natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results of the Studies indicate that each presented evaluation task is sufficiently reliable method for estimating language model semantic validity.
Tulosten pohjalta voidaan päätellä, että esitetyt arviointimenetelmät ovat riittävän luotettavia ja keskenään komplementaarisia kielimallien semantiikan arvioimiseen.
The models and methods are evaluated based on their performance on three empirical studies, each estimating a different aspect of semantic representation.
Malleja ja näihin liittyviä tietokonelingvistiikan menetelmiä arvioidaan kolmessa eri tutkimuksessa, joista kullakin estimoidaan eri semantiikan osa-aluetta.
For Study I, a resource consisting of 300 similarity ratings for word pairs from 55 human annotators was collected.
Tutkimuksessa I toteutettiin kyselytutkimus, jossa 55 ihmistä arvioivat 300 sanaparin sanojen samankaltaisuutta ja saatuja ihmisarvioita verrattiin tietokoneen tuottamiin samankaltaisuusarvioihin.
In Study III, the language models were evaluated based on their performance in document classification of Suomi24 messages to their respective topics.
Tutkimuksessa III kielimalleja arvioitiin suhteessa niiden suoriutumiseen luokittelutehtävässä, jossa koneoppimisalgoritmi luokitteli mallin pohjalta representoidun Suomi24-keskustelualueen viestin yhteen keskustelualueen temaattisista kategorioista.
Semantics, however, is a multifaceted phenomenon, and although various language model architectures have been presented, there is relatively little research evaluating the semantic validity of such models.
Vaikka useita menetelmiä kielimallien rakentamiseen on esitetty, merkitys eli semantiikka on kuitenkin kompleksinen ilmiö, jonka mallintamisen tarkkuudesta ja validiteetista on esitetty verrattain vähän tutkimusta.
Study II investigated relational semantics as an evaluation method and were operationalized in form of an analogy task, for which a Finnish language resource is presented.
Tutkimuksessa II selvitettiin, miten semanttisia suhteita voidaan hyödyntää kielimallin semantiikan arvioinnissa, minkä pohjalta muodostettiin 4 sanan analogioista koostuvat suomenkielinen testiaineisto kielimalleille.
Advances in computational linguistics have made analyzing large quantities of text data a more feasible task than ever before.
Tietokonelingvistiikan menetelmien kehitys erityisesti neuroverkkoihin perustuvien kielimallien saralla on mahdollistanut tekstien ja näissä esiintyvien merkityssisältöjen tehokkaan mallintamisen suurten aineistojen pohjalta.
Feature processing methods are shown to increase the semantic accuracy of language models in most cases, but to a limited extent.
Arvioidut kielimallit puolestaan kykenivät mallintamaan semantiikkaa haastavan suomenkielisen some-aineiston pohjalta, ja aineistonkäsittelyn menetelmät paransivat mallinnuksen tarkkuutta.
Instead of looking for average sex differences, a more fruitful direction for research may be investigating differences between the brain types.
Keskimääräisten sukupuolierojen tutkimisen sijaan voikin olla hedelmällisempää tutkia aivotyyppien välisiä eroja.
The largest differences were seen in social connectedness and female sex role identity.
Suurimmat erot löytyivät sosiaalisten yhteyksien sekä feminiinisen sukupuoli-identiteetin suhteen.
The qualities investigated were occupational or educational field, parents' occupational fields, school grades in physics and mathematics, hobbies, cognitive empathic ability, social connectedness, and sex role identity.
Vertailtavia ominaisuuksia olivat ammatti- tai opiskeluala, vanhempien ammattialat, fysiikan ja matematiikan kouluarvosanat, harrastukset, kognitiivinen empatiakyky, sosiaaliset yhteydet, ja sukupuolirooli-identiteetti.
Comparisons between the groups were conducted for both genders, and the predictive values of the different qualities in terms of brain type were investigated through logistic regression analysis.
Näitä ryhmiä verrattiin kummankin sukupuolen kohdalla toisiinsa tutkimuksen kohteena olevien ominaisuuksien suhteen, ja ominaisuuksien ennustearvoa aivotyypin suhteen tutkittiin logistisella regressioanalyysilla.
Male brain type women and female brain type men : Atypical cognitive styles and their correlates
Miesaivotyyppiset naiset ja naisaivotyyppiset miehet : epätyypilliset kognitiiviset tyylit ja niiden korrelaatit
The term "male brain type" refers to a heightened tendency to systemize, while "female brain type" means a tendency to empathize.
Termi "miesaivotyyppi" viittaa korostuneeseen systemointitaipumukseen, kun taas "naisaivotyypillä" tarkoitetaan korostunutta empatisointitaipumusta.
According to the empathizing-systemizing theory, the reason for all gender differences lies in average differences in cognitive styles: women have been found to empathize more, which is useful in understanding people, while men have a stronger tendency to systemize, which means interpreting different phenomena as rule-based systems.
Empatisointi-systemointi -teorian mukaan sukupuolierojen syynä ovat naisten ja miesten keskimääräiset erot kognitiivisissa tyyleissä: naisten on todettu käyttävän enemmän empatisointia, joka auttaa ymmärtämään ihmisten toimintaa, kun taas miehillä on korkeampi taipumus systemoida, eli tulkita ilmiöitä sääntöperustaisina järjestelminä.
Method: 3084 people participated in an online study consisting of surveys and tests.
Menetelmät: 3084 hengen kysely- ja testiaineisto kerättiin e-lomakkeella.
The results show there are male brain type women and female brain type men, who are characterized by qualities more often associated with the opposite sex, and who have not been reached by prior research and commonly conducted comparisons between men and women.
Tulokset osoittavat, että on olemassa miesaivotyyppisiä naisia ja naisaivotyyppisiä miehiä, joita luonnehtivat useat vastakkaiseen sukupuoleen yhdistetyt ominaisuudet, ja joita aiempi tutkimus ja tyypilliset sukupuolten väliset vertailut eivät ole tavoittaneet.
The goal of this study was to find out whether male brain type women have other qualities more typically associated with men, and whether female brain type men have other qualities typically associated with women.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, onko miesaivotyyppisillä naisilla naisaivotyyppisiä naisia enemmän muitakin ominaisuuksia, jotka tyypillisesti yhdistetään miehiin, ja onko naisaivotyyppisillä miehillä miesaivotyyppisiä miehiä enemmän ominaisuuksia, jotka tyypillisesti yhdistetään naisiin.
Goals: Gender differences have been found in terms of e.g. certain abilities and interests, and working life remains partially segregated based on gender.
Tavoitteet: Naisten ja miesten välillä on löydetty eroja muun muassa tiettyjen kykyjen ja kiinnostuksen kohteiden suhteen, minkä lisäksi esimerkiksi työmarkkinat ovat jakautuneet naisten ja miesten aloihin.
Female and male brain type groups were identified among both male and female participants.
Nais- ja miesvastaajista määritettiin mies- ja naisaivotyyppiryhmät.
Prior research has not addressed the people who do not fit these typical brain types: male brain type women and female brain type men.
Aiemmin ei ole tutkittu ihmisiä, jotka ovat epätyypillisiä tämän tyyppijaon suhteen: miesaivotyyppisiä naisia ja naisaivotyyppisiä miehiä.
Results and conclusions: Differences were found in the majority of the comparisons between the male and female brain type groups in both sexes.
Tulokset ja johtopäätökset: Nais- ja miesaivotyyppiryhmät erosivat toisistaan valtaosassa sekä naisten että miesten vertailuista.
Female brain type men exhibited more qualities typically associated with empathizing or femininity than did male brain type men, and male brain type women exhibited more qualities typically associated with systemizing or masculinity than did female brain type women.
Naisaivotyyppisillä miehillä oli enemmän empatisointiin tai feminiinisyyteen yhdistettäviä ominaisuuksia kuin miesaivotyyppisillä miehillä, ja miesaivotyyppisillä naisilla oli enemmän systemointiin tai maskuliinisuuten yhdistettäviä ominaisuuksia kuin naisaivotyyppisillä naisilla.
The study was carried out in three 5th-grade classes between autumn 2011 and autumn 2012.
Tutkimus toteutettiin kolmessa viidennessä luokassa syksyn 2011 ja syksyn 2012 välillä.
They were analysed using one-way ANOVA, repeated measures ANOVA, t-tests and the equivalent nonparametric tests.
Niitä analysoitiin riippumattomien ryhmien ja toistettujen mittausten varianssianalyysilla, t-testillä ja näiden ei-parametrisilla vaihtoehdoilla.
Did the encouraging intervention affect the self-efficacy of the 5th-graders?
Muuttiko rohkaisukeskeinen interventio viidesluokkalaisten minäpystyvyyttä?
The data consists of four measures of self-efficacy and writing experience.
Aineistoksi saatiin neljä minäpystyvyys- ja kirjoituskokemusmittausta.
The positive writing experiences and self-efficacy beliefs – and the equality of the genders – in the established class suggest that the encouraging feedback model might be of value in long-term use.
Vakiintuneen luokan myönteisemmät kirjoituskokemukset ja minäpystyvyysarviot sekä sukupuolten välinen tasaisuus viittaavat siihen, että rohkaisevan palautteen malli voi olla pitkäaikaisessa käytössä hyödyllinen.
The encouraging intervention didn't have a statistically significant effect on the self-efficacy beliefs of the 5th-graders.
Rohkaisukeskeisellä interventiolla ei ollut tilastollisesti merkitsevää vaikutusta tutkimukseen osallistuneiden viidesluokkalaisten minäpystyvyyteen.
The established class had already used the encouraging feedback model before the study, while the treatment class started to use it at the beginning of the intervention.
Vakiintuneella luokalla oli ollut käytössä rohkaisukeskeinen palautemenetelmä jo ennen interventiota, testiluokka otti sen käyttöön intervention alussa, ja vertailuluokalla opettaja antoi palautteen normaalien käytänteidensä mukaisesti.
In the control class, the girls had much higher levels of self-efficacy and better writing experiences than the boys whereas, in the established class, the results were quite even.
Kontrolliluokalla tyttöjen minäpystyvyys ja kirjoituskokemukset olivat selvästi paremmat kuin pojilla, kun vakiintuneella luokalla tilanne oli tasainen.
The idea is that the pupils feel that attention is being paid to what they have written.
Palautemallissa keskeistä on vertaispalaute ja se, että oppilaat kokevat, että heidän kirjoituksensa tulevat kuulluiksi.
The intervention seemed to have a positive effect for boys in particular, but one needs to take into account that the starting level of the self-efficacy of the boys in the test class was also high, which is exceptional in the light of earlier research.
Tosin testiluokan poikien minäpystyvyys oli hyvä jo lähtötilanteessa, mikä on aiempien tutkimusten valossa poikkeuksellista.
In the established class, the experiences remained positive regardless of the genre that was being exercised whereas, in the control group, not even the normally positively experienced genre of story could improve the writing experience of the boys.
Vertailuluokalla taas edes tavallisesti oppilaita innostava tarina ei kohentanut poikien kirjoituskokemuksia.
However, the self-efficacy in the established class was higher and the writing experiences were statistically significantly higher than in the other two classes.
Vakiintuneella luokalla minäpystyvyys oli kuitenkin korkeampi kuin testiluokalla ja vertailuluokalla.
The present study is part of a longitudinal intervention study (RoKKi), which has created an encouraging feedback model for trying to find ways to enhance writing skills.
Koululaisten kirjoitustaitojen taso on herättänyt huolta viime vuosina varsinkin poikien osalta, ja käsillä oleva tutkielma etsii osana Rohkaisukeskeinen kirjoittamisinterventio -hanketta (RoKKi) keinoja kirjoitustaitojen kohentamiseksi.
Research has shown that writing self-efficacy and writing performance are related, so this study will examine whether the encouraging feedback model will improve the self- efficacy of the students.
Tutkimusten mukaan kirjoitussuorituksilla ja minäpystyvyydellä eli sillä, millaiseksi ihminen arvioi kykynsä annetussa tehtävässä, on yhteys.
The writing performance level of Finnish schoolchildren, especially of boys, has been an area of concern over the past few years.
Tavoitteena on myös tutkia oppilaiden kirjoituskokemuksia, sillä niitä on Suomessa tutkittu vähän.
A central element of the encouraging feedback model is peer feedback.
Niinpä tässä tutkimuksessa kokeillaan, voisiko rohkaisevan palautteen interventiolla kohentaa oppilaiden minäpystyvyyttä.
The method used was the discourse analysis of transcribed interviews.
Analyysimenetelmänä käytettiin haastattelujen diskurssianalyysia.
The value content was analysed with the help of the circular typology of values, which Shalom Schwartz (1992) has presented in his theory of basic human values.
Lausumien arvosisällön analyysissa käytettiin Shalom Schwartzin (1992) arvokehätyypittelyä, jonka hän esitti teoriassaan universaaleista inhimillisistä perusarvoista.
Since it is common to speak about "rationality" regarding school choice, the notion of rationality and its connection to values as well as global epistemic governance is discussed, using Max Weber's concepts of rationality.
Koska kouluvalinnan yhteydessä usein puhutaan "rationaalisesta valinnasta", tutkimuksessa pohditaan globaalia episteemistä hallintaa sekä arvojen yhteyttä käsitykseen rationaalisesta, missä hyödynnetään Max Weberin rationaalisuuskäsitteitä.
Studies concerning Finnish values show a growing tension in Finnish value structure from the 1990s to the beginning of the 21st century.
Suomalaisten arvoja koskevassa tutkimuksessa on havaittu arvorakenteen jännitteisyyden lisääntyneen 1990-luvulta 2000-luvulle koskien minän asemaa suhteessa muihin.
The research material consisted of 10 semi-structured theme interviews, which were collected in the year 2011 as a part of wider PASC (Parents and School Choice) research project by a sociology and politics of education research team at the University of Helsinki and Turku.
Tutkimusaineisto koostui 10 teemahaastattelusta, jotka oli valmiiksi kerätty vuonna 2011 osana Helsingin ja Turun yliopiston Koulutussosiologian ja -politiikan tutkijaryhmän laajempaa PASC- (Parents and School Choice) -tutkimusta.
As a whole, the parents supported the retaining of the comprehensive school, hence the values found in wellbeing, self-actualization and equality discourses emerged as the most harmonious basis for educational policy in the future.
Kokonaisuutena vanhemmat kannattivat yhteisen peruskoulun säilyttämistä, jolloin hyvinvointi-, itsensätoteuttamis- ja tasavertaisuusdiskursseissa ilmenevät arvot muodostavat harmonisimman pohjan koulutuspolitiikan suuntaa ajatellen.
The tension between values regarding public and private interest was found between the equality and success discourses, the latter often combined with the security discourse where some residential areas and schools were represented as restless and thus to be avoided.
Yksilökeskeisten ja yhteisöllisten arvojen jännite ilmeni menestys- ja tasavertaisuusdiskurssin välillä liittyen lisäksi turvallisuusdiskurssiin, jossa jotkut alueet ja koulut representoituivat levottomina vältettäviksi.
According to recent studies, the school choice policy is found to bring about segregation of schools' student base and differentiation of schools' reputations and learning outcomes in big cities, even so that the Finnish comprehensive school is being sectioned into unequalizing parallel school tracks.
Kouluvalintapolitiikan on todettu edistävän koulujen oppilaspohjan, opetusryhmien ja oppimistulosten eriytymistä suurissa kaupungeissa, jopa niin, että yhteinen peruskoulu on lohkoutumassa rinnakkaisiin eriarvoistuviin koulupolkuihin.
The typology allowed more diverse scrutinizing of values and their conflicts than before, especially regarding the dimension of public and private interest.
Schwartzin luokittelun avulla voitiin tarkastella tähänastista monipuolisemmin arvoja ja niiden ristiriitoja mukaan lukien yhteisen ja yksilöllisen hyvän ulottuvuus.
In this study school choice is being considered as an example of "commons problems".
Tässä tutkimuksessa kouluvalintaa tarkastellaan esimerkkinä yhteisen hyvän jakamisen ongelmasta yhteiskunnassa.
There are only a few studies of values concerning school choice and educational policy in Finland.
Suomessa kouluvalintaa ja yleisemminkin koulutuspolitiikkaa on tutkittu arvojen näkökulmasta hyvin vähän.
Five discourses with different value content were found in the study: the wellbeing, security, success, self-actualization and equality discourses.
Puheesta hahmottui viisi arvosisällöltään erilaista diskurssia: hyvinvointi-, turvallisuus-, menestys-, itsensätoteuttamis- sekä tasavertaisuusdiskurssi, joissa jokaisessa rakentui erilainen representaatio lähiyhteisöstä, koulujärjestelmästä ja vanhemmuudesta toimijuutena niiden leikkauspisteessä.
It was hypothesized that conflicts between values regarding public and private interest would be found in the speech of parents discussing their child's choice.
Hypoteesina oli, että vanhempien kouluvalintapuheesta löytyisi yksilökeskeisten ja yhteisöllisten arvojen välisiä ristiriitoja.
Values and value conflicts in school choice discourses of highly educated mothers in the city of Espoo
Korkeakoulutettujen espoolaisäitien kouluvalintadiskurssit, niihin sisältyvät arvot ja arvoristiriidat
Sustainable and diverse use of natural resources has a significant role in developing environmentally benign processes and products in the future.
Luonnonvarojen hyödyntäminen kestävästi ja monipuolisesti on tärkeää kehitettäessä ympäristömyötäisiä valmistusmenetelmiä ja tuotteita.
The applied mordant did not totally bind to the fibre.
Käytetty puretusaine ei kiinnittynyt kokonaan kuituun.
The CIELAB values varied depending on the used mordant.
Värien CIELAB -arvot vaihtelivat riippuen käytetystä puretteesta.
Although the aluminium and iron remnants were high compared to the original applied amount, their use is not environmentally hazardous in domestic scale applications.
Vaikka alumiini- ja rautajäämät ovat suuret suhteessa lisättyyn määrään, ne eivät ole kotivärjärin käyttämissä mittakaavoissa haitallisia viemäriin kaadettuna.
There is a growing need for ecological and natural dyes.
Ekologisesti kestäville väreille ja värjäysmenetelmille on yhä enemmän kysyntää.
The mordant or its concentration did not have consistent effect to the light or rubbing fastness.
Puretteiden valinnalla tai määrällä ei vaikuttanut olevan johdonmukaista merkitystä värin valon- tai hankauksenkestoon.
The light fastness was moderate in all the dyeing conditions, whereas the rubbing fastness properties were generally good.
Värin valonkesto oli kaikissa värjäysolosuhteissa keskinkertainen, sen sijaan värin hankauksenkestot olivat pääosin hyvät.
The amount of the remaining metal substances was high and even higher than the original amount.
Metallijäämäpitoisuudet olivat korkeita ja osittain jopa korkeampia kuin ennen värjäystä.
The concentration of the ferrous sulphate had a greater impact on the colour than the concentration of the alum.
Rautasulfaatin määrällä oli suurempi vaikutus värisävyyn kuin alunan määrällä.
Therefore, the second object of the study was to find out how much of the mordant remains in the dyeing liquid after the dyeing process and to determine if the amount is hazardous to environment.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää kuinka paljon värjäysliemeen jää kuituun kiinnittymätöntä puretetta ja onko puretejäämä ympäristölle haitallinen päätyessään viemäriin tai maaperään.
The amount of the remaining mordant was affected by the dye and the dyeing procedure, therefore it was difficult to draw general conclusions about the optimal mordant concentrations.
Väriaine ja se miten värjäys tai esipuretus oli tehty vaikutti puretejäämään, minkä vuoksi optimaalista puretemäärää on vaikea yleisesti päätellä.
The aim of this study was to examine the dyeing properties of the fungus Cortinarius armillatus and the stems and leaves of sunflower, Helianthus annuus.
Tässä tutkimuksessa selvitettiin millaiset värjäys- ja värinkesto-ominaisuudet on punavyöseitikistä (Cortinarius armillatus) ja auringonkukasta (Helianthus annuus) saatavilla luonnonväriaineilla.
The amount of the used metal mordant varies in the dyeing recipes.
Puretusaineiden käyttösuositusmäärät vaihtelevat värjäysohjeissa.
Also, the mordant remnants in natural dye baths were under investigation.
Lisäksi tutkimuksessa selvitettiin luonnonvärjäyksessä käytettyjen puretusaineiden jäämiä värjäysliemissä.
Mordant remnants in natural dye baths : Dyeing wool with Cortinarius armillatus and Helianthus annuus using potassium aluminium sulphate and ferrous sulfate as mordants
Puretusaineiden jäämät luonnonvärjäyksen värjäysliemissä : Alunalla ja rautasulfaatilla puretetun villan värjääminen punavyöseitikillä ja auringonkukalla
The obtained shades were red from the C. armillatus and yellow and green from the H. annuus.
Punavyöseitikistä saatiin punaisen sävyjä ja auringonkukasta keltaisen ja vihreän sävyjä.
Metal mordants are commonly used in natural dyeing to enhance the binding of the dye to the fibre.
Puretusaineita, esimerkiksi metallisuoloja, jotka voivat olla haitallisia ihmiselle tai ympäristölle, käytetään tehostamaan väriaineen kiinnittymistä värjättävään kuituun.
In addition, ferrous sulphate bound better to the dyed fibre than alum.
Esipuretus kiinnitti puretteen kuituun parhaiten ja rautasulfaatti kiinnittyi värjättävään materiaaliin paremmin kuin aluna.
The colour fastness to washing was more stable in the samples dyed with C. armillatus than dyed with H. annuus.
Punavyöseitikillä värjättyjen näytteiden värin vesipesunkesto osoittautui tasaisemmaksi kuin auringonkukalla värjätessä.
Woollen fabric and yarn meta-mordanted with different concentrations of alum and ferrous sulphate were dyed with C. armillatus and H. annuus.
Värjättävä materiaali puretettiin alunalla tai rautasulfaatilla värjäyksen yhteydessä.
Examinees were Finnish speaking adults with one or more perinatal risks (n=168).
Tutkittavat olivat suomenkielisiä aikuisia, joilla oli yksi tai useampi syntymäriski (n=168).
Methods: The present study is part of a longitudinal research project examining long-term effects of perinatal risks.
Menetelmät: Tämä tutkimus toteutettiin osana pitkittäistutkimusprojektia, joka selvittää syntymäriskien pitkäaikaisia vaikutuksia.
Results and conclusions: In the perinatal risk group there was a 15,5% rate of non-fluent readers.
Tulokset ja johtopäätökset: Sujumattomien lukijoiden osuus oli 15,5 % syntymäriskiryhmästä.
Dyslexia is a specific reading disorder and its prevalence rate is about 5-10 %.
Dysleksia on lukemiskyvyn häiriö, jota esiintyy 5-10 %:lla väestöstä.
Dyslexia related to perinatal risks may differ from usual dyslexia by ethiology and development.
Syntymäriskeihin liittyvä dysleksia voi erota yleisestä dysleksiasta etiologian ja kehityksen osalta.
The hypotheses were 1) that the prevalence of dyslexia among the perinatal risk group is higher than usual 2) that early problems in language skills are associated with reading and writing skills in school age and 3) that reading difficulties show continuity from school age into adulthood.
Hypoteeseina olivat 1) dysleksian tavallista korkeampi esiintyvyys syntymäriskiryhmässä, 2) varhaisten kielellisten vaikeuksien yhteydet lukitaitoihin kouluiässä ja 3) kouluiän lukivaikeuksien jatkuvuus aikuisuuteen.
It is known that perinatal risks affect later cognitive outcomes but influences related to language development and reading are poorly understood.
Syntymäriskeillä tiedetään olevan myöhemmin ilmeneviä kognitiivisia vaikutuksia, mutta kielen kehitykseen ja lukemiseen liittyvistä vaikutuksista on vain vähän tutkimustietoa.
Dyslexia is predicted by early deficits in language development and reading difficulties are known to persist from childhood to adulthood.
Dysleksiaa ennakoivat kielellisen kehityksen vaikeudet ja lukemisen vaikeuksien tiedetään jatkuvan aikuisuuteen.