natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Denmark and Norway especially, residents have extensive opportunities to influence planning, and public debate is supported in many ways.
Erityisesti Tanskassa ja Norjassa asukkaiden vaikutusmahdollisuudet ovat laajat ja julkista keskustelua tuetaan monin tavoin.
Planning is primarily a responsibility of the municipality, but it is also a power.
Kunnan viranomaisten mukaan kaavoitus on ensisijaisesti kunnan vastuuta, mutta se on myös valtaa.
To resolve the contradictory content requirements for plans and interpret these flexible regulations, it is necessary to refer to general principles relating to administrative law.
Ristiriitaisten sisältövaatimusten yhteensovittamiseksi ja joustavien säännösten tulkitsemiseksi joudutaan hakemaan tukea päätösharkintaan yleisistä hallinto-oikeudellisista periaatteista.
The division of authority that dictates and steers planning is defined differently in other Nordic countries.
Kaavoitusta ohjaavien tahojen välinen toimivallanjako määräytyy eri Pohjoismaissa eri tavoin.
Planning decisions are, however, often problematic because the regulations of the Land Use and Building Act that apply to planning are not precise but quite flexible in their content.
Päätöksenteko kaavoituksessa on kuitenkin usein ongelmallista siksi, että kaavoitusta ohjaavat maankäyttö- ja rakennuslain säännökset eivät ole tarkkoja.
Both municipal and government officials think that even before the current Land Use and Building Act, municipal self-governance in planning was very much the same as it is now.
Sekä kuntien että valtion viranomaiset ovat sitä mieltä, että kunnallinen itsehallinto näkyi kaavoituksessa ennen maankäyttö- ja rakennuslakia aika pitkälle samalla tavalla kuin nytkin.
For instance, it is difficult to follow the Act precisely because the content requirements it imposes on plans are very flexible norms.
Esimerkiksi kaavan sisältövaatimukset ovat varsin joustavia normeja.
The Land Use and Building Act also sets out procedural and content requirements for plans made at municipal level: municipalities must comply with the requirements during the preparation of plans and when planning decisions are made.
Maankäyttö- ja rakennuslaissa (MRL) on asetettu kuntatason kaavojen laatimiselle menettely- ja sisältövaatimukset, joita on asiaa valmisteltaessa ja kaavapäätöstä tehtäessä noudatettava.
First, according to government officials, municipal self-governance in planning means that the municipality itself decides primarily on the content and direction of its planning policy, land use planning implementation and the decision-making process.
Kunnallinen itsehallinto kaavoituksessa merkitsee haastattelemieni valtion viranomaisten mukaan sitä, että kunta päättää itse maankäyttönsä sisällöstä, suuntaviivoista, suunnittelun toteuttamisesta ja päätösprosessista kuntalaisten mukaan ottamista unohtamatta.
The relativity of the ‘planning monopoly’ is indicated by material regulations that restrict this consideration in building legislation, steering effects of national and regional plans, and submission obligation.
Nykyisin käytetään myös käsitettä "suunnittelumonopoli", jota rajoittavat ensinnäkin rakennuslainsäädännön aineelliset, harkintaa rajoittavat säännökset, toiseksi valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet ja kolmanneksi maakunnallisten suunnitelmien ohjausvaikutus.
Representatives of the Ministry of the Environment do not see major problems in the planning collaboration between municipalities and the state.
Haastattelemieni valtion viranomaisten mukaan kaavayhteistyössä kuntien ja valtion välillä ei ole isompia näkemyseroja.
According to municipal officials, municipal self-governance in planning becomes tangible in the municipal right to decide how to proceed in land use planning.
Haastattelemieni kunnan viranomaisten mukaan kunnallinen itsehallinto kaavoituksessa liittyy kunnan mahdollisuuteen itse harkinta, miten se etenee maankäytön suunnittelussa.
This responsibility and right is called a ‘planning monopoly’ – the exclusive right of municipalities to plan land use in their areas.
Kuntien oikeutta ja velvollisuutta vastata maankäytön suunnittelustaan kutsutaan "kaavoitusmonopoliksi".
The Ministry of the Environment’s right to issue orders to enforce planning responsibilities emphasises the municipalities’ planning obligations (Land Use and Building Act, Section 177).
Esimerkiksi jos kunta ei täytä velvollisuuttaan rakennusjärjestyksen, tarpeellisten yleiskaavojen tai asemakaavan laatimisesta tai pitämisestä ajan tasalla, on ympäristöministeriöllä oikeus velvoittaa kunta täyttämään päätöksentekovelvollisuutensa (MRL 177 §).
Government officials also emphasise that municipal self-governance in planning is extremely well regulated.
Valtion viranomaisten mukaan kunnalliseen itsehallintoon sisältyy tarkan sääntelyn ohella myös paljon harkintavaltaa.
My research indicates that the Land Use and Building Act still reserves for government authorities a versatile right of intervention when the need for municipal planning and especially nationwide interests so dictate.
Kuntien viranomaisten mukaan moni valtion taho ja intressi vaikuttaa kaavoitukseen, ja tästä voi aiheutua jatkossakin konflikteja.
This, according to governmental officials, is a strong sign of municipal self-governance.
Haastattelemieni kuntien viranomaisten mukaan liialliset valtion viranomaisten selvityspyynnöt turhauttavat.
The Act emphasises the amendment of planning processes and practices in a more interactive direction.
Jatkossa myös esimerkiksi ilmastonmuutos saattaa johtaa siihen, että kuntien ohjausta kaavoituksessa täytyy kiristää ja siitä aiheutuu jännitteitä.
Sauna is also one of the key national symbols of Finland.
Sauna on myös yksi keskeisistä kansallisista symboleista Suomessa.
The results offer a new perspective on studying the ways national identities are constructed, especially in the context of national symbols and rituals.
Tulos tarjoaa kansallisen identiteetin tutkimiseen uudenlaisen näkökulman, jota voidaan hyödyntää etenkin tutkittaessa kansallisten identiteettien rakentumista erilaisten symbolien ja rituaalien yhteydessä.
The theoretical framework used in this thesis draws from previous theories and studies of nationalism and national identity.
Tutkielman teoreettinen viitekehys muodostuu nationalismia ja kansallista identiteettiä koskevasta teoriasta ja aiemmasta tutkimuksesta.
The data consisted of essays written by 16–20-year-old Finnish upper secondary school students in the Helsinki metropolitan area.
Tutkielman aineisto koostui 16–20-vuotiaiden saunaa käsittelevistä kirjoituksista, jotka on kerätty pääkaupunkiseudulla sijaitsevista kouluista vuosina 2002, 2008 ja 2014.
The data were analyzed using rhetorical discourse analysis to identify strategies constructing national identity.
Tutkimusmenetelmänä oli retorinen diskurssianalyysi, ja analyysissä pyrkimyksenä oli paikantaa nuorten kirjoituksista erilaisia kansallisen identiteetin rakentamisstrategioita.
Many routine practices in everyday life construct our understanding of what it means to have a national identity and belong to a nation.
Monet arjen käytännöt rakentavat ymmärrystä siitä, millaista on olla jonkin maan kansalainen ja millaista käyttäytymistä tähän liittyy.
The second objective was to study how these national meanings were expressed in the adolescents’ narratives based on their personal experiences on sauna (biographic level).
Tutkielman toisena tehtävänä on analysoida, miten nämä merkitykset näyttäytyvät kertomuksissa, joissa kuvataan oman elämän saunakokemuksia (l. elämäkerrallinen taso).
At the national level, the analysis showed six national identity strategies: shared experience, uniqueness, positive comparison, recognition, shared values and ethnic appearance.
Näitä olivat jaetun kokemuksen strategia, ainutlaatuisuusstrategia, erottautumisstrategia, tunnettuusstrategia, jaettujen arvojen strategia ja etnisen ulkomuodon strategia.
For many Finns taking a sauna is a weekly ritual.
Sauna on tiivis osa suomalaista elämäntapaa ja monille suomalaisille viikoittain toistuva arkinen rituaali.
In Finland one such practice is sauna bathing, which is an important part of the everyday life in Finland.
Yksi tällainen käytäntö Suomessa on saunominen.
In the uniqueness strategy, adolescents distinguished Finnish identity from other national identities by emphasizing the unique and ancient connection between sauna and Finland.
Ainutlaatuisuusstrategiassa suomalainen identiteetti rakentui puolestaan ainutlaatuiseksi ja jatkuvaksi, kun nuoret viittasivat kansan yksilöllisyyttä esiintuoviin asioihin ja korostivat näiden erityistä historiallista yhteyttä Suomeen.
The first was to examine how national identity was constructed in essays in which adolescents described why sauna is a national symbol of Finland (national level).
Tässä tutkielmassa tarkoitukseni on ensinnäkin selvittää, miten suomalaista identiteettiä rakennetaan kielellisesti, kun perustellaan, miten sauna liittyy Suomeen (l. kansallinen taso).
In the recognition strategy, national identity was constructed around the acknowledgment Finns get from other nations in the context of sauna.
Tunnettuusstrategiassa suomalainen identiteetti sai merkityksensä muilta kansoilta saadun tunnustuksen kautta.
As for the positive comparison strategy, the adolescents evaluated Finnish identity positively compared to other national identities.
Erottautumisstrategiassa nuoret tuottivat vertailuasetelman, jossa suomalainen identiteetti rakentui paremmaksi kuin vertailun kohteena oleva kansa.
To conclude, the results indicated that three of the national identity strategies were used both at the national and biographic level in the context of sauna.
Tulokset osoittavat, että nuoret käyttivät osin samoja kansallisen identiteetin rakentamisstrategioita kansallisen tason perusteluissa ja oman elämän kertomuksissa.
This gives new understanding of how people construct their own life stories and narratives in relation to national meanings, thus binding them together.
Näin nuoret rakensivat yhteyden kansallisen ja elämäkerrallisen tason välille ja merkityksellistivät omaa elämäänsä kansallisesti jaettujen merkitysten kautta.
The adolescents described their experiences of sauna as unique to Finland and Finnish people in the uniqueness strategy.
Jaetun kokemuksen strategiassa nuoret tuottivat yhtenäisyyttä sekä omaan lähipiiriinsä että suomalaisiin kansana, kun taas ainutlaatuisuusstrategiassa nuoret korostivat saunamuistojensa olevan vain suomalaisille ainutlaatuisia ja mahdollisia.
At the national level, the shared experience strategy consisted of constructed national identity based on national sameness and continuity in the context of sauna.
Kansallisen tason perusteluissa jaetun kokemuksen strategiassa suomalaisesta identiteetistä rakentui yhtenäinen ja jatkuva nuorten korostaessa suomalaisten samankaltaisuutta sekä toisiin suomalaisiin nykyhetkessä että aiempiin sukupolviin menneisyydessä.
The shared values strategy consisted of emphasizing national sameness in the context of shared family values.
Jaettujen arvojen strategiassa keskeistä oli suomalaisten samankaltaisuuden korostaminen perhearvojen suhteen, kun taas etnisen ulkomuodon strategiassa suomalainen identiteetti rakentui muista eroavasta tunnistettavasta ulkomuodosta.
Three of these strategies also appeared in the narratives based on the students’ personal experiences on sauna, including shared experience, uniqueness and positive comparison.
Nämä kolme strategiaa olivat jaetun kokemuksen strategia, ainutlaatuisuusstrategia ja erottautumisstrategia.
By using the same national meanings in the narratives, the adolescents emphasized their belonging to the Finnish people and constructed their own national identity.
Kertomuksissa nuoret sitoivat koko kansaa koskevat väitteensä osaksi omalle elämälleen antamia merkityksiä.
The research setting involved three study samples.
Tutkimuksessa käytettiin kolmea tutkimusaineistoa.
The validity of depression, anxiety, and somatization questionnaires was compared in a population sample of a total of 1,356 Somali, Russian, and Kurdish origin migrants between the ages of 18 and 64 years (Maamu study of the National Institute of Health and Welfare).
Masennus-, ahdistus- ja somatisaatiokyselyiden luotettavuutta vertailtiin yhteensä 1 356 somalialais-, venäläis- ja kurditaustaisten aikuisten (18-64 vuotta) parissa (Terveyden- ja hyvinvoinninlaitoksen Maamu-aineisto).
The perceived causes of mental health problems did not vary according to how long the individuals had lived in Finland, whether they had Finnish nationality or not, or proficiency in the Finnish language.
Mielenterveyskäsitykset eivät vaihdelleet Suomessa oloajan, Suomen kansalaisuuden tai suomen kielen taidon mukaan.
Perceived causes of mental health problems were examined among 128 older (i.e., over 50 years old) Somali origin migrants.
Käsityksiä mielenterveysongelmien syistä analysoitiin 128 ikääntyneen (yli 50-vuotiaan) somalialaistaustaisen parissa.
Mental health among Somali origin migrants in Finland : Considerations for depressive symptom manifestation, causal attributions of mental health problems, and psychiatric assessment
Somalialaistaustaisten maahanmuuttajien mielenterveys Suomessa : masennusoireiden ilmaisu, käsitykset mielenterveysongelmien syistä ja psykiatrinen arviointi
The older Somali origin migrants explained mental health problems through stressful life experiences, such as war and poverty, and socioreligious causes, such as loneliness and jinn spirits.
Ikääntyneet somalialaistaustaiset selittivät mielenterveysongelmia vaikeilla elämänkokemuksilla, kuten sodalla ja köyhyydellä, sekä sosiaalisilla ja uskonnollisilla tekijöillä, kuten yksinäisyydellä ja jinn hengillä.
Women, men, and individuals with personal experiences of mental health problems emphasized different such causes.
Naiset ja miehet sekä mielenterveysdiagnoosin saaneet painottivat eri selityksiä mielenterveysongelmien synnyssä.
Results showed that both Somalis and Finns manifested more somatic-affective depressive symptoms (e.g., insomnia and poor appetite) than cognitive depressive symptoms (e.g., feelings of guilt and self-blame), and that women in both groups reported higher overall levels of depression than men.
Tulokset osoittivat, että sekä somalialais- että suomalaistaustaisilla oli enemmän somaattis-affektiivisia masennusoireita (esim. unettomuus ja huono ruokahalu) kuin kognitiivisia masennusoireita (esim. syyllisyyden tunteet ja itsesyytökset) ja että naiset raportoivat miehiä enemmän masennusoireita molemmissa ryhmissä.
Finally, the examined psychiatric questionnaires did not measure depression, anxiety, and somatization in a valid way among Somali, Russian, and Kurdish origin migrants, and the division of these symptoms into the theoretical categories of depression, anxiety, and somatization was not sustained.
Tutkitut psykiatriset kyselylomakkeet eivät mitanneet masennusta, ahdistusta ja somatisaatiota luotettavalla tavalla somalialais-, venäläis- ja kurditaustaisten parissa ja näiden oireiden jakaminen teoreettisiin kategorioihin masennus, ahdistus ja somatisaatio ei saanut tukea.
The results indicated that perceived causes of mental health problems may shape depressive symptoms among older Somalis: individuals who explained mental health problems through life experiences (e.g., war) manifested fewer cognitive depressive symptoms (e.g., guilt) than others.
Lisäksi tulokset osoittivat, että mielenterveyskäsitykset voivat olla yhteydessä masennusoireisiin somalialaistaustaisten parissa: ne osallistujista jotka selittivät mielenterveysongelmia vaikeilla elämänkokemuksilla (esim. sota) ilmaisivat vähemmän kognitiivisia masennusoireita (esim. syyllisyys) kuin muut.
The results are discussed in relation to cross-cultural and sociodemographic variation in depressive symptoms, and psychiatric assessment in multicultural contexts.
Väitöskirjassa pohditaan, miten masennusoireet vaihtelevat suhteessa kulttuurisiin ja sosiodemografisiin tekijöihin sekä miten mielenterveyttä tulisi arvioida monikulttuurisissa konteksteissa.
Instead, symptoms overlapped and co-varied in unique ways in all three migrant groups, suggesting sociocultural differences in mental health.
Sen sijaan oireet olivat päällekkäisiä ja oireiden väliset yhteydet olivat erilaisia jokaisessa ryhmässä viitaten sosiokulttuurisiin eroihin mielenterveysoireissa.
Further, in order to gain understanding of what factors might explain previously reported differences in somatization and depressive symptom manifestation between different sociocultural groups, difficulties in emotional processing (alexithymia) and perceived causes of mental health problems were analyzed in relation to symptom manifestation.
Lisäksi tavoitteena oli selvittää aikaisemmissa tutkimuksissa raportoituja eroja masennus- ja somatisaatio-oireiden ilmenemisessä eri sosiokulttuurisissa ryhmissä analysoimalla, miten mielenterveyskäsitykset ja vaikeudet tunteiden käsittelyssä (aleksitymia) olivat yhteydessä raportoituihin oireisiin.
Further, the results revealed that individual difficulties in emotional processing (alexithymia) were similarly associated with somatization symptoms among Somalis and Finns, whereas the association between emotional processing difficulties and depressive symptoms was stronger among Finns than Somalis.
Tulokset osoittivat, että tunteiden käsittelyn vaikeudet (aleksitymia) olivat samantapaisesti yhteydessä somatisaatio-oireisiin sekä somalialais- että suomalaistaustaisten keskuudessa, kun taas tunteiden käsittelyvaikeuksien ja masennusoireiden välinen yhteys oli vahvempi suomalaisten kuin somalialaisten parissa.
The validity of two commonly used psychiatric questionnaires, measuring depression, anxiety, and somatization, was analyzed in order to evaluate whether these questionnaires provide reliable insights into mental health among Finnish Somalis.
Tutkimuksessa analysoitiin myös, miten masennusta, ahdistusta ja somatisaatiota mittaavat psykiatriset kyselylomakkeet toimivat somalialaistaustaisten aikuisten parissa ja saadaanko näiden kyselylomakkeiden avulla luotettavaa tietoa heidän mielenterveydestään.
Further, depressive symptom manifestation and difficulties in emotional processing (alexithymia) were analyzed comparing these older Somali origin migrants with 128 matched-pair Finnish-born individuals (Health 2000 study).
Masennusoireiden ilmenemistä tutkittiin vertailemalla näitä 128 somalialaistaustaista ja 128 suomalaistaustaista yli 50-vuotiasta aikuista (Terveys 2000 –aineisto).
This dissertation examined Somali origin migrants’ depressive symptoms and their perceived causes of mental health problems (i.e., causal attributions of mental health problems).
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin Suomessa asuvien somalialaistaustaisten maahanmuuttajien masennusoireita ja käsityksiä mielenterveysongelmien syistä.
A significant proportion of the patients attained remission during the follow-up.
Merkittävä osa vaikeahoitoista epilepsiaa sairastavista potilaista tuli seuranta-aikana kohtauksettomiksi.
These findings suggest that immunological mediators, such as antiphospholipid antibodies, cytokines, and GADA may serve as clinically significant inflammatory markers in refractory epilepsy.
Tulosten perusteella immunologisia mittareita, kuten fosfolipidivasta-aineita, sytokiineja ja GAD-vasta-aineita, voitaisiin jatkossa käyttää vaikeahoitoisen epilepsian immunologisina biomarkkereina.
The prevalence of IgG class anticardiolipin antibodies was increased in the patients with recurrent seizures compared to those with no recent seizures and the control subjects.
IgG-luokan antikardiolipiinivasta-aineet olivat koholla osalla niistä potilaista, joilla on jatkuvasti kohtauksia verrattuna terveisiin kontrolleihin ja potilaisiin, joilla kohtauksia ei ole jatkuvasti.
The chances of remission were significantly higher in patients with cryptogenic aetiology compared to patients with symptomatic aetiology.
Kohtauksettomuuden saavuttaminen oli todennäköisempää potilailla, joiden epilepsian syy oli tuntematon (kryptogeeninen) verrattuna symptomaattista epilepsiaa sairastaviin potilaisiin.
Further studies are needed to determine the cause and effect relationship of seizures and immunological changes, as well as the effects of immunotherapeutic drugs, especially in patients with new-onset epilepsy.
Jatkossa on tarpeen kartoittaa immunologisten tekijöiden syy-seuraussuhteita erityisesti vastasairastuneilla epilepsiapotilailla.
The majority of the patients with high levels of GADA had TLE, and all exhibited polyendocrinopathies, indicating an immune-mediated origin of epilepsy.
Niillä epilepsiapotilailla, joilla todettiin korkea GAD-vasta-ainetiitteri, todettiin myös runsaasti autovasta-aineita ja autoimmuunisairauksia, ja osalla havaittiin myös intratekaalista vasta-ainetuotantoa merkkinä epilepsian immuunivälitteisestä taustasta.
IL-6 concentrations were chronically increased in epilepsy patients compared with control subjects.
IL-6-pitoisuus oli koholla osalla temporaaliepilepsiaa sairastavista potilaista verrattuna muita epilepsiatyyppejä sairastaviin potilaisiin ja terveisiin kontrolleihin.
In the second part of the dissertation, we measured serum levels of anticardiolipin, anti-β2-glycoprotein I, and antinuclear antibodies in 95 patients with refractory focal epilepsy and in 10 patients with controlled focal epilepsy.
Kolmessa muussa osatyössä tarkasteltiin vaikeahoitoisen epilepsian immunologisia merkkiaineita [fosfolipidi- ja tumavasta-aineet, interleukiini-(IL)-6, IL-1-reseptoriantagonisti, glutamaattidekarboksylaasi(GAD)-vasta-aineet].
The present study demonstrates that aetiology is important in determining the prognosis of epilepsy.
Tarkoituksena oli arvioida vaikeahoitoisen epilepsian syyn vaikutusta ennusteeseen.
In the second section of the present dissertation, we studied immunological factors of refractory epilepsy.
Ensimmäisessä osatyössä tutkittiin vaikeahoitoisen paikallisalkuisen epilepsian syitä.
These findings demonstrate the importance of epilepsy type in determining the chronically increased levels of IL-6 in patients with refractory focal epilepsy.
Väitöskirjatyön tavoitteena oli tutkia vaikeahoitoisen epilepsian kliinisiä piirteitä hyvin tutkituilla potilailla.
Furthermore, it shows that the prognosis of patients with refractory focal epilepsy might be better than previously reported.
Osalla potilaista oli ollut kohtauksia hyvin pitkään ennen kohtauksettomuuden saavuttamista, mikä viittaisi siihen, että vaikeahoitoisen epilepsian ennuste ei ole yhtä huono kuin aikaisemmin on ajateltu.
IS in a few patients with high levels of GADA supports the CNS origin of GADA.
Lähes 90%:llä niistä potilaista, joilla todettiin korkea GAD-vasta-ainetiitteri, oli temporaaliepilepsia.
In patients with epilepsy and specific autoantibodies or cytokines, alternative therapeutic interventions such as immunotherapy could be offered.
Löydöksiä voitaisiin hyödyntää tunnistamalla ne epilepsiapotilaat, joille immunoterapeuttisista hoidoista saattaisi olla apua.
The patients with recent seizures demonstrated an increased prevalence of moderate positive IgG class anticardiolipin antibodies compared to the control subjects and the patients with no recent sei!
Aikaisempien tutkimusten perusteella osalla epilepsiapotilaista on viitteitä elimistön immuunijärjestelmän aktivoitumisesta, mutta tietämys hyvin tutkituista vaikeahoitoista epilepsiaa sairastavista potilaista on ollut riittämätöntä.
The prevalence of IgG class anticardiolipin antibodies was not associated with the epilepsy type, duration, or aetiology.
Autovasta-aineiden ja sytokiinien patogeneettinen merkitys epilepsiassa on silti vielä avoin.
Mets was defined using the criteria of Alberti et al. from 2009.
MBO:n määrittämiseen käytettiin Albertin kriteeristöä vuodelta 2009.
Cardiovascular diseases {CVDs) are the major cause of death and disability globally.
Sydän- ja verisuonitaudit ovat yleisin kuolinsyy maailmanlaajuisesti.
The background mechanisms in this risk increase have been under active investigation, but the underlying pathogenesis is still unclear.
Mekanismeja tämän riskin lisääntymisen taustalla on tutkittu paljon, mutta patogeneesi on silti osin epäselvä.