natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The discounted net revenues of the forest owner’s economical optimal (Faustmann’s rotation model) were compared with 10 and 20 years longer rotation periods, where the additional carbon dioxide sequestrated was compensated with prices 20 € and 50 € per ton of CO2.
Metsänomistajan taloudellista optimikasvatusta verrattiin kiertoajaltaan 10 ja 20 vuotta pidempiin kiertoaikoihin niin, että niillä saavutetusta hiilensidonnan lisistä maksettiin korvausta.
In the future, more research data is required to enable a more efficient execution for the forest carbon sequestration markets.
Vastaisuudessa tarvitaan lisätutkimuksia sille, miten nämä ja toimintamallit saadaan täytäntöön ja uusia kehitettyä.
The results indicate, that lengthening the rotation period increases the carbon stocks of forests.
Tutkimuksen tuloksista kävi ilmi, että metsät sitoivat enemmän hiiltä pidemmillä kiertoajoilla, mutta hidastuvasti.
Data processing and statistical analyses were performed using R programs.
Aineiston käsittely ja tilastolliset analyysit tehtiin R-ohjelmointiympäristössä.
The data is from Norwegian fur farms and was obtained from the WebSampo breeding program managed by the Finnish Saga Furs.
Aineisto on norjalaisilta turkistarhoilta, ja se saatiin suomalaisen Saga Fursin hallinnoimasta WebSampo-järjestelmästä.
The heritability in the contribution of litter sire was 0.038 – 0.105 in blue fox and 0.038 – 0.042 in silver fox.
Pentueen isästä johtuvan vaihtelun osuus oli siniketuilla 0,038 – 0,105 ja hopeaketuilla 0,038 – 0,042.
Since there is genetic potential in increasing the number of pups born and lowering pup mortality, the collection of data regarding litter size traits should be enhanced in Finland.
Koska tämän tutkimuksen perusteella syntyneiden määrän lisäämiseen ja pentukuolleisuuden vähentämiseen on runsaasti geneettistä potentiaalia, tulisi Suomessa tehostaa pentutulokseen liittyvää tiedonkeruuta.
The number of weaned pups can be increased by selecting for the number of pups born and pup mortality.
Vieroitettujen pentujen määrää voidaan parantaa valitsemalla syntyneiden määrää ja kuolleisuutta.
The heritabilities of litter size traits in both blue and silver foxes ranged from 0.04 to 0.30.
Sini- ja hopeakettujen pentutulokseen liittyvien ominaisuuksien periytymisasteet olivat 0,04 – 0,30.
This thesis was focused on the six litter traits of blue and silver foxes: age at 1st insemination, pregnancy, number of pups born, weaned and lost and pup mortality.
Tutkielma keskittyy sinikettujen ja hopeakettujen emien pentutulokseen vaikuttaviin ominaisuuksiin: ikä 1. siemennyksessä, tiinehtyvyys sekä syntyneiden määrä, vieroitettujen määrä, kuolleiden määrä ja pentukuolleisuus.
The variance components were estimated using a Bayesian approach and MCMC methods.
Varianssikomponentit arvioitiin bayesläiseen päättelyyn perustuvalla menetelmällä.
Biologically, the litter production is affected by several reproduction related traits all the way from ovulation rate to weaning and over parities.
Biologisesti emän pentutulos määräytyy useasta eri tekijästä munasolujen irtoamisesta vieroitukseen ja seuraaviin penikointikertoihin.
The phenotypic and genetic correlations between parities ranged from low to medium.
Penikointikertojen väliset fenotyyppiset ja geneettiset korrelaatiot olivat matalia tai keskisuuria, joten ensimmäinen ja toinen penikointikerta tulisi käsitellä eri ominaisuuksina.
The objective was to estimate the amount of genetic vari-ation within and between the traits, and also to quantify the genetic contribution of litter sire on the number of pups and mortality.
Tutkielman tavoitteena on arvioida ominaisuuksissa esiintyvän perinnöllisen vaihtelun määrä ja niiden välinen korreloitunut vaihtelu, myös penikointikertojen yli.
Litter size and pelt characteristics are economically important traits in fur animal production.
Turkiseläintuotannon taloudelliseen kannattavuuteen vaikuttaa turkisominaisuuksien lisäksi pentutulos.
There were 9 informants all of whom where female university students or graduates from Finland.
Tutkittavia oli yhdeksän, ja he olivat kaikki korkeakouluissa opiskelevia tai niistä valmistuneita suomalaisia naisia.
This study follows the social constructionist research tradition and is qualitative in its methods.
Tämä tutkimus sijoittuu sosiaalisen konstruktionismin tutkimustraditioon, ja on menetelmiltään laadullinen.
Multiple meanings were attached to the Turning Points.
Kaikkiin käännekohtiin liitettiin moninaisia merkityksiä.
Even when distance was perceived negatively, it was described to be worth achieving personal goals.
Vaikka etäisyys koetaan negatiivisena, nähdään se kuitenkin tarpeellisena henkilökohtaisten tavoitteiden saavuttamiseksi.
Informants described distance as negative and non-ideal in its meaning while being together was perceived positive and ideal.
Etäisyys koetaan negatiivisena ja epäideaalina kun taas oleminen positiivisena ja ideaalina.
Meanings associated to distance were: challenges posed by geographical distance, attitude, comparison, mood, opinions of surrounding people and possibility to keep in touch.
Etäisyys on moniulotteinen käsite, jonka merkityksiin vaikuttaa välimatkan koettu vaativuus, asenne, vertaaminen, mieliala, ympäröivien ihmisten mielipiteet sekä mahdollisuus yhteydenpitoon.
Turning Points and Meanings of Distance Long-Distance Romantic Relationships
Käännekohdat ja etäisyyden merkitykset etäparisuhteissa
The data was analyzed inductively with qualitative content analysis.
Aineiston analyysimenetelmä oli aineistolähtöinen sisällönanalyysi.
Importance of personal goals may be related to LDR couples’ personal ambitious traits.
Henkilökohtaisten tavoitteiden merkityksellisyys voi liittyä etäparisuhteessa elävien tavoitteelliseen luonteeseen.
Following Turning Points were derived from the data: first meeting with family and friends, trips made together and moving in together, changes at work or school life, health problems and changes in technology-mediated communication.
Etäsuhteissa koetaan monenlaisia käännekohtia, joihin lukeutuvat läheisten tapaaminen, yhteiset matkat, elämäntilanteen muutokset, terveydelliset ongelmat, muutokset yhteydenpidossa ja yhteen muuttaminen.
Results support previous research in many ways, but also bring further understanding about LDR’s.
Tulokset tukevat aiempaa tutkimustietoa sekä tuovat uutta tietoa etäparisuhteista.
The aim of the study is to understand what meanings do informants attach to distance in their LDR and to understand what kinds of Turning Points (Bolton 1961) do they experience in the course of their relationships.
Toiseksi pyritään ymmärtämään millaisia käännekohtia (Bolton 1961) etäparisuhteessa elävät kokevat etäparisuhteissaan.
More research is needed to explain the idealization process related to being together in LDR’s, to understand LDR couples’ personal ambitions, and to obtain more holistic picture of Turning Points in LDR’s.
Kokonaiskuvan saavuttamiseksi lisää tutkimusta tarvitaan yhdessä olemisen idealisoimisesta, etäparisuhteessa elävien tavoitteellisuudesta sekä käännekohdista etäparisuhteissa kokonaisuutena.
Results show that distance is experienced as opposite to being together in LDR’s.
Tulosten mukaan etäisyys koetaan merkitykseltään vastakkaiseksi yhdessä olemiselle.
The interviews were conducted via video calls and they were thematic in nature.
Aineisto kerättiin teemahaastattelumenetelmällä videopuhelun välityksellä.
LDR’s defy precise definition and differ from close-distance relationships (GCR’s) in multiple ways.
Etäparisuhteet ovat vähän tutkittu ilmiö ja ne eroavat lähiparisuhteista monella tapaa.
That being together was viewed so positively can be explained with LDR couples’ tendency to idealize moments spent together.
Yhdessä olemisen positiiviset merkityksiin voi liittyä yhdessä olemisen idealisoiminen etäparisuhteessa.
Distance was found to set challenges to relationship and it was seen to cause notable amounts of time alone.
Etäisyyden koetaan asettavan haasteita parisuhteelle.
LDR couples experience longer geographical distance within their relationship and their communication is more restricted.
Etäparisuhde on tarkkaan rajaamaton käsite, mutta niille kaikille yhteistä on vuorovaikutuksen rajoittuneisuus ja tavallista pidempi välimatka parisuhteen osapuolien välillä.
Certain Turning Points are different in meaning in LDR’s and GCR’s.
Samaan käännekohtaan liittyy lähi- ja etäparisuhteessa erilaisia merkityksiä.
Long-distance romantic relationships (LDR’s) are under-studied area in research.
Aikaisemmin etäparisuhteita on tutkittu lähes yksinomaan määrällisin tutkimusmenetelmin.
Interviews were recorded.
Haastattelut nauhoitettiin.
Five interviewees took part in the study.
Tutkimukseen osallistui viisi haastateltavaa.
Teachers views about use of time in terms of well-being at work
Luokanopettajien näkemyksiä ajankäytön merkityksestä työhyvinvoinnin näkökulmasta
Afterwards interviews were transcribed and analyzed.
Haastattelujen jälkeen haastattelut litteroitiin ja analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin avulla.
Previous studies have shown that teacher`s time usage differs from other professions time usage and teachers face a lot of work-linked rush and stress.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että luokanopettajien ajankäyttö eroaa monien muiden alojen ajankäytöstä ja luokanopettajat kokevat työssään paljon kiirettä ja stressiä.
Especially the first year as a teacher had been difficult.
Erityisesti ensimmäinen opettajavuosi koettiin ongelmallisena jaksamisen kannalta.
Study was done with theme interview.
Tutkimus toteutettiin teemahaastatteluna.
The purpose of this study was to find out teacher`s time usage and well-being at work through teachers own opinions.
Tarkoituksena oli tutkia luokanopettajien ajankäyttöä ja työhyvinvointia opettajien omien näkemyksien avulla.
All interviewees had been more stressed and exhausted in the beginning of their careers when they still had not built their own ways to be a teacher and how to use time.
Kaikki tutki-mukseen osallistuneet olivat olleet uupuneempia työuransa alussa, kun oma ajankäyttö ja opettajuus ei vielä ollut kunnolla kehittynyt.
Teachers own personality in teachers work and having ideas for work through social media had a lot to do with getting rid of work related thoughts.
Opettajatyön persoonakeskeisyys ja erityisesti opetuksen ideointi sosiaalisen median kautta vaikuttivat työhön liittyvistä ajatuksista irtautumiseen.
Theory part in the study consists of importance of teachers own personality, about many roles in teacher`s profession, teachers time usage, importance of free time as a counterbalance to work and about research about teacher`s well-being at work.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys koostuu luokanopettajan persoonan keskeisyyden ja monien roolien tarkastelusta, ajankäytön ja vapaa- ajan merkityksen tarkastelusta sekä luokanopettajien työhyvinvointia käsittelevästä tutkimuksesta.
They all had difficulties to get rid of work-linked thoughts in their free time.
Opettajien oli kuitenkin vaikeaa päästä eroon töihin liittyvistä ajatuksista vapaa-ajalla.
Work community and work experience had a positive effect on teachers use of time.
Työyhteisön vaikutus ja työkokemus nähtiin merkittävinä omien ajankäyttötapojen muodostumisen kannalta.
According to study it is possible to make a conclusion at least in some measure that teachers use of time has some effect on their well-being at work.
Tutkimuksen perusteella voidaan tehdä varovainen päätelmä siitä, että luokanopettajien ajankäytöllä on vaikutusta luokanopettajien työhyvinvointiin.
Meaning of the study was to find out teacher’s use of time, factors that have effect on their time usage and how to get rid of thoughts linking to their work at free time.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää luokanopettajien ajankäyttöä, siihen vaikuttavia tekijöitä sekä sitä, kuinka opettajat pääsevät irtautumaan työhön liittyvistä ajatuksista vapaa-ajalla sekä luokanopettajien ajankäytön mahdollisia vaikutuksia luokanopettajien työhyvinvointiin.
According to the study work experience has great impact on teacher`s time usage and well-being.
Työkokemus on tutkimuksen perusteella eniten luokanopettajien ajankäyttöön ja myös työhyvinvointiin vaikuttava tekijä.
It is important to research teacher’s time using because there is not a lot studies about that, although teachers coping at work is an important and much discussed subject.
Luokanopettajien työssä jaksamisesta keskustellaan paljon, mutta luokanopettajien ajankäyttöön keskittyvää tutkimusta ei juuri ole tehty.
According to results of the study class teachers have quite similar time usage models.
Tutkimustulosten mukaan luokanopettajat olivat muodostaneet melko samanlaisia ajankäyttötapoja, sillä kaikki haastateltavat pyrkivät rajaamaan työajan vapaa-ajasta.
Two interviewees have less work experience than three others.
Osa haastateltavista oli opettajauransa alkuvaiheessa ja osalla työkokemusta oli enemmän.
Almost all species have histamine in their body although the amount varies between species.
Melkein kaikilla lajeilla on histamiinia kehossaan, mutta sen määrä vaihtelee lajien välillä.
The percentage of mouse HDC-neurons that expressed GAD1 was 99.65% and co-expression for VGAT was also high (94.53%).
Hiiren HDC-neuroneista 99.65% ilmensi myös GAD1:tä ja VGAT:n ja HDC:n yhteisilmentymisen aste oli myös korkea (94.53%).
It is involved e.g. in the sleep-wake cycle, endocrine and energy homeostasis as well as in synaptic plasticity and learning.
Se on osallisena esim. vuorokausirytmissä, endokriinisessä ja energiahomeostaasissa sekä synaptisessa muovautumisessa ja oppimisessa.
The animals used in this study were mouse and zebrafish.
Tutkimuksessa käytettiin sekä hiirtä että seeprakalaa.
If GABA is released in a paracrine manner like histamine, it causes tonic inhibition that counterbalances the effects of histamine during wakefulness.
Jos GABA vapautuu samalla tavalla kuin histamiini, parakriinisesti, se aiheuttaa enemmänkin jatkuvan kuin jaksottaisen inhibition, joka tasapainottaa histamiinin vaikutukset hereillä ollessa.
There are four different histamine receptors in mammals and they are all metabotropic GPCR receptors.
Histamiinireseptoreja on nisäkkäillä neljä ja ne kaikki ovat metobotrooppisia GPCR-reseptoreja.
Receptors have different functions e.g. Hrh1 regulates wakefulness and alertness while Hrh2 is involved in learning and memory.
Esimerkiksi Hrh1 säätelee valppautta ja hereillä oloa, kun taas Hrh2 osallistuu oppimiseen ja muistiin.
The first three (Hrh1, Hrh2 and Hrh3) are located in the brain while Hrh1 and Hrh2 along with Hrh4 that is mainly found in mast cells, are found in the periphery.
Näistä kolme ensimmäistä (Hrh1, Hrh2 ja Hrh3) ilmentyvät myös aivoissa.
It is established that histaminergic neurons contain GABA-producing enzyme GAD1 and GABA itself.
On todistettu, että histaminergiset neuronit sisältävät GABAa tuottavaa entsyymiä (GAD1) ja välittäjäaine GABAa.
Our data suggest that histaminergic neurons containing VGAT mRNA and are potentially able to release GABA.
Tuloksemme osoittavat, että histaminergiset neuronit, jotka myös sisältävät VGAT:a, voivat potentiaalisesti myös vapauttaa GABAa.
The fact that VGAT mRNA was also found in zebrafish histaminergic neurons indicates that histamine-GABA system is preserved among species.
Se, että VGAT-mRNA löydettiin myös seeprakalan histaminergisista neuroneista osoittaa, että histamiini-GABA – järjestelmä on selkärankaisilla yleinen.
This coexistence was verified also in the zebrafish model.
Sama ilmiö todettiin myös seeprakalalla.
Histaminergic neurons are located in the tuberomamillary nucleus (TMN) of the posterior hypothalamus.
Histaminergiset neuronit sijaitsevat hypotalamuksen takaosan tuberomamillaarisessa tumakkeessa (TMN).
In the present study we aimed to evaluate GABAergic phenotype of the hypothalamic histaminergic neurons with double fluorescent in situ hybridization.
Tässä tutkimuksessa pyrimme selvittämään hypotalamisten histaminergisten neuronien GABAergistä fenotyyppiä in situ-hybridisaatiolla.
Histamine is an important neurotransmitter in the central nervous system (CNS).
Histamiini on tärkeä hermovälittäjäaine keskushermostossa.
Specifically, we were interested in co-existence of VGAT, which is responsible for vesicular release of GABA, and HDC mRNA.
Erityisesti meitä kiinnosti VGAT- ja HDC-mRNAn ilmentyminen yhdessä.
It is produced from L-histidine by histidine decarboxylase (HDC).
Sitä muodostetaan L-histidiinistä reaktiolla, jota katalysoi entsyymi nimeltä histidiinidekarboksylaasi (HDC).
The study was based on data obtained from national registers.
Tutkimus perustui kansallisista rekistereistä saatuun aineistoon.
Data on occupational class was obtained from Statistics Finland.
Ammattiasematiedot saatiin Tilastokeskuksesta.
The study covered the years from 1996 to 2014, the diagnosis-specific examination spanning from 2005 to 2014.
Tutkimuksen ajanjakso ulottui vuodesta 1996 vuoteen 2014.
Statistical methods included a direct age-standardisation method, the Slope Index of Inequality (SII), the Relative Index of Inequality (RII) and a negative binomial hurdle model.
Analyysimenetelminä käytettiin suoraa ikävakiointimenetelmää, absoluuttista eriarvoisuusindeksiä (SII), suhteellista eriarvoisuusindeksiä (RII) ja hurdle-regressiomallia.
The study focused on upper non-manual employees, lower non-manual employees and manual workers.
Tutkimus rajattiin koskemaan ylempiä toimihenkilöitä, alempia toimihenkilöitä ja työntekijöitä.
The aim of this study was to examine occupational class differences in long-term sickness absence and underlying diagnostic causes of the class differences over time in the Finnish employed population.
Väitöskirjatutkimuksessa tutkittiin pitkien sairauspoissaolojen ammattiasemien välisten erojen suuruutta ja niissä tapahtuneita muutoksia sekä taustalla olevia sairauksia työssäkäyvässä väestössä Suomessa.
Among women, a divergent pattern was found in sickness absence due to breast cancer: the higher the class, the greater the cumulative incidence but the shorter the duration of absence throughout.
Ylemmissä ammattiasemissa naisilla oli enemmän rintasyövän vuoksi alkaneita sairauspoissaoloja, mutta sairauspoissaolojen pituus oli heillä lyhyempi kuin alemmissa ammattiasemissa toimivilla naisilla koko tutkimusjakson ajan.
Socioeconomic differences in health, in turn, have remained significant over time.
Tulokset heijastelevat yleisemmin terveyden sosioekonomisia eroja.
During the study period, large occupational class differences were also detected in sickness absence due to home and leisure injuries, particularly among men.
Suuret ammattiasemien väliset erot havaittiin myös koti- ja vapaa-ajan tapaturmista aiheutuneista vammoista johtuvissa sairauspoissaoloissa.
In contrast, modest occupational class differences were found in sickness absence due to mental disorders among both genders.
Sen sijaan mielenterveyden häiriöistä johtuvissa sairauspoissaoloissa ammattiasemien väliset erot olivat pienet sekä naisilla että miehillä.
The most prominent class differences were detected in sickness absence due to musculoskeletal diseases throughout, with men having very large relative differences.
Koko tutkimusjakson ajan suurimmat erot todettiin tuki- ja liikuntaelinten sairauksista johtuvissa sairauspoissaoloissa, joissa ammattiasemien väliset suhteelliset erot olivat erityisen suuret miehillä.
A 70% random sample of working-age Finnish residents was linked to data on medically certified sickness absence of over 10 working days based on paid sickness allowances retrieved from the Social Insurance Institution of Finland.
Kansaneläkelaitoksen (Kela) rekisteristä poimittiin 70 prosentin satunnaisotos Suomessa asuvista työikäisistä naisista ja miehistä.
Employees in lower occupational classes have more sickness absence compared to those in higher classes.
Sekä naisilla että miehillä työntekijäasemassa olevilla oli enemmän sairauspoissaoloja kuin alemmilla ja ylemmillä toimihenkilöillä.
Future actions should have a specific emphasis on employees in lower occupational classes and on manual workers in particular in order to tackle the class differences in sickness absence effectively.
Toimenpiteitä tulisi kohdentaa etenkin tuki- ja liikuntaelinten sairauksiin ja vammoihin sekä niistä johtuviin sairauspoissaoloihin, jotta ammattiasemaeroja voidaan kaventaa tehokkaasti.
However, less is known about changes in occupational class differences in sickness absence over time in nationwide populations.
Alemmissa ammattiasemissa työskentelevillä on enemmän sairauspoissaoloja kuin ylemmissä ammattiasemissa toimivilla henkilöillä, mutta tietoa ammattiasemien välisistä eroista pitkällä aikavälillä koko työssäkäyvässä väestössä ei ole saatavana.
Chronic musculoskeletal diseases, namely rheumatoid arthritis, disc disorders and, among men, also hip osteoarthritis, caused the largest class differences in the length of absence.
Eri tuki- ja liikuntaelinten sairauksien vuoksi alkaneissa sairauspoissaoloissa merkittävimmät ammattiasemien väliset erot olivat hartiaseudun sairauksissa ja selkäsäryssä, kun taas sairauspoissaolojen pituudessa erot olivat suurimmat nivelreumassa, nikamavälilevysairauksissa ja miehillä myös lonkan nivelrikossa.
Health inequalities have remained prominent over time in the Finnish working population.
Aineisto oli edustava satunnaisotos työikäisistä suomalaisista kunkin vuoden lopussa.
The results showed that, despite modest annual variations, occupational class differences in all-cause sickness absence were clear and persistent among both genders over time.
Tutkimustulosten mukaan ammattiasemien väliset erot kaikista sairauksista johtuvissa sairauspoissaoloissa säilyivät merkittävinä koko kaksi vuosikymmentä kattaneen tutkimusjakson ajan.
Sickness absence indicates ill-health among working populations and gives rise to notable costs due to lost working days.
Tiedot sairauspoissaoloista saatiin Kelan rekisteristä, joka kattaa korvatut sairauspäivärahajaksot.
Extending working careers by reducing sickness absence has been a target at the national level in many Western countries due to ageing workforce and weakening economic dependency ratio.
Tulokset painottavat, että sairauspoissaolojen ammattiasemaerojen kaventaminen edellyttää voimavarojen kohdentamista erityisesti alemmissa ammattiasemissa työskenteleviin henkilöihin.
Critical and deliberate thinking in academic expertise
Kriittinen ja harkittu ajattelu akateemisessa asiantuntijuudessa
The study was conducted by analyzing written CLA performance task responses by 18 first-year teacher students.
Tutkimuksessa tarkasteltiin 18 ensimmäisen vuoden luokanopettajaopiskelijan kirjallisia CLA-osaamistehtävävastauksia.
Finally, the results of the two analysis methods were combined in order to depict the connection between critical and deliberate thinking.
Kahden analyysitavan tuottamat tulokset yhdistettiin lopuksi kriittisen ja harkitun ajattelun yhteyden kuvaamiseksi.
From an individual student’s perspective, the changing work and working environments demand academic expertise based on a comprehensive knowledge base and flexibility.
Työhön ja toimintaympäristöihin liittyvät muutokset tarkoittavat yksittäisen opiskelijan näkökulmasta tarvetta kehittää opintojen aikana monipuoliseen tietoperustaan ja joustavuuteen pohjaavaa akateemista asiantuntijuutta.
Regarding deliberate thinking, it was possible to point out the strengths, weaknesses and distinctive characteristics from each student’s response.
Harkitun ajattelun osalta jokaisen opiskelijan vastauksesta tunnistettiin harkinnan suuntaamiseen liittyviä vahvuuksia ja heikkouksia sekä harkitun ajattelun erityispiirteitä.
Three core skills of the student’s critical thinking, namely analytic reasoning, problem solving and argumentation, were assessed using a theory-based scoring matrix.
Opiskelijoiden kriittisen ajattelun kattavuutta arvioitiin analyyttisen päättelyn, ongelmanratkaisun ja argumentoinnin ydintaitojen osalta tehtävään kuuluvalla, aikaisempaan tutkimukseen perustuvalla pisteytysmatriisilla.