natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Active citizenship as an aim in geography teaching in comprehensive school (grades 7–9)
Aktiiviseen kansalaisuuteen kasvattaminen yläkoulun maantieteen opetuksessa
Urban Streams in Helsinki : Water Quality in 2004
Kaupunkipurot Helsingissä : Veden laatu vuonna 2004
Four water samples were collected from each point, sampling periods being 9.-11.2., 26.-28.4., 29.6.-1.7. and 25.-27.10.2004.
Näytteenottojaksot olivat 9.-11.2., 26.-28.4., 29.6.-1.7. ja 25.-27.10.2004.
Its suitability for small urban streams is not, however, completely trouble-free.
Sen soveltuvuus kaupunkipuroihin ei ole kuitenkaan aivan selvää.
For example the total amount of dissolved substances was largest in winter and decreased during the year.
Esimerkiksi liuenneiden aineiden määrä oli yleisesti suurin talvella ja pieneni loppuvuotta kohti.
Field measurements associated with water sampling included water temperature, oxygen concentration, pH and electrical conductivity.
Näytteenoton yhteydessä mitattiin veden lämpötila, happipitoisuus, pH sekä sähkönjohtavuus.
Best overall water quality was found in Mätäpuro and Tuomarinkartanonpuro streams.
Karkeasti yleistettynä paras veden kokonaislaatu oli Mätäpurossa ja Tuomarinkartanonpurossa.
Compared to other Finnish streams the values of alkalinity and pH were higher.
Koko Suomen latvapuroihin verrattuna helsinkiläisissä puroissa mm. pH ja alkaliteetti olivat korkeampia.
Colour and turbidity were smallest in winter and increased towards the end of the year.
Purovesien väriluku ja sameus olivat talvella pienimmät ja kasvoivat syksyä kohti.
Water samples were collected from 48 sampling points, each stream having at least one point.
Vesinäytteitä otettiin näistä puroista yhteensä 48 näytepisteestä.
Seasonal variation was evident in almost all water quality properties.
Vuodenaikojen vaikutus purovesiin näkyi lähes kaikissa tutkituissa veden laadun muuttujissa.
The same was true for suspended solids, which had smallest concentration in winter and greatest in autumn.
Suuntaus oli sama myös kiintoaineessa, jonka pitoisuus oli keskimäärin pienin talvella ja keväällä ja suurin syksyllä.
Water samples were analysed in the Laboratory of Physical Geography in the University of Helsinki and in the Environmental Laboratory of the City of Helsinki Environment Centre for following properties: suspended solids, dissolved substances, alkalinity, principal anions and cations (Na+, K+, Mg2+, Ca2+, F-, Cl-, NO3-, PO43- and SO42-), colour, turbidity, biological and chemical oxygen demand (BOD7 and CODMn-values), nutrient concentrations and bacterial indicators of hygienic quality.
Vesinäytteistä analysoitiin Helsingin yliopiston luonnonmaantieteen laboratoriossa kiintoaine, kiintoaineen orgaanisen aineksen osuus, liuenneen aineen kokonaismäärä, väriluku, alkaliteetti, fosforin kokonaispitoisuus sekä liuenneet ionimuotoiset aineet (Na+, K+, Mg2+, Ca2+, F-, Cl-, NO3-, PO43- ja SO42-).
Finnish general water quality classification was used to assess the quality of urban stream waters.
Purojen veden laadun tuloksia käsiteltäessä käytettiin vesien yleistä käyttökelpoisuusluokitusta.
The aim of this study was to find out the general state of water quality in small urban streams in the city of Helsinki.
Tavoitteena oli saada yleiskuva Helsingissä virtaavien purojen veden laadusta.
Amount of total dissolved substances and nutrients were high in some of the streams studied.
Myös liuenneiden aineiden suuri määrä sekä suuret ravinnepitoisuudet voivat purovesissä aiheuttaa ongelmia.
Although these problems were common, the variation between different streams and sampling points was significant.
Veden laatu vaihteli kuitenkin paljon eri purojen ja näytepisteiden välillä.
This classification does not take into account the quick changes in such small streams but evaluates only the yearly mean values.
Näin pienissä puroissa on paljon hetkellisiä laatuvaihteluita, jotka eivät useinkaan mahdu luokituksen yhden laatuluokan sisälle.
In recent years urban hydrology and individual urban streams have been in focus and subjects to research also in Helsinki.
Kaupunkihydrologiseen tutkimukseen on Suomessa innostuttu kunnolla vasta viime vuosina.
Also in order to better reflect the urban environment the analysed water quality properties should also include total dissolved substances and e.g. concentrations of chloride and sodium.
Lisäksi käyttökelpoisuusluokituksen muuttujiin tulisi lisätä esimerkiksi liuenneiden aineiden kokonaismäärä ja tiettyjen liuenneiden ionimuotoisten aineiden määrä (kloridi, natrium), jotta se soveltuisi paremmin kaupunkiolosuhteisiin.
However, until now there has been lack of research covering simultaneously the whole area of the city of Helsinki.
Kaupunkipuroista on tehty yksittäisiä tutkimuksiä Helsingissäkin, mutta koko kaupungin kattavaa ympärivuotista selvitystä puroista ja niiden veden laadusta ei ennen tätä tutkimusta ole tehty.
E.g. in summer oxygen levels were under 60 % in every stream.
Esimerkiksi kesällä kaikissa näytepisteissä veden happitilanne oli välttävä tai huono.
The main water quality issues found in this study were low oxygen levels in many streams and poor hygienic quality at least occasionally.
Veden laadusta nousi esille useiden purojen heikohko happitilanne.
The study is quantitative in nature, and the most important method used is statistical regression analysis.
Tutkimus on luonteeltaan kvantitatiivinen, ja tärkeimpänä tutkimusmenetelmänä on tilastollinen regressioanalyysi.
The connection between urban structure and educational outcomes is studied on both the primary and secondary school level.
Kaupunkirakenteen ja oppimistulosten yhteyttä on tarkasteltu sekä ala-asteen että yläasteen koulujen osalta.
With variables describing urban structure, it is possible to statistically explain up to 70 % of the variation in educational outcomes in the primary schools and 60 % of the variation in educational outcomes in the secondary schools.
Kaupunkirakennetta kuvaavien muuttujien avulla voidaan tilastollisesti selittää jopa 70 % ala-asteiden ja noin 60 % yläasteiden oppimistulosten vaihtelusta.
The educational outcome data ranging the years from 1999 to 2002 has been provided by the Finnish National Board of Education, and the data containing variables describing the social and physical structure of Helsinki has been provided by Statistics Finland and City of Helsinki Urban Facts.
Tutkimusaineistoina on käytetty Opetushallituksen vuosien 1999 ja 2002 välillä keräämiä oppimistulosaineistoja sekä Tilastokeskuksen ja Helsingin kaupungin tietokeskuksen kaupunkirakennetta kuvaavia aineistoja.
The aim of this study is to find out how urban segregation is connected to the differentiation in educational outcomes in public schools.
Tutkimuksen tavoitteena on ollut selvittää, miten kaupungin alueellinen eriytyminen kytkeytyy oppimistulosten eriytymiseen koulujen välillä.
The lower coefficient of determination in the educational outcomes of secondary schools is mostly due to the effects of secondary school choice.
Yläasteiden oppimistulosten matalampi selitysosuus liittyy kouluvalintojen vaikutuksiin.
The most significant variables in relation to low educational outcomes in Helsinki are abundance of public housing, low educational status of the adult population and high numbers of immigrants in the school's catchment area.
Tärkeimmiksi oppimistuloksia tilastollisesti selittäviksi muuttujiksi valikoituivat oppimistuloksiin negatiivisesti korreloivat sosiaalinen asuntotuotannon, matalasti koulutetun aikuisväestön sekä maahanmuuttajien osuus peruskoulun oppilaaksiottoalueella.
When the number of students selecting a school outside their local catchment area is taken into account in the regressional model, it is possible to explain up to 80 % of the variation in educational outcomes in the secondary schools in Helsinki.
Kun yläasteiden oppimistulosten tilastollisessa selittämisessä otetaan huomioon koulun oman oppilaaksiottoalueensa ulkopuolelta vastaanottama oppilasmäärä, tilastollinen selitysosuus oppimistulosten vaihtelusta nousee 80 prosenttiin.
The central observation is that there is a clear connection between urban segregation and differences in educational outcomes in public schools.
Keskeinen havainto on, että peruskoulujen oppimistulosten ja oppilaaksiottoalueiden kaupunkirakenteen välillä on selvä yhteys.
Studying the public school market revealed that students selecting a secondary school outside their local catchment area cause an increase in the variation of the educational outcomes between secondary schools.
Kouluvalintojen tarkastelut osoittavat, että muun kuin oman lähikoulunsa yläasteelle siirtyessään valitsevat oppilaat aiheuttavat koulujen välisten oppimistulosten erojen kasvua ja heikentävät oppimistulosten ja kaupunkirakenteen välistä yhteyttä.
The secondary purpose of this study is to find out whether the free school choice policy introduced in the mid-1990's has an effect on the educational outcomes in secondary schools or on the observed relationship between the urban structure and educational outcomes.
Toisena tavoitteena on ollut selvittää, kuinka muun kuin oman asuinalueensa yläasteen valitsevien oppilaiden kouluvalinnat vaikuttavat kaupunkirakenteen ja yläasteiden oppimistulosten väliseen yhteyteen sekä oppimistulosten eroihin yläasteen koulujen välillä.
The study was executed by comparing Life Cycle Assessment-studies from the EU-region and by analyzing them thoroughly from the differences viewpoint.
Tutkimus toteutettiin vertaamalla LCAmetoditutkimuksia EU:n alueelta ja analysoimalla niitä ja niiden keskinäisiä eroavaisuuksia.
First generation biofuels have not been the expected answer to environmental problems.
Ensimmäisen sukupolven biopolttoaineteknologiat eivät ole olleet sellainen vastaus esitettyihin ympäristökysymyksiin mitä niiltä odotettiin.
Processing was found to be the most energy consuming part in the production of biofuels.
Jalostus on selvästi eniten energiaa kuluttava vaihe biopolttoaineiden tuotannossa.
Biofuels are in a key position when considering the future of the world's transport sector.
Biopolttoaineet ovat merkittävässä asemassa maailman liikenteen tulevaisuudessa.
Uncertainties concerning biofuels are, however, several, like the schedule of large scale introduction to consumer markets, technologies used, raw materials and their availability and - maybe the biggest - the real production capacity in relation to the fuel consumption.
Epävarmuustekijöitä on kuitenkin useita kuten todellinen aikataulu, käytettävät teknologiat, käytettävät raaka-aineet, raaka-aineiden saatavuus ja hankintatavat ja ehkä tärkeimpänä todellinen tuotantokapasiteetti verrattuna kulutukseen.
This does not mean that biofuels should be rejected and their positive aspects ignored, but maybe this reality helps us to put them in perspective.
Tämä ei poista biopolttoaineiden monia positiivisia puolia, mutta auttaa asettamaan niiden potentiaalin perspektiiviin.
It is challenging to make long-term forecasts for the biofuel sector, but it can be said that satisfying the world's current and near future traffic fuel consumption with biofuels can only be regarded impossible.
Kauaskantoiset ennustukset ovat luotettavuudeltaan haasteellisia laatia, mutta nykyisen kaltaisilla liikennemäärillä maailman liikenteen vaatiman polttoainemäärän tyydyttäminen lähitulevaisuudessa pelkästään biopolttoaineilla on todennäköisesti mahdotonta.
The aim of this thesis was to study the crops currently used for biofuel production from the following aspects: 1. what should be the average yield/ ha to reach an energy balance at least 0 or positive 2. what are the shares of the primary and secondary energy flows in agriculture, transport, processing and usage, and 3. overall effects of biofuel crop cultivation, transport, processing and usage.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää 1: mikä biopolttoaineen tuotantokasvin satotason on vähintään oltava, jotta kokonaisenergiatase on 0 tai positiivinen, 2: miten biopolttoaineen tuotantokasvin viljelyn, kuljetuksen, jalostuksen ja käytön pää- ja sivuenergiavirrat jakautuvat ja 3: biopolttoaineiden tuotantokasvien viljelyn, kuljetuksen, jalostuksen ja käytön kokonaisvaikutuksia.
To achieve true environmental benefits through the usage of biofuels there must first be a significant drop both in traffic volumes and overall fuel consumption.
Todellisten positiivisten ympäristövaikutusten aikaansaamiseksi ennen kaikkea liikennemäärien ja tätä kautta polttoaineen kulutuksen on vähennyttävä.
Oilseed rape biodiesel and wheat bioethanol : Energy balances and environmental effects in European Union
Rapsista tuotetun biodieselin ja vehnästä tuotetun bioetanolin energiavirrat ja ympäristövaikutukset Euroopan unionissa
It was found out that even in ideal conditions the energy ratio of first generation wheat-based ethanol will remain slightly under 2.
Energiavaatimuksia analysoidessa käsitykseksi jäi, että ensimmäisen sukupolven bioetanolin energiasuhdeluku on hyvissäkin olosuhteissa todennäköisesti hieman alle kaksi.
For oilseed rape-based biodiesel the energy ratios are better, and energy consumption per hectare is lower compared to wheat-based ethanol.
Rapsibiodieselin osalta energiasuhdeluvut näyttävät vehnäbioetanolia paremmilta ja vaadittu energiapanostus on vehnäbioetanolia pienempi hehtaaria kohti.
On the other hand, crops currently used for fuel production in different countries are selected based on several factors, not only based on thier relative general superiority.
Eri maissa valittuihin tuotantokasveihin vaikuttavat myös muut tekijät kuin suhteellinen keskinäinen paremmuus.
Comparisons made show that sugarcane-based ethanol is the most prominent first generation biofuel at the moment, both from energy and environment point of view.
Biopolttoaineiden väliset vertailut osoittavat sokeriruokoetanolin olevan sekä energiatalouden että ympäristön kannalta tällä hetkellä merkittävin ensimmäisen sukupolven biopolttoaine yhdessä palmuöljybiodieselin kanssa, jonka ympäristökuormituksesta tosin on eriäviä mielipiteitä.
The variables were the following: energy ratio, hectare yield (l/ha), impact on greenhouse gas emissions (particularly CO2), energy consumption in crop growing and processing one hectare of a particular crop to biofuel, distribution of energy in processing and effects of the secondary energy flows, like e.g. wheat straw.
LCAtutkimuksia vertailemalla haluttiin tuloksia muun muassa seuraavista muuttujista tutkimusten välillä: energiasuhdeluku, biopolttoaineen tuotto (l/ha), vaikutus kasvihuonekaasupäästöihin, vaadittu energiapanostus viljeltäessä 1 ha raaka-ainekasvia ja jalostettaessa se biopolttoaineeksi, energiapanosten jakautuminen koko tuotantoprosessin aikana ja sivuenergiavirtojen, kuten oljen vaikutus kokonaisuuteen.
This thesis concentrated on oilseed rape biodiesel and wheat bioethanol in the European Union, comparing them with competing biofuels, such as corn and sugarcane-based ethanol, and the second generation biofuels.
Niitä verrattiin kilpaileviin biopolttoaineisiin, kuten maissi- ja sokeriruokobioetanoliin, palmuöljybiodieseliin sekä toisen sukupolven biopolttoaineisiin eroavaisuuksien selvittämiseksi.
First generation biodiesel requires esterification, which consumes approximately one third of the process energy.
Ensimmäisen sukupolven biodieselin vaatima esteröinti vie noin kolmasosan kaikesta prosessiin käytettävästä energiasta ja vehnäbioetanolin tapauksessa höyryn- ja sähköntuotannot noin 75 prosentin osuudella merkittävimmät osatekijät.
From this point of view the biofuels in this study - wheat-based ethanol and oilseed rape-based biodiesel - are not very competitive options.
Tästä näkökulmasta tutkielman pääkohteina olleet rapsibiodiesel ja vehnäbioetanoli eivät päädy kovin hyvään valoon.
So if the raw materials will remain the same, the development will happen in processing.
Kehitys energiatehokkuudessa tulee tapahtumaan tuotantoprosessin kehityksessä, olettaen että raaka-ainekasvipohja pysyy yhtenevänä.
No breakthroughs are in sight in the agricultural sector to achieve significantly higher energy ratios.
Merkittävät energiatehokkuuden parannukset viljelytekniikoiden osalta vaikuttavat epätodennäköisiltä.
Population growth in Vietnam has slowed down, but the population's standard of living and energy consumption are still rising quickly.
Vietnamin väestönkasvu on hidastunut, mutta ihmisten elintaso ja energiankulutus kasvavat yhä kovaa vauhtia.
Biofuels are under discussion all over the world today.
Biopolttoaineet herättävät keskustelua eri puolilla maailmaa.
In addition to the written sources, the material of the thesis is based on 14 interviews in Vietnam and Finland, and on observation during a field trip to Northern Vietnam in the spring of 2008.
Tutkielman aineisto perustuu kirjallisten lähteiden lisäksi neljääntoista teemahaastatteluun Vietnamissa ja Suomessa sekä Pohjois-Vietnamissa keväällä 2008 suoritetun kenttämatkan aikana tehtyyn havainnointiin.
Jatropha farming and land use in Vietnam
Jatrophanviljely ja maankäyttö Vietnamissa
However, positive results are only possible if decisions are made carefully and more experience is collected.
Positiiviset tulokset vaativat kuitenkin varovaisuutta ja kokemusten kartuttamista.
Farming of jatropha does not threaten food production in Vietnam if the farming plans are implemented as planned.
Jatrophanviljely ei suoranaisesti uhkaa ruoantuotantoa Vietnamissa, mikäli viljelysuunnitelmat toteutetaan suunnitellusti.
Special attention is given to the effects of jatropha farming on food production, land productivity, natural resources of livelihoods and global livelihood.
Erityistä huomiota kiinnitetään jatrophanviljelyn vaikutuksiin ruoantuotantoon, maan tuottavuuteen, toimeentulojen luonnollisiin voimavaroihin sekä globaaliin toimeentuloon.
Carefully considered continuation and documentation of present and future projects would help to understand the possibilities of jatropha diesel in Vietnam and elsewhere.
Käynnissä olevien ja tulevien projektien harkittu edistäminen ja tarkka dokumentointi edesauttavat jatrophadieselin mahdollisuuksien ymmärtämistä Vietnamissa ja muualla.
The possibilities of sustainable jatropha farming depend mainly on the previous land use methods and ways of production.
Jatrophan kestävän tuotannon mahdollisuudet riippuvat pääasiassa viljelyalan aiemmasta käytöstä sekä tuotantotavasta.
Plenty of new research information and practical experiences on jatropha farming has to be collected before results of the real sustainability of the farming are ready.
Jatrophasta tarvitaan paljon lisää tutkimustietoa sekä käytännön kokemuksia ennen kuin sen viljelyn todellisesta kestävyydestä voidaan saada tuloksia.
On the other hand, biofuel production could lessen the green house gas emissions caused by transportation, and it could also spread the profits from fuel markets more evenly between countries.
Toisaalta liikenteen biopolttoaineiden tuotanto voisi vähentää liikenteen aiheuttamia kasvihuonekaasupäästöjä ja jakaa polttoainetuotannon tulot nykyistä tasaisemmin eri valtioiden kesken.
Farming of jatropha affects the livelihoods of people especially through land use, as land use changes have effects on many of the livelihood resources.
Jatrophan viljely vaikuttaa ihmisten toimeentuloihin erityisesti maankäytön kautta, sillä maankäyttömuutoksilla on vaikutusta useisiin toimeentulon tekijöihin.
The aim of this thesis is to find out how an oil plant called jatropha curcas L., which is used for biodiesel production, can affect the sustainability of livelihoods in Vietnam from the point of view of land use.
Tämän työn tarkoituksena on selvittää miten biodieselin raaka-aineena käytettävän jatropha curcas L. -öljykasvin viljely voi vaikuttaa ihmisten toimeentulon kestävyyteen Vietnamissa maankäytön näkökulmasta.
The plant grows naturally in Vietnam, and during the past few years it has also begun to be farmed for making biodiesel.
Kasvi elää Vietnamissa luonnonvaraisena, ja viime vuosina sitä on ryhdytty myös viljelmään biodieselin raaka-aineeksi.
There are fears that the farming of biofuel plants hurts food production and weakens the food security of the poor.
Polttoainekasvien viljelyn pelätään vahingoittavan ruoantuotantoa ja heikentävän erityisesti kaikkein köyhimpien ruokaturvaa.
Jatropha may take some land from cassava, but at the same time, food production can be increased if mixed farming is used on some farms.
Jatropha saattaa viedä viljelyalaa mm. kassavalta, mutta samalla ruoantuotantoa voidaan jopa lisätä sekaviljelyn avulla.
An interest in the international biodiesel markets has awoken following Vietnam's opening up to international trade.
Vietnamin avauduttua kansainväliselle kaupalle myös kiinnostus kansainvälisiä biopolttoainemarkkinoita kohtaan on herännyt.
Diesel made from jatropha is planned to be used both locally and for export.
Jatrophadieseliä aiotaan käyttää sekä paikallisesti että viedä ulkomaisille markkinoille.
According to the theory, the resources that people have shape their livelihood possibilities.
Tämä työ nojautuu kestävän toimeentulon teoreettiseen viitekehykseen, jonka mukaan ihmisten saatavilla olevat voimavarat muokkaavat heidän toimeentulomahdollisuuksiaan.
The results of the thesis show that jatropha diesel can support the sustainability of livelihoods at different scales if it is produced with deliberation.
Työn tulokset kertovat, että harkiten tuotettuna jatrophadiesel voi tukea toimeentulojen kestävyyttä eri aluetasoilla.
Jatropha diesel plays a significant part in Vietnam's clean fuel strategy, and many companies have set up jatropha plantations to produce raw material for biodiesel.
Jatrophadieselillä on merkittävä asema Vietnamin uusiutuvan polttoaineen ohjelmassa, ja useat yritykset ovat perustaneet jatrophaviljelmiä, joiden on tarkoitus alkaa tuottaa biodieselin raaka-ainetta nyt ja lähivuosina.
It can be grown on poor soils, its seeds have high oil content, and it cannot be eaten due to its toxicity.
Jatropha on tropiikissa ja subtropiikissa kasvava, melko vaatimattomissa oloissa viihtyvä runsaasti öljyä tuottava tyräkkikasvi, joka ei myrkyllisyytensä vuoksi kelpaa ruoaksi.
The study is divided into two principal themes.
Tutkimus jakaantuu kahteen pääteemaan.
Participation methods are increasingly segmented and tailored in every plan and project.
Osallistumismenetelmät ovat yhä suuremmassa määrin segmentoituja ja räätälöityjä kunkin hankkeen ja projektin kohdalla.
However half of the citizens in Helsinki believe that local knowledge and ideas will only have minor impact on the final plan.
Kuitenkin puolet helsinkiläisistä uskoo asukkaiden tiedon ja ideoiden vaikuttavan melko huonosti lopulliseen suunnitelmaan.
In addition to traditional methods of participation there can be seen an increasing need to find new channels and means to influence on one's environment.
Perinteisten osallistumismenetelmien lisäksi paine löytää uusia kanavia ja keinoja vaikuttaa omaan elinympäristöön on selvästi lisääntymässä.
Hearing of inhabitants during planning is hoped to decrease the amount of claims and this way to speed up the planning process.
Suunnitteluvaiheessa tapahtuvan asukkaiden kuulemisen toivotaan vähentävän valitusten ja muistutusten määrää ja näin nopeuttavan kaavoitusprosessia.
: Case Study of Interaction in Urban Planning
: Tapaustutkimus vuorovaikutteisuudesta kaupunkisuunnittelussa
This extension of civil perspective completes the thought of participation in city planning and adds the pressure on developing the interaction and user orientation.
Tämä kansalaisnäkökulman laajennus täydentää kaavoituksen osallisuuden ajatusta ja lisää painetta kaupunkisuunnittelun vuorovaikutuksen ja käyttäjälähtöisyyden kehittämiseen.
Discussion that emphasizes competitiveness and innovativeness in planning has brought out the role of inhabitants as selective consumers and end users.
Kilpailukykyä ja innovatiivisuutta korostava suunnittelukeskustelu on tuonut esille myös ihmisten roolin valintoja tekevinä kuluttajina,loppukäyttäjinä ja osaajina.