natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The best color fastness to light had alum and iron mordanted samples dyed with Allium cepa.
Paras valonkesto oli happamassa keltasipulilla värjätyillä aluna- ja rautapure-tetuilla näytteillä.
Wool was used as a reference material for Ioncell® due to its color taking properties being well known and therefore, the dyeing process could be easily verified by it. A spectrophotometer was used for the color measurements.
Referenssi-näytteenä Ioncell® -kuidulle käytettiin villaa, jonka tunnettu värjäytymistapa auttoi varmistu-maan värjäysprosessin onnistumisesta.
The color fastness to laundering as well as to artificial light were evaluated according to the standards SFS-ENG ISO-B02 and SFS-ENG ISO-C06 by assessing the col-or change, and fastness to laundering was also assessed by the staining of the multifiber ad-jacent fabrics.
Mittaukset tehtiin myös standardien SFS-EN ISO 105−B02 ja SFS-EN ISO 105−C06 mukaisten värin vesipesun- ja valonkestotestien jälkeen.
The color uptaking was evaluated by observing the color of the dyed samples and the differences in color between the undyed and dyed fibers.
Värjäytymisessä tarkasteltiin saavutettua väriä suhteessa värjää-mättömään kuituun.
For a cellulosic fiber, Ioncell's® color uptake was low in alkaline dye baths.
Selluloosamuuntokuiduksi Ioncell® värjäytyi emäksisessä liemessä huonosti värien jäädessä enimmäkseen hailakoiksi.
With Allium cepa as the colorant, in the acid dye bath the color take was quite good.
Keltasipulilla happamassa väriliemessä väriaineen päällemeno oli kohtalaisen hyvä saavutetun värin vaihdellessa käytetystä puretteesta riippuen.
With Cortinarius semisanguineus as the colorant, the color take was low regardless of the acidity and the mor-dant type.
Verihelttaseitikillä näin kävi happamuudesta ja puretteesta riippu-matta.
The data consisted of color measurements of the dyed samples, which were used to analyze the fiber dye uptake.
Mittaukset suoritettiin värinmittauslaitteella ilmoittaen värjäämättömien ja värjättyjen näytteiden tulokset CIEL*a*b* -arvoina.
By varying mordant type, acidity and colorant type, their respective effect on the fiber dye up-take could be studied.
Kuidun värjäytymiseen vaikuttavien tekijöiden selvittämiseksi tutkimuksen kohteeksi valittiin lisäksi puretusaineen, vä-riliemen happamuuden sekä luonnonväriaineiden vaikutus värjäystulokseen.
The interviews were conducted in different parts of Finland in 2018–2020.
Aineisto kerättiin eri puolilta Suomea vuosina 2018–2020.
On the other hand, the concerns were connected to attachment to the society and the equal social membership.
Toisaalta huolenaiheet liittyivät yhteiskuntaan kiinnittymiseen ja yhteiskunnan tasavertaiseen jäsenyyteen.
The activity areas are motor skills, language and communication, social skills, skills in daily functions and cognitive skills.
Toiminta-alueet ovat motoriset taidot, kieli ja kommunikaatio, sosiaaliset taidot, päivittäiset toimintojen taidot ja kognitiiviset taidot.
: Concerns related to instruction by the activity areas
: toiminta-alueittain järjestettävään opetukseen kytkeytyviä huolenaiheita
The instruction organised by the activity areas has been studied considerably less than many other research topics in special education.
Toiminta-alueittain järjestettävää opetusta on tutkittu huomattavasti vähemmän kuin monia muita erityispedagogiikan tutkimuskohteita.
The research data consisted of 66 interviews of teachers who teach by the activity areas.
Tutkimuksen aineisto koostui 66 toiminta-alueittain opettavan opettajan haastattelusta.
The results of this study can benefit the development of the instruction organized by the activity areas in order to ensure high quality and equal instruction.
Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää toiminta-alueittain järjestettävän opetuksen kehittämisessä laadukkaan ja tasa-arvoisen opetuksen turvaamiseksi.
Pupils with profound intellectual and multiple disabilities need intensive and continuous special support on their school path.
Vaikeimmin kehitysvammaiset oppilaat tarvitsevat koulupolullaan vaativaa ja jatkuvaa erityistä tukea.
The instruction organised by the activity areas aims to provide the student with skills and knowledge that are needed to function as independently as possible in their daily life.
Toiminta-alueittaisen opetuksen tavoitteena on antaa oppilaalle tietoja ja taitoja, joita hän tarvitsee selviytyäkseen ja toimiakseen mahdollisimman itsenäisesti jokapäiväisessä arjessaan.
The concerns were associated with the basic education of the severely intellectually disabled students as well as the time after basic education.
Huolenaiheet liittyivät niin vaikeimmin kehitysvammaisten oppilaiden peruskouluaikaan ja aikaan peruskoulun jälkeen.
Pupils with profound intellectual and multiple disabilities as the main character on their school path and own lives?
Vaikeimmin kehitysvammainen oppilas koulupolkunsa ja oman elämänsä päähenkilönä?
Their instruction can be organised by the activity areas instead of subjects if the pupil is unable to study subjects by individualised syllabus.
Heidän opetuksensa voidaan järjestää oppiainejaon sijaan toiminta-alueittain, kun todetaan, ettei oppilas kykene opiskelemaan oppiaineita edes yksilöllistetysti.
The equal involvement and educational opportunities of students with profound intellectual and multiple disabilities are still not completely achieved.
Vaikeimmin kehitysvammaisten oppilaiden tasavertaisen osallisuuden ja yhdenvertaisten koulutuksellisten mahdollisuuksien toteutumiseen on vielä matkaa.
The results show that the teachers who teach by the activity areas had a wide variety of concerns related to their students and instruction.
Tulokset osoittivat, että toiminta-alueittain opettavien opettajien huolenaiheet ovat laaja kirjo.
The aim of this study was to examine what are the student and instruction related concerns of teachers who teach severely intellectually disabled students.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin vaikeimmin kehitysvammaisten oppilaiden opettajien huolenaiheita liittyen opetukseen ja oppilaisiin.
The research questions are: 1.
Tutkimuskysymyksiksi muodostuivat 1.
The data was analysed and thematized by the means of a qualitative content analysis.
Aineisto analysoitiin ja teemoiteltiin laadullisen sisällönanalyysin avulla.
The final amount of observed significant instances of interaction was approximately 280 pieces.
Merkityksellisiä tilanteita kertuin aineistoon noin 280 kappaletta.
Which factors are connected to either well-functioning self-regulation or difficulties in self-regulation?
Mitkä tekijät olivat yhteydessä havaittuun itsesäätelyn vaikeuksiin tai hyvin toimiviin itsesäätelytaitoihin?
In many instances, the difficulty was an individual way of reacting to a challenging situation.
Usein säätelyn vaikeus oli yksilöllinen ja tietylle oppilaalle ominainen tapa reagoida haastavaan tilanteeseen.
The students were from all upper elementary grades (7th, 8th and 9th) with one class from each grade.
Kaikki havainnot olivat saman kotitalousopettajan opettamia ryhmiä ja kultakin yläkoulun luokka-asteelta (7, 8 ja 9 luokka ) tutkimukseen osallistui 1 ryhmä.
Knowledge and understanding of self-regulation abilities and the biological basis of behaviour should be enforced in the education of home economics teachers in order for them to better understand pupils with behavioural challenges
Tietoisuutta itsesäätelytaidoista ja käyttäytymisen biologisesta pohjasta tulisi lisätä kotitalousopettajien koulutukseen, jotta opettajat voisivat paremmin ymmärtää haastavasti käyttäytyviä oppilaita ja heidän tarpeitaan.
The observations were written down and then selected for closer inspection by the relevance to research questions.
Havainnoitu aineisto koostettiin kirjalliseen muotoon ja sieltä valikoitiin tutkimuskysymysten kannalta merkitykselliset vuorovaikutustilanteet tarkempaan tarkasteluun.
The data for this study was formed by observation of six home economics classes.
Tutkimusaineisto koostui 6 kotitalousopetuksen opetuskerran havainnoista.
How do difficulties in self-regulation appear in interaction within home economics classes, and 2.
Miten itsesäätelyn vaikeus ilmenee vuorovaikutustilanteissa kotitaloustunneilla 2.
Self-regulation can be defined as the control of one’s behaviour in order to align it with the demands of a environment.
Itsesäätely voidaan määritellä käyttäytymisen säätelyksi tilanteen vaatimusten mukaisesti.
Self-regulation has been studied especially in special education and in early childhood education.
Itsesäätelytaitoja on tutkittu erityisesti erityispedagogiikassa ja varhaiskasvatuksessa, sillä näiden taitojen perusta on lapsuuden eri vaiheissa.
The purpose of this study is to build a picture of the ways difficulties in self-regulation can be observed among pupils in home economics classes.
Tutkimuksen tarkoitus on saada kuva itsesäätelyn vaikeuksien ilmenemisestä oppilaiden käytöksessä sekä niihin vaikuttavista tekijöistä kotitaloustuntien vuorovaikutustilanteissa.
Self-regulation in home economics interaction situtiations
Oppilaan itsesäätelytaidot kotitaloustuntien vuorovaikutustilanteissa
A relevant factor in supporting self-regulation were the actions taken by the teacher.
Keskeiseksi itsesäätelyä tukevaksi tekijäksi muodostui opettajan toiminta vuorovaikutusilmapiirin luomisessa.
Several kinds of instances of both communal and individual difficulties in self-control can be seen in the data.
Aineistosta nousi esille useita erilaisia yksilöllisiä ja samanaikaisesti ilmeneviä itsesäätelyn vaikeuksia.
The successful self-regulation is one of the most important skills in any line of work or area of life in general.
Itsesäätelytaitojen taitava hyödyntäminen on yksi tärkeimmistä taidoista missä tahansa työtehtävässä tai elämän eri osa-alueilla, sillä nykymaailmassa keskeistä on informaatiovirtojen hallinta, epävarmuuden sietäminen ja oman mielen säätely (Sajaniemi ym., 2015, s. 10).
The learning process of self-regulation abilities is however entwined with the praxis-type activities of home education classes.
Itsesäätelytaitojen oppiminen kietoutuu kuitenkin kotitalouden praksis-tyyppiseen toimintaan ja opetuksen tavoitteena oleviin yhteistyö- ja vuorovaikutustaitoihin.
However, these themes have not been studied thoroughly in the context of home economics classes or in basic school education.
Kotitaloustunneilla tai yläkoulun opetuksessa itsesäätelytaitoja sen sijaan ei ole aiemmin tutkittu.
Additionally, an observation diary was kept throughout the data collection phase.
Havainnoitujen vuorovaikutusepisodien lisäksi aineiston tukena oli havainnointipäiväkirja ja aineiston alustavista havainnoista tehdyt muistiinpanot.
The goal was to find out what matters and in what way basic education was written about.
Tavoitteena oli selvittää, mitä asioita ja millä tavoin perusopetuksesta kirjoitettiin.
The study material consists of 68 news articles from the following online news services: Helsingin Sanomat, Yle and Iltalehti.
Tarkastelun kohteena on 68 uutisartikkelia seuraavista verkkouutispalveluista: Helsingin Sanomat, Yle ja Iltalehti.
The theoretical section introduces the Finnish school system and school policy and also discusses the curriculum, basic education, the social function of the school institution, social constructionism and the media.
Teoreettisessa viitekehyksessä esitetään suomalainen koulu(tus)järjestelmä ja –politiikka ja käsitellään myös opetussuunnitelmaa, perusopetusta, kouluinstituution yhteiskunnallista funktiota, sosiaalista konstruktionismia ja mediaa.
The news topics especially highlighted distance learning and teaching arrangements and the related experiences, and these provide relevant topics for further studies.
Uutisoinnissa korostui varsinkin etäopetus ja opetuksen järjestelyt ja niihin liittyvät kokemukset, ja nämä antavat ajankohtaista aihetta jatkotutkimuksille.
Basic education in the light of news coverage during the first wave of Coronavirus
Perusopetus uutisoinnin valossa ensimmäisen korona-aallon aikana
The news coverage was mainly informative, but a significant amount also emphasized opinion, which shows that basic education affects the everyday life of Finns extensively and closely, and which is why it was presented in the media, for example in the form of opinion pieces.
Uutisointi oli lähinnä informatiivista, mutta merkittävä määrä oli myös mielipidettä korostavaa, mikä osoittaa perusopetuksen koskettavan laajasti ja läheisesti suomalaisten arkea, minkä vuoksi se ilmeni uutisoinnissa muun muassa mielipidekirjoitusten muodossa.
The study was made from a qualitative perspective, and discourse analysis was used.
Tutkielmassa käytetään laadullista tutkimusmenetelmää ja diskurssianalyysia.
In 2020, many social institutions such as educational institutions faced a new challenge due to a global health and social crisic called the COVID-19.
Vuonna 2020 koettiin COVID-19-tartuntataudin myötä maailmanlaajuinen terveydellinen ja yhteiskunnallinen kriisi, jonka vuoksi monet yhteiskunnalliset toimijat kuten opetuslaitokset olivat uuden haasteen edessä.
The study showed that the news coverage of basic education was versatile and diverse in the Finnish media during the first wave of coronavirus, which is an indication of the significance of basic education and its important role in society.
Tutkielmassa tulee ilmi, että perusopetuksesta uutisoitiin monipuolisesti ja kirjavasti suomalaisessa mediassa ensimmäisen korona-aallon aikana, mikä on osoitus perusopetuksen merkityksestä ja tärkeästä yhteiskunnallisesta roolista.
This master’s thesis examines what exactly was reported about basic education during the first wave of coronavirus in the Finnish media.
Koronapandemiasta uutisoitiin ja uutisoidaan edelleen päivittäin, ja tässä tutkielmassa tarkastellaan, mitä nimenomaan perusopetuksesta uutisoitiin koronapandemian ensimmäisen aallon aikana suomalaisessa mediassa.
Samplers at the Helsinki University Museum : Significance analysis
Nimikointiliinat Helsingin yliopistomuseossa : merkitysanalyysi
It is not common to sew them anymore, but there are lots of old samplers in museum collections.
Enää liinoja ei juurikaan valmisteta, mutta vanhoja liinoja on säilynyt runsaasti eri museoiden kokoelmissa.
The sampler is a work which has helped girls to practice sewing and embroidery for centuries.
Nimikointiliina on käsityö, jonka avulla tytöt ovat vuosisatojen ajan harjoitelleet ompelua ja kirjontaa.
Then, the research material is evaluated with seven criteria: representativeness, authenticity, historical and cultural significance, memorable significance, communal significance, ideal situation and usability.
Nämä kriteerit ovat edustavuus, autenttisuus, historiallinen ja kulttuurinen merkitys, elämyksellinen ja kokemuksellinen merkitys, yhteisöllinen merkitys, ide- aalitila sekä hyödynnettävyys ja käytettävyys.
The collection has been accumulated within textiles teacher education in Helsinki since the late 19th century.
Kokoelmaa on kartutettu käsityönopettajien koulutuksen piirissä 1800-luvun lopulta lähtien.
The collection of samplers was found to have especially communal, historical and cultural significance.
Käsityötieteen kokoelmaan kuulu- villa nimikointiliinoilla havaittiin kokoelmana olevan ennen kaikkea yhteisöllistä sekä historial- lista ja kulttuurista merkitystä.
The collection would have potential to act as teaching, exhibition or research material, but in some cases, the absence of context information may complicate it.
Kokoelmalla olisi käyttöpotentiaalia opetus- ja näyttelymateriaalina sekä tut- kimusaineistona, mutta sen hyödynnettävyyttä vähentävät paikkapaikoin puutteelliset kon- tekstitiedot.
As part of studies of textiles teacher education, it functioned as practice work which formed identity and connected generations from the late 19th century until the early 20th century.
Tutkimuksen perusteella selvisi, että nimikointiliina välitti käsityönä perinteitä ja arvoja ja toimi näin identiteettiä muokkaavana ja sukupolvia yhdistävänä harjoitustyönä osana käsityönopet- tajan opintoja 1800-luvun lopulta 1900-luvun alkupuolelle.
This collection conveys information about handicrafts, craft education and textiles teacher education of the past – and about the values behind them.
Nimikointiliinakokoelma välittää tietoa menneisyyden käsi- töistä, käsityön opetuksesta ja käsityönopettajan koulutuksesta sekä näiden taustalla vaikut- taneista arvoista.
While both the Craft Science Collection and single objects of the collection have previously been studied, the samplers and the collection formed by them have been less focused on.
Käsityötieteen kokoelmaa on aiemmin tutkittu sekä kokonaisuutena että yksittäisten esineiden osalta, mutta nimikointiliinat ja niiden muo- dostama kokoelma ovat jääneet vähemmälle tutkimukselle.
The aim of this study was to survey the samplers of the Craft Science Collection and to analyze meanings related to sampler as a needlework and to the collection formed by the samplers.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kartoittaa kokoelmaan kuuluvia nimikointiliinoja sekä selvittää nimikointiliinaan ja niiden muodostamaan museokokoelmaan kiinnittyviä merkityksiä.
This study discusses the samplers at the Helsinki University Museum Craft Science Collection.
Tämän tutkimuksen kohteena ovat Helsingin yliopistomuseon käsi- työtieteen kokoelmaan kuuluvat nimikointiliinat.
Most of the objects are practice works made by students in textiles teacher education.
Suurin osa sen esineistöstä on koulutuksessa valmistettuja harjoituksia, malleja ja kurssitöitä.
The study was carried out by using the Significance analysis method which is originally created for museum objects.
Tutkimus toteutettiin hyödyntämällä merkitysanalyysimenetelmää.
The method consists of the stages of preparation, data acquisition, familiarization and contextualization.
Se on museoita varten ke- hitetty menetelmä, joka muodostuu analyysia alustavien vaiheiden jälkeen tiedonkeruusta ja perehtymisestä, kontekstualisoinnista sekä analyysikohteen merkitysten arvioinnista seitse- män arviointikriteerin avulla.
Results and implications.
Tulokset ja johtopäätökset.
Moreover, I examine the networks of active and passive school helpers and the differences between schools.
Lisäksi tutkin aktiivisten ja passiivisten auttajien verkostoja sekä koulujen välisiä eroja.
The closer analysis of school help groups showed that active school helpers (n = 74) had generally larger networks than passive school helpers (n = 118).
Kouluapuryhmien tarkempi analyysi osoitti, että aktiivisilla auttajilla (n = 74) oli yleisesti ottaen suuremmat verkostot kuin passiivisilla auttajilla (n = 118).
Friends in school: How adolescents network and help each other in school : Social network analysis of social relations of lower secondary school students
Kaverit koulussa: kuinka nuoret verkostoituvat ja auttavat toisiaan koulussa : verkostoanalyysi yläkoululaisten sosiaalisista suhteista
There were differences between basic users (n = 102), gamers (n = 66) and creative participators (n = 20) mostly only in digital skills and help seeking so that creative participators had higher skills and they were especially active to seek help in their schoolwork.
Peruskäyttäjien (n = 102), pelaajien (n = 66) ja luovien osallistujien (n = 20) väliltä eroja löytyi lähinnä vain sosiodigitaalisissa taidoissa sekä avun pyytämisessä siten, että luovat osallistujat omasivat korkeammat taidot ja olivat erityisen aktiivisia pyytämään apua koulutyössään.
The results showed that students had seven friends on average, and the hanging out networks were the biggest and densest of the examined networks.
Tulosten mukaan oppijoilla oli keskimäärin seitsemän kaveria, ja kaveriverkostot olivat tutkituista verkostoista suurimpia ja tiheimpiä.
In this paper, I tried to answer to this need by examining the relations between lower secondary school students from the perspectives of hanging out, school help and socio-digital participation.
Tässä tutkimuksessa pyrin vastaamaan tähän tarpeeseen tarkastelemalla yläkoululaisten välisiä suhteita kaveruuden, koulussa auttamisen ja sosiodigitaalisen osallistumisen näkökulmista.
School is an important context for adolescents’ growth and development, but quite little is known about their mutual social relations prevailing in school.
Koulu on nuorille tärkeä kehitysympäristö, mutta nuorten sosiaalisista suhteista koulussa tiedetään vielä melko vähän.
Providing help was common in general, and only few people did not take part in school help networks.
Avun antaminen oli oppijoiden keskuudessa yleistä, ja vain hyvin harva jäi kokonaan kouluapuverkoston ulkopuolelle.
The visualizations of the networks, in turn, revealed that students’ networks were quite homophilic in terms of gender and student’s class.
Verkostojen visualisoinnit puolestaan paljastivat, että oppijoiden verkostot olivat varsin homofiilisiä sukupuolen sekä jossakin määrin myös luokan suhteen.
I investigate the structures of the networks, as well as, how the networks of genders differ from another and how different patterns of using technology are related to the networks.
Tutkin verkostojen kokonaisrakenteita sekä sitä, miten eri sukupuolten verkostot eroavat toisistaan ja miten erilaiset tavat käyttää teknologiaa ovat yhteydessä verkostoihin.
On average, students took part in technology mediated activity with five students.
Teknologian välittämää toimintaa oppijoilla oli keskimäärin viiden oppijan kanssa.
Females sought and provided help more actively than males and had denser school help related networks.
Tytöt pyysivät ja antoivat apua aktiivisemmin kuin pojat sekä muodostivat tiiviimpiä auttamiseen liittyviä verkostoja.
The methods included social network analysis (SNA) and statistical methods.
Analyysimenetelmät koostuivat verkostoanalyysistä ja tilastollisista menetelmistä.
The data were collected from 7th graders (N = 192) from three lower secondary schools in Helsinki and concerned grade-level networks within school.
Tutkimusaineisto koostui kolmen helsinkiläisen yläkoulun seitsemäsluokkalaisista (N = 192) ja siinä kartoitettiin luokkatason verkostoja koulun sisällä.
Overall, the study indicated that many adolescents have large networks in school and helping each other in schoolwork is common, but there are also big individual differences regarding within-school networks.
Tämän tutkimuksen mukaan monilla nuorilla on siten laajat verkostot koulussa ja toisten auttaminen on yleistä, mutta yksilöiden välillä on myös suuria eroja.
On average, school help was shared among six students.
Auttamissuhteita oppijoilla oli keskimäärin kuuden oppijan kanssa.
The data were collected with a social network questionnaire and a questionnaire about socio-digital participation and digital skills.
Aineisto kerättiin verkostokyselyllä sekä sosiodigitaalista osallistumista ja sosiodigitaalisia taitoja mittaavalla kyselyllä.
There was no gender difference in the sizes of the networks of socio-digital participation, but again females had denser networks than males.
Sukupuolten välillä ei ollut eroja sosiodigitaalisen osallistumisen verkostojen koissa, mutta jälleen tyttöjen verkostot olivat poikia tiheämpiä.
There were not gender differences regarding number of friends, but females had denser hangout networks than males.
Sukupuolten välillä ei ollut eroja kavereiden määrässä, mutta tyttöjen kaveriverkostot olivat tiiviimpiä kuin poikien.
With SNA I examined the structures of the networks and with statistical methods I classified participants according to level of school help and patterns of socio-digital participation and examine between group differences with t-test and ANOVA.
Verkostoanalyysillä tutkin verkostojen rakenteita ja tilastollisia menetelmiä hyödynsin yläkoululaisten ryhmittelyssä (aktiiviset/passiiviset auttajat + teknologian käyttötavat) sekä ryhmävertailujen teossa (t-testit, ANOVA).
Depending on the seriousness if the situation, parents or other authorities were contacted.
Tilanteen vakavuuden mukaan yhteyttä otettiin vanhempiin tai muihin viranomaisiin.
Pedagogical sensitivity is also seen as the heart of teaching.
Pedagoginen sensitiivisyys nähdään myös opettajuuden ytimenä.
The study group was eight classroom teachers working in the area of Jyväskylä.
Tutkimushenkilöinä toimi kahdeksan Jyväskylän alueella toimivaa luokanopettajaa.