinen asenneilmasto.
Growing human populations and their growing appetites have caused severe environmental degradation.
Väestönkasvu ja ihmisten lisääntyneet mielihalut ovat johtaneet maailmanlaajuiseen ympäristön pilaantumiseen.
The aim of the thesis is to resolve this conceptual conflict.
Tutkielman tavoitteena on selventää tätä käsitteellistä ristiriitaa.
Ecological restoration promises an answer to environmental degradation and consequently serves as a major form of environmental management in the future.
ecological restoration) tarjoaa vastauksen tähän ongelmaan ja on näin ollen yksi tulevaisuuden merkittävimmistä ympäristöhallinnan muodoista.
It is important to define the concept clearly to ensure that it fully responds to the causes and challenges of environmental degradation instead of simply justifying them by assuming that it is possible to restore nature without any problems.
Käsitteen selkeällä ja täsmällisellä määrittelyllä varmistetaan, että käsite vastaa ympäristön pilaantumisen syihin ja haasteisiin eikä oikeuta niitä olettamalla, että luonto voidaan ongelmitta palauttaa.
Therefore, the concept of nature needs to be defined clearly or even redefined in order to allow ecological restoration.
Siksi ’luonto’ on määriteltävä tarkasti ja mahdollisesti jopa uudella tavalla, jotta luonnontilan palauttaminen olisi mahdollista.
Ecological restoration has the potential to re-build the relationship between nature and humans and offers the opportunity to re-evaluate the concept of nature, so that it does not necessarily exclude humans.
Luonnontilan palauttaminen tarjoaa keinon ihmisen luontosuhteen jälleenrakentamiselle ja oivan tilaisuuden luonnon käsitteen uudelleenmäärittelylle niin, ettei luonnontilan palauttaminen välttämättä sulje ihmistä luonnon ulkopuolelle.
If defined carefully, ecological restoration has the potential to restore damaged ecosystems.
Luonnontilan palauttamisen tarkka määrittely avaa tärkeitä mahdollisuuksia vaurioituneiden ekosysteemien palauttamiselle.
This thesis looks at how ecological restoration has been defined in both philosophical and ecological literature, but the emphasis is on the philosophical literature.
Tutkielmassa selvitetään, miten luonnontilan palauttaminen on määritelty sekä filosofisessa että ekologisessa tutkimuksessa.
Framing ecological restoration within these categories ensures a thorough analysis of all the aspects of the concept that might otherwise remain hidden.
Näiden neljän kategorian avulla varmistetaan luonnontilan palauttamisen perusteellinen tarkastelu niistäkin näkökulmista, jotka saattaisivat muuten jäädä havaitsematta.
The dichotomy of nature and humans distorts the debate surrounding ecological restoration.
Luonnon ja ihmisen välinen kahtiajako vääristää luonnontilan palauttamisen tutkimusta.
This Master’s thesis is a conceptual analysis of ecological restoration, also looking at the ethical implications that should follow from the concept.
Tutkielmassa selvennetään käsitteellisen analyysin avulla luonnontilan palauttamista sekä siitä johdettavissa olevia eettisiä seurauksia.
The concepts of ‘nature’ and ‘wilderness’ have a major impact on how ‘ecological restoration’ is understood.
Luonnon käsitteellä on suuri vaikutus luonnontilan palauttamisen käsitteeseen ja siihen, miten käsite ymmärretään.
In addition, ecological restoration goes to the very heart of environmental philosophy, by challenging the dichotomy between nature and humans and therefore, offers a welcome perspective to the search of human place in the natural world.
Luonnontilan palauttamisen tarkasteleminen sijoittaa tutkielman ympäristöfilosofian ytimeen, sillä se haastaa kahtiajaon luonnon ja ihmisen välillä.
If one of these categories is missing the concept would be lessened.
Käsitteen kattava määrittely vaatii näiden neljän kategorian huomioon ottamista.
The thesis takes an analytical approach to the search for an appropriate definition of ecological restoration.
Tutkimusmenetelmänä käytetään käsitteellistä analyysia.
Studies I and III were cross-sectional observational studies, Study II was prospective and Study IV was non-randomized controlled intervention.
Osatutkimukset I ja III perustuvat poikkileikkausaineistoon, osatutkimus II on pitkittäistutkimus ja osatutkimus IV ei-satunnaistettu kontrolloitu interventiotutkimus.
Are typical healthy and unhealthy peer eaters (prototypes) evaluated differently when they are choosing healthy foods or abstaining from unhealthy foods?
Arvioidaanko tyypilliset ikätoverit (prototyypit) eri tavoin, jos he valitsevat terveellistä tai epäterveellistä ruokaa tai välttävät niitä?
Data from 1824 Finnish male conscripts between 2008 and 2009 (age M = 20) was collected at the beginning of the military service, eight weeks after baseline (79% retention) and six months after baseline (67% retention).
Alkumittaukset ja -kyselyt toteutettiin ensimmäisen palvelusviikon aikana, seuranta tapahtui 8 viikon kuluttua (osallistumisprosentti 79 %) sekä 6kk palvelukseen astumisen jälkeen (osallistumisprosentti 67 %).
The present study is part of the DefenceNutri study.
Tämä väitöskirja on osa VARU -hanketta.
Are these prototypes associated with eating?
Ovatko nämä sosiaaliset mielikuvat yhteydessä syömiseen?
The association of higher self-control and fruit and vegetable consumption was fully explained by the HAPA-model; i.e. by higher self-efficacy and positive outcome expectancies of healthy eating, higher risk perceptions of unhealthy eating, higher intentions to eat fruit and vegetables and more planning in eating.
Korkeamman itsesäätelyn ja kasvisten ja hedelmien syömisen välinen yhteys selittyi kokonaan korkeammalla pystyvyyden tunteella ja tulosodotuksilla terveellistä syömistä kohtaan, riskikäsityksillä epäterveellisestä syömisestä, aikomuksilla syödä kasviksia ja hedelmiä sekä suunnitelmallisuudella.
Targeting prototypes by campaign might require more participatory action from the target population.
Mielikuvien, kautta vaikuttaminen vaatinee kuitenkin kohderyhmän osallistavaa tutkimusta.
Measures included questionnaires, height, weight, and physical fitness.
Tutkimuksessa käytettiin kyselylomakkeita, paino- ja pituustietoja ja kuntotestien tuloksia.
And does an intervention of social images promote fruit and vegetable consumption?
Voidaanko sosiaaliseen mielikuvaan vaikuttamalla parantaa varusmiesten kasvisten syöntiä?
Higher self-control was associated with healthier eating habits, higher leisure-time physical activity, better fitness and lower BMI.
Korkeampi itsesäätely oli yhteydessä terveellisempään syömiseen, useammin harrastettuun liikuntaan, parempaan kuntoon sekä matalampaan painoindeksiin.