natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The subgroup of patients with quadruple-negative (triple-negative and androgen receptor -negative) tumours showed a trend of having the best prognosis.
Potilailla, joiden rintasyöpä oli sekä kolmoisnegatiivinen että androgeenireseptorinegatiivinen, nähtiin suuntaus kohti parempaa ennustetta.
Breast cancer recurrences were more common in patients with hormone receptor-positive tumours compared to patients with hormone receptor-negative tumours.
Rintasyöpä uusiutui useammin potilailla, joiden rintasyöpä oli hormonireseptoripositiivinen verrattuna hormonireseptorinegatiivista rintasyöpää sairastaviin potilaisiin.
The contributing role of other breast cancer genes to the genetic background of male breast cancer is unclear.
Muiden naisilla tunnettujen rintasyövän alttiusgeenien osuutta miesten perinnöllisessä rintasyövässä ei täysin tunneta.
Breast cancer in men and young women is rare, and risk factors and tumour biology in these patients differ from that of postmenopausal women.
Miesten ja nuorten naisten rintasyöpä on harvinainen, ja riskitekijät ja rintasyöpäkasvaimen ominaisuudet eroavat vaihdevuosi-iän ohittaneiden naisten rintasyövästä.
Treatment delay was longer than in breast cancer patients in general, and the tumours were more often locally advanced.
Hoitoviive oli pidempi ja kasvaimet olivat useammin paikallisesti edenneitä kuin rintasyöpäpotilailla keskimäärin.
Breast cancer in young women is known to be more aggressive and survival poorer than in breast cancer patients in general.
Nuorten naisten rintasyöpä on aggressiivisempi ja ennuste on huonompi kuin rintasyöpäpotilailla keskimäärin.
Androgen receptor-positive tumours in young female breast cancer patients were associated with a significantly shorter overall and disease-free survival compared to patients with androgen receptor -positive tumours.
Androgeenireseptoripositiivista rintasyöpää sairastavien naisten elinaika ja tautivapaa aika oli merkitsevästi lyhyempi kuin potilailla, joiden rintasyöpä oli androgeenireseptorinegatiivinen.
A total of 10% of patients with local disease at diagnosis experienced a locoregional recurrence.
Joka kymmenennellä potilaalla, jolla ei diagnoosihetkellä todettu etäpesäkkeitä, rintasyöpä uusiutui paikallisesti.
The five-year overall survival of 80% was lower compared with 89% for breast cancer patients in general.
Nuorilla naisilla todettiin enemmän huonon ennusteen ennustekijöitä ja viiden vuoden elossaololuku oli alhaisempi kuin rintasyöpäpotilailla keskimäärin (80% vs. 89%).
We also screened known genetic risk variants of female breast cancer in Finnish male breast cancer patients to detect possible risk factors of male breast cancer.
Helsinkiläisiltä, oululaisilta, kuopiolaisilta ja vaasalaisilta miesrintasyöpäpotilailta seulottiin naisten tunnettuja rintasyövän alttiusgeenejä.
New words are acquired during childhood but also in adulthood, for example by learning neologisms or foreign languages.
Uusia sanoja opitaan paitsi lapsuudessa myös aikuisena esimerkiksi uudissanoja tai vieraita kieliä opittaessa.
A later response ~135 ms after word disambiguation point increased during training irrespective of condition or word type.
Myöhäisempi vaste (~135 ms) kasvoi harjoittelun edetessä tilanteesta tai sanatyypistä riippumatta.
Neural changes related to rapid learning of novel wordforms during active perceptual and articulatory training : an EEG study
Uusien sanojen nopean oppimisen hermostolliset muutokset tarkkaavaisen kuuntelun ja ääneen toistamisen aikana : EEG-tutkimus
Earlier studies observed that when novel spoken words are presented repeatedly within a short (~14 – 30 min) exposure, the ERP response increases and begins to resemble the response to familiar words.
Aiemmissa tutkimuksissa on havaittu, että kun uutta sanaa esitetään toistuvasti, sille syntyvä vaste alkaa lyhyen (noin 14 – 30 min) passiivisen altistuksen tai tarkkaavaisen kuuntelun aikana kasvaa ja muistuttaa entuudestaan tutuille sanoille syntyvää vastetta.
Behavioural learning was tested with a word recognition test after both conditions.
Koehenkilöitä myös pyydettiin painamaan sanat mieleensä ja muistamista testattiin tunnistustehtävän avulla kummankin tilanteen jälkeen.
Behavioural word recognition did not differ between training conditions, and familiar words were recognised with highest precision.
Tunnistustehtävässä suoriuduttiin yhtä hyvin harjoittelutilanteesta riippumatta ja tutut sanat tunnistettiin paremmin kuin uudet sanatyypit.
An ERP response to novel wordforms (~50 ms after the point at which the word could be identified) was modulated by the type of training and word type.
Tulokset osoittivat, että nopeaan oppimiseen yhdistetyn varhaisen vasteen (~50 ms sanan tunnistamisen mahdollistavasta ajanhetkestä) muutokset riippuivat sanatyypistä ja harjoittelutilanteesta.
Continuous EEG was recorded in two conditions with different tasks: participants were instructed to either attentively listen to and memorise the spoken word stimuli or repeat the words.
Kokeessa oli kaksi tilannetta, joista kumpikin alkoi ja loppui passiivisen kuuntelun tilanteella, joiden välissä koehenkilöt joko kuuntelivat sanoja tarkkaavaisesti tai toistivat kuulemansa sanat ääneen.
The ERP-results of this study suggest that attentive training enhances learning of novel words with native phonology while repeated articulation seems to enhance the formation of neural memory traces for novel non-native words.
Varhaista vastetta koskevat jännitevastetulokset viittaavat kuitenkin siihen, että tarkkaavainen kuuntelu edesauttoi uuden opeteltavan sanan muistijäljen muodostumista, kun sanat ovat äännerakenteeltaan tuttuja, kun taas ääneen toistaminen vaikuttaa vahvistavan vierasperäisiä äänteitä sisältävien uusien sanojen muistijälkien syntymistä.
This phenomenon is called rapid word learning, which purportedly reflects cortical memory trace formation for the newly acquired words.
Ilmiötä kutsutaan nopeaksi oppimiseksi, ja sen uskotaan perustuvan hermostollisen muistijäljen muodostumiseen uudelle sanalle aivokuorella.
This Master’s thesis investigated the effect of articulatory rehearsal on rapid learning of novel words.
Tässä pro gradu -tutkimuksessa selvitettiin kuultujen uusien sanojen ääneen toistamisen vaikutusta nopeaan oppimiseen aikuisilla.
Participants (n = 19) listened to familiar Finnish words and two types of novel words: wordforms with familiar phonology and non-native wordforms with unfamiliar phonology.
Koehenkilöille (n = 19) esitettiin aivosähkökäyrämittauksen aikana ennestään tuttuja puhuttuja sanoja, suomen kielen äänneasua noudattelevia uusia sanoja sekä vieraita äänteitä sisältäviä uusia sanoja.
ERPs were analysed by comparing responses to each word type in the early, middle and late phases of attentive and articulatory training.
Sekä toisto- että tarkkailutilanteen aktiivisen harjoittelun alussa, keskivaiheilla ja lopussa kullekin sanatyypille syntyneiden vasteiden kehitystä verrattiin.
The neural memory trace formation for novel words with unfamiliar phonology, on the other hand, has been observed to be weaker.
Äännerakenteeltaan vieraiden uusien sanojen nopea hermostollinen oppiminen on havaittu olevan äänteellisesti tuttujen uusien sanojen oppimista heikompaa aikuisilla.
Known words differ from novel, previously unknown, words in that their phonological forms as well as meanings are stored in neural memory traces.
Tutut sanat eroavat tuntemattomista myös niiden aivosähkökäyrällä mitatuissa tapahtumasidonnaisissa jännitevasteissa.
Responses to novel non-native wordforms and familiar words showed no significant changes during attentive listening.
Tarkkaavaisen kuuntelun tilanteessa varhainen vaste uusille sanoille kasvoi odotusten mukaisesti, kun taas vaste vierasperäisille uusille sanoille tai entuudestaan tutuille sanoille ei muuttunut merkitsevästi tarkkailutilanteessa.
Within the articulatory rehearsal condition, however, responses to novel non-native wordforms but also to familiar words enhanced significantly.
Toistotilanteessa kuitenkin myös vaste tutuille sanoille kasvoi.
This requires framing research questions to be relevant to both researchers and users of the information.
Tämä edellyttäisi, että tutkimuskysymykset ovat merkityksellisiä sekä tutkijoille että tiedon käyttäjille.
The spatial scale considered, and whether the costs and side effects are taken into account, may affect the conclusions.
Alue jolla vaikutuksia mitataan ja se, huomioidaanko kustannuksia ja sivuvaikutuksia, saattaa vaikuttaa johtopäätöksiin.
Effective conservation has population-level effects, but accurately measuring population change requires adequate resources and both ecological and statistical expertise.
Tehokas suojelu vaikuttaa populaatiotasolla, mutta populaatiokoon muutosten mittaaminen vaatii riittäviä resursseja ja sekä ekologista että tilastotieteellistä asiantuntemusta.
As research consumes the same limited resources that could be used for conservation, it should provide as valuable and useful information as possible.
Tutkimus kuitenkin kuluttaa samoja rajallisia resursseja joita voitaisiin käyttää suojelutyöhön − siksi sen pitäisi tuottaa mahdollisimman hyödyllistä ja käyttökelpoista tietoa.
In addition, the connection between available information and conservation policy and practice is very weak: even the most usable and objectively relevant information may not have substantial instrumental value.
Lisäksi tiedon ja luonnonsuojelupolitiikan ja -käytännön välinen kytkös on tällä hetkellä hyvin heikko − edes käyttökelpoisella ja merkityksellisellä tiedolla ei välttämättä ole merkittävää instrumentaalista arvoa.
Certain relevant study questions have been ignored, the monitoring scheme suffers from methodological problems, available data are not analysed or synthetized, or results have not been provided in usable form.
Tutkimuksen suurimpia puutteita ovat se että joitain merkityksellisiä tutkimuskysymyksiä ei ole tarkastelu ollenkaan, seurantaohjelmassa on menetelmällisiä ongelmia, kaikkea saatavissa olevaa dataa ei ole hyödynnetty, kerättyä dataa ei ole analysoitu, siitä ei ole tehty yhteenvetoa tai tuloksia ei ole julkaistu käyttökelpoisessa muodossa.
I evaluate the ecological effectiveness of species protection regulation along with the side effects it has had on forest owner attitudes toward the species.
Väitöskirjassani arvioin lajisuojelun ekologista vaikuttavuutta sekä suojelun sivuvaikutuksia metsänomistajien asenteisiin liito-oravaa kohtaan.
Furthermore, measuring and predicting effects of conservation is not an easy task.
Suojelun vaikutusten arvioiminen on ylipäätään vaikea tehtävä.
Research and evaluation are crucial components of evidence-based policy, decision-making and effective conservation management.
Tutkimus ja vaikutusten arviointi ovat keskeisessä osassa tehokkaan luonnonsuojelupolitiikan ja käytännön kehittämisessä.
In this thesis, I use the conservation of the Siberian flying squirrel (Pteromys volans) in Finland as a model case for developing more effective conservation research.
Väitöskirjassani pyrin kehittämään vaikuttavampaa luonnonsuojelubiologista tutkimusta käyttämällä esimerkkitapauksena liito-oravan (Pteromys volans) suojelua Suomessa.
A general problem is that researchers may be detached from conservation policy and practice, and thus do not recognize information needs.
Tutkijoiden yhteys luonnonsuojelun käytäntöön on kuitenkin monesti heikko, eivätkä he siksi välttämättä tunnista todellisia tiedontarpeita.
Much stronger partnerships between policymakers, managers and researchers of various disciplines is needed to increase the effectiveness of conservation and conservation research.
Tutkimuksen ja luonnonsuojelun vaikuttavuuden lisääminen edellyttäisi huomattavasti nykyistä tiiviimpää yhteistyötä päätöksentekijöiden, virkamiesten ja eri alojen tutkijoiden välillä.
I found that species occurrence probability is explained by several environmental variables, but the ability of SDM to predict occurrence at specific sites and years remains limited with available data.
Vaikka lajin paikallista esiintymistodennäköisyyttä voidaan mallintaa siihen vaikuttavien ympäristömuuttujien avulla, ennustusten tarkkuus on vaatimaton suhteessa lisääntymis- ja levähdyspaikkojen suojelukäytäntöön, joka edellyttää tietoa käytössä olevien pesäpuiden sijainnista.
As an arboreal species, the flying squirrel is threatened by forest habitat loss and degradation.
Liitooravaa uhkaavat sille sopivien metsäelinympäristöjen määrän väheneminen ja niiden laadun heikentyminen.
I also evaluate the methods and results of the species monitoring scheme by using information from the SDM and modelled relationship between the species observed occurrence and abundance.
Tuotan habitaattimallin avulla arvion lajin paikallisesta esiintymistodennäköisyydestä Etelä- ja Keski-Suomen alueella ja arvioin esiintymismallin sekä simuloitujen populaatioiden avulla lajin seurantaohjelman menetelmien ja tulosten luotettavuutta.
In addition, as societal actions and change in human behaviour are needed to bring about the desired changes, interdisciplinary approaches are needed for finding solutions to conservation problems.
Luonnonsuojeluongelmien ratkaisu vaatii muutoinkin monitieteisiä menetelmiä, koska se perustuu yhteiskuntatason toimiin ja ihmisten toiminnan muuttamiseen.
I found that the effectiveness of the prior approval system for forest management on flying squirrel nest sites was low but made the species a symbol of broader socio-political disputes.
Tulosten perusteella liito-oravan lajisuojelun toteutus on tehnyt lajista sosiopoliittisten erimielisyyksien symbolin, mutta suojelun ekologinen vaikuttavuus on jäänyt hyvin heikoksi.
I also found that the design of the population monitoring scheme does not allow reliable inference of the change in population size from the collected occurrence data.
En pystynyt arvioimaan luotettavasti Suomen liito-oravapopulaation muutosta lajin seurantaohjelman keräämästä aineistosta siihen liittyvien epävarmuuksien vuoksi.
To conclude, the effectiveness of both conservation measures and research related to the evaluation and monitoring of the effects of conservation − including the population monitoring scheme – have suffered from shortcomings.
Löysin kehitettävää sekä suojelukeinojen vaikuttavuudesta että suojelun vaikuttavuuden arvioinnista.
Conservation ineffectiveness is partly due to insufficient restrictions for forest management, but also due to lacking occurrence information.
Koska esiintymistieto on hyvin puutteellista, suurta osaa pesäpaikoista ei huomioida.
Very-high resolution ultrasound (VHRU, 25-55MHz) is a recently developed method for non-invasive assessment of vascular structures.
Kajoamaton korkeataajuusultraääni (VHRU, very-high resolution ultrasound, 25-55MHz) on 2000-luvulla kehitetty ultraäänimenetelmä valtimonseinämän kuvantamiseen.
In conclusion, very-high resolution ultrasound is an emerging method for the assessment of superficial vascular wall layer structures.
Kajoamaton korkeataajuusultraääni on uusi menetelmä, jolla pinnallisten valtimoiden seinämän kerrosten paksuudet voidaan tarkasti ja luotettavasti mitata.
This Thesis shows that there is no significant difference in the technical precision or bias of arterial wall layer dimension measurements using a semi-automated border detection software compared to electronical calipers, but time of analysis is significantly shorter using the automated border detection software.
Emme löytäneet eroa menetelmien luotettavuudessa, mutta puoliautomaattisen menetelmän analyysiaika oli merkittävästi lyhyempi.
To study the application of a semi-automatic border detection software to improve measurement characteristics of the arterial wall layers, 2.
Tässä väitöskirjassa arvioidaan puoliautomaattisen analyysiohjelman käyttöä valtimoseinämän eri kerrosten mittaamisessa.
VHRU is feasible and able to detect a thickened intimal layer, seen as a four-line pattern of the arterial far wall in the ultrasound image, in superficial peripheral muscular conduit arteries with intima thickness >0.06mm.
Ohimovaltimon jättisoluarteriitissa suonenseinämä turpoaa tulehduksen seurauksena ja tämä näkyy VHRU-kuvissa paksuuntuneena sisäkalvona.
Measurements leading-to-leading edge of the intimal layer are accurate compared with histological thickness.
VHRU-menetelmällä mitattu yli 0,3 mm:n valtimon sisäkalvo oli tarkka ja herkkä mittari jättisoluarteriitille.
To assess accuracy, precision and feasibility of the VHRU method in assessing superficial arterial wall layers in preterm and term neonates, 3.
VHRU-menetelmä pystyi luotettavasti ja tarkasti mittaamaan suurten ja keskisuurten valtimoiden seinämän kerrospaksuudet.
VHRU is feasible, accurate and precise in the measurement of arterial layer thickness (intima-media and intima-media-adventitia thickness) of proximal conduit arteries, such as carotid, brachial and femoral, in preterm and term neonates.
Lisäksi kirjassa selvitetään menetelmän soveltuvuutta vastasyntyneiden lasten valtimoseinämän arvioinnissa, menetelmän käyttöä valtimon sisäkalvon (tunica intima) paksuuden mittauksessa ikääntyneillä, sekä menetelmän hyötyjä jättisoluarteriitin diagnostiikassa.
To determine the potential to implement the method as a noninvasive tool in the bedside diagnosis of giant-cell arteritis of the temporal artery.
Menetelmä voisi tulevaisuudessa soveltua kliiniseen käyttöön pinnallisten verisuonisairauksien tutkimuksessa ja diagnostiikassa.
With its increased ultrasound frequency, the method allows for noninvasive examination of the vascular wall in vivo with an axial resolution in the range of tens of micrometers.
Korkeammilla ultraäänitaajuuksilla kuvan erottelukyky on parempi, lähes mikroskooppitasoa, mutta kuvausalue on rajoittunut lähellä anturia oleviin rakenteisiin.
These characteristics make it a feasible method to determine vascular dimensions of superficial arteries and arteries in the pediatric population.
Menetelmän parempi erottelukyky mahdollistaa pienten vastasyntyneiden valtimoseinämän kuvantamisen ja ikääntyvien valtimon sisäkalvon paksuuden mittaamisen.
The method was however not useful in patients with inflammation limited to the adventitia or without inflammation on histology.
Niiden potilaiden joukossa, joilla ei ollut tulehdusmuutoksia suonen seinämässä, 76 %:lla oli histologisesti paksuuntunut valtimon sisäkalvo joka oli tarkasti ja luotettavasti mitattavissa VHRU-menetelmällä.
To validate the VHRU method to assess age-related intimal thickening of the arterial wall, and 4.
VHRU-menetelmällä tutkittiin 78 ikääntynyttä potilasta, jotka oli lähetetty ohimovaltimon koepalan ottoon jättisoluarteriittiepäilyn takia.
The report concludes with some updated proposals for further work, based on previous works and reflecting progress over the past two years.
Raportti sisältää myös päivitettyjä jatkotoimenpide-ehdotuksia, jotka perustuvat aikaisempaan työhön ja viimeisten kahden vuoden aikana tapahtuneeseen kehitykseen.
The main actions included the One Arctic - One Health conference in Oulu, establishment of the TremArctic network, and two published Systematic Review papers and two manuscripts.
Tärkeimmät toimet olivat One Arctic - One Health -konferenssi Oulussa, TremArctic-verkoston toiminnan aloittaminen, kaksi julkaistua laajaa systemaattista katsausta ja kaksi käsikirjoitusta.
The Finnish One Arctic - One Health team consisted of scientists from the University of Oulu, National Institute for Health and Welfare (THL), University of Helsinki and the Finnish Food Authority.
Suomen Yksi Arktis – yhteinen terveys -työryhmä koostui asiantuntijoista Oulun yliopistosta, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta, Helsingin yliopistosta ja Ruokavirastosta.
There were also joint sessions and presentations in scientific conferences, seminars and workshops, and joint meetings and collaboration with the other Arctic Council Working Groups, the University of the Arctic, other organisations, and scientific projects.
Lisäksi Suomen työryhmä osallistui tieteellisiin konferensseihin, seminaareihin ja työpajoihin, sekä yhteisiin kokouksiin ja muuhun yhteistyöhön Arktisen neuvoston muiden työryhmien kanssa.
The U.S. and Canada started the One Health project under the Sustainable Development Working Group (SDWG) of the Arctic Council in 2015, Finland joined the project as a colead in 2017.
Yhdysvaltain johtaessa puhetta Arktisessa neuvostossa, USA ja Kanada aloittivat kestävän kehityksen työryhmän (SDWG) alaisuudessa One Health -hankkeen, jonka johtoon Suomi liittyi toimiessaan Arktisen neuvoston puheenjohtajana 2017-2019.
One Health takes a multidisciplinary approach to health risks and risk mitigation for humans, animals, plants and the environment, with the understanding that human health welfare is dependent on ecosystem health.
Yhteisen terveyden (One Health) perusajatus on, että ihmisten, eläinten, kasvien ja ympäristön terveys on toisistaan riippuvaista, ainakin niin, että sairaassa ympäristössä ei ihminenkään voi olla hyvinvoiva.
With Bachmann/Palmer (1996), the textual competence can be considered as one basic component of the oral communicative language competence.
Bachmannin ja Palmerin (1996) mukaan tekstikompetenssia voidaan pitää yhtenä suullisen kommunikatiivisen kompetenssin peruskomponenteista.
One of the reasons for this was the lack of an empirical database.
Yhtenä syynä tähän on ollut empiirisen materiaalin puute.
Yet, there is still little empirical research on that crucial linguistic aspect in spoken academic language that could allow for systematic language training.
Toistaiseksi on kuitenkin olemassa vähän sellaista empiiristä tutkimusta tähän ratkaisevaan akateemisen kielenkäytön aspektiin liittyen, jonka pohjalta olisi mahdollista järjestää systemaattista kielikoulutusta.
From the perspective of the foreign language teaching, the use of connectors as cohesion-creating linguistic means is of particular relevance since they often cause difficulties for non-native speakers.
Vieraan kielen opettamisen kannalta konnektorien käyttö koheesiota luovina kielellisinä keinoina on erityisen keskeistä, koska ne aiheuttavat usein ongelmia vieraan kielen oppijoille.
On the one hand, it discusses central questions of corpus methodology, information technology and legal issues regarding the construction of comparable multimodal and multilingual corpora, based on the scientific research done within the project GeWiss – German in comparison to English and Polish, and thus aims to provide orientation for the following corpus projects.
Yhtäältä työ käsittelee korpusmetodologian ja informaatioteknologian keskeisiä kysymyksiä sekä multimodaalisten ja monikielisten korpusten koostamiseen liittyviä oikeudellisia kysymyksiä tutkimuksen pohjalta, jota on tehty nk. GeWiss-projektin piirissä vertaillen saksaa englantiin ja puolaan, ja luo näin pohjaa myöhemmille korpustutkimuksille.
The dissertation aims at making a first step towards remedying this situation by analyzing the use of connectors in the spoken academic German based on comparable corpora.
Väitöskirjan tavoitteena on ottaa ensiaskel tämän tilanteen korjaamiseksi analysoimalla konnektoreiden käyttöä puhutussa akateemisessa saksassa rinnakkaiskorpusten pohjalta.
The design and the implementation of appropriate target-oriented methodical-didactical approaches and materials for the development of those competences, however, require a detailed empirical research on academic German, also in comparison with other languages.
Tähän liittyvien didaktis-metodisten lähestymistapojen ja materiaalien suunnittelu ja toteutus edellyttävät kuitenkin akateemisen saksan yksityiskohtaista empiiristä tutkimusta ja myös sen vertailua muihin kieliin.
Academic networks and international academic mobility at every level are on the rise, yet the success of study time or research periods abroad are crucially dependent on appropriate communicative and social skills in the language of the target community, especially in spoken language.
Akateemista verkostoitumista ja kansainvälistä akateemista liikkuvuutta peräänkuulutetaan joka tasolla, mutta kansainvälisten opinto- ja tutkimuskausien tuloksellisuus riippuu vahvasti kohdekielen kommunikatiivisesta ja sosiaalisesta hallinnasta, erityisesti sen puhutun rekisterin hallinnasta.