natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In studies III and IV, we identified a subcohort of patients (n = 52) from the cancer registry with survival over five years, characterized as a long-term survivals (LTS).
Osatöiden III ja IV aineistoksi kerättiin pitkään, yli viisi vuotta (n = 52), eläneiden ja verrokkipotilaiden (n = 84) aineisto.
The primary aims of this study were to search for radiological, histopathological, and clinical prognostic factors in MPM focusing on the specific tools available in our research environment.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli etsiä mesoteliooman kliinisiä, radiologisia, sekä histopatologisia ennustetekijöitä.
In the epithelioid subgroup, nuclear grade and polypoid growth pattern were the most robust prognostic factors.
Epiteliaalisessa alaryhmässä vähäinen tuman erilaistumisaste ja polypoidi kasvutapa olivat hyvän ennusteen merkkejä.
Results: We found that TS estimation was reproducible and was associated with sarcomatoid histology and TNM stage.
Tulokset Osatyössä I havaitsimme, että tuumorikoon arvio oli luotettava määrittelytapa ja se oli yhteydessä aggressiiviseen tautiryhmään sekä laajemmin käytettyyn TNM-luokitteluun.
Background and aims: Diffuse malignant mesothelioma of the pleura, also called malignant pleural mesothelioma (MPM), is a rare cancer arising from mesothelial cells.
Tausta Keuhkopussin pahanlaatuinen syöpäkasvain, mesoteliooma, on harvinainen keuhkopussin sairaus, jonka tavallisin riskitekijä on aikaisempi asbestialtistus.
Finally, we found that activin A could be a useful biomarker in MPM for the association with cancer cachexia, TS, and chemotherapy response.
Aktiviini A voi olla hyödyllinen merkkiaine syöpäkakeksian määrittelemisessä, ja havaitsemamme yhteydet tuumorikokoon sekä kemoterapiaresistenssiin avaavat uusia tutkimusmahdollisuuksia mesotelioomapotilailla.
In addition, we aimed to define a novel and practical way to estimate tumor size (TS) from a CT and to assess the prevalence of cancer cachexia in MPM patients.
Lisäksi tavoitteena oli määritellä syöpäkakeksian yleisyyttä mesotelioomapotilailla ja etsiä syöpäkakeksiaan liittyviä merkkiaineita.
Among the studied biomarkers, activin A was the best one at separating the main study groups: it was elevated in MPM compared to non-small cell lung cancer or benign lung tumor patients (p < 0.001).
Aktiviini A oli myös selvästi korkeampi mesotelioomapotilailla verrattuna keuhkosyöpäpotilaisiin tai hyvälaatuisiin keuhkotuumoreihin (p < 0.001).
Within the epithelioid subgroup, we found that TS (p = 0.004), performance status (p < 0.001) and treatment were associated with survival (p = 0.005).
Osatöissä III ja IV havaitsimme, että epiteliaalisessa alaryhmässä potilaiden suorituskyky (p < 0.001), annetut hoidot (p = 0.005), tuman erilaistumisaste (p < 0.001) ja exofyyttinen kasvutapa (p = 0.008) olivat yhteydessä kuolleisuuteen.
In multivariate analyses, high TS (p < 0.001) as well the amount of pleural effusion (p < 0.001) were the only CT characteristics associated with survival.
Lisäksi TS (p < 0.001) oli yhteydessä kuolleisuuteen yhdessä epiteliaalisen alaryhmän (p < 0.001) ja pleuranesteen määrän (p < 0.001) kanssa.
Twelve (57%) MPM patients were 4 assessed as cachectic at diagnosis.
Osatyössä II havaitsimme, että hieman yli puolet mesotelioomapotilaista täyttivät diagnoosihetkellä syöpäkakeksian määritelmän.
A subset of MPM patients was evaluated for chemotherapy response.
Syöpäkakeksia on tavallinen löydös mesotelioomapotilailla.
Pretreatment blood samples were obtained and activins and follistatins levels were quantified using enzyme-linked immunosorbent assay.
Lisäksi keräsimme prospektiivisen aineiston osatyöhön II (n = 106), josta määrittelimme verikokeista syöpäkakeksiaan liitettäviä merkkiaineita (aktiviini A, aktiviini B, follistatin, FSTL3).
Analyses were performed using the SAS System for Windows (SAS institute, Inc. Cary, NC, version 9.4) or SPSS (IBM SPSS Statistics, Chicago, version 24.0 or 25.0).
Näistä potilaista tutkittiin sekä histopatologisia (osatyö III) että kliinisiä (osatyö IV) ennustetekijöitä.
The study consists of two collected data sets: 22 interviews and quantitative survey data (N=1289) collected from 19 workplace restaurants.
Tutkimus perustuu kahteen aineistoon: 22 haastatteluun sekä kyselytutkimusaineistoon (N=1289), joka on kerätty 19 työpaikkaravintolasta.
However, they may affect specific subgroups within a larger population.
Ne voivat kuitenkin vaikuttaa tiettyihin alaryhmiin suuremmassa joukossa.
Each of the characteristics had two either socially appealing or unappealing opposing traits.
Jokaisella ominaisuudella oli kaksi joko sosiaalisesti miellyttävää tai ei-miellyttävää piirrettä.
Moreover, the joint activation of multiple norms may act as a mutually reinforcing interaction.
Lisäksi useiden normien yhtäaikainen aktivointi voi toimia toisiaan vahvistavana.
Injunctive social norms were found to be non-significant motives.
Injunktiiviset normit eivät nousseet merkityksellisiksi motiiveiksi.
When examining the relative importance of social norms in comparison to other food choice motives, the distinction was made between descriptive (how others behave) and injunctive (how others expect an individual to behave) social norms.
Tutkittaessa sosiaalisten normien suhteellista merkitystä verrattuna muihin ruoanvalintamotiiveihin, tehtiin ero deskriptiivisten (miten muut käyttäytyvät) ja injunktiivisten (miten muut odottavat yksilön käyttäytyvän) normien välillä.
Seven characteristics that relate to diet choice types were identified.
Aineistosta tunnistettiin seitsemän ruokavalioihin liittyvää ominaisuutta.
and 3) How do various sustainability-related injunctive social norms affect food choice when they are activated individually and in combination?
sekä 3) Kuinka erilaiset kestävyyteen liittyvät injunktiiviset sosiaaliset normit vaikuttavat ruoan valintaan, kun ne aktivoidaan yksittäin tai yhtä aikaa?
Investigating social influence within the complex field of sustainable food choice offers a wide array of possibilities of developing consumer choices towards sustainability.
Sosiaalisen vaikuttamisen tutkiminen kestävän ruoanvalinnan monitahoisessa aihepiirissä tarjoaa laajan valikoiman mahdollisuuksia kuluttajien kestävien valintojen kehittämiseen.
Generally, the stereotypical traits tend to support sustainable food choices, with some exceptions.
Yleisesti piirteillä on taipumus tukea kestäviä ruokavalintoja, joitain poikkeuksia lukuun ottamatta.
Measures facilitating the implementation of sustainable diets in social situations can reduce manifestations of socially unappealing traits, in addition to improvement of the organoleptic and visual characteristics of sustainable foods, which are the most important motives for food choice.
Kestävän ruokavalion toteuttamista sosiaalisissa tilanteissa helpottavat toimenpiteet voivat vähentää ei-miellyttävien piirteiden ilmenemistä sen lisäksi, että parannetaan kestävien ruokien aistinvaraisia ja visuaalisia ominaisuuksia, jotka ovat tärkeimpiä ruoan valintaan vaikuttavia tekijöitä.
2) What is the relative importance of perceived social norms compared to other motives in driving sustainable food choice?
2) Mikä on sosiaalisten normien suhteellinen merkitys kestävän ruoan valinnassa verrattuna muihin motiiveihin?
As for the activation of norms, injunctive norm messages resulted in being a generally ineffective instrument to positively impact on sustainable food choice.
Myös aktivoinnin osalta injunktiiviset normit osoittautuivat yleisesti tehottomaksi välineeksi kestävän ruoanvalinnan ohjaamisessa.
The key questions to be examined consist of: 1) What kinds of consumption stereotypes tend to be associated with diverse more sustainable and less sustainable diet choices, and how may these stereotypical inferences promote or hinder sustainable food choices for persons who want to portray a socially appealing image of themselves?
Työn keskeiset tutkimuskysymykset ovat: 1) Millaisia kulutusstereotypioita erilaisiin enemmän tai vähemmän kestäviin ruokavalioihin usein liitetään ja miten nämä stereotyyppiset käsitykset voivat edistää tai estää kestäviä ruokavalintoja sellaisten henkilöiden osalta, jotka haluavat antaa miellyttävän kuvan itsestään?
The findings designate the impact of descriptive social norms as a significant motive for sustainable food choices, both the actual choice and the intention for future choices.
Tulosten mukaan deskriptiiviset normit ovat tärkeä kestävään ruokavalintaan vaikuttava motiivi sekä todelliselle valinnalle että tulevaisuuden valinta-aikomukselle.
This doctoral dissertation intends to develop and deepen the understanding of how different facets of social influence, namely social images of consumption stereotypes and perceived social norms, could be used as tools to advance the sustainability of consumer food choice.
Tämän väitöskirjan tarkoituksena on kehittää ja syventää ymmärrystä siitä, miten sosiaalista vaikuttamista, erityisesti kulutusstereotypioihin liitettyjä sosiaalisia mielikuvia ja havaittuja sosiaalisia normeja, voidaan hyödyntää kuluttajien ruokavalintojen kestävyyden edistämisessä.
The findings indicate that recognised stereotypical inferences have a tendency to encourage more sustainable food choices amongst women but less sustainable food choices for men.
Tulokset osoittavat, että stereotyyppisillä käsityksillä on taipumus kannustaa naisia kestävämpiin, mutta miehiä vähemmän kestäviin ruokavalioihin.
Understanding how consumers perceive diet choices helps to identify certain leverage points in the domain of social image and target interventions, such as breaking down stereotypical imagery that may prevent consumers from adopting more sustainable diets and bringing forward socially appealing social images which favour sustainability.
Ymmärrys siitä, miten kuluttajat tulkitsevat erilaisia ruokavalioita auttaa tunnistamaan sosiaaliseen mielikuvaan ja kohdennettuihin toimenpiteisiin liittyviä vaikutuksia, kuten sellaisten stereotyyppisten mielikuvien purkamista, jotka saattavat estää kuluttajia omaksumasta kestävämpiä ruokavalioita sekä sosiaalisesti miellyttävien ja kestävyyttä edistävien mielikuvien esiintuomista.
This can be achieved through designing choice situations in ways that support sustainable choices by focusing on targeted audience, contextual and environmental factors as well as familiarisation with existing social norms.
Sosiaalisia normeja voidaan hyödyntää kestävämmän syömiskäyttäytymisen ohjaamisessa suunnittelemalla valintatilanteet kestäviä valintoja tukevalla tavalla: keskittymällä kohderyhmään, tausta- ja ympäristötekijöihin sekä perehtymällä voimassa oleviin sosiaalisiin normeihin.
Collected marine biomass also has potential for several other purposes.
Lisäksi kerättyä biomassaa voitaisiin mahdollisesti käyttää moniin muihin käyttötarkoituksiin.
Amelioration of small-scale nutrient loads is possible.
Pienten ravinnepäästöjen poistaminen on mahdollista.
In practice, low biomass yield and lack of established infrastructure for cultivation, harvesting and utilization pose a challenge for a large-scale utilization of the northern Baltic Sea sessile organisms.
Käytännössä matala biomassan saanto, sekä viljelyyn, keräämiseen ja hyödyntämiseen liittyvien yhteiskunnan rakenteiden puuttuminen asettavat haasteita alustaan kiinnittyvien organismien laajamittaiselle hyödyntämiselle pohjoisella Itämerellä.
Fatty acid composition is important in nutrition and in the refining of high value products.
Rasvahappokoostumus on tärkeä ravitsemuksessa ja monissa korkean arvon tuotteissa.
This study indicates that linoleic (C18:2n-6, LA) and arachidonic (C20:4n-6, AA) acid levels in C. glomerata could be regulated by nutrient manipulation.
Linolihapon (C18:2n-6, LA) ja arakidonihapon (C20:4n-6, AA) pitoisuus viherahdinparrassa (Cladophora glomerata) riippui levän kasvuympäristön ravinnepitoisuudesta.
Article III reviews studies around the world on the potential of macroalgae in biofuel production.
Artikkeli III on yhteenvetoartikkeli makrolevien mahdollisuuksista biopolttoaineiden tuotannossa maailmanlaajuisesti.
ABSTRACT High nutrient concentrations caused by human activities is a global problem in fresh and coastal waters.
TIIVISTELMÄ Ihmistoiminnan aiheuttamat korkeat ravinnepitoisuudet niin sisä- kuin rannikovesissä ovat maailmanlaajuinen ongelma.
Among the studied macroalgae, the lowest concentrations of all heavy metals were in Ulva spp., and it seemed to be a safe choice for solely algal-based feed applications regarding the measured metals.
Makrolevistä matalimmat raskasmetallipitoisuudet mitattiin viherlevistä Ulva spp., ja ne näyttivät mitattujen metallien suhteen olevan turvallisia eläinten rehuksi.
Nutrients could be circulated back to the land and used for fertilization.
Biomassaan sitoutuneet ravinteet voitaisiin kierrättää takaisin maalle ja hyödyntää lannoitteena.
Large areas of the Baltic Sea are also severely eutrophicated due to the past and present nitrogen (N) and phosphorus (P) emissions; consequently, ephemeral macroalgae exist in abundance.
Aiempien ja nykyisten typpi- (N) ja fosforipäästöjen (P) vuoksi Itämeri on laajalti voimakkaasti rehevöitynyt.
The Cd content may limit the utilizable amount of biomass for the use as fertilizer as such.
Suorassa lannoitekäytössä kadmium (Cd) voi rajoittaa käytettävissä olevaa biomassan määrää.
The other most feasible utilizations for the total biomass would be as fertilizer as such or after composting and as additional feed material in biogas production.
Muita hyviltä vaikuttavia hyödyntämisvaihtoehtoja biomassalle ovat lannoitekäyttö sellaisenaan tai kompostoituna, sekä biokaasun tuotanto, kun alustoilta kerätty biomassa ei ole ainoana raaka-aineena.
Nutrients incorporated in the marine biomasses have potential as part of a solution for amelioration of eutrophication in a world aiming towards a circular economy.
Kiertotalouteen tähtäävässä maailmassa meren biomassoihin sitoutuneet ravinteet voisivat olla osa ratkaisua lievitettäessä rehevöitymisen seurauksia.
In this thesis, I studied organisms adhering to the substratum in respect of their use for bioremediation and, furthermore, for valorization in the northern Baltic Sea’s blue economy.
Tarkastelen tässä väitöskirjassa alustalle kiinnittyvien organismien mahdollisuuksia ravinteiden poistossa ja muussa hyödyntämisessä pohjoisella Itämerellä.
Elevated concentrations of these fatty acids were associated with higher N availability.
Kohonnut veden N-pitoisuus liittyi näiden rasvahappojen kohonneisiin pitoisuuksiin.
Article II focuses on the fatty acid concentrations and profiles of two green algae (Ulva intestinalis and Cladophora glomerata) and one red alga (Ceramium tenuicorne) in relation to ambient N and P availability.
Artikkelissa II tutkitaan kahden viherlevän, sekä yhden punalevän rasvahappopitoisuutta ja -koostumusta suhteessa ympäröivän veden N- ja P-pitoisuuksiin.
Article I investigates the potential of filamentous macroalgae and sessile invertebrates for bioremediation.
Artikkelissa I tutkitaan rihmamaisten makrolevien ja alustaan kiinnittyvien selkärangattomien mahdollisuuksia ravinteiden poistossa.
It studied the weight of the biomass attaching to the substratum, contents of particulate organic carbon (POC), particulate organic nitrogen (PON), and particulate organic phosphorus (POP) in the invertebrate’s fraction and macroalgae as well as concentrations of arsenic (As), cadmium (Cd), copper (Cu), lead (Pb), and zinc (Zn) in the biomass.
Mikäli biomassaa käytettäisiin rehuna, ja rehu koostuisi vain yhdestä tai tietyistä biomassan jakeista, EU:n asettamat raja-arvot arseenille (As), kadmiumille ja lyijylle (Pb) saattaisivat ylittyä.
Because of the importance of science and technology for social policies at various points in history, they provide a fine context for the dissecting of these ideas.
Koska tiede ja teknologia ovat niin kiinni kansakuntien historiassa, luovat ne erinomaisen kontekstin näiden nimenomaisten ideoiden käsittelemiselle.
My study is located at an intersection of four particular fields: the study of Japanese cinema, the study of horror and the fantastic, the study of Japanese masculinities and the study of the history of Japanese science.
Poikkitieteellinen tutkimukseni sijoittuu japanilaisen elokuvan tutkimuksen, fantastisten, kauhu- ja scifi-narratiivien tutkimuksen, maskuliinisuuden tutkimuksen ja japanilaisen tieteen historian tutkimuksen välimaastoon.
These images reflect the changes that Japanese society has undergone since the Pacific War, as well as those that the society should undergo, according to the filmmakers.
Mielikuvat, joita elokuvat Japanista välittävät, kertovat maan yhteiskunnallisesta muutoksesta toisen maailmansodan jälkimainingeissa sekä siitä, minkälaiseksi yhteiskunta voisi elokuvantekijöiden mukaan parhaimmillaan – ja pahimmillaan – tulevaisuudessa muuttua.
This is done by theorizing the notion of "scientific masculinity," a type of masculinity that contributes to the creation of knowledge, as defined by Erica Lorraine Milam and Robert A. Nye (2015).
Erityisen tärkeäksi muodostuu "tieteellisen maskuliinisuuden" käsite, jonka voi määritellä uuden tiedon luomiseen keskittyväksi maskuliinisuuden alakategoriaksi (Milam ja Nye, 2015).
Next, I will highlight the role of men as functional tools for the mediation of national images.
Toiseksi keskityn analysoimaan maskuliinisten hahmojen voimaa funktionaalisina työkaluina, joiden kautta tuoda esille laajemminkin kansakuntaa koskevia identiteettipohdintoja.
This is accomplished by the use of scientifically minded masculine agents which subvert, challenge and negotiate ideologies that have contributed to Japan’s postwar history.
Tämä saavutetaan hyödyntämällä tieteellis-teknologisesti painottuneita mieshahmoja, joiden kautta erityisesti sodanjälkeisiä yhteiskunnallisia kehityskaaria pohditaan, analysoidaan ja horjutetaan.
The results of this thesis suggest that Japanese speculative cinema engages in the process of dissecting national images—and ideals—on screen.
Väitöskirjani osoittaa, että yksi japanilaisen spekulatiivisen elokuvan pääteemoista on kansallisten mielikuvien ja ideaalien aktiivinen analysointi.
In Japanese cinema studies, however, the study of these narratives is still limited, especially with regard to scientific narratives.
On kuitenkin huomattavaa miten japanilaisen elokuvatutkimuksen piirissä erityisesti tieteellinen fiktio on saavuttanut huomattavan vähän jalansijaa.
I will look into the way images of Japanese nationhood are mediated through male characters that are associated with science and technology.
Väitöskirjani käsittelee sitä, miten elokuvat tuovat esille mielikuvia japanilaisesta yhteiskunnasta ja identiteetistä maskuliinisten hahmojen kautta, jotka tavalla tai toisella yhdistyvät tieteeseen ja teknologiaan.
Understanding the role of hegemonic masculinity (Connell, 1995) is particularly important, as it works as an ideological reference point for the fictional, non-hegemonic characters.
Vastapainona erityisesti ajatus "hegemonisesta maskuliinisuudesta" (Connell, 1995) on tärkeä.
It is clear that kaiki eiga actively participates in negotiating a multitude of salient national images—imperialist, pacifist, racial, technological, economic and, last but not least, patriarchal.
Analysoimalla näitä hahmoja ja konteksteja, joissa he esiintyvät, on mahdollista ymmärtää miten elokuvissa käsitellään useita ja joskus hyvinkin ristiriitaisia kansallisia mielikuvia: imperialistisia, pasifistisia, rodullisia, teknologisia, taloudellisia ja patriarkaalisia.
Science and technology highlight the promises of a better tomorrow and future utopia, but their application can also present ethical issues.
Niiden avulla voidaan kehittää parempaa huomista, mutta eettisyyden painolasti on niin ikään raskas.
Science and technology have been paramount features of any modernized nation.
Tiede ja teknologia ovat läsnä jokaisen valtion historiassa ja yhteiskunnallisessa kehityksessä.
And, because of their importance for the development, ideologies and policies of any nation, these considerations can be correlated with the deliberation of the role of a nation in the world, including its internal and external images and imaginings.
Ottaen huomioon tieteen ja teknologian roolin kansakuntien kehityksessä myös mielikuvat kansoista ja kansallisista identiteeteistä nivoutuvat tiukasti debattiin.
In order to understand scientific masculinity, I will draw both from the history of science and from studies on masculinity.
Käsitettä ymmärtääkseni käsittelen laajasti myös tieteen ja teknologian historiaa Japanissa sekä miesten roolia yhteiskunnassa.
In order to theorize the concept, I will draw from previous literature on the weird and the fantastic.
Elokuva puolestaan on mitä parhain väylä fantastisten tarinoiden visualisointiin.
In Japan, narratives of the weird, fantastic and horrific have been present for centuries, culminating in the popularity of Japanese horror cinema with the worldwide success of Ringu (1998).
Japanilla on pitkä historia erilaisten fantastisten narratiivien perinteessä.
The findings of the research are presented in four peer-reviewed articles.
Tutkimuksen tulokset on esitetty neljässä vertaisarvioidussa artikkelissa.
Rather than integrating unidirectionally into the host society in the host society’s terms, their integration is an ongoing process of negotiations between structure and agency: between the Finns’ attitudes towards immigrants and their own understandings of their value as members of an internationalizing society.
Sen sijaan, että he kotoutuisivat suomalaiseen yhteiskuntaan sen asettamilla ehdoilla, heidän sopeutumisensa on jatkuva neuvotteluprosessi yhteiskunnallisten rakenteiden ja henkilökohtaisen toimijuuden välillä: suomalaisten maahanmuuttajiin kohdistuvien asenteiden ja heidän oman ymmärryksensä välillä siitä, mikä on heidän arvonsa osana kansainvälistyvää yhteiskuntaa.
The main research question I ask is: In their process of settling in in Finland, how do skilled migrants find and define a place for themselves within the structures of their new host society?
Keskeisin tutkimuskysymykseni on: Miten korkeasti koulutetut maahanmuuttajat löytävät ja määrittävät itselleen paikkaa yhteiskunnan rakenteissa asettuessaan Suomeen?
In answering the research question, I conclude that skilled migrants do not feel that they are accepted as full members of Finnish society or seen as equal to Finns.
Vastauksena tutkimuskysymykseeni päättelen, että korkeasti koulutetut maahanmuuttajat eivät koe, että he olisivat lähtökohtaisesti tasavertaisia jäseniä suomalaisessa yhteiskunnassa.
Together, the findings of the articles point to the continued centrality of the intersection of class and ethnicity in the lives of skilled migrants in Finland.
Kaiken kaikkiaan, tutkimuksen tulokset korostavat sosiaaliluokan ja etnisyyden jatkuvaa ja keskeistä intersektionaalisuutta korkeasti koulutettujen maahanmuuttajien elämässä Suomessa.
Belonging is therefore searched from a ‘parallel international society of Finland’ consisting of other skilled migrants and ‘internationally-minded Finns’, rather than Finnish society as a whole.
Siksi he etsivät kuuluvuuden tunnetta ’kansainvälisestä rinnakkaisyhteiskunnasta’ Suomessa, joka koostuu muista korkeasti koulutetuista maahanmuuttajista ja kansainvälistyneistä suomalaisista.
However, they themselves identify first and foremost as skilled migrants, a social group identity that is based largely on shared class status.
Samalla heidän oma sosiaalinen ryhmäidentiteettinsä perustuu ensisijaisesti jaettuun korkeaan luokkastatukseen, sekä positiivisesti miellettyyn ulkomaalaisuuteen.
In addition, I ask questions about the strategies of identity negotiations, the role of class and ethnicity for skilled migrants’ social identities, and how skilled migrants’ group identity is defined in relation to others around them.
Lisäksi esitän kysymyksiä luokkastatuksen, etnisyyden ja sukupuolen merkityksistä, sekä siitä, miten korkeasti koulutetut maahanmuuttajat rakentavat ryhmärajojaan ja sosiaalisia identiteettejään vuorovaikutuksessa muihin.