natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The difference results mainly from differences in recipes of breads.
Vehnä- ja ruisleivän hiilijalanjälkien välille saatiin pieni ero, joka johtui lähinnä erilaisista resepteistä.
Also results from life cycle studies related to GHG emissions of bread, flour and some other food material were collected.
Kirjallisuustutkimuksessa selvitettiin kuinka paljon elintarvikeketjun toiminnasta aiheutuu kasvihuonekaasupäästöjä (KHK-päästöjä) ja koottiin tuloksia leivän, jauhon ja muutamien muiden elintarvikkeiden elinkaaren aikaisia KHK-päästöjä koskevista tutkimuksista Suomessa ja muualla.
In the experimental study the carbon footprints (GHG emissions, CO2 equivalents) of wheat and rye breads were calculated.
Kokeellisessa osassa laskettiin hiilijalanjälki eli määritettiin paljonko KHK-päästöjä (CO2-ekvivalentteja) muodostuu ruis- ja vehnäleivän koko elinkaaren aikana, kun lähtökohtana on Suomessa teollisesti valmistettu, kotimaisista raaka-aineista ja yksinkertaistetulla reseptillä valmistettu leipä.
In this master´s thesis the quantity of the greenhouse gas (GHG) emissions produced by food supply chain was studied.
Viljelyn KHK-päästöt saatiin aiemmasta tutkimuksesta jossa oli otettu huomioon mm. tuotantopanosten kuten lannoitteiden tuotanto, työkoneiden ja maaperän KHK-päästöt.
The other included also toasting of the bread.
Erikseen laskettiin tilanne jossa kuluttaja aiemmin esiteltyjen toimien lisäksi myös paahtoi leipänsä.
Working ventilation improves animal welfare and employee safety at work.
Toimivalla ilmanvaihdolla parannetaan eläinten hyvinvointia sekä työntekijöiden työturvallisuutta ja työssä jaksamista.
In summer the main criterion for ventilation is removing extra heat.
Kesäisin ilmanvaihdon pääkriteerinä on ylimääräisen lämmön poistaminen.
Harmful gases and moisture should be removed from cowshed in winter while keeping indoor temperature in acceptable level for animals.
Talvella tulisi poistaa haitalliset kaasut ja liika kosteus mutta pitää lämpötila kuitenkin eläimille siedettävällä tasolla.
The aim was that indoor temperature doesn´t fall below 12 °C or rise over 14 °C.
Tavoitteena oli, että sisälämpötila ei ylittäisi 14 °C eikä alittaisi 12 °C.
Controlling air inlets based on the temperature : case Cowshed of Viikki Research farm
Tuloilmaluukkujen säätäminen lämpötilan mukaan : Case Viikin opetus- ja tutkimustilan navetta
Adjusting of air inlets was carried out using programmable logic control.
Luukkujen ohjaus toteutettiin logiikkaohjauksen avulla.
Research was conducted in the cowshed of Viikki Research Farm which has under pressure ventilation system.
Tutkimus tehtiin Viikin opetus- ja tutkimustilan navetassa, jossa on alipaineilmanvaihto.
Nevertheless it can be assumed that new control system would work also in colder weather.
Silti voidaan olettaa, että uudella säädöllä olisi pysytty lähellä minimilämpötilatavoitetta myös kylmimpinä säillä.
Indoor temperature remained stable in both control systems and content of carbon dioxide fell down.
Molemmissa säädöissä sisälämpötila pysyi tasaisena ja hiilidioksidipitoisuudet laskivat.
The purpose of this research was to find out if it is possible to control the air inlets depending on the temperature difference.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, kuinka hyvin tuloilmaluukkuja voidaan säätää sisä- ja ulkolämpötilaeron mukaan.
The original control system was too effective because indoor temperature was near 9 °C when there was cold outside.
Alkuperäinen säätö oli hieman liian tehokas pakkaskaudella, koska sisälämpötila laski lähelle 9 °C vaikka käytössä oli vain toisen puolen luukut.
Results were compared with another control system which is adjusting air inlets depending on the rotation speed of exhaust fans.
Tuloksia verrattiin alkuperäiseen säätöön, joka perustui puhaltimien kierrosnopeuteen.
In Finland it´s important to have properly working ventilation system.
Ilmanvaihdon toimivuus on Suomen oloissa erittäin tärkeää.
R e sults of control systems aren´t directly comparable because weather was colder when measurements of original control system were done.
Automaattisten säätöjen tulokset eivät ole täysin vertailukelpoiset, koska alkuperäisen säädön aikana vallitsivat kylmemmät sääolot.
If outdoor temperature was near 0 °C or higher and only one side of air inlets were use it was impossible to get enough fresh air in the cowshed.
Ulkolämpötilan ollessa plussan puolella tai lähellä 0 °C ilmaa ei vaihdu tarpeeksi, jos käytössä on vain toisen puolen luukut.
If both sides of air inlets would have been-used, the indoor temperature would have been even lower.
Tällöin käytössä oli vain toisen puolen luukkurivi, joten lämpötila olisi ollut vieläkin alempi, jos säätö olisi ollut täysin toiminnassa.
With new adjusting system indoor temperature was near 12 °C if both sides of air inlets were used.
Uudella säädöllä päästiin lähelle 12 °C, kunhan vain molempien puolien luukut olivat käytössä.
Average temperatures were near 12 °C in both control systems but standard deviation was higher in the original system.
K eskiarvoisesti molemmilla säädöillä päästiin lähelle minimilämpötilatavoitetta mutta hajonta oli suurempaa alkuperäisessä säädössä.
Indoor temperature remained between the target values better with the system operating based on temperature difference.
Uudessa eli lämpötilaeroihin perustuvassa säädössä sisälämpötila pysyi lähempänä asetettujen rajojen.
This leakage effect can be avoided by suitable choice of policies.
Tämä vuotovaikutus voidaan välttää valitsemalla sopivat ohjauskeinot.
My analysis is based on a two-region, two-good model of endogenous growth with directed technical change.
Analyysini perustuu kahden alueen ja kahden hyödykkeen kasvumalliin, johon sisältyy suunnattu tekninen kehitys.
Models that omit these factors yield too low recommendations on emission reduction targets.
Näiden tekijöiden jättäminen huomiotta taloustieteellisissä malleissa johtaa liian alhaisiin suosituksiin päästöjen vähentämiseksi.
I compare two approaches to allocation of emissions associated with the supply of internationally traded goods and services: production-based and consumption-based accounting.
Vertaan kahta eri tapaa allokoida päästöt, jotka aiheutuvat kansainvälisesti vaihdettujen hyödykkeiden tuotannossa: tuotantoperusteinen ja kulutusperusteinen päästölaskenta.
Complementary policies, such as subsidies to energy efficiency investments, subsidies to R&D of energy-saving technologies, transfer of technology to developing countries and relaxing the protection of intellectual property rights, can reduce or reverse carbon leakage.
Päästörajoituksia täydentävät ilmastopoliittiset ohjauskeinot, kuten energiatehokkuusinvestointien tukeminen, energiaa säästävien teknisten ratkaisujen tutkimus- ja kehitystoiminnan tuet, teknologiansiirto kehitysmaihin sekä ilmastoteknologioiden patenttisuojan väljentäminen, voivat ehkäistä hiilivuotoa.
If border measures are applied on imported carbon-intensive goods, it is important to account for the relative carbon intensity of individual producers.
Jos hiili-intensiivisille tuontituotteille asetetaan rajatulleja, on tärkeää, että yksittäisten tuottajien päästöintensiivisyys vaikuttaa hiilimaksujen tasoon.
An important policy concern is that these emission reductions could lead to increases in emissions elsewhere.
Päätöksentekijöiden huolenaiheena on, että nämä päästövähennykset voisivat aiheuttaa päästöjen kasvua päästörajoitusten ulkopuolisissa maissa.
In order to maximize global emission reductions achieved with unilateral policy, production-based emission constraints should be applied on sectors where there are good possibilities to substitute other inputs for fossil energy, and there are decreasing returns to scale in carbon intensive activities.
Yksipuolisilla toimilla saavutettavien maailmanlaajuisten päästövähennysten maksimoimiseksi tuotantoperusteisia päästörajoituksia tulisi soveltaa sektoreilla, joilla mahdollisuudet korvata fossiilisia polttoaineita muilla tuotannontekijöillä ovat hyvät, ja päästöjä tuottavan toiminnan mittakaavatuotot ovat alenevia.
Steep and rapid reductions in greenhouse gas emissions are required from industrialized countries.
Teollisuusmaiden täytyy vähentää ilmastopäästöjään nopeasti ja voimakkaasti.
Consumption-based emission constraints achieve larger global emission reductions in sectors in which fossil energy and other inputs are strongly complementary and returns to scale on the regional level are not strongly decreasing.
Kulutusperusteiset päästörajoitukset johtavat suurempiin maailmanlaajuisiin päästövähennyksiin sektoreilla, joilla mahdollisuudet fossiilisten polttoaineiden korvaamiseen muilla tuotannontekijöillä ovat hyvin rajoitettuja ja mittakaavatuotot eivät ole voimakkaasti alenevia.
When technical change and complementary policies are omitted, emission constraints based on either approach cause emissions in the rest of the world to increase, although through different mechanisms.
Kun päästörajoitusten vaikutus teknisen kehityksen suuntaan sekä muiden ilmastopoliittisten ohjauskeinojen olemassaolo jätetään huomiotta, kumpaan tahansa laskentatapaan perustuvat päästörajoitukset johtavat päästöjen kasvuun muualla maailmassa – vaikkakin eri vaikutuskanavien kautta.
Each of these policies only reduces global emissions under specific conditions.
Kukin näistä politiikkatoimista alentaa globaaleja päästöjä ainoastaan tiettyjen ehtojen vallitessa, joten talouden eri sektoreille sopivien toimien valinta on erittäin keskeistä.
I study the greenhouse gas abatement policy of a large coalition of countries that faces competition from countries with laxer emission policies, comparing the changes in emissions from the rest of the world and in competitiveness of dirty industries caused by different policy options.
Tutkin suuren maajoukon yksipuolisia toimia kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamiseksi tilanteessa, jossa kilpailijamaat harjoittavat löyhempää ilmastopolitiikkaa.
These factors can cause also the rest of the world to reduce emissions.
Toisaalta suunnattu tekninen kehitys sekä täydentävät politiikkatoimet mahdollistavat sen, että myös muu maailma vähentää päästöjään toimien seurauksena.
However, an emission constraint creates incentives for energy-saving innovation and countries' emission policies can include various complementary measures in addition to the emission constraint.
Muussa tapauksessa rajatulli ei kannusta päästörajoitusten ulkopuolisia tuottajia toimiin päästöjensä alentamiseksi.
Some of the interviewees consider young people also materialistic.
Osa haastateltavista pitää nuoria myös materialistisina.
These factors define what is considered necessary to own.
Näiden tekijöiden kautta määritellään se, mitä on välttämätöntä omistaa.
I have collected the data by interviewing fourteen users of the service.
Tutkimusaineistoni olen kerännyt haastattelemalla neljäätoista palvelun käyttäjää.
Ecological reasons can also encourage renting.
Myös ekologiset perusteet kannustavat vuokraamiseen.
The younger people’s positive attitude towards renting is explained with environmental consciousness.
Nuorempien vuokraamismyönteisyyttä selitetään puolestaan ympäristötietoisuudella.
The interviews were personal interviews that followed the form of a theme interview.
Haastattelut ovat teemahaastattelun muotoa noudattelevia yksilöhaastatteluja.
A personal relationship may be formed towards one’s possessions, in which case the items are seen too meaningful to be placed for a rent.
Tavaroita kohtaan voikin muodostua henkilökohtainen suhde, jolloin tavara koetaan liian merkitykselliseksi vuokralle annettavaksi.
Items may, for example, remind the owner of certain events, places or people, or become otherwise meaningful.
Tavarat voivat esimerkiksi muistuttaa tietyistä tilanteista, paikoista ja ihmisistä tai muodostua muulla tavoin tärkeiksi.
The effect of age on the attitudes towards renting and owning does not seem to be unambiguous.
Iän vaikutus suhtautumiseen vuokraamista ja omistamista kohtaan ei näyttäydy tutkimuksessa yksiselitteisenä.
Other factors, such as attitudes and values, are also seen affecting the attitudes towards renting and owning.
Muiden tekijöiden, kuten asenne- ja arvomaailman, nähdään myös vaikuttavan suhtautumiseen vuokraamista ja omistamista kohtaan.
Owning is in most cases connected to the consumption behavior of the older age group and renting to the younger.
Omistaminen liitetään useimmiten vanhempien ikäluokkien kulutuskäyttäytymiseen ja vuokraaminen nuorempien.
"You don’t always have to buy things" : Kuinoma lending service users' experiences and views on renting and owning
"Aina ei tarvitse kaikkea ostaa" : Kuinoma lainauspalvelun käyttäjien kokemuksia ja näkemyksiä vuokraamisesta ja omistamisesta
The technical qualities include the physical and functional qualities of the goods, the questions relating to hygiene, and the utilization rate of the goods.
Teknisiin ominaisuuksiin sisältyvät tavaroiden ainekselliset ja toiminnalliset ominaisuudet, hygieniaan liittyvät kysymykset sekä tavaroiden käyttöaste.
However, above all, a change in attitudes and habits is required for the spreading of renting culture.
Vuokrauskulttuurin yleistyminen vaatisi kuitenkin ennen kaikkea muutosta asenteissa ja tottumuksissa.
The reasons for renting are occasional and temporary need, saving space and money, ecological reasons, and the opportunity to use and test goods without the troubles of ownership.
Perusteina tavaroiden vuokraamiselle toimivat satunnainen ja tilapäinen tarve, tilan ja rahan säästö, ekologisuus sekä mahdollisuus käyttää ja testata tavaroita ilman omistamiseen liittyvää vaivaa.
In connection to the older age group, owning is associated to independency, safety, achievement and status as well as the experiences from the war and times of economic depression.
Kun omistaminen yhdistetään vanhempiin ikäluokkiin, se liittyy pärjäämiseen, turvallisuuteen, saavutukseen, statukseen sekä sotaja pula-ajan kokemuksiin.
In the themes of my study I discuss the reasons, necessities, and obstacles for renting, the technical qualities and symbolic meanings of the goods, and the views of the users concerning the attitudes of different age groups towards renting and owning.
Teemoissa käsittelen vuokraamisen perusteita, edellytyksiä ja esteitä, tavaroiden teknisiä ominaisuuksia ja symbolisia merkityksiä sekä käyttäjien näkemyksiä eri ikäluokkien suhtautumisesta vuokraamiseen ja omistamiseen.
In analyzing the data I use in addition to themes the research literature dealing with renting, the functional and symbolic scope of goods, and consumer ethos.
Aineiston analysoinnissa käytän teemoittelun lisäksi vuokraamiseen, tavaroiden toiminnalliseen ja symboliseen ulottuvuuteen sekä kulutuseetoksiin liittyvää tutkimuskirjallisuutta.
Renting has to be easy enough for it to become a realistic alternative for buying and owning, the effort and activeness needed may become an obstacle for renting.
Jotta vuokraamisesta voisi tulla realistinen vaihtoehto ostamiselle ja omistamiselle, tulisi sen olla riittävän helppoa.
In my study I examine Kuinoma lending service users' experiences and views on renting and owning using qualitative research method.
Tutkimuksessani tarkastelen Kuinoma lainauspalvelun käyttäjien kokemuksia ja näkemyksiä vuokraamisesta ja omistamisesta.
Willingness to rent goods grows in proportion to how well the cost of renting and the quality and location of the goods match the needs of the user.
Tavaroita vuokrataan sitä mieluummin, mitä paremmin ne vastaavat tarpeeseen ominaisuuksiltaan, hinnaltaan ja sijainniltaan.
In my study, the technical qualities and symbolic meanings of the goods determine the reasons for owning.
Perusteet tavaroiden omistamiselle määräytyvät tutkimuksessani tavaroiden teknisten ominaisuuksien ja symbolisten merkitysten kautta.
Even if the technical properties of an item make it suitable for renting, people don’t necessarily want to rent it out.
Kaikkia teknisiltä ominaisuuksiltaan vuokrattaviksi sopivia tavaroita ei kuitenkaan haluta vuokrata.
However, individuals perceive relatively few tensions due to it since they are actively finding ways to deal with the situation.
Yksilöt kuitenkin kokevat tästä seuravan vain vähän jännitteitä, koska he etsivät aktiivisesti keinoja tilanteen kanssa selviytymiseen.
The messages used in the study are from the first half of the year 2009.
Tutkielmassa käytetyt viestit ovat vuoden 2009 ensimmäiseltä vuosipuoliskolta.
Relating to the subject, the study also touches on the dispute over curbing freedom of speech and defining the limits for forbidden speech.
Aiheeseen liittyen, tutkielmassa sivutaan myös kiistaa sananvapauden rajoittamisesta sekä kielletyn puheen rajoista.
The method used for collecting the data was Internet-ethnography, a method that applies traditional ethnographic observation to the Internet environment.
Aineiston keräämisessä käytettiin menetelmänä Internet-etnografiaa, joka on perinteisen etnografisen havainnoinnin soveltamista Internet-ympäristöön.
According to the comments belonging to the first group, the commentators wanted to change the official Romanian designation of the Roma from ‘rom’ (‘Roma’) to ‘tigan’ (the Romanian equivalent to ‘Gypsy’) so that the Romanians would not be confused with the Roma that many commentators considered highly insulting and problematic for Romanians.
Ensimmäisen ratkaisun mukaisissa viesteissä kommentaattorit halusivat muuttaa romanien virallisen romaniankielisen nimen sanasta ’rom’ (’romani’) sanaan tigan (‘mustalaisen’ romanialainen vastine), jotta romanialaisia ei sekoitettaisi romaneihin, minkä moni kommentaattori koki varsin loukkaavaksi ja ongelmalliseksi romanialaisten kannalta.
As the conceptual frame of reference in this study is hate speech that has been elaborated within international and American law, the study focuses on the comments that aim at strengthening the negative stereotypes and inciting violence, characteristics of hate speech.
Koska tutkielman käsitteellinen viitekehys on etenkin yhdysvaltalaisen että kansainvälisen oikeuden piirissä kehittynyt vihapuhe, on tutkielmassa keskitytty vihapuheelle ominaisiin kielteisiä stereotypioita vahvistaviin sekä väkivaltaa lietsoviin viesteihin.
Furthermore, according to the 'dirtiness – purity' category of Mary Douglas, the Roma were perceived as an obstacle to the fulfilment of the 'clean' Romania.
Mary Douglasin 'likaisuus – puhtaus' -kategoriaa mukaillen romanit koettiin 'puhtaan' Romanian toteutumisen esteinä.
The comments contained clear references to the mass destructions of the Jews, Roma, homosexuals and political dissidents during the Nazi regime in Germany and the comments in this category, were especially vulgar.
Viestit sisälsivät selviä viittauksia natsi-Saksan aikaisiin juutalaisten, romanien, homoseksuaalien sekä poliittisten toisinajattelijoiden joukkotuhoihin ja etenkin tämän kategorian viesteissä kielenkäyttö oli hyvin alatyylistä.
The comments of the other group are more characteristic hate speech: in many comments mass destruction of the Roma or forced deportation to India were proposed, from where the Roma started their travels toward Europe some thousand years ago.
Toisen ryhmän viestit täyttivät selvemmin vihapuheen tunnusmerkit: monessa viestissä toivottiin romanien joukkotuhoa tai pakkosiirtoa Intiaan, josta romanit vaelsivat nykyisen Romanian alueelle arviolta 1300-luvulla.
This study examines how the history, current situation and demographic factors of the Romanian Roma are discussed in the comments on the Internet forums and what kind of solutions the commentators suggest for the Roma situation that many considered problematic.
Tutkimuksessa tarkastellaan sitä, miten keskustelupalstojen kommenteissa viitataan Romanian romanien historiaan, nykytilanteeseen sekä demografisiin muuttujiin ja minkälaisia ratkaisuja kommentoijat tarjoavat maan romanivähemmistön tilanteeseen, jonka moni keskustelupalstakirjoittaja kokee ongelmalliseksi.
For analyzing the messages, critical discourse analysis taught by Norman Fairclough was used.
Viestien analysointiin käytettiin kriittistä diskurssianalyysia Norman Fairclough’n oppien mukaan ja keskityttiin niihin ominaisuuksiin, joita keskustelupalstakirjoittelijat antoivat romaneille.
The topic of this study is hate speech against the Roma in Romania, which was studied with the comments posted to three Romanian newspapers’ (Jurnalul National, Evenimentul zilei and Adevarul) Internet forums.
Tutkielman aihe on romaneihin kohdistuva vihapuhe Romaniassa, mitä on tutkittu kolmen romanialaisen sanomalehden, Jurnalul Nationalin, Evenimentul zilein sekä Adevarulin Internet keskustelupalstoilta kerättyjen kommenttien avulla.
Two primary 'solutions' to the 'Gypsy problem' in Romania came up from the analysis.
Viestien analyysin myötä keskustelupalstakommenteista nousi esiin kaksi 'ratkaisua' Romanian romaniongelmaa varten.
The Theory of Reflexive Modernization : Ulrich Beck’s Zeitdiagnose as a Theory of Society
Refleksiivisen modernisaation teoria : Ulrich Beckin aikalaisdiagnoosi yhteiskuntateoriana
Hence the on-going institutional change the reflexive modernization enforces individuals to act more reflexively as before.
Instituutiotason refleksiivinen muutos pakottaa siis yksilöt toimimaan entistä reflektiivisemmin.
The key thought of Ulrich Beck s theory of reflexive modernization is the present on-going societal change.
Ulrich Beckin refleksiivisen modernisaation teorian avainajatus on juuri nyt käsillä oleva yhteiskunnallinen muutos.
The main ideas on which the viewpoint of the examination is constructed derive from the thoughts of theoreticians such as Niklas Luhmann, Armin Nassehi, Peter Wagner and Risto Kangas orientated to German tradition of differentiation based theory of society.
Tarkastelun näkökulma ankkuroituu modernista, differentiaatiosta ja kontingenssista käytyihin yhteiskuntateoreettisiin keskusteluihin rakentuen erityisesti Niklas Luhmannin, Risto Kankaan, Armin Nassehin ja Peter Wagnerin teorioiden muodostamalle pohjalle.
This thorough examination reveals that the theory of reflexive modernization concerns, first and foremost, only the institutional change of society of the present: The basic principles of modernity require the annulment of the old institutional order of the first modernity, which has become a restraint to their full implementation.
Tarkastelun perusteella refleksiivisen modernisaation teoria koskee ensisijaisesti institutionaalista muutosta: modernin yleiset periaatteet vaativat täydellisesti toteutuakseen vanhan institutionaalisen järjestyksen purkautumista.
Along with this examination, a study of Beck s own observational position in relation to his subject, the changing conditions of present societal state, is carried out as well.
Tähän liittyen luodataan myös nykysosiologiaa antikvaaristuneeksi moittivan Beckin omaa puhujapositiota suhteessa kuvauskohteeseensa, muuttuvien yhteiskunnallisten suhteiden nykyiseen tilaan.
In the first phase of the study the logics of the chance observed in Beck s theory are pointed out by answering to questions such as how does the societal change emerge in the first place, how does it advance and what kind of actors does it include?
Refleksiivisen modernisaation teoriasta paikannetaan ensinnäkin teorian kuvaaman muutoksen logiikat: miten muutos saa alkunsa, miten se etenee ja millaisia toimijoita siihen liittyy?
Secondly, Beck s theory is set in relation to classical social theory by pinpointing the mutual aspects of the theory of reflexive modernization and that of, predominantly German, classics.
Toiseksi Beckin teoria suhteutetaan sosiologiseen teoriaperinteiseen paikantamalla teoriasta löytyviä, lähinnä saksalaisten yhteiskuntatieteellisten keskustelujen kanssa yhteneviä aineksia.
For example universal egalitarism can be fully reached only when the current way of thinking based on nation-state-institutions is replaced by substantively global arrangements, which abandon the predominant container-model of culturally integrated and from each other separated nation-state-societies .
Esimerkiksi universaali egalitarismi ei pääse toteutumaan kansallisvaltiollisiin raameihin perustuvan yhteiskunnallisen järjestyksen pohjalta vaan vaatii ensimmäistä modernia luonnehtineen säiliöyhteiskunta-ajattelun hylkäämistä.