natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The effects remained in delayed recall.
Vaikutukset säilyivät viivästetyssä palautuksessa.
Results and discussion.
Tulokset ja johtopäätökset.
The beneficial effect of the story was shown in all serial positions.
Tarinan vaikutus näkyi tasaisesti kaikissa sarjapositioissa.
The sentences were presented on the screen one word at a time (500 ms).
Virkkeet esitettiin sana kerrallaan (500 ms) ja koehenkilö luki ne ääneen.
The sentence span task is a complex working memory span task used for estimating total working memory capacity for both processing (sentence comprehension) and storage (remembering a set of words).
Kompleksiset työmuistitehtävät, kuten lausesiltatehtävä, arvioivat yhdistettyä työmuistikapasiteettia prosessoinnille (lauseen ymmärtäminen) ja talletukselle (sanojen mieleen painaminen).
After the presentation of each sentence, the participant verified a statement about the sentence.
Jokaisen virkkeen jälkeen koehenkilön tuli vastata sitä koskevaan väitteeseen.
The research question is whether sentence and story contexts boost memory performance in a complex working memory task.
Tutkimuksessa kysytään, auttaako lauseiden ja tarinoiden konteksti sanojen muistamista kompleksisessa työmuistitehtävässä.
Results were analysed using correlations, repeated measures ANOVA and a chi-square goodness of fit test on the distribution of errors.
Tulokset analysoitiin korrelaatioiden, toistomittausvarianssianalyysin ja virheiden riippumattomuuden testauksen avulla.
The effects of story context in a complex working memory task
Tarinakontekstin vaikutus sanojen muistamiseen kompleksisessa työmuistitehtävässä
Evidence of this would be better recall for words as parts of sentences than for separate words, and, particularly, a beneficial effect for words as part of an organized story.
Tämä näkyisi oletettavasti parempana muistamisena, kun sanat kuuluvat lauseisiin kuin silloin, kun ne ovat irrallisia, ja palautus olisi erityisen helppoa silloin, kun lauseet muodostavat tarinoita.
However, long-term memory effects as well as the effects of expertise and strategies have challenged this view.
Kuitenkin mm. pitkäkestoisten muistisisältöjen, asiantuntijuuden ja strategioiden vaikutukset ovat saaneet tutkijat kyseenalaistamaan hypoteesin puhtaasta lyhytkestoisesta talletuksesta näissä tehtävissä.
After five sentences, the participant repeated back the words in correct positions.
Viiden virkkeen sarjan lopuksi koehenkilö palautti sanat järjestyksessä.
The hypothesis is that storage of the words in the task takes place in long-term memory.
Oletuksena on, että sanat talletetaan työmuistitehtävässä pitkäkestoiseen muistiin.
Several traditional models of working memory suggest that performance on these tasks relies on phonological short-term storage.
Useiden työmuistiteorioiden mukaan näissä tehtävissä käytetään fonologista lyhytkestoista talletusta.
Experiment 1 (n=16) used immediate recall, experiment 2 (n=21) both immediate recall and recall after a distraction interval (the operation span task).
Kokeessa 1 (n=16) mitattiin vain lyhytkestoista palautusta ja kokeessa 2 lisäksi palautusta operaatiosiltatehtävän täyttämän viiveen jälkeen.
An interaction showed that the story condition had a greater effect on last words than separate words.
Tarinalla oli suurempi vaikutus lauseiden viimeisten sanojen muistamiseen kuin irrallisten sanojen muistamiseen.
In experiment 2 a distracting mental arithmetic task was presented instead of recall in half of the trials, and an individual word was added before each sentence in the two experimental conditions when the participants were to memorize the sentence final words.
Kokeessa 2 (n=21) tehtiin puolissa lauseryhmistä välittömän palautuksen sijaan samankestoinen häiritsevä päässälaskutehtävä sekä tasattiin esitettyjen sanojen määrä lisäämällä irralliset sanat virkkeiden eteen tilanteissa, joissa muistettavana olivat lauseiden viimeiset sanat.
Twenty stories consisting of five sentences each were constructed, and the stimuli in all experimental conditions were based on these sentences and sentence-final words, reordered and recombined for the other conditions.
Tarinatehtävää varten laadittiin 20 viiden virkkeen tarinaa, joita käytettiin eri koetilanteiden ärsykkeiden pohjana siten, että tarinoiden virkkeet ja viimeiset sanat esiintyivät sekoitettuina eri koetilanteissa.
This, as well as the differing distributions of errors in different experimental conditions, suggest different levels of representation are in use in the different conditions.
Virkkeitä koskeviin väitteisiin vastaamisen helpottumisen lisäksi virheiden erilainen jakautuminen eri koetilanteissa kertoo erilaisten representaatiotasojen käytöstä eri koetilanteissa ja tarinasta luodun yhtenäisen muistiedustuman, ns. tilannemallin, muodostumisesta tarinatilanteessa.
Subjects also performed a listening span task (in exp.1) or an operation span task (exp.2) to allow comparison of the estimated span and performance in the story task.
Tarinatehtävän lisäksi kokeessa 1 tehtiin kuuntelusiltatehtävä ja kokeessa 2 operaatiosiltatehtävä, joissa suoriutumista verrattiin tarinatehtävässä suoriutumiseen.
This study uses a working memory task that aids the creation of retrieval structures in the form of stories, which have been shown to form integrated structures in longterm memory.
Tässä tutkimuksessa kehitetään kompleksinen työmuistitehtävä, joka auttaa luomaan talletusta ja palautusta helpottavia rakenteita pitkäkestoiseen muistiin.
The other working memory tasks had only few week correlations to the story task.
Muiden työmuistitehtävien yhteys tarinatehtävään oli heikko, mikä mahdollisesti kertoo tehtävien erilaisesta luonteesta.
Both the relatedness of the sentences (the story condition) and the inclusion of the words into sentences helped memory.
Sekä sanojen kuuluminen virkkeisiin että virkeryhmän muodostama tarina helpottivat sanojen välitöntä palautusta.
The results do not support short-term phonological storage, but instead are compatible with the words being encoded to LTM during the task.
Tulokset tukevat hypoteesia, jonka mukaan sanojen muistaminen kompleksisessa työmuistitehtävässä ei perustu lyhytkestoiselle fonologiselle talletukselle ja muistijälkien uudistamiselle kertailun avulla, vaan kyseessä on muistiepisodin tallettaminen pitkäkestoiseen muistiin järjestyneeksi kokonaisuudeksi.
This could indicate that different processes are in use in the tasks.
Tutkimusten mukaan tarinat olisivat tällaisia rakenteita.
School choice or school's choice?
Kouluvalinta vai koulun valinta?
Changes in governance in the public sector made it possible to give the power to the level of service production.
Hallinnan tavan muutos julkisella sektorilla on mahdollistanut uudenlaisen tavan jakaa valtaa myös julkisia palveluita tuottavalle tasolle.
In her dissertation (2006) Piia Seppänen studied parental choice and schools choice policies in Espoo, in Kuopio, in Lahti, inTurku and in some levels in Helsinki too.
Piia Seppänen tutki väitöskirjassaan (2006) perheiden ja koulujen tekemiä valintoja yläasteelle siirryttäessä Espoossa, Kuopiossa, Lahdessa, Turussa ja osittain myös Helsingissä.
The empirical data of my study were statistical data, documents of different kind, conversations with principals, local authorities and politicians.
Tutkimukseni empiirinen aineisto muodostui valintoja koskevista tilastotiedoista, erilaisista oppilaaksiottoon liittyvistä dokumenteista sekä rehtorien, virkamiesten ja luottamushenkilöiden kanssa käydyistä keskusteluista ja sähköpostikirjeenvaihdosta.
This has its own effects on the pupil selection system as well as in the whole study.
Tällä on vaikutusta koko oppilaaksiottoprosessiin ja sen tarkasteluun.
Based on this large variety of data I tried to draw a picture of the way of speaking (writing) about the ability of the choice.
Näiden lähteiden valossa pyrin muodostamaan käsityksen siitä, miten valinnanmahdollisuudesta puhuttiin (kirjoitettiin) ja miten oppilasvalinta toteutui käytännössä.
In my study I tried to understand those processes where pupils were selected for the 7th grade in lower secondary schools in the spring in 2006.
Tutkimuksessani perehdyttiin niihin prosesseihin, joiden kautta oppilaiden sijoittuminen yläkoulun 7. luokille tapahtui keväällä 2006.
According to my study, 20 % of the 7th grade pupils were selected with criteria of different kind to special classes.
Keväällä 2006 espoolaisten 7. luokkien oppilaista viidennes oli valikoituneita erilaisten valintakriteerien kautta erikoisluokille.
Because the ability to get special or language based instruction depends on your district, there is a big risk for a selection based on the pupils' socio-economic background.
Koska erikoisluokkia ei ole tarjolla tasapuolisesti koko kaupungin alueella, on olemassa suuri riski siihen, että nykyinen painotetun ja kieliperusteisen opetuksen tarjonnan alueellinen jakautuminen korostaa oppilaan sosioekonomisen taustan vaikutusta valintojen teossa.
I also interviewed one politician and observed a few information meetings about the pupil selection process.
Lisäksi haastattelin yhtä luottamushenkilöä sekä havainnoin tammikuussa 2008 järjestettyjä yläkoulun 7. luokkien oppilaaksiottoa käsitteleviä tiedotustilaisuuksia.
After her study was done there has been some changes in school choice policy in Espoo.
Seppäsen tutkimuksen jälkeen Espoon oppilaaksiottoprosessi on muuttunut, laajojen oppilasalueiden korvatessa koulukohtaiset oppilaaksiottoalueet.
To make the picture clear, I have to study the history of pupil selection and the changes of it in the 21st century.
Jotta saatoin piirtää siitä selkeän kuvan, oli luotava katsaus oppilaaksiottoprosessin muutoksen historiaan sekä Espoon kaupunkirakenteeseen, joka poikkesi yhden keskustan omaavista kaupungeista.
The ability to apply to special instruction in f. e. music, graphic arts or maths and sciences or to language based instruction (bilingual and immersion teaching) depends on the district you live.
Painotetun ja kieliperusteisen (kielikylpy ja kaksikielinen opetus) opetuksen tarjonta vaihteli kaupungin seitsemän eri oppilasalueen välillä huomattavasti.
In my study I try to present what kind of process the pupil selection is in Espoo and how it was done actually in the spring of 2006.
Tutkimuksessani kuvaan Espoon oppilaaksiottoprosessia ja sen muutoksia 2000-luvulla sekä käytännössä toteutuneita yläkoulun 7. luokkien oppilasvalintoja keväällä 2006.
On the base of the Seppänen's dissertation I wondered who's choice it really were?
Väitöskirjan pohjalta heräsi kysymys siitä, mikä taho viimekädessä teki valinnan oppilaan koulupaikasta siirryttäessä yläkouluun.
The study was carried out with posted questionnaires.
Tutkimus toteutettiin postissa saapuvana kyselynä.
Values in the acculturation process of Indian born immigrants in Finland
Arvot intialaissyntyisten maahanmuuttajien akkulturaatioprosessissa
Information about values can benefit individuals making hard decisions and coping with cultural change as well as officials modifying Finnish immigration policy and planning the support system for immigrants.
Tieto arvoista voi hyödyttää sekä vaikeita päätöksiä tekeviä ja kulttuurisen muutoksen kanssa kamppailevia maahanmuuttajayksilöitä että Suomen viranomaisia maahanmuuttopolitiikan ja maahanmuuttajien tukemisen suunnittelussa.
Most of the subjects received an inquiry of their motivation to participate by e-mail or phone before the postal questionnaire.
Suurelle osalle kyselyn saajista lähetettiin ensin osallistumiseen motivoiva tiedustelu sähköpostitse.
Despite the limitations in the data, this study strengthens the view that cultural and personal values play a significant role in immigrants' adaptation process.
Aineistoon liittyvistä heikkouksista huolimatta tutkimus vahvistaa käsitystä, jonka mukaan arvoilla on tärkeä rooli maahanmuuttajien sopeutumisprosessissa.
The perspective of acculturation studies was also expanded by examining immigrants' cultural values and their experiences of majority's expectations.
Akkulturaatiotutkimuksen näkökulmaa kuitenkin laajennettiin tarkastelemalla myös maahanmuuttajien arvoja ja kokemuksia valtaväestön odotuksista kulttuurista sopeutumista koskien.
The study examined immigrants' attitudes towards acculturation, in other words the social and cultural changes that take place in the adaptation process.
Tutkimuksessa selvitettiin maahanmuuttajien asenteita sopeutumisprosessissa tapahtuvia sosiaalisia ja kulttuurisia muutoksia eli akkulturaatiota koskien.
The highly educated Indian born immigrants emphasised self-direction and universalism in their values.
Korkeasti koulutettujen intialaissyntyisten maahanmuuttajien arvoissa korostuivat itseohjautuvuuden ja universalismin arvotyypit, mikä erottaa heitä perinteisestä intialaisesta arvokulttuurista.
Indian born immigrants were selected as subjects as they are one of the fastest growing ethnic minorities in Finland.
Intialaissyntyiset henkilöt valittiin tutkimukseen, koska he edustavat yhtä nopeimmin kasvavista maahanmuuttajaryhmistämme eikä Suomessa tätä ryhmää ole aiemmin tutkittu.
The hypotheses made of the predictive relations between values and acculturation attitudes were partly confirmed.
Tutkimuksessa oletukset arvotyyppien ja akkulturaatioasenteiden välisistä yhteyksistä saivat osittaista vahvistusta.
Against hypotheses, discrepancies between acculturation attitudes and experiences of majority's expectations did not predict immigrants' psychological well-being in a clear way.
Asenteiden ja koettujen valtaväestön odotusten välisillä ristiriidoilla ei oletusten vastaisesti ollut selvää merkitystä henkisen hyvinvoinnin kannalta.
In addition, special interest was directed to the relations between acculturation attitudes and values and both factors' relevance on psychological well-being.
Tämän lisäksi tarkasteltiin asenteiden ja arvojen välisiä yhteyksiä sekä niiden merkitystä henkisen hyvinvoinnin kannalta.
The seventy-five immigrants that participated as subjects represent a highly educated subgroup of Indian born immigrants.
Tutkimukseen osallistui 75 henkilöä, jotka edustavat Suomessa asuvista intialaissyntyisistä maahanmuuttajista ryhmän korkeimmin koulutettua osaa.
Also, the assumptions concerning both the stress buffering role of collectivistic values and the positive effect of achievement values on feelings of mastery were confirmed.
Myös oletukset kollektivististen arvojen suojaavasta roolista stressiä vastaan sekä oletukset suoriutumista korostavien arvojen merkityksestä hallinnan tunteen ylläpitäjinä saivat vahvistusta.
However, attitudes towards marriage, reflecting deeper and less flexible parts of culture, were dominated by separation motives.
Kulttuurin syvärakenteisiin kuuluvia, naimisiinmenoa koskevia asenteita hallitsivat kuitenkin eristäytymishalut.
The results were in line with previous studies in Finland as the attitudes emphasising cultural integration were dominant.
Tulokset vahvistivat aikaisemmin saatua tietoa kulttuurista integraatiota painottavien asenteiden korostumisesta maahanmuuttajien vastauksissa.
Immigrants' perceptions of majority's expectations reflected partly the real assimilation wishes demonstrated in previous studies.
Maahanmuuttajat myös hahmottivat todenmukaisesti valtaväestön toiveita maahanmuuttajien sulautumisesta suomalaiseen kulttuuriin.
I answered this question by three sub questions: 1.
Alakysymykset olivat: 1.
I interviewed five interventionists in four different projects.
Tutkimusta varten haastattelin viittä neljässä eri hankkeessa toiminutta kehittäjä-interventionistia.
This finding should be also noted when developing virtual tools together with actual users.
Tämän löydös on tärkeä huomioida myös välinekehittelyssä, jota tulisi tehdä yhdessä todellisten käyttäjien kanssa.
All interventionists transform knowledge from one form to another so they seem to need especially tools by which they can analyze and transform knowledge.
Kaikki kehittäjä-interventionistit muuntavat tietoa olomuodosta toiseen, joten he näyttäisivät tarvitsevan erityisesti välineitä, joilla tietoa voidaan analysoida, muokata ja muuntaa.
This research showed that different user groups of Change Laboratory method have different needs.
Tämä tutkimus toi esiin sen, että eri käyttäjäryhmillä on toisistaan poikkeavat tarpeet.
It seems that standardized model of gathering and analysing mirror material is not meaningful because mirror material is constructed in accordance with the object developed.
Standardoitu mallinnus peiliaineiston keräämisestä ja työstämisestä ei tämän tutkimuksen valossa näytä mielekkäältä, sillä peiliaineisto rakennetaan kehittämiskohteen mukaisesti.
This research has its background on Knowledge Practices Laboratory (KP-Lab) research project.
Tämän tutkimuksen tausta liittyi kansainväliseen tietokäytäntöjen laboratorioon eli Knowledge Practices Laboratory -hankkeeseen.
What kind of mirror material the interventionists gather and analyze in different phases of developmental cycle of Change Laboratory project?
Minkälaista peiliaineistoa kehittäjät keräsivät ja työstivät muutoslaboratoriohankkeen kehittämissyklin eri vaiheissa?
The purpose of this study was to find out what kind of user knowledge does the research on narratives of mirror material practices in Change Laboratory provide to the developers of virtual tools?
Tämän pro gradu -tutkielman pääkysymyksenä oli, minkälaista käyttäjätietoa muutoslaboratorion peiliaineistokäytäntöjä kuvaavien narratiivien tutkimus välittää muutoslaboratorion peiliaineistoa tukevien välineiden kehittäjille?
This research also shows that the mirror material has a social function.
Tutkimuksessa tuli esiin se, ettei peiliaineistolla ole ainoastaan oppimistekoja virittävä tehtävä, vaan sillä on myös sosiaalinen funktio.
I focused on the gathering and working on the mirror material.
Rajasin tarkastelun koskemaan peiliaineiston hankintaa ja työstämistä.
Secondly, I analyzed the mirror materials by placing them in a table by the form of the knowledge.
Toisessa vaiheessa analysoin peiliaineistot tiedon olomuotoja kuvaavan taulukon avulla.
In this research I studied the interventionists' mirror material practices which are context and theory bound and for that reason they pose challenges on the development of new tools.
Tutkin muutos-laboratoriota kehittämisotteena käyttävien kehittäjä-interventionistien peiliaineistokäytäntöjä, jotka konteksti- ja teoriasidonnaisina asettavat haasteita virtuaalisten välineiden suunnittelulle.
What kind of knowledge the different mirror materials contain and how is the knowledge transformed when the mirror material is analyzed and worked on?
Minkälaista tietoa eri peiliaineistot sisälsivät ja miten tieto muuntui peiliaineistoa työstettäessä?
Thirdly, I examined the tools the interventionists had used and created and what wishes they had on virtual tools.
Kolmantena tarkastelin kehittäjä-interventionistin käyttämiä ja kehittelemiä välineitä sekä välinetoiveita.
I created narratives from the document supported interviews.
Muokkasin dokumenttituetuista haastatteluista narratiivit, jotka analysoin kolmevaiheisesti.
Then I analyzed the narratives in three steps: first I placed the mirror materials in the developmental cycle.
Ensimmäisessä vaiheessa sijoitin keskeiset peiliaineistot kehittämissyklille.
What kind of tools the interventionists use and create when gathering and working on the mirror material?
Mitä välineitä kehittäjät käyttivät ja kehittivät hankkiessaan aineistoa ja työstäessään sitä peiliaineistoksi, ja minkälaisia välinetoiveita he esittivät?
One of the aims of KP-Lab is to create virtual and technological tools to support the interventionist who use the Change Laboratory method as a developmental tool.
Yhtenä hankkeen tavoitteena on luoda teknologian tukemia työkaluja kehittävään työntutkimukseen pohjautuvaan muutoslaboratorio-kehittämisotteeseen.
Exploring the Theoretical Basis of Constructive Alignment : Systematic Textual Analysis of John Biggs’s Model of University Teaching
Konstruktiivisen linjakkuuden perusteita etsimässä : Systemaattinen analyysi John Biggsin esittämistä yliopisto-opetuksen lähtökohdista
That's why constructive alignment stays out of idealism.
Näkemys konstruktiivisesta linjakkuudesta välttää täten tietoteoreettisen idealismin.
On the basis of the analysis, I suggest that constructivism refers in Biggs's texts rather to constructivism in learning than philosophical constructivism.
Analyysini osoitti, että Biggsin tekstissä konstruktiivisuus ei rinnastu filosofiseen konstruktivismiin.
The most essential benefit of the model of constructive alignment is that Biggs brings together and considers teaching at the same level with learning.
Konstruktiivisen linjakkuuden keskeisenä vahvuutena onkin se, että Biggs nostaa mallissaan opetuksen oppimisteoreettisen tarkastelun rinnalle.
Interaction between teaching and learning has an effect on student's learning activities.
Biggsin tekstissä opetuksen ja oppimisen molemminpuolinen vuorovaikutussuhde opetustapahtumassa on vaikuttamassa siihen, mihin suuntaan opiskelija omaa aktiivisuutta suuntaa.
At the center of the constructive alignment are two concepts: constructivism in learning and alignment in teaching.
Analyysissä konstruktiivisen linjakkuuden ydinkäsitteet tiivistyivät kahteen osatekijään, joita ovat oppimisteoreettisen konstruktivismin mukainen näkemys oppimisesta ja opetuksen linjakkuus.
The primary purpose of the systematic textual analysis is to reconstruct concepts and gain access to a new or more profound understanding of the concepts.
Sen tarkoituksena on selkeyttää ja jäsentää teorian tai aatteen alkuperäistä ajatuskokonaisuutta ja päästä tutkimuskohteesta aikaisempaa syvällisempään ymmärrykseen.
The main purpose of the constructive alignment is to design a teaching system that supports and encourages students to adopt a deep approach learning.
Konstruktiivisen linjakkuuden päämääränä on syväsuuntautuneen oppimisen tukeminen linjakkaasti suunnitellulla ja toteutetulla opetuksella.
A weakness of Biggs's model relates to the theoretical basis and positions of the concept of constructive alignment.
Mallin heikkoudet tulevat esiin keskeisten käsitteiden taustaoletuksien ohuudessa.
The aim of this study is to explore by systematic textual analysis the crucial conceptions of constructive alignment and to reconstruct the concept of constructive alignment and examine the relation between conceptual relationships in John Biggs's texts.
Tutkimuksessani selvitin John Biggsin alkuperäistekstejä analysoiden konstruktiiviseen linjakkuuteen liittyviä käsitteitä ja niiden keskinäisiä suhteita.
The teacher's task is to support student's appropriate learning activities.
Tästä herää kysymys, miten opettaja voi tukea oppimista, jos hänen toiminnallaan ei ole merkitystä.
Biggs assumes that students' learning activities are primed by the teaching.
Biggs korostaa yhtäältä oppimisen ensisijaisuutta ja toisaalta opetuksen ja oppimisen molemminpuolista vuorovaikutuksellisuutta.
On the basis of the analysis, I conclude these conceptions are not mutually exclusive.
Näkemykset oppimisen ensisijaisuudesta ja opetuksen ja oppimisen vastavuoroisuudesta eivät ole toisiaan poissulkevia.
In this study, I have also analyzed the presuppositions of the concept of constructive alignment and its possible implications.
Hän ei kuitenkaan eksplikoi oppijan aktiivisuuden merkitystä tiedonkonstruoinnissa syvemmin, millaisia oletuksia tästä seuraa.
A tension was detected between these concepts.
Analyysi osoitti jännitteen mallin keskeisten käsitteiden, opetuksen ja oppimisen, välillä.
At the same time he emphasizes that teaching interacts with learning.
Oppimisen ensisijaisuudesta ei näin ollen seuraa, että oppiminen olisi opetuksen ulottumattomissa.
There are some conflicts between conceptions of epistemology in Biggs's texts.
Biggs sitoo teksteissään näkemyksensä konstruktiivisuuteen.
Realism does not drift toward general problems of relativism, like lack of criteria for assessing or evaluate these constructions.
Konstruktiivisen linjakkuuden teoreettisia perusteita ja lähtöoletuksia ei ole aikaisemmin tutkittu.
Flow State Scale was used to assess flow.
Flow State Scale -kyselyä käytettiin flow'n arvioimiseen.
Psychophysiology of flow experience : An explorative study
Flow-kokemuksen psykofysiologia : eksploratiivinen tutkimus