natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The qualitative data was gathered using individual interviews and Adult Attachment Interview.
Kyseessä on monitapaustutkimus, jossa erityisoppilaiden koulu-uraa tarkastellaan haastattelujen valossa.
The experiential living mode of the students has been studied, as well.
Tutkimuksessa tarkastellaan myös haastateltavien elämisen muotoa, tapaa reflektoida kokemaansa.
The research method is interdisciplinary and mainly qualitative.
Tutkimusote on monitieteinen ja pääsääntöisesti laadullinen.
However, being a performing musician is highly demanding.
Kuitenkin musiikin esiintyvänä ammattilaisena toimiminen on vaativaa.
The focus is particularly on participants´ subjective perceptions.
Huomion kohteena ovat erityisesti osallistujien omat henkilökohtaiset havainnot.
Most musicians choose a career in music based on their love of the art and a desire to share it with others.
Valtaosa ammattimuusikoista valitsee uransa rakkaudesta musiikkiin ja halustaan jakaa se muiden kanssa.
The longitudinal data imply that the perceived positive changes are still ongoing six months after the HOPE intervention course is finished.
Seuranta-aineisto viittaa siihen, että havaitut positiiviset muutokset jatkuivat vielä kuusi kuukautta HOPE-valmennuksen loputtua.
The existing system offers musicians very little help in learning how to build sustainable performance success into their musical career.
Kaiken kaikkiaan olemassa olevat järjestelmät tarjoavat muusikoille hyvin vähän apua heidän elämäänsä ja uraansa kannattelevan kestävän esiintymismenestyksen rakentamisessa.
Earlier research has not in principle focused on musicians´ psychological well-being or on their subjective perceptions.
Edeltävissä tutkimuksissa huomion kohteena eivät myöskään pääsääntöisesti ole olleet muusikkojen hyvinvointi ja heidän henkilökohtaiset havaintonsa tai kokemuksensa.
Keywords: performance enhancement, professional top performance, subjective well-being, subjective perceptions, holism, coaching, music performance anxiety, studying music, music.
Avainsanat: esiintymisvalmennus, ammatillinen huippusuoritus, huippuosaaminen, henkilökohtainen hyvinvointi, henkilökohtaiset havainnot, kokonaisvaltaisuus (holismi), valmentaminen (coaching), esiintymisjännitys, musiikin opiskelu, musiikki.
Results of the study suggest that the HOPE intervention is beneficial in enhancing overall performance capacity, including music performance, and a personal sense of well-being in a music university setting.
Tutkimuksen tulokset viittaavat siihen, että HOPE-valmennus on hyödyllinen vahvistamaan yleistä suorituskykyä mukaan lukien musiikin esittäminen sekä henkilökohtaista hyvinvoinnin tunnetta musiikkiyliopistoympäristössä.
The main impacts include reduced feelings of stress and anxiety (an enhanced sense of well-being) as well as increased sense of direction and control in one's life.
Muita merkittäviä vaikutuksia olivat vähentyneet stressin ja ahdistuksen kokemukset sekä lisääntyneet havainnot elämän hallinasta ja hyvinvoinnista.
The biggest change takes place within the area of performing and the smallest, in participants´ perception of their playing or singing.
Suurimmat muutokset olivat havaittavissa liittyen esiintymiseen ja pienimmät muutokset liittyen omaan soittamiseen tai laulamiseen.
The main purpose of the study is to understand the perceived impacts of the specially devised HOPE intervention on the participants and particularly in four key areas: performing, playing or singing well-being, and overall (performing, playing or singing and well-being combined).
Tutkimuksen päätarkoitus on ymmärtää HOPE-valmennuksen havaittuja vaikutuksia osallistujiin, erityisesti seuraavien neljän avainteeman alueella: 1. esiintyminen, 2. soittaminen tai laulaminen, 3. hyvinvointi, 4. esiintyminen, soittaminen tai laulaminen sekä hyvinvointi yhdessä.
: Holistically-Oriented Top Performance and Well-Being (HOPE) : Performance Enhancement and Its Perceived Impacts on Musicians
: Kokonaisvaltaisesti orientoitunut huippusuoritus ja hyvinvointi (HOPE) : Esiintymisvalmennus ja sen havaittavat vaikutukset : kohderyhmänä muusikot
The findings indicate that within all key areas significant positive changes take place between the beginning and the end of a HOPE intervention course.
Tutkimustulokset osoittavat, että kaikilla avainteema-alueilla oli tapahtunut merkittävää positiivista muutosta HOPE-valmennuksen aikana.
This study it is first of its kind in Finland which addresses the issue on larger scale in a systematic way.
Tässä laajuudessa ei Suomessa ole aiemmin tehty vastaavasta aiheesta tutkimusta.
The core data of Hope 1 (nine participants) are compared with the perceived impacts on fifty-three other participants in the HOPE courses during the period since their inception, 2001-2006.
Analyysissä Hope 1 (9 osallistujaa) aineistoa verrataan muuhun HOPE-valmennukseen osallistuneiden henkilöiden (53 osallistujaa) aineistoon.
Furthermore, it is hoped that a deeper understanding of performers´ development will be gained.
Tavoitteena on myös ymmärtää paremmin, miten esiintyjät yleisemmin kehittyvät annetussa kontekstissa.
Unlike most interventions in previous research, the HOPE intervention is explicitly holistic and aims at enhancing the whole musician, not just alleviating performance anxiety.
HOPE-valmennus eroaa muista tutkimuskirjallisuudessa esiintyvistä vastaavista valmennuksista siten, että se on selkeästi kokonaisvaltainen ja tähtää muusikon valmentamiseen kokonaisuutena, eikä ainoastaan kiinnitä huomiota suoritusta haittaavan esiintymisjännityksen helpottamiseen.
Since the results of the present research gave no other reason to believe otherwise, it is to be expected that the HOPE intervention and the results of the study can be exploited in other areas of human activity as well, especially where continuous professional top performance is a prerequisite such as in business or sports.
Mahdollisesti HOPE-valmennusta sekä tämän tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää myös muilla inhimillisen toiminnan alueilla erityisesti niillä alueilla, missä jatkuva huippuosaaminen ja suorittaminen ovat tuloksellisen toiminnan edellytys.
I devised the HOPE intervention (Holistically-Oriented Top Performance and Well-Being Enhancement), in order to learn how to integrate professional peak performance and a sense of personal well-being into the lives and careers of musicians.
Olen tutkija-valmentajanominaisuudessa kehittänyt HOPE-valmennuksen (kokonaisvaltaisesti orientoitunut esiintymisvalmennus) tavoitteenani oppia, miten ammatillisen huippusuorituksen ja henkilökohtaisen hyvinvoinnin tunteen voi yhdistää osana omaa uraa ja elämää.
Despite considerable evidence of the great frequency of performance-related problems (e.g. debilitating performance anxiety) among professional musicians or aspiring musicians in the current Western classical music tradition these problems are seldom discussed openly.
On olemassa runsaasti tutkimustuloksia esittämiseen liittyvien ongelmien (esim. haitallinen esiintymisjännitys) yleisyydestä länsimaisen taidemusiikin piirissä.
With the longitudinal group called Hope 1, the core data were collected during a nine month HOPE intervention course and from follow-up interviews conducted six months later in 2003-2004.
Seurantahaastattelut toteutettiin kuusi kuukautta valmennuksen loputtua seurantaryhmän Hope 1 kanssa.
The primary data consist of a series of linked questionnaires (before and after the intervention) and semi-structured follow-up interviews collected during action research-oriented HOPE intervention courses for music majors in the Sibelius Academy.
Aineisto muodostuu ennen ja jälkeen valmennusta täytetyistä haastattelulomakkeista ja puolistrukturoiduista seurantahaastatteluista.
The pedagogy within the curriculum can be open or closed depending on the extent of pedagogical freedom allowed.
Opetussuunnitelman sisältämä pedagogiikka voi olla avointa tai suljettua riippuen pedagogisen vapauden asteesta.
On the one hand the aim of the analysis is to determine if the structure, i.e., model, of the curricula is built from unconnected, self-contained elements, or whether the separate parts make a coherent whole.
Analyysin tavoitteena on yhtäältä selvittää, rakentuuko opetussuunnitelmien rakenne, eli malli, erillisten ja toisistaan riippumattomien elementtien varaan vai muodostavatko eri osatekijät yhtenäisen kokonaisuuden.
The pedagogy is mainly closed and based on strong guidance of content, structured student evaluation and measurable learning experiences.
Pedagogiikka on pääosin suljettua perustuen voimakkaaseen sisältöohjaukseen, strukturoituun oppilaan arviointiin sekä mitattaviin oppimiskokemuksiin.
The representation of curriculum content can be defined to be either specific or integrated.
Sisällön esittämisen vaihtoehdoiksi voidaan määritellä eritelty ja integroitu sisältö.
Structuring of the Curriculum Design: Content and Pedagogy Constructing the Whole
Opetussuunnitelman mallin jäsennys : sisältö ja pedagogiikka kokonaisuuden rakentajina
An examination of the pedagogical dimension also covers the subject of the interfaces between formal education and informal learning, which must be taken into consideration when developing school pedagogy and therefore also in the curriculum.
Pedagogiikka-ulottuvuuden tarkasteluun liittyvät myös formaalin koulutuksen ja informaalin oppimisen väliset rajapinnat, jotka on huomioitava koulupedagogiikan, ja sen myötä opetussuunnitelman kehittämisessä.
The core curriculum guidelines of 2004 in turn reveal skills which create connections between subjects.
Vuoden 2004 perusteissa puolestaan ilmenevät taidot, jotka yhdistävät eri oppiaineita toisiinsa.
On the other hand, the aim is also to examine the pedagogical features the two curricula contain.
Toisaalta tarkoituksena on selvittää, millaisia pedagogisia piirteitä opetussuunnitelmat sisältävät.
Curriculum content itself is defined by the different forms and conceptions of knowledge.
Opetussuunnitelman sisältöä määrittävät erilaiset tiedon muodot ja tiedonkäsitykset.
However, curriculum documents do have representations of integrated content: the themes covered early on in the core curriculum guidelines of 1994 permeate systematically the different divisions of the curriculum.
Opetussuunnitelma-asiakirjoissa on kuitenkin ilmentymiä integroidusta sisällöstä: vuoden 1994 perusteiden alkuosan teemat läpäisevät opetussuunnitelman eri osa-alueet systemaattisesti.
The essential viewpoints are then the setting of thematically-oriented aims as a basis for content development, the curriculum’s pedagogical structuring on the basis of the learning process and the enhancement of connections between curricular content and pedagogy in a purposeful way.
Keskeiset näkökulmat liittyvät tällöin teemakohtaisten tavoitteiden asettamiseen sisällöllisen kehittämisen lähtökohdaksi, opetussuunnitelman pedagogiseen strukturointiin oppimisprosessin lähtökohdista sekä opetussuunnitelman sisällön ja pedagogiikan välisten yhteyksien tiivistämiseen tarkoituksenmukaisella tavalla.
Curriculum pedagogy is in turn defined on the basis of the prevailing conception of learning and teaching.
Opetussuunnitelman pedagogiikka määrittyy puolestaan oppimis- ja opetuskäsitysten pohjalta.
The written curriculum is examined as part of the educational guidance system, which means that it is an administrative and juridical document that governs teacher action and has a pedagogical and intellectual character.
Opetussuunnitelmaa tarkastellaan osana perusopetuksen ohjausjärjestelmää, jolloin sillä on opettajan toimintaa ohjaava hallinnollis-juridinen, tiedollinen ja pedagoginen luonne.
Keywords: curriculum, curriculum theory, curriculum design, core curriculum guidelines, teaching content, pedagogy
Avainsanat: opetussuunnitelma, opetussuunnitelmateoria, opetussuunnitelman malli, opetussuunnitelman perusteet, opetuksen sisältö, pedagogiikka
The data of the study consists of two curriculum documents: The Finnish National Core Curriculum for Basic Education issued in 1994 and the present National core curriculum for basic education issued in 2004.
Tutkimuksen aineisto muodostuu kahdesta opetussuunnitelman peruste-asiakirjasta: Peruskoulun opetussuunnitelman perusteet 1994 sekä Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2004.
The guidelines’ utilise out-of-school environments and accommodate learner experiences, and focus on flexible studying and emphasize individual learner needs.
Perusteissa ilmenee myös avoin pedagogiikka koulun ulkopuolisten oppimisympäristöjen hyödyntämisen, oppilaiden kokemusten huomioimisen, opiskelun joustavuuden ja yksilöllisten painotusten myötä.
By analysing these forms I then aim to construct a general view of the curriculum’s structure and its developmental potential as it relates to both current and future pedagogical and intellectual interests.
Tutkimuksen tarkoituksena on hahmottaa suomalaisen perusopetuksen opetussuunnitelman ilmentämiä sisällön ja pedagogiikan muotoja, ja niitä analysoimalla pyrkiä rakentamaan kokonaiskuvaa opetussuunnitelman rakenteesta ja sen kehittämismahdollisuuksista nykyisten ja tulevaisuudessa yhä merkityksellisemmiksi arvioitujen tiedollisten ja pedagogisten intressien suunnassa.
The boundaries between divisions are clearly defined and the curricula are subject-oriented and based on theoretical propositional knowledge.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että analysoidut opetussuunnitelman peruste-asiakirjat ovat sisällöltään pääasiallisesti eriteltyjä: eri osa-alueiden väliset rajat ovat jyrkät, opetussuunnitelmat ovat oppiainepainotteiset ja perustuvat teoreettiseen, propositionaaliseen tietoon.
In light of these results, it is possible to reach an understanding of the content and pedagogical development possibilities of the curriculum.
Tutkimus avaa opetussuunnitelman kokonaisuutta uudesta näkökulmasta: tulosten valossa on mahdollista rakentaa näkemystä opetussuunnitelman sisällöllisestä ja pedagogisesta kehittämisestä.
The results also showed that teachers often reflected personally and collectively, and viewed this as important.
He myös kertoivat reflektoivansa usein henkilökohtaisesti sekä kollektiivisesti, ja pitivät tätä tärkeänä.
The majority felt that the education had in some way been successful with regards to integration.
Suurimman osan mielestä integraatio oli onnistunut ainakin jossain määrin.
Five studies focused on these perspectives separately as well as overlappingly.
Viisi tutkimusta keskittyivät eri näkökulmiin toisaalta erikseen ja toisaalta limittäin.
More integration of working and studying could and should be made possible for teacher students.
Myös työn ja koulutuksen integrointia voisi ja pitäisi lisätä koulutukseen.
Widening Perspectives of Teacher Education : Studies on theory-practice relationship, reflection, research and professional development
Opettajankoulutuksen laajenevat näköalat : Tutkimuksia teoria-käytäntö -suhteesta, reflektiosta, tutkimisesta ja ammatillisesta kehittymisestä
Most of the teachers indicated that they intended to continue to conduct research in the future.
Monet opettajat totesivat, että heillä on aikeita jatkaa oman työnsä tutkimista.
Study I focused on the reflection process of graduating teacher students.
Osatutkimus I keskittyi valmistuvien opettaja-opiskelijoiden reflektioprosessiin.
They set more demanding teaching goals and reflected on their work more theoretically.
Koulutuksen myötä he asettivat vaativampia opetuksellisia tavoitteita sekä reflektoivat teoreettisemmin.
This dissertation examined the research-based teacher education at the University of Helsinki from different theoretical and practical perspectives.
Tässä väitöskirjassa tutkittiin Helsingin yliopiston tutkimuspainotteista opettajankoulutusta eri teoreettisista ja käytännöllisistä näkökulmista.
The results indicated that the teacher students had analysed their own development thoroughly during the process and that they had reflected on theoretical as well as practical educational matters.
Tulokset osoittivat, että opettaja-opiskelijat analysoivat omaa kehittymistään tarkasti ja he reflektoivat sekä teoreettisesti että käytännöllisesti kasvatuksellisia asioita.
The results indicated that an MA thesis can function as a tool for professional development, for example in finding ways for adjusting teaching, increasing interaction skills, gaining knowledge or improving reflection on theory and/or practice, strengthening self-confidence as a teacher, increasing researching skills or academic writing skills, as well as becoming critical and being able to read scientific and academic literature.
Tulokset osoittavat, että pro gradu –tutkielma voi toimia ammatillisen kehittymisen välineenä, esimerkiksi, löytämällä tapoja opetuksen muokkaamiseen, vuorovaikutustaitojen kehittämiseen, tiedon, teoreettisen tai käytännöllisen reflektion, ammatillisen itseluottamuksen ja akateemisen kirjoittamisen taitojen lisäämiseen, sekä kriittisyyden opettamiseen.
The studies suggest that more advantage could be taken of the MA thesis research project.
Näiden tutkimusten mukaan pro gradu -tutkielmaprosessia voitaisiin hyödyntää enemmän.
The results showed that the students who worked while they studied took advantage of the studies and applied them to work.
Tulosten mukaan opiskelijat jotka työskentelivät samaan aikaan kuin opiskelivat, kykenivät hyödyntämään oppimaansa työssään.
According to the results, the interviewees considered the benefits of practitioner research to be many, affecting teachers, pupils, parents, the working community, and the wider society.
He kokivat, että tällaisesta tutkimuksesta voisivat hyötyä opettajat, oppilaat, vanhemmat, työyhteisö sekä laajempi yhteisö/yhteiskunta.
Twenty-three teachers were interviewed on the subject of their experiences of conducting research about their own work as teachers.
Kahtakymmentäkolmea opettajaa haastateltiin heidän kokemuksistaan.
-- These five studies point out that MA thesis research is and can be a useful tool for increasing reflection doing with personal and professional development, as well as integrating theory and practice.
Nämä viisi osatutkimusta osoittivat, että pro gradu –tutkielma voi olla hyvä väline reflektion, henkilökohtaisen ja ammatillisen kasvun kehittämiseen, sekä teorian ja käytännön integroimiseen.
The results showed that the integration of theory and practice had taken place in much of the course work, but most obviously in the practicum periods, and also in the courses concerning the school subjects.
Teorian ja käytännön integraatio oli onnistunut vastaajien mielestä monissa opinnoissa, mutta selvimmin praktikumijaksoissa sekä koulussa opetettavien aineiden opinnoissa.
The results of the interviews showed that the reasons for choosing the MA thesis research topic were multiple: practical, theoretical, personal, professional reasons, as well as outside effect.
Tulosten mukaan pro gradu-tutkielma valittiin monista eri syistä; käytännöllisistä syistä, teoreettisista syistä, ammatillisista syistä ja ulkopuolisen vaikuttimen johdosta.
-- Study V analysed teachers’ views of the impact of practitioner research.
Osatutkimus V analysoi oman työnsä tutkimisen vaikutusta.
-- Study II investigated teacher students’ workplace learning and the integration of theory and practice in teacher education.
Osatutkimus II tutki opettajaksi opiskelevien työssäoppimista sekä teorian ja käytännön integraatiota opettajankoulutuksessa.
The results also pointed out that, in the students’ opinion, personally conducted research is a significant learning process.
Opettaja-opiskelijoille henkilökohtainen tutkimus oli osoittautunut merkittäväksi oppimisprosessiksi.
-- Study III examined practical aspects of the teacher students’ MA thesis research as well as the integration of theory and practice in teacher education.
Osatutkimus III analysoi opettajaksi opiskelevien pro gradu –tutkielman käytännöllisiä puolia, sekä teorian ja käytännön integraatiota opettajankoulutuksessa.
The data consisted of essays the students wrote as their last assignment before graduating, where their assignment was to examine their development as researchers during their MA thesis research process.
Aineisto koostui esseistä, jotka opiskelijat ovat kirjoittaneet kypsyysnäytteenä ennen valmistumistansa.
-- Study IV explored the idea of considering teacher students’ MA thesis research as professional development.
Osatutkimus IV tarkasteli pro gradu –tutkielmaa ammatillisen kehittymisen näkökulmasta.
According to the results, most of the students had chosen a practical topic for their MA thesis, one arising from their work environment, and most had chosen a research topic that would develop their own teaching.
Vastaajat olivat valinneet käytännöllisen pro gradu –tutkielma-aiheen, joka oli noussut heidän omista työkokemuksistaan, ja joka palvelisi heidän työtään.
The students’ interviews focused on their learning of teacher’s work prior to education.
Opettajaksi opiskelevien haastattelut kohdentuivat siihen, miten he "selvisivät" opettajan työssään ennen koulutusta ja kyselyosuus keskittyi teorian ja käytännön integraation opettajankoulutuksessa.
Public School Curriculum Construction, 1945-1952.
Koulukasvatusta teknologisoituvaan yhteiskuntaan : Kansakoulun opetussuunnitelman rakentuminen, 1945-1952
The public school curriculum process indicates how originally the principles of technological systems were shaped to the language of education and accepted in educational content.
Kansakoulun opetussuunnitelmaprosessi osoittaa miten teknologisten järjestelmien toimintaperiaatteet sulautuivat koulukasvatuksesta käytävään keskusteluun.
The quality words connected to the development of technology - progress, rationality and effectiveness - were also suitable qualifiers and reasons for the reform of the curriculum.
Nykypäivän koululle/koulutukselle asetetut vaatimukset asiakaslähtöisyydestä, kustannustehokkuudesta, tuottavuudesta ja joustavuudesta ovat tämän saman ilmiön jatkumoa.
The groups give meaning to the curriculum artefact, which determines the components of the curriculum.
Teknologiset tekijät tulivat esille rakentumisprosessissa olleiden ryhmien kannanotoissa siitä, millaisia ehtoja ne opetussuunnitelmalle asettivat.
During the period the war reparation and rebuilding placed demands and actions to rationalise and dramatise industry and agriculture.
Maatalousvaltaisessa Suomessa jouduttiin pohtimaan keinoja tuotannon ja organisaatioiden tehostamiseen, ja ratkaisua etsittiin pitkälti teknologisoinnista ja rationaalisista toimintaperiaatteista.
Firstly, the curriculum was to be based on scientific work, which meant the development of schools through experiments and scientific research.
Tämä edellytti koulukasvatuksen perustamista tieteelliselle tiedolle, opetuksen suuntaamista käytännöllisyyteen, yksilöllisten lahjojen ja taipumusten huomioimista sekä luonnontieteellisen tiedon lisäämistä opetuksessa.
The solutions to critical problems formed the instructions of the public school curriculum, which described the nature and content of education.
Kansakoulun opetussuunnitelmaprosessin keskeisiä kysymyksiä olikin, miten kasvattaa ihmisiä, jotka olisivat kykeneviä ymmärtämään ja muokkaamaan modernia teknologista yhteiskuntaa.
Thereby the ambitions of building a technological country and the reformation of curriculum took place simultaneously.
Opetussuunnitelmauudistusta legitimoitiin teknologian kehittymisellä samalla, kun pelättiin sen mekanisoivaa vaikutusta ihmiseen.
In the research the curriculum is examined as an artefact, which shapes socio-technically under the influence of social and technical factors.
Opetussuunnitelmasta käyty keskustelu liittyi osana laajempaan yhteiskunnalliseen keskusteluun, jossa tehokkuuden, rationalisoinnin, tieteellisyyden ja työnjaon vaatimukset nousivat keskeisesti esille.
Practical education was useful for both the individual and society.
Kansalaisia, jotka pystyisivät toimimaan rationaalisesti ja tehokkaasti yhteiskunnan eri tehtävissä.
This study is linked to the context of historical research.
Tutkimus kiinnittyy historiantutkimuksen kontekstiin.
A total of more than 2,300 people participated in the courses, nearly half of whom took courses during at least two summers.
Kursseilla kävi yhteensä yli 2300 eri henkilöä, joista lähes puolet oli vähintään kahtena kesänä kursseilla.