natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Physiological signals were obtained as one value per second density, no additional feature extraction was performed.
Fysiologisia signaaleja käytettiin sekunnin tarkkuudella, ilman lisäpiirteiden luomista.
Earlier studies have shown that some of the most common non-verbal features of acute pain include are facial grimaces and signs of increased autonomic activity.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että akuutin kivun tavallisimpiin nonverbaalisiin piirteisiin kuuluvat irvistys kasvoilla ja autonomisen aktiivisuuden lisääntymisen merkit.
Meta-analysis was performed with kNN nested leave-one-subject-out (LOSO) cross-validation (CV).
Meta-analyysi tehtiin kNN-menetelmä käyttäen nestatulla, henkilöittäin ositetulla (LOSO), ristiinvalidoinnilla.
Continuous measurements of physiological parameters (heart rate, respiratory rate and galvanic skin response) were used together with several facial surface electromyography (sEMG) signals to classify three levels of self-reported pain intensity (no pain, mild pain, moderate/severe pain).
Kolmea kipuastetta (ei kipua, lievä kipu, kohtalainen/kova kipu) luokiteltiin jatkuvasti mitattavien fysiologisten parametrien (sydämen syke, hengitystiheys, galvaaninen ihoreaktio) sekä useiden kasvojen pinnallisten elektromyografisten mittausten avulla.
Facial sEMG values were adjusted with down sampling from the collection frequency of 1000 Hz to analysis frequency 1Hz with root mean square transformations.
Kasvojen sEMG-arvot säädettiin keräystaajuudesta 1000 Hz analyysitaajuuteen 1 Hz neliöllisen keskiarvon (RMS) muunnoksella.
The question is addressed through various research materials and themes.
Kysymystä lähestytään monipuolisen aineiston ja lukuisten teemojen kautta.
here morphs into the post-Fordist formulation, "Feel".
vaihtuu postfordistiseen kehotukseen "tunne".
It shows that the sciences of telling and knowing oneself, such as psychology, are often offered as a solution for the miseries of contemporary capitalism, although therapeutic culture itself is formed as a part of the affective cycles of capitalist rationalisation.
Se osoittaa, että itsen tuntemisen ja kertomisen tieteitä, kuten psykologiaa, tarjotaan usein ratkaisuksi kapitalistisen tuotannon aiheuttamiin suuriin ja pieniin kurjuuksiin, vaikka terapeuttinen tunnekulttuuri itsessään on muodostunut osana rationalisoinnin ja kapitalismin ambivalentteja kehiä.
The dissertation brings forth new perspectives to the current discussions of labour, affects and capitalism.
Väitöskirja tuo uusia näkökulmia nykykeskusteluun työstä, työläisistä, kapitalismista ja affekteista.
In contemporary discussions of labour, however, rationalisation is often divided into scientific rationalisation and to post-Fordist ‘emotional’ rationalisation.
Nykykeskusteluissa työstä ja työelämästä rationalisointi jaetaan usein tekniseen fordistiseen rationalisointiin ja sitä tunteellisempaan postfordistiseen rationalisointiin.
The first ones highlight the importance of contexts and locations within knowledge production.
Kaksi ensimmäistä korostavat kontekstien ja position merkitystä tiedon tuotannossa, kolmas osoittaa tiedon tuottamisen valtasuhteita.
The study also prompts to consider, how the core question within rationalisation is the conflict between the worker and the affect factory – even though the Fordist imperative "Do not!"
Tutkimus myös muistuttaa, että työn järjestyksien keskiössä säilyy työläisen ja affektitehtaan konflikti silloinkin, kun fordistinen imperatiivi "älä!"
Further, this study seeks to find out how affect attaches classed and gendered subjects to these sciences and their genealogies, and what kind of conditions of possibilities of becoming a worker they offer.
Tutkimuksessa kysytään myös, miten affekti kiinnittää luokittuneet ja sukupuolittuneet subjektit työn rationalisoinnin aatteeseen ja millaisia mahdollisuuksia työläiseksi tulemiseen niissä tarjotaan.
The data consists for instance of classic texts of scientific rationalisation; the pamphlets of the Finnish precariat movement influenced by Italian operaismo; the visions of new work by Finnish think tanks; self-help books for career women, and last but not least, of contemporary discussions of labour markets in national newspaper Helsingin Sanomat.
Aineistoina toimivat muun muassa rationalisoinnin klassikko-teokset, operaismo-vaikutteisen prekariaattiliikkeen pamfletit, ajatushautomoiden uuden työn visiot, self-help-teokset uranaisille sekä Helsingin Sanomien työelämäkeskustelut.
Hence, from the point of view of knowledge production, Taylorist fantasies of scientific management, the ideas of the human relations school and post-Fordist autonomous imaginaries share similar genealogies.
Tiedon tuottamisen näkökulmasta muun muassa tayloristiset työn tehostamisen fantasiat, ihmissuhdekoulukunnan ideologiat sekä uuden työn autonomiset järjestykset sisältävät yhtenäisiä piirteitä.
The main research question of this study is how are affects rationalised at work and in the sciences of work?
Tutkimuksen pääkysymys on: miten affekteja rationalisoidaan työssä, työn tieteissä ja niiden kerrostumissa.
However, the aim of the study is to combine close reading of the specific cases to extensive structural questions and complex histories which point out that affective rationalisation is a transnational phenomenon that can be located, for instance, to the US corporate culture and to the classic studies of industrial relations such as the Hawthorne experiments conducted at the Western Electric between 1924 and 1933.
Väitöskirja aineistoineen paikantuu Suomeen, mutta se osoittaa työn tieteiden ja affektiivisen rationalisoinnin globaaliutta sekä sidonnaisuutta Yhdysvaltoihin, sen yrityskulttuuriin ja esimerkiksi työtehotutkimuksiin Hawthornen elektroniikkatehtaalla vuosina 1924–1933.
Affect Factory: Rationalisation of Labour in Historical Continuums Affects, capitalism and the rationalisation of labour are inextricably linked.
Affektit, kapitalismi ja työn rationalisointi yhdistyvät toisiinsa erottamattomasti.
It consists of three approaches: historicising, politics of location and figures.
Tutkimuksen monipuolista aineistoa lähiluetaan ja tulkitaan siihen luodun erityisen metodologian kautta, joka koostuu kolmesta osa-alueesta: historiallistaminen, paikantuminen ja figuurit.
This doctoral dissertation argues that old and new sciences of work exist on a continuum and are not each other’s opposites.
Tämä tutkimus osoittaa, affektiivisen rationalisoinnin käsitteen kautta, että työn vanhat ja uudet tieteet asettuvat jatkumoon.
The latter is a way to investigate how ideal workers are materialised through figures and their negations.
Työn tieteiden visiot ideaalityöläisestä materialisoituvat figuurien kautta negaatioina kuvaten sitä, millainen ideaalityöläinen ei ole.
The argument is formulated through the notion of affective rationalisation that describes how classed, gendered and affective figures of workers are produced within the sciences of work by using technologies of attribution.
Työn tieteissä tietoa työläisestä tuotetaan asettamalla ominaisuuksia aina uudelleen määriteltävään työläisen luokittuneeseen ja sukupuolittuneeseen affektiiviseen figuuriin.
The study could also be extended by including the perspectives of the identified stakeholders who are not directly part of the higher education system but constitute the environment in which higher education operates.
Tutkimusta voitaisiin myös laajentaa tuomalla mukaan myös sellaisten sidosryhmien näkökulma, jotka eivät ole suoranaisesti osa korkeakoulujärjestelmää, mutta muodostavat ympäristön, jossa korkeakoulutus toimii.
All stakeholders do not have the same level of influence-the state is the most influential.
Kaikki sidosryhmät eivät ole yhtä vaikutusvaltaisia; valtiovalta on selvästi vaikutusvaltaisin.
The research approach is qualitative and the analyses are done by making meaning of phenomena in their natural contexts.
Tutkimuksen lähestymistapa on laadullinen ja analyyseissä keskeistä on ymmärtää ilmiöiden merkitykset niiden omassa kontekstissaan.
The study employs data from policy documents, relevant literature, websites and semi-structured interviews.
Tutkimusaineistona ovat toimenpideasiakirjat, relevantti kirjallisuus, verkkosivut ja semi-strukturoidut haastattelut.
The study also opens up possibilities for future research on the same topic in a different context or the same context with a wider scope (more institutions and respondents); the same study with a deeper focus on the interrelationships between the different strategic objectives (strategy maps).
Tutkimus myös avaa uusia mahdollisuuksia siihen miten samaa asetelmaa voitaisiin soveltaa eri ympäristöön tai samaan ympäristöön laajemmassa tarkastelussa (enemmän instituutioita ja respondentteja); ja jatkotutkimus voitaisiin kohdistaa esimerkiksi eri strategisten tavoitteiden väliseen tarkasteluun (strategiset kartat).
In line with other BSC applications to higher education, this study concluded that it is more feasible to apply the balanced scorecard to a single higher education institution than to a higher education system.
Yhtäpitävästi muista korkeakoulutukseen sovelletuista BSC-asetelmista tehtyjen havaintojen kanssa tämä tutkimus päätyy siihen johtopäätökseen, että on toteuttamiskelpoisempaa soveltaa balanced scorecardia korkeakoulu kerrallaan kuin koko korkeakoulujärjestelmään.
Even though the need for the BSC is confirmed the context does not seem sufficiently ready to implement the BSC as a strategic management tool.
Vaikka BSC-arvioinnille on kiistatta tarve, konteksti ei ole vielä riittävän valmis BSC-sovelluksen käyttöönottoon strategisen johtamisen välineenä.
The underlying concepts in these principles are communication, consensus, relevance, and a participatory approach.
Näiden periaatteiden perustana olevat käsitteet ovat tiedotus, yhteisymmärrys, merkityksellisyys ja osallistuvuus.
The BSC principles used include: operational strategic objectives; organizational alignment to the strategy; making strategy everyone’s everyday job; making strategy continual and; mobilizing the leadership for change.
Periaatteet, joita BSC-menetelmä käyttää ovat: strategisten tavoitteiden toimintakelpoisuus, organisaation linjaukset suhteessa strategiaan, strategian toteuttaminen jokapäiväisessä työskentelyssä, strategian vakiinnuttaminen ja johdon mobilisointi toteuttamaan muutoksia.
Reporting is sufficiently done but there are insufficient provisions for feedback from stakeholders.
Raportointi on määrällisesti riittävää, sen sijaan sidosryhmillä ei ole tarpeeksi mahdollisuuksia antaa palautetta.
The proposed BSC framework can only be used as a communication tool.
Toistaiseksi BSC viitekehystä voidaan käyttää lähinnä vain viestintätarkoituksiin.
This study evaluates the strategic objectives of Cameroonian higher education using the balanced scorecard.
Tässä tutkimuksessa arvioidaan Kamerunin korkeakoulutuksen strategisia tavoitteita balanced scorecard -menetelmän avulla.
The barriers to managing strategic objectives in Cameroon HE are related to the communication, consensus, clarity and relevance.
Strategisten tavoitteiden hallinnan hankaluudet Kamerunin korkeakoulutuksessa nivoutuvat ongelmiin kommunikaatiossa, puuttuvaan yhteisymmärrykseen ja selkeyteen sekä merkityksellisyyden jakamiseen.
The study makes a contribution to the BSC by showing how its principles can be used in a non-business context.
Tutkimuksen kontribuutio BSC-traditiolle on siinä, että se osoittaa kuinka BSCn periaatteita voidaan käyttää liiketoimintaympäristön ulkopuolella.
It was also found that the relevant stakeholders are known, but not all the respondents agree on the importance of these stakeholders.
Yksi tulos on, että vaikka relevantit sidosryhmät tiedetään, vastaajat ovat eri mieltä eri sidosryhmien tärkeydestä.
The system level is used to identify the general strategic objectives and one state university is used to represent the translation and implementation of the objectives at the institution level.
Järjestelmätasolla identifioidaan yleiset strategiset tavoitteet ja yhden valtion yliopiston kautta tarkastellaan miten tavoitteet toimeenpannaan instituutiotasolla.
The results show that there is a general knowledge of the strategic objectives but there is disagreement on the relevance of these objectives to HE and on the type of approaches used in implementing the objectives.
Tulokset osoittavat, että strategisista tavoitteista on olemassa yleisluontoista tietoa, mutta niiden relevanssista korkeakoulutukselle on eriäviä käsityksiä, kuten myös tavoitteiden toimeenpanon menettelytavoista.
However, the system has prospects for improved management and eventual adoption of the BSC as both a strategic management and communication tool.
Kuitenkin Kamerunin korkeakoulujärjestelmällä on mahdollisuuksia kehittyneempään johtamiseen ja ottaa ajan mittaan käyttöön BSC sekä strategisen johtamisen että kommunikaation välineenä.
This study outlines one way by which business organizations have addressed similar circumstances to show how the Cameroon higher education (HE) could learn from business organizations to manage strategic objectives.
Tämä tutkimus tarkastelee yhtä menettelytapaa, balanced scorecard (BSC), jolla yritykset ovat reagoineet tilanteeseen; tutkimuksen tarkoituksena on selvittää mitä Kamerunin korkeakoulutus voisi oppia yritysten tavasta hallita strategisia tavoitteita.
These relatively new trends in higher education have been faced by business organizations which have developed different ways of operating in response.
Liike-elämä ja yritykset ovat jo aiemmin kohdanneet vastaavat kehityssuunnat ja ovat myös kehittäneet erilaisia tapoja vastata niihin.
The study concludes that the BSC principles can be applied to the management of strategic objectives in Cameroon HE. For Cameroonian higher education, it is recommended that the focus should be first, on developing tools for strategy before the strategy itself.
Tutkimuksen mukaan Kamerunin korkeakoulutuksen olisi syytä keskittyä ensin strategisten työkalujen kehittämiseen ja vasta sitten itse strategiaan.
Contemporary higher education operates in an environment of dwindling and parsimonious resources; the increasing need for accountability and relevance to varying stakeholders with differing expectations.
Kamerunin korkeakoulutuksen strategisten tavoitteiden arviointi: Balanced scorecard – sovellus Korkeakoulut toimivat nykyään niukkenevien resurssien toimintaympäristössä ja niiden toimintaa leimaa lisääntyvä tilivelvollisuus eri sidosryhmille vaihtuvine odotuksineen.
Still, there are two very important issues to solve regarding the use of technology: what tools to use, and how to apply them?
Teknologiaan liittyy kuitenkin kaksi olennaista kysymystä: mitä työkaluja käyttää ja miten ottaa ne kursseilla tehokkaasti käyttöön?
Based on the results, it seems that adapting the complete model can increase the pass rate statistically significantly and provide higher grades when compared with a "traditional" programming course.
Tulosten perusteella vaikuttaa siltä, että mallin käyttöönotto parantaa kurssien läpäisyprosenttia tilastollisesti merkittävästi ja nostaa arvosanojen keskiarvoa "perinteiseen" kurssimalliin verrattuna.
Second, there are various other factors in addition to students’ performance for creating a satisfying learning experience that need to be considered when refactoring courses.
Toiseksi tyydyttävään oppimiskokemukseen liittyy opiskelijoiden suoriutumisen lisäksi paljon muitakin tekijöitä, jotka tulee huomioida kurssien uudelleensuunnittelussa.
Educational technology can potentially solve a number of difficulties associated with programming and computer science education by automating assessment, providing immediate feedback and by gamifying the learning process.
Opetusteknologian avulla on mahdollista ratkaista useita ohjelmoinnin oppimiseen liittyviä ongelmia esimerkiksi hyödyntämällä automaattista arviointia, välitöntä palautetta ja pelillisyyttä.
Still, the model presented can provide significantly better results, and as such, it works as a base for future improvements in computer science education.
Esitetty malli mahdollistaa kuitenkin merkittävästi parempien tulosten saavuttamisen kursseilla ja tarjoaa sellaisena perustan entistä parempaan opetukseen.
First, I do not consider it as the only possible model for adapting educational technology into programming or computer science courses.
Ensinnäkään esitetyn mallin ei ole tarkoituskaan olla ainoa mahdollinen tapa hyödyntää opetusteknologiaa ohjelmoinnin ja tietojenkäsittelyn kursseilla.
In this thesis, I present a model for successfully adapting educational technology to computer science and programming courses.
Tässä väitöskirjassa esitellään malli opetusteknologian tehokkaaseen hyödyntämiseen tietojenkäsittelyn ja ohjelmoinnin kursseilla.
The final model consists of five features that need to be considered in order to adapt technology effectively into a computer science course: active learning and continuous assessment, heterogeneous exercise types, electronic examination, tutorial-based learning, and continuous feedback cycle.
Näitä ovat aktiivinen oppiminen ja jatkuva arviointi, heterogeeniset tehtävätyypit, sähköinen tentti, tutoriaalipohjainen oppiminen sekä jatkuva palautesykli.
Additionally, I recommend that student mentoring is provided and cognitive load of adapting the tools considered when applying the model.
Lisäksi opiskelijamentoroinnin järjestäminen kursseilla ja järjestelmän käyttöönottoon liittyvän kognitiivisen kuorman arviointi tukevat mallin käyttöä.
The focus of the model is in improving student performance, measured by two easily quantifiable factors: the pass rate of the course and the average grade obtained from the course.
Tätä arvioidaan kahdella kvantitatiivisella mittarilla: kurssin läpäisyprosentilla ja arvosanojen keskiarvolla.
The model is based on several years of studies conducted while developing and utilizing an exercise-based educational tool in various courses.
Malli perustuu tehtäväpohjaisen oppimisjärjestelmän runsaan vuosikymmenen pituiseen kehitys- ja tutkimusprosessiin.
The results also indicate that although adapting the model partially can create some improvements to the performance, all features are required for the full effect to take place.
Vaikka mallin yksittäistenkin ominaisuuksien käyttöönotto voi sinällään parantaa kurssin tuloksia, väitöskirjaan kuuluvien tutkimusten perusteella näyttää siltä, että parhaat tulokset saavutetaan ottamalla malli käyttöön kokonaisuudessaan.
The features are classified as core components, supportive components or evaluation components based on their role in the complete model.
Malliin liittyvät tekijät on tässä työssä lajiteltu kolmeen kategoriaan: ydinkomponentteihin, tukikomponentteihin ja arviontiin liittyviin komponentteihin.
There is one thing the Computer Science Education researchers seem to agree: programming is a difficult skill to learn.
Ohjelmoinnin oppimisen vaikeus on yksi harvoja asioita, joista lähes kaikki tietojenkäsittelyn opetuksen tutkijat ovat jokseenkin yksimielisiä.
Therefore, a multimodal pain management is often necessary.
Tämän takia, multimodaalinen kivunhoito on usein tarpeellista.
The traditional view is that deformities do not result in back pain.
Perinteinen näkemys on ollut, etteivät selän virheasennot aiheuta kipua.
However, more recent studies suggest that spinal asymmetry and scoliosis are risk factors for back pain.
Tuoreemmat tutkimukset kuitenkin viittaavat siihen, että selän epäsymmetria ja skolioosi ovat riskitekijöitä selkäkivun esiintymiseen.
Multimodal pain management aims to reduce the need for opioids and reduce the adverse effects of high opioid use.
Multimodaalisen kivunhoidon tavoitteena on vähentää vahvojen kipulääkkeiden tarvetta ja näin ollen vähentää opioidien aiheuttamia sivuvaikutuksia.
Pregabalin was originally developed for use as an anti-epileptic drug.
Pregabaliini on lääke, jota alunperin kehitettiin epilepsian hoitoon.
It has been shown to have antinociceptive and neuroprotective effects, and the use in pre-emptive analgesia has increased worldwide.
Mutta sillä on todettu myös kipua lievittäviä ja hermoja suojaavia ominaisuuksia, ja lääkkeen käyttö ennaltaehkäisevässä kivunhoidossa on lisääntynyt maailmalla.
The results of previous studies on the causal relationship between spinal deformities in children and back pain have been controversial.
Aiempien tutkimusten tulokset selkäkivun yhteydestä selkärangan virheasentoihin ovat olleet ristiriitaisia.
One of these adverse effects is postoperative urinary retention.
Yksi näistä sivuvaikutuksista on leikkauksenjälkeinen virtsaumpi.
In our study we showed that pregabalin did not affect the intraoperative neuromonitoring, postoperative opioid consumption or pain scores after spinal fusion.
Tutkimuksemme osoittaa, että pregabaliini ei vaikuta neuromonitoroinnin luotettavuuteen, ei vähennä opioidikulutusta eikä kipua selkäleikkauksen jälkeen.
Posterior spinal fusion is one of the most common major surgical procedures performed in children and adolescents.
Kivunhoito lasten ja nuorten selkäleikkauksissa Selän luudutusleikkaus on yksi tavallisimmista suurta kirurgiaa vaativista toimenpiteistä lapsilla ja nuorilla.
The fourth publication of this thesis evaluates the incidence of urinary retention in adolescents after spinal surgery.
Tämän väitöskirjan neljäs työ selvittää virtsaretention esiintyvyyttä nuorilla selkäleikkauksen jälkeen.
Evidence of chronic pain after spinal surgery in children is sparse.
Selkäleikkauksen jälkeisen pitkäkestoisen kivun esiintymistä lapsilla on hyvin vähän tutkittu.
Almost 50% of adolescents experience impaired bladder emptying after spinal surgery.
Melkein joka toisella nuorella esiintyy virtsaamisvaikeutta selkäleikkauksen jälkeen.
The main goal of our third study was to evaluate the preoperative pain and to assess the prevalence of persistent postsurgical pain in children after spinal surgery.
Kolmannen tutkimuksemme tavoite oli arvioida selkäkivun esiintyvyyttä selkäleikkaukseen tulevilla lapsilla ja nuorilla sekä lisäksi tutkia pitkäkestoisen selkäkivun esiintyvyyttä leikkauksen jälkeen.
Compared to the healthy controls the back pain was similar in the surgically treated patients.
Leikkaushoito helpottaa kipua ja on leikkauksen jälkeen samanlainen kuin terveillä verrokeilla.
Thus, the study objective was to evaluate the effect of perioperative pregabalin on postoperative pain scores and oxycodone consumption in adolescents after posterior spinal fusion and to assess the effect of pregabalin on the intraoperative neurophysiological measurements.
Tutkimuksen tarkoituksena oli mitata pregabaliinin vaikutusta kivun voimakkuuteen ja opioidilääkityksen tarpeeseen lapsilla ja nuorilla selän luudutusleikkauksen jälkeen.
Pain control can be challenging owing to the extensive posterior exposure and major tissue trauma.
Suuri kirurginen avaus ja laaja kudosvaurio voi tehdä leikkauksenjälkeisestä kivunhoidosta haastavan.
Pregabalin has been shown to reduce pain scores and opioid consumption after spine surgery in adult population.
Aikuispotilailla pregabaliini on osoittautunut olevan opioidien tarvetta ja kipua selkäleikkausten jälkeen vähentävä lääke.
This includes awareness of existing gaps in knowledge and skills.
Tähän sisältyy tietoisuus olemassa olevista tiedon ja taidon puutteista.
The effect on clinical and economic outcomes could not be statistically evaluated due to low number of participants.
Vaikutuksia kliinisiin ja taloudellisiin tuloksiin ei pystytty arvioimaan tilastollisesti vähäisen osallistujamäärän takia.
Cognitive, clinical and economic outcomes were evaluated three times during the study.
eVLU:n kognitiivisia, kliinisiä ja taloudellisia vaikutuksia arvioitiin kolme kertaa tutkimuksen aikana.
In addition, the clinical and economic outcomes need to be studied further.
Lisäksi tulisi arvioida kliinisiä ja taloudellisia vaikutuksia.
The maintenance of EBP in VLU nursing care requires continuous effort from nurses and nursing managers.
NPT:n ylläpitäminen vaatii sekä hoitajilta että hoitotyön johtajilta jatkuvaa panostusta.