natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As part of the interviews a categorization task was presented, in which the participants were asked to categorize 30 different protein sources from natural to unnatural.
Osana haastatteluja käytettiin apuna kategorisointitehtävää, jossa osallistujien tehtävänä oli kategorisoida 30 erilaista proteiininlähdettä luonnollisesta epäluonnolliseen.
Key findings The main findings were that consumers categorize foods as natural based on three various aspects: 1) processing, 2) additives and 3) packaging.
Löydökset Tutkimus paljasti, että kuluttajat kategorisoivat ruokia luonnollisiksi kolmen eri ulottuvuuden kautta: 1) prosessoinnin, 2) lisäaineiden ja 3) pakkauksen.
It also offers possibilities for future research; for example there seems to be noteworthy differences between the perceived naturalness of plant-based and animal-derived protein sources.
Se tarjoaa myös kiinnostavia jatkotutkimusehdotuksia; esimerkiksi tutkimuksen perusteella vaikuttaa siltä, että käsitykset kasvipohjaisten ja eläinperäisten tuotteiden luonnollisuudesta eroavat toisistaan huomattavasti.
The purpose of the categorization task was to assist in revealing how consumers categorize foods, or more precisely protein sources, as natural and unnatural.
Kategorisointitehtävän tarkoituksena oli auttaa paljastamaan, millä perusteilla kuluttajat kategorisoivat ruokia (tai tarkemmin ottaen proteiininlähteitä) luonnollisiksi ja epäluonnollisiksi.
Additionally, the research reveals there is a need to further study the value conflicts concerning the perceived naturalness of food and other ideals.
Lisäksi tutkimus tuo esille, että jatkotutkimuksia tarvittaisiin erityisesti arvokonflikteista, joita esiintyy luonnollisuuden ja muiden ideaalien välillä.
However, as there is no common understanding for the term or any regulations of its use, it could cause confusion amongst consumers.
Termin luonnollinen käyttöä ei ole millään lailla säädelty ja sitä voi siksi käyttää hyvin monin tavoin, mikä voi aiheuttaa kuluttajien keskuudessa hämmennystä.
This research was set out to explore consumers’ perceptions of natural food.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kartoittaa kuluttajien näkemyksiä luonnollisesta ruuasta.
It presents insights of the consumer group of urban Finnish women, who are generally open to trying new foods linking the previous research on the perceived naturalness of food to a new consumer group and cultural context.
Tutkimus vahvistaa aiempien tutkimusten näkemyksiä luonnollisuuden määritelmistä ja yhdistää aiempia tutkimuksia uuteen kuluttajaryhmään ja kulttuuriseen kontekstiin.
The main objective of this study was to form an understanding of the meanings consumers give to natural food and how they categorize foods as natural and unnatural.
Tavoitteena on muodostaa ymmärrys kuluttajien luonnolliselle ruualle antamista merkityksistä sekä siitä, miten kuluttajat kategorisoivat ruokia luonnollisiksi ja epäluonnollisiksi.
Recognizing and evaluating the benefits of trees is important for creating sustainable, safe and recreational urban spaces.
Puiden tuottamien hyötyjen tunnistaminen ja määrittäminen on tärkeää kestävän, turvallisen ja viihtyisän kaupunkisuunnittelun kannalta.
All trees of the park Kupittaanpuisto in Turku were measured and evaluated according to the i-Tree guidance in late summer 2018 (later inventory).
Tutkimusta varten kaikki Turun Kupittaanpuiston puut mitattiin i-Tree-ohjeistuksen mukaan loppukesästä 2018 (myöhemmin inventaari).
According to the total inventory, there were 1315 trees in the Kupittaanpuisto (ca. 34 ha), the structural value was approx. 2 430 000 €, carbon storage was 563 t, annual carbon sequestration 12 t, annual avoided surface water runoff 811 m3 and annual pollution removal 307 kg. On grounds of this research it can be stated that canopy measurements and canopy condition estimates are needed to make more accurate estimates of ecosystem services when using i-Tree Eco.
Koko inventaarin perusteella Kupittaanpuiston (noin 34 ha) puuluku oli 1 315 puuta, rakenteellinen arvo noin 2 430 000 €, hiilivarasto noin 563 t, hiilensidonta noin 12 t vuodessa, vältetty hulevesien valuma 811 m3/vuosi ja ilmansaasteiden sidonta noin 307 kg/vuosi.
In the future, the results can be used as a reference for other research projects on ecosystem services of urban trees in the Nordic countries.
Tulokset voivat toimia vertailukohtana Pohjoismaissa tehtävän kaupunkipuiden ekosysteemipalvelujen tutkimuksen osalta vastaisuudessa.
The software estimates the structural value of the trees considering the land use and tree condition as well.
Sovellus laskee myös puiden rakenteellisen arvon ottaen huomioon alueen maankäytön ja puiden kunnon.
On the other hand, the structural value and carbon storage were bigger based on the register data than on the total inventory measurements.
Toisaalta puiden hiilivarastolle ja rakenteelliselle arvolle saatiin suuremmat arvot rekisteritiedoista laskien kuin inventaarituloksia käyttämällä.
This research showed that trees in the Kupittaanpuisto produce many ecosystem services and the trees are valuable.
Tämä tutkimus osoitti, että Kupittaanpuisto tuottaa monia ekosysteemipalveluja ja sen puuston voidaan todeta olevan arvokas.
Evaluation of ecosystem services of trees of Kupittaanpuisto using i-Tree Eco
Kupittaanpuiston puiden ekosysteemipalvelujen arvioiminen i-Tree Eco-sovelluksen avulla
The results show that the quality of data affects modelling results.
Tulokset osoittivat, että lähtötietojen laadulla on merkitystä.
The objective of this research was to find out how does the quality of collected data affect i-Tree Eco modelling.
Tämän maisterintutkielman tavoitteena oli selvittää kuinka puista käytettävissä oleva lähtötieto vaikuttaa i-Tree Eco-sovelluksen mallinnuksiin.
i-Tree Eco models several ecosystem services, of which carbon storage, carbon sequestration, avoided surface water runoff and pollution removal were analyzed in this research.
i-Tree Eco mallintaa useita ekosysteemipalveluja, joista tässä tutkimuksessa tarkasteltiin hiilivarastojen, hiilensidonnan, hulevesivaikutuksen sekä ilmansaasteiden sidonnan määrää.
i-Tree Eco software is developed by USDA for evaluation and valuation of ecosystem services of urban trees and forests.
i-Tree Eco on kaupunkipuiden ekosysteemipalvelujen arvottamiseksi ja arvioimiseksi USA:ssa kehitetty tietokonesovellus.
Based on the total inventory data, the amounts of carbon sequestration, avoided surface water runoff and pollution removal were higher than the amounts modelled according to the tree register data.
Inventaarin tietojen pohjalta mallinnettuna hiilen ja ilmansaasteiden vuosittainen sidonta samoin kuin vältetty hulevesien valuman määrä arvioitiin suuremmaksi kuin rekisteritiedoista mallintamalla.
The contrasting data was selected from the tree register maintained by the city of Turku (later tree register).
Vertailukohtana käytettiin kaupungin puurekisteriin tallennettuja tietoja (puurekisteri).
Two different types of data and modelling results were compared in this research.
Tutkimuksessa vertailtiin i-Tree Eco:n mallinnustuloksia kahdenlaisten lähtötietojen pohjalta.
Lack of canopy dimensions and estimates of canopy condition had an impact on the modelling results.
Latvustietojen puuttuminen puurekisterimateriaalista vaikutti mallinnustuloksiin.
The research was implemented via questionnaire.
Tutkimusaineisto kerättiin kyselytutkimuksella.
Assumingly, supply and demand for pollination services is likely to increase in the following years.
Oletettavasti pölytyspalvelujen kysyntä ja tarjonta ovat lisääntymässä tulevina vuosina.
The data from the questionnaire was analyzed by means of statistical indicators, crosstabs, non-parametric tests, linear regression analysis and K-means cluster analysis.
Kyselytutkimuksen aineisto analysoitiin käyttäen kvantitatiivisia menetelmiä; ristiintaulukointia, ei-parametrisia testejä, lineaarista regressioanalyysia ja ryhmittelyanalyysia.
The demand increases due to the increased acreage of insect-pollinated plants.
Kysyntä kasvaa hyönteispölytteisten kasvien lisääntyvän viljelypinta-alan myötä.
However, pollination service market has a positive outlook in the future having a significant role in sustainable food production as a developing market.
Näkymä pölytyspalvelumarkkinan kehityksessä on positiivinen, koska sillä on merkittävä potentiaalinen rooli kehittyvänä markkinana osana kestävää ruoantuotantoa tulevaisuudessa.
Geographically the beekeepers and their colonies are located in the same areas as the plants needing pollination.
Maantieteellisesti mehiläistarhaajat pesineen sijaitsevat samoilla alueilla kuin pölytystä tarvitsevat viljelykasvitkin.
The aim of the thesis is to describe, analyze and interpret the state of the pollination services in the Finnish agricultural areas concentrating in honeybee pollination.
Tutkimuksen tavoitteena on kuvata, analysoida ja tulkita pölytyspalvelujen tarjonnan tilannetta Suomen maatalousalueilla tarhamehiläisen osalta.
Supply for pollination services is small-scale despite the rapid growth in the number of beekeepers.
Suomessa pölytyspalvelujen tarjonta on edelleen pienimuotoista mehiläistarhaajien määrän kasvusta huolimatta.
A small number of young, full-time beekeepers can be identified from the data; they are interested in combining honey production and pollination services as part of their business.
Mehiläistarhaajista on tunnistettavissa pienehkö joukko päätoimisia, nuorehkoja mehiläistarhaajia, jotka ovat kiinnostuneita yhdistämään hunajantuotannon ja pölytyspalvelun tarjoamisen osana liiketoimintaansa.
According to this research, approximately a half of beekeepers in Finland supply pollination services, but with a small number of colonies.
Tämän kyselytutkimuksen perusteella noin puolet Suomen mehiläistarhaajista tarjoaa pölytyspalveluja, mutta keskimäärin pienellä mehiläispesämäärällä.
The interviews were transcribed, analyzed using qualitative methods and parts of them are being presented along the text.
Haastattelut litteroitiin ja analysoitiin kvalitatiivisella menetelmällä.
The questionnaire was directed via email to all the members of Finnish Beekeepers Association’s members, approximately 2750 receivers, of which 447 replied.
Kyselytutkimus lähetettiin kaikille Suomen Mehiläishoitajain Liiton paikallisyhdistysten jäsenille, joilla on SML:n ylläpitämässä jäsenrekisterissä sähköpostiosoite ja joita on yhteensä noin 2750.
The research questions concern how many beekeepers offer pollination services and for which insect-pollinated plants, in which areas the pollination services are supplied and are the beekeepers and agricultural entrepreneurs connected.
Tutkimuskysymyksinä on kuinka moni mehiläistarhaaja tarjoaa pölytyspalveluja, mitkä viljelykasvit ovat olleet useimmin pölytyspalvelussa, millä alueilla pölytyspalveluja tarjotaan ja kohtaavatko viljelijät mehiläistarhaajat, jotka tarjoavat pölytyspalveluja.
There are a large number of part-time beekeepers who supply the pollination services without receiving monetary compensation for it, usually against for a permanent bee colony site and an oral contract.
Suurin osa Suomen mehiläistarhaajista on sivutoimisia tarhaajia, jotka tarjoavat pölytyspalvelua ilman rahallista korvausta pysyvää tarhanpaikkaa vastaan suullisella sopimuksella.
The supply and demand for pollination services requires more research in order to be able to apply the research to the farm level and their individual needs.
Pölytyspalvelujen tarjontaa ja kysyntää tulisi tutkia lisää Suomen osalta, jotta tutkimustuloksia voidaan soveltaa maatalousyritysten yksilöllisiin tarpeisiin pölytyspalvelun takaamiseksi.
Worldwide, pollination affects in food security, livelihood of agricultural entrepreneurs and beekeepers, and biodiversity.
Tarhamehiläinen ja sen tarjoamat pölytyspalvelut vaikuttavat maailmanlaajuisesti ruokaturvaan, maatalousyrittäjien ja mehiläistarhaajien elinkeinoon ja luonnon monimuotoisuuteen.
Also, the aim is to form an answer that how the pollination services could be developed in Finland.
Tutkimusaiheena on myös pölytyspalvelun tarjonnan kanavat ja miten pölytyspalvelujen tarjontaa pitäisi kehittää Suomessa.
Thus, supply of pollination services is evidently elastic and obeys the growth of the market.
Pölytyspalvelujen tarjonnan oletetaan puolestaan olevan joustavaa ja seurailevan kysyntää markkinoiden kehittyessä.
Pollination services are underrepresented in field of research in Finland.
Pölytyspalvelujen tarjonnan tilannetta ei ole tutkittu Suomessa aiemmin.
It is located in the third work package "Supply of honeybee pollination in the Finnish agricultural areas and the economic value of insect pollination".
Tutkimus on osa Suomen Ympäristökeskuksen ja Suomen Mehiläishoitajain Liiton PÖLYHYÖTY -hanketta ja osa hankkeen kolmatta työpakettia "Mehiläispölytyksen tarjonta maatalousalueilla ja hyönteispölytyksen taloudellinen arvo".
Clover, broad bean, rapeseed, strawberry, apple, garden raspberry and currants are the cultivated plants of which have been pollinated by honeybee colonies most frequently.
Peltokasveista eniten pölytyspalvelun piirissä olivat ovat olleet apila, härkäpapu ja rypsi, kun taas puutarhakasveista mansikka, omena, puutarhavadelma ja herukat.
Based on the data collected via the questionnaire, nine interviews were conducted in order to deepen the understanding about the market, especially supply, of pollination services.
Aineiston pohjalta haastateltiin tutkimusaineistoa täydentävästi lisäksi yhdeksää mehiläistarhaajaa.
Biodiversity Management in Companies
Biodiversiteettijohtaminen yrityksissä
The data was gathered through half-structured questionnaires through Microsoft Forms, a one-hour distance discussion with each of the companies, and from the latest annual reports in the fall of 2020.
Tutkimuksessa käytetyt tiedot kerättiin Microsoft Formsin kautta puolistrukturoidulla kyselylomakkeella, tunnin kestäneillä verkkokeskusteluilla yritysten edustajien kanssa sekä yritysten uusimmista vuosiraporteista syksyllä 2020.
The study was conducted as a qualitative case study including three case companies.
Tutkimus on laadullinen tutkimus, jossa oli mukana kolme yritystä.
The better understanding companies have on their impacts biodiversity and vice versa, the better.
Mitä parempi ymmärrys yrityksillä on omista vaikutuksistaan biodiversiteettiin ja toisaalta biodiversiteettikadon vaikutuksista yritykseen, sitä parempi.
Biodiversity loss has been discussed for decades, but in only in recent years biodiversity has been more discussed also from more strategic point of view in the corporate world.
Biodiversiteettikadosta on keskusteltu jo vuosikymmeniä, mutta vasta viime vuosina biodiversiteetista on alettu keskustelemaan yrityksissä myös strategisesta näkökulmasta.
Therefore, the results may differ when studying companies of different sizes and from other sectors.
Näin ollen tutkimuksen tulokset voivat erota, jos tutkitaan pienempiä tai toisilla toimialoilla toimivia yrityksiä.
It must be noted that the results indicate the views of large size (over 40 million € net revenue) companies in sectors that have rather direct impact on biodiversity.
Tulosten osalta on huomoitava, että tulokset osoittavat ainoastaan suurikokoisten (yli 40 miljoonan euron vuosiliikevaihto) yritysten näkemykset aloilla, joilla on melko suora vaikutus biodiversiteettiin.
Two of the companies have started to consider biodiversity separately or as a part of their other sustainability topics but they do not yet have biodiversity management plans in place nor do they follow any specific reporting framework.
Kaksi muuta tutkimuksessa mukana ollutta yritystä on alkanut erikseen tai osana muita vastuullisuuden aihepiirejä hallitsemaan biodiversiteettivaikutuksiaan, mutta niillä ei vielä ole biodiversiteettiin liittyen toimintasuunnitelmaa eivätkä ne noudata mitään erityistä raportointiviitekehystä.
The results showed that biodiversity is considered to be an important topic among the case companies and that they are increasingly considering their impact on biodiversity as well.
Tulokset osoittivat, että biodiversiteettia pidetään tärkeänä aiheena yrityksissä ja ne ovat kasvavassa määrin ottamassa biodiversiteettivaikutuksensa huomioon.
Therefore, it is important that also the private sector considers and manages its impacts on biodiversity.
Tämän vuoksi on tärkeää, että yrityksissä huomioidaan ja hallitaan biodiversiteettiin liittyviä vaikutuksia.
The results as well as the literature review indicate that impacts on biodiversity is increasingly managed but there are difficulties that need to be overcome.
Tulokset ja kirjallisuuskatsaus osoittavat, että biodiversiteetin johtamiseen liittyviä aiheita hallitaan yhä enemmän, mutta on myös haasteita, jotka tulee selvittää.
The results also show that understanding the concept of biodiversity and how biodiversity is related to the business is difficult.
Tulokset osoittavat myös, että biodiversiteetin käsitteen ymmärtäminen sekä se, millä kaikilla tavoin biodiversiteetti ja sen kato liittyvät yrityksen toimintaan, on haastavaa.
The private sector has a considerable impact on biodiversity as well as a large part of the capacity to slow down and change the direction of biodiversity loss.
Yksityisellä sektorilla on huomattava vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen ja sillä on myös laajat resurssit hidastaa biodiversiteettikatoa.
There are several biodiversity management frameworks that can be used for assessing the impacts and building suitable management plans.
Tällä hetkellä on jo olemassa useita viitekehyksiä, joita yritykset voivat hyödyntää biodiversiteettivaikutusten mittaamisessa sekä johtamissuunnitelmien suunnittelussa.
Companies also see that there is a lot of information regarding biodiversity available, but knowledge on how to use it for managing biodiversity is lacking.
Yritysten mukaan niillä on runsaasti biodiversiteettiin liittyvää tietoa, mutta osaaminen sen hyödyntämiseen strategisesta näkökulmasta puuttuu.
The purpose of this study was to study the current biodiversity management practices in three large size companies and to study the biggest challenges the case companies are facing regarding biodiversity management.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia biodiversiteettijohtamista sekä siihen liittyviä haasteita kolmessa suuressa yrityksessä.
Regarding the biggest difficulties, the results show that especially finding suitable indicators and measuring the impacts on biodiversity are considered difficult.
Tutkimuksen mukaan yritysten suurimmat haasteet biodiversiteettijohtamiseen liittyen ovat etenkin sopivien indikaattoreiden löytäminen sekä biodiversiteettiin kohdistuvien vaikutusten mittaaminen.
However, only one of the companies has considered their impacts on biodiversity for years already; they have a management plan and they are following a specific reporting framework.
Tutkimuksen mukaan ainoastaan yksi yritys on jo usean vuoden ajan ottanut huomioon vaikutuksensa biodiversiteettiin ja heillä on aiheeseen liittyen toimintasuunnitelma.
All case companies expect regulation on biodiversity to increase in the future and also the stakeholder demand around the topic has increased.
Kaikki tutkimuksessa mukana olevat yritykset odottavat biodiversiteettiin liittyvän regulaation lisääntyvän lähivuosina.
One parent took part with her both children.
Yksi vanhemmista osallistui tutkimukseen molempien lastensa kanssa.
Instead, they blamed themselves for the intersubjective problems in their childhood families and considered the punishments of their parents as legitimate, caused mainly by themselves.
Päinvastoin, he syyttivät itseään lapsuudenperheidensä intersubjektiivisista ongelmista ja pitivät kokemiaan rangaistuksia oikeutettuina ja pääasiassa itse aiheutettuina.
This thesis consists of three internationally published peer-reviewed articles (Studies I-III).
Väitöskirja koostuu kolmesta vertaisarvioidusta, kansainvälisesti julkaistusta artikkelista (osatutkimukset I-III).
In previous studies, ADHD has been associated with psychosocial difficulties in parenting and attachment relationships.
Aiemmissa tutkimuksissa ADHD on yhdistetty psykososiaalisiin vaikeuksiin vanhemmuudessa ja kiintymyssuhteissa.
Attention deficit hyperactivity disorder (ADHD) is a common psychiatric condition, characterized by the core symptoms of inattention, hyperactivity and impulsivity.
Aktiivisuuden ja tarkkaavuuden häiriö (ADHD) on yleinen psykiatrinen häiriö, jonka ydinoireita ovat tarkkaamattomuus, yliaktiivisuus ja impulsiivisuus.
The parents’ own needs for self-protection impaired their ability to protect their children and decreased the clarity of their communication.
Tutkimukseen osallistuneiden vanhempien tarve suojella itseään heikensi heidän kykyään suojella lastaan ja vähensi heidän viestinnän selkeyttään.
DMM-oriented family functional formulations, based on the assessment of the self-protective strategies of each family member would make possible to plan a treatment adapted to the unique family needs, and also to screen early risk.
DMM-mallin mukainen kaikkien perheenjäsenten itseä suojaavien strategioiden arviointi mahdollistaisi kunkin perheen yksilöllisten tarpeiden ja varhaisten riskien huomioinnin.
In all sub-studies, three subgroups were formed on the basis of risk as indicated by Crittenden’s gradient of transformation of information.
Jokaisessa osatutkimuksessa tutkittavat erottuivat kolmeksi eriasteisen riskin ryhmäksi Crittendenin kuvaaman tiedonkäsittelyn vääristymisen asteen mukaisesti.
Results also indicated that unresolved traumas and losses may decrease these parents’ sensitivity and impair their ability to engage in mutual regulation of arousal and emotion with their children.
Tulokset viittasivat myös siihen, että vanhempien omat käsittelemättömät trauma- ja menetyskokemukset saattavat heikentää näiden vanhempien sensitiivisyyttä sekä vaikuttaa vanhempien kykyyn auttaa lapsiaan viritystason ja tunnetilan säätelyssä.
In Study I, nine adults with the ADHD diagnosis were interviewed using the modified Adult Attachment Interview (the DMM AAI).
Osatutkimuksen I aineisto koostui yhdeksän aikuisen modifioidusta Adult Attachment Interview- haastattelusta (DMM-AAI).
In Studies II and III, six parents with the ADHD diagnosis and their children, aged between 7 and 36 months, participated.
Osatutkimuksiin II ja III osallistui kuusi vanhempaa 7-36 kk ikäisten lastensa kanssa.
In conclusion, recognizing the variety of self-protective strategies, disorientation at times modifying, and unresolved traumas interrupting the strategic functioning of the individuals with ADHD, can contribute to the tailoring of individualized psychological treatment.
Yhteenvetona todetaan, että ADHD diagnoosin saaneiden henkilöiden itseä suojaavien strategioiden monimuotoisuus sekä disorientaatio strategioita muuntavana ja käsittelemättömät traumakokemukset yksilön strategista toimintaa haittaavina tekijöinä olisi tärkeää huomioida yksilöllisten interventioiden suunnittelussa.
However, the adults with ADHD were not able to evaluate and analyze the impact of the triangulated family system on their own development.
Lisäksi he kuvasivat lapsuuden perheisiinsä liittynyttä triangulaatiota.Tutkittavat eivät kuitenkaan pystyneet arvioimaan ja analysoimaan sitä, kuinka triangulaatio heidän perhesysteemissään oli vaikuttanut heidän omaan kehitykseensä.
The self-protective strategies of the children were assessed with the Strange Situation Procedure (SSP) or the Preschool Assessment of Attachment (PAA).
Osatutkimuksessa III kartoitettiin lisäksi tutkimukseen osallistuneiden ADHD diagnoosin saaneiden vanhempien lasten itseä suojaavia strategioita Strange Situation Procedure (SSP) ja Preschool Assessment of Attachment (PAA) menetelmillä.
However, little is known about the sensitivity and attachment strategies of adults with ADHD and that of their children.
ADHD diagnoosin saaneiden aikuisten ja heidän lastensa kiintymyssuhdestrategioista sekä ADHD diagnoosin saaneiden aikuisten sensitiivisyydestä vuorovaikutuksessa lastensa kanssa tiedetään kuitenkin hyvin vähän.