natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results of bypasses in the absence of optimal vein graft material were also evaluated, and the feasibility of the new method of scaffolding suboptimal vein grafts was assessed.
Lisäksi haettiin apukeinoja tilanteisiin, jolloin optimaalista laskimosiirrettä ei ole käytettävissä.
The remarkable finding was that patients with the combination of high operative risk due to severe comorbidities and risk graft have extremely poor survival, suggesting that only relatively fit patients should undergo complex bypasses with risk grafts.
Toisessa osatyössä todettiin, että yli 80-vuotiailla kriittistä alaraajan verenkiertohäiriötä sairastavilla potilailla elinennuste on lyhyt ja tässä potilasryhmässä kevyempään suonesisäiseen hoitoon liittyi pienempi kuolleisuus kuin ohitusleikkaukseen.
The aim of this study was to identify patient- and graft-related predictors of impaired outcome after infrainguinal bypass for CLI.
Väitöstutkimuksen tarkoituksena oli löytää alaraajan kriittisen verenkiertohäiriön vuoksi ohitusleikattujen potilaiden ennusteeseen vaikuttavat sekä potilas- että siirremateriaalikohtaiset tekijät.
We studied also the new method of scaffolding suboptimal quality vein grafts and found out that this method may enable the use of vein grafts of compromised quality otherwise unsuitable for bypass grafting.
Kuudennessa osatyössä todettiin että ulkoinen tukiverkko saattaa mahdollistaa huonolaatuisten, muutoin käyttökelvottomien, laskimosiirteiden käytön tilanteissa, joissa optimaalista laskimosiirrettä ei ole käytettävissä.
Similarly than in previous studies, we found out that a single-segment great saphenous vein graft is superior to any other autologous vein graft in terms of mid-term patency and leg salvage.
Neljännessä osatyössä vertailtiin erilaisia laskimosiirteitä ja todettiin että yhtenäinen suuri kehräslaskimo- siirre on ylivoimaisesti paras aukipysyvyydeltään, muut vaihtoehtoiset laskimosiirteet tarvitsevat huomattavasti enemmän ylläpitäviä toimenpiteitä aukipysyvyyden takaamiseksi.
The purpose was to assess the outcome of high-risk patients undergoing infrainguinal bypass and to evaluate the usefulness of specific risk scoring methods.
Erityisesti etsittiin keinoja tunnistaa korkeimman riskin potilaat.
Both quantitative and qualitative methods were used.
Tutkimuksessa käytettiin sekä kvantitatiivisia että kvalitatiivisia menetelmiä.
Learning to recognize plants at school was not considered interesting however.
Kasvien opettelua koulussa ei kuitenkaan koettu kiinnostavaksi.
In addition six students were interviewed from each class, altogether 18 subjects.
Lisäksi haastateltiin kustakin luokasta kuusi opiskelijaa eli yhteensä 18 tutkittavaa.
The goal was to gather knowledge about what factors explain these recognition and estimation skills.
Pyrkimyksenä oli saada tietoja siitä, mitkä tekijät selittävät näitä tunnistamis- ja arviointitaitoja.
This knowledge as well as teaching about possibilities to utilize plants could be used as a way to motivate and teach the students.
Tätä tietoa kuten myös kasvien hyötykäytön mahdollisuuksien esiintuomista voisi käyttää oppilaiden motivointi- ja opettamiskeinona.
Standard variation in responses was large in all classes researched.
Hajonta oli vastauksissa suurta kaikilla tutkittavilla luokilla.
Since the recognition of plants in neighborhood belongs to tasks of general education it is important to think about how the teaching could be made interesting.
Koska lähiympäristön lajien tuntemuksen opettaminen kuuluu yleissivistävän koulun tehtäviin, olisi tärkeää pohtia, miten opetuksesta saataisi kiinnostavaa.
The results showed that on average wild plants were recognized insufficiently.
Tulokset osoittivat, että luonnonkasveja osattiin nimetä keskimäärin heikosti.
The research was made on subjects of 48 children and youngsters from grade 6 in primary school, grade 8 in lower-secondary school and vocational school.
Tutkittavat olivat opiskelijoita alakoulun kuudennelta luokka-asteelta, yläkoulun kahdeksannelta luokka-asteelta ja ammattioppilaitoksesta.
According to findings of this study, especially the recognition of poisonous plants was considered important by the subjects.
Tämän tutkimuksen perusteella erityisesti myrkyllisten kasvien tuntemus oli tutkittavien mielestä tärkeää.
In skills to estimate plants' poisonous or eatability there was no difference according to gender, age, or immigrant background.
Siinä, miten hyvin tutkittavat osasivat arvioida kasvien myrkyllisyyttä ja syötävyyttä, ei ollut eroja sukupuolen, iän tai maahanmuuttajataustaisuuden suhteen.
The subjects were requested to name the plants and classify them to be either poisonous or eatable.
Testiin osallistujia pyydettiin nimeämään kasvit sekä luokittelemaan ne myrkyllisiksi tai syötäviksi.
During the interview pictures of plants were looked at and the subjects told which characteristics they pay attention to when trying to recognize it.
Haastattelun aikana katsottiin kasvikuvia, joiden avulla haastateltava sai kertoa, mihin tuntomerkkeihin hän kasvissa kiinnittää huomiota sitä tunnistaessaan.
Age did not explain the skills to recognize species directly, since students in lower- secondary school recognized the poisonous and eatable plants better than primary school and vocational school students.
Ikä ei selittänyt lajintunnistustaitoja suoraviivaisesti, sillä peruskoulun yläkoululaiset tunnistivat myrkyllisiä ja syötäviä kasveja alakoululaisia ja ammattioppilaitoksen opiskelijoita paremmin.
A plant recognition test, where 38 pictures on plants was presented, was made for the all subjects.
Kasvilajintunnistustesti, jossa tutkittaville näytettiin 38 syötävän tai myrkyllisen luonnonkasvin kuvaa, tehtiin kaikille tutkittaville.
The purpose of the research was to determine how well Finnish children and youngsters in different ages recognize poisonous and eatable wild plant species and to which characteristics they pay attention to when identifying plants.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, miten hyvin lapset ja nuoret Suomessa tunnistavat myrkyllisiä ja syötäviä luonnonkasveja sekä mihin tuntomerkkeihin he kiinnittävät huomiota tunnistaessaan kasveja.
The purpose was also to find out, how well the pupils and students can estimate if the wild plants are either poisonous or eatable.
Tarkoitus oli myös selvittää, miten hyvin lapset ja nuoret osaavat arvioida, ovatko kasvit syötäviä tai myrkyllisiä.
This research shows that even when a subject cannot name a plant it is still possible for the subject to classify the plant to be either poisonous or eatable.
Tämän tutkimuksen perusteella voidaan todeta, että vaikka kasvia ei osattaisikaan nimetä, se voidaan silti osata luokitella myrkylliseksi tai syötäväksi.
Gender and being an immigrant explained the recognition skills of poisonous and eatable plants so that girls were somewhat better to recognize plant species and native Finns recognized poisonous and eatable plants better that immigrants.
Sukupuoli ja maahanmuuttajataustaisuus selittivät myrkyllisten ja syötävien kasvien tunnistustaitoja siten, että tytöt olivat poikia jonkin verran parempia kasvilajien tunnistajia ja syntyperäiset suomalaiset tunnistivat myrkyllisiä ja syötäviä kasveja maahanmuuttajataustaisia paremmin.
The themes of the interviews were the attitudes towards eatable and poisonous wild plants and to learn to recognize species.
Teemahaastattelun teemoina olivat asenteet syötävien ja myrkyllisten luonnonkasveja kohtaan sekä kasvilajin tunnistuksen oppiminen.
Also information was wanted about attitudes of children and youngsters towards recognizing and learning the poisonous and eatable wild plants.
Lasten ja nuorten asenteita myrkyllisten ja syötävien luonnonkasvien tunnistamista ja opettelua kohtaan haluttiin selvittää.
The subjects considered the skills to recognize poisonous and eatable plants important.
Tutkittavat pitivät myrkyllisten ja syötävien kasvien tunnistustaitoja tärkeänä.
The subjects got better results in classifying of the plants to be either poisonous or eatable than in naming the plants.
Kasvien myrkyllisyyden ja syötävyyden arvioimisessa tutkittavat saivat parempia tuloksia kuin nimeämisessä.
The material analysis was mainly deductive, but the material that wasn't in line with the theoretical frame of reference was analyzed inductively.
Aineiston analyysi oli pääosin deduktiivista, mutta teoreettiseen viitekehykseen sopimaton aineisto analysoitiin induktiivisesti.
To increase reliability, complementary information was gathered about the same phenomenon with a questionnaire that each interviewee filled out at the end of the interview.
Luotettavuuden lisäämiseksi tietoa kerättiin samasta ilmiöstä myös kyselylomakkeella, jonka kukin haastateltava täytti haastattelunsa päätteeksi.
Finnish as a second language or dyslexia?
Suomi toisena kielenä vai lukivaikeus?
This study was carried out as structured individual interviews with nine class teachers from the Helsinki Metropolitan Area.
Tutkimus toteutettiin strukturoituina yksittäishaastatteluina yhdeksän pääkaupunkiseutulaisen luokanopettajan tutkimusjoukolle.
: Class teachers' perceptions of pupils' linguistic difficulties
: Luokanopettajien käsityksiä oppilaiden kielellisistä vaikeuksista
Immigrant pupils are over-represented in special education.
Maahanmuuttajaoppilaat ovat erityisopetuksen piirissä yliedustettuina.
I came to the conclusion that distinguishing different linguistic difficulties from one another is a challenge to which class teachers don't always feel competent to rise, which is why they consider the assistance of special teachers and other professionals beneficial.
Päättelin, että kielellisten vaikeuksien toisistaan erottaminen on haaste, johon luokanopettajat eivät koe oman osaamisensa aina riittävän ja jonka takia he pitävät erityisopettajien ja muiden ammattilaisten apua hyödyllisenä.
I look for overlappings in the perceptions of linguistic difficulties, their causes and their support measures, which would reveal the challenges in recognizing linguistic difficulties, which in turn might partly explain why immigrant pupils are over-represented in special education.
Selvitän, onko käsityksissä kielellisistä vaikeuksista, niiden syistä ja niihin auttavista tukitoimista päällekkäisyyksiä, mikä paljastaisi kielellisten vaikeuksien tunnistamisen haastavuutta, joka saattaisi puolestaan selittää maahanmuuttajaoppilaiden yliedustusta erityisopetuksessa.
I studied class teachers' perceptions of the typical linguistic difficulties of pupils who speak Finnish as their second language and of those who have dyslexia, because I suspect that telling the difference between linguistic competency in progress and the symptoms of dyslexia isn't easy.
Tutkin luokanopettajien käsityksiä suomea toisena kielenään puhuvien ja lukivaikeuksisten oppilaiden tyypillisistä kielellisistä vaikeuksista, koska epäilen, että kielitaidon keskeneräisyyttä ei ole helppoa erottaa lukivaikeuden oireista.
It was required that the interviewees have experience of teaching both dyslexic pupils and pupils who speak Finnish as a second language.
Haastatelluilta vaadittiin kokemusta sekä lukivaikeuksisten että suomea toisena kielenään puhuvien oppilaiden opettamisesta.
Additionally all the interviewees said it to be difficult to recognize dyslexia in a pupil who speaks Finnish as a second language.
Lisäksi kaikki haastatellut sanoivat lukivaikeuden erottamisen olevan vaikeaa suomea toisena kielenään puhuvalta oppilaalta.
There were overlappings in the class teachers' perceptions of the linguistic difficulties, support measures fitting them and, based on the questionnaire results, also of the causes of these difficulties.
Luokanopettajien käsityksissä oli päällekkäisyyksiä lukivaikeuksisten ja suomea toisena kielenään puhuvien oppilaiden kielellisistä vaikeuksista, niihin auttavista tukitoimista ja, kyselylomakkeen perusteella, myös vaikeuksien syistä.
Addedly reading, writing, and language development disorders are the most common reasons for both part-time and extensive special education.
Kielitaidon ongelmat ovat keskeisimpiä syitä maahanmuuttajaoppilaiden syrjäytymiseen koulu-uralla, ja lisäksi luku-, kirjoitus- ja kielen kehityksen häiriöt ovat yleisimpiä syitä sekä osa- että laaja-alaiseen erityisopetukseen.
The thesis focuses on four major themes: 1) soil microbiological heterogeneity and sampling, 2) storage of soil samples, 3) DNA extraction from soil, and 4) quantification of specific microbial groups by the most-probable-number (MPN) procedure.
Tarkastelu keskittyi neljään teemaan: 1) maaperän heterogeenisyys ja näytteenotto, 2) näytteiden säilytys, 3) DNA:n eristys maasta sekä 4) mikrobien lukumäärän määrittäminen MPN (most probable number)-tekniikalla.
The study of soil microbiota and their activities is central to the understanding of many ecosystem processes such as decomposition and nutrient cycling.
Maaperän mikrobiologisten ominaisuuksien tutkiminen on keskeistä monien ekosysteemiprosessien kuten orgaanisen aineen hajoamisen ja ravinteiden kierron ymmärtämiseksi.
Freezing below -70 °C was the preferred method of storage for samples with high organic matter content.
Pakastus alle -70 °C:ssa on orgaanisille maanäytteille suositeltavin säilytysmenetelmä.
The investigation of storage of soil samples revealed that freezing (-20 °C) of small sample aliquots retains the activity of hydrolytic enzymes and the structure of the bacterial community in different soil matrices relatively well whereas air-drying cannot be recommended as a storage method for soil microbiological properties due to large reductions in activity.
Säilytyskokeen tulokset osoittivat, että 4 kuukauden pakastus (-20 °C) säilyttää entsyymiaktiivisuudet sekä DNA-analyysin avulla havaittavan bakteeriyhteisön rakenteen eri maamatriiseissa kohtuullisen hyvin, mutta ilmakuivaus laskee aktiivisuuksien tasoa niin paljon, ettei se sovi mikrobiologisten maaperänäytteiden säilytykseen.
A practical example demonstrated the potential of the new procedure to reduce the analysis efforts involved in laborious microbiological measurements without loss of precision.
Esimerkin avulla havainnollistettiin, miten yksinkertaista orgaanisen aineen pitoisuusmittausta voidaan hyödyntää työläistä entsyymimittauksista koituvan työmäärän vähentämiseen tarkkuuden kärsimättä.
However, regardless of the land use, the variation of microbiological characteristics appeared not to have predictable spatial structure at 0.5-10 m. Temporal and soil depth-related patterns were studied in relation to plant growth in cropped soil.
Sitä vastoin selvää vaakasuuntaista spatiaalirakennetta, jossa varianssi kasvaa etäisyyden kasvaessa, ei biologisille muuttujille yleensä havaittu tutkitussa mittakaavassa 0.5-10 m. Peltomaan syvyysprofiilissa entsyymiaktiivisuudet laskivat, kuten yleensä myös kasvukauden aikana.
Soil heterogeneity and sampling are discussed as a single theme because knowledge on spatial (horizontal and vertical) and temporal variation is crucial when designing sampling procedures.
Näytteenoton suunnittelussa on tärkeää ottaa huomioon maaperän ominaisuuksien paikasta riippuva (spatiaalinen) ja ajallinen vaihtelu.
Comparison of different direct DNA extraction methods showed that the cell lysis treatment has a strong impact on the molecular size of DNA obtained and on the bacterial community structure detected.
DNA-uuttomenetelmien vertailussa havaittiin, että eristysmenetelmä vaikuttaa huomattavasti paitsi DNA:n saantoon ja pilkkoutumiseen myös yhteisösormenjälkianalyysin perusteella havaittavaan bakteerikirjoon.
The aim of this thesis was to critically evaluate some central methods and procedures used in soil microbiological studies in order to increase our understanding of the factors that affect the measurement results and to provide guidance and new approaches for the design of experiments.
Väitöskirjatyöni tavoitteena oli arvioida ja kehittää maamikrobiologisessa tutkimuksessa käytettävien keskeisten menetelmien ja menettelytapojen luotettavuutta.
A new procedure for sampling of soil microbiological characteristics based on stratified sampling and pre-characterisation of samples was developed.
Menettely perustuu näytevarannon keräämiseen ja siitä esikarakterisoinnin perusteella tehtävään ositettuun otantaan.
The main advantage of the new method is the simple protocol and the possibility to analyse a large number of samples and replicates simultaneously.
Uudessa menetelmässä naftaleeni lisätään kasvuliuokseen kaasufaasin kautta, mikä yksinkertaistaa menettelyä ja mahdollistaa lukuisten rinnakkaisnäytteiden analysoinnin.
Comparison of adjacent forest, meadow and cropped field plots showed that land use has a strong impact on the degree of horizontal variation of soil enzyme activities and bacterial community structure.
Maankäytön vaikutuksia spatiaaliseen vaihteluun tutkittiin vertaamalla entsyymiaktiivisuuksia ja bakteeriyhteisön rakennetta metsän, niityn ja pellon pintamaissa.
The results showed that most enzyme activities and microbial biomass have a clear decreasing trend in the top 40 cm soil profile and a temporal pattern during the growing season.
Ajallista ja syvyydestä riippuvaa vaihtelua selvitettiin seuraamalla entsyymiaktiivisuuksia peltomaaprofiilissa (0-40 cm) yhden kasvukauden aikana.
An improved MPN method for the enumeration of soil naphthalene degraders was introduced as an alternative to more complex MPN protocols or the DNA-based quantification approach.
Kehitimme uuden MPN-tekniikkaan pohjautuvan menetelmän naftaleenia hajottavien mikrobien lukumäärän määrittämiseksi maanäytteistä.
The Finnish health and welfare policies emphasize that the working population should maintain good health and functioning until their normal retirement age and remain in good health and independence later in life.
Suomalainen hyvinvointipolitiikka pyrkii siihen, että työssä oleva väestö säilyy terveenä ja toimintakykyisenä entistä pidempään.
The aim of this study was to examine first whether the volume and intensity of leisure-time physical activity impacts on subsequent physical health functioning, sickness absence and disability retirement.
Lahti selvitti väitöstutkimuksessaan, vaikuttaako vapaa-ajan liikunnan määrä ja rasittavuus myöhempään fyysiseen toimintakykyyn, sairauspoissaoloihin ja työkyvyttömyyseläkkeelle jäämiseen.
The baseline data were collected by questionnaires in 2000 - 02 among the employees of the City of Helsinki aged 40 to 60.
Tutkimuksessa seurattiin keski-ikäisten Helsingin kaupungin työntekijöiden liikunta-aktiivisuutta ja terveyttä vuodesta 2000 vuoteen 2007.
Such changes were not observed among those remained employed and those transferred to disability retirement.
Hän havaitsi, että osa vanhuuseläkkeelle siirtyneistä lisäsi liikunnan harrastamista, ja vanhuuseläkkeelle siirtyneistä harvempi lukeutui vähän liikkuviin kuin työssä jatkaneista.
The second aim was to examine changes in leisure-time physical activity of moderate and vigorous intensity after transition to retirement.
Lahti selvitti väitöstutkimuksessaan myös sitä, muuttuuko kohtuullisesti rasittavan ja rasittavan liikunnan harrastaminen eläkkeelle siirtymisen myötä.
Although the benefits of moderate-intensity physical activity for health are well known these results suggest the importance of vigorous physical activity for subsequent health related functioning.
Kohtuullisesti rasittavan liikunnan hyödyt terveydelle ovat ennestään tunnettuja.
High physical activity in particular contributed to the maintenance of good physical health functioning.
Terveyskäyttäytyminen ja erityisesti liikunta-aktiivisuus näyttää olevan keskeisessä asemassa ikääntyvien työntekijöiden terveyden, toimintakyvyn ja työkyvyn ylläpitämisessä.
Thus vigorous physical activity to enhance fitness should be given more emphasis from a public health perspective.
Tämän tutkimuksen tulokset kuitenkin painottavat erityisesti rasittavan liikunnan merkitystä terveydelle ja toimintakyvyn säilymiselle, joten kansanterveyttä ajatelleen rasittavampaa kuntoliikuntaa tulisikin korostaa entistä enemmän, Lahti sanoo.
Among those transferred to old-age retirement moderate-intensity leisure-time physical activity increased on average by more than half an hour per week and in addition the occurrence of physical inactivity reduced.
Tehokas liikkuja sairastaa vähemmän Rasittavaa liikuntaa harrastavilla keski-ikäisillä on parempi fyysinen toimintakyky ja vähemmän sairauslomia kuin vähemmän ja kevyemmin liikkuvilla ikätovereillaan, osoittaa Helsingin yliopistossa 4.11. tarkastettava väitöstutkimus.
Health behaviours like physical activity potentially play an important role in reaching this target as physical activity contributes to better physical fitness and to reduced risk of major chronic diseases.
Rasittavaa liikuntaa - esimerkiksi juoksua - harrastavilla keski-ikäisillä on hyvä fyysinen toimintakyky sekä vähemmän sairauspoissaoloja ja työkyvyttömyyttä kuin vähemmän liikkuvilla, kertoo terveystieteiden maisteri Jouni Lahti.
High physical activity also reduced the risk of subsequent sickness absences as well as the risk of all-cause disability retirement and retirement due to musculoskeletal and mental causes.
Lahden tutkimuksessa liikunnan harrastamisen hyödyt näkyivät niin tuki- ja liikuntaelinten sairauksista kuin mielenterveysongelmista johtuvien työkyvyttömyyseläkkeiden määrässä.
They were used successfully to study distribution of CBSV, UCBSV and their mixed infections in Tanzania and Uganda.
Molemmat virukset ja niiden sekainfektiot kassavassa havaittiin yleisiksi niin Ugandan kuin Tansaniankin viljelmillä.
Novel information was obtained on the structural variation at the N-termini of polyproteins of viruses in the genus Ipomovirus.
Taudin aiheuttajina toimivien ipomovirusten genomien havaittiin olevan rakenteeltaan poikkeuksellisia muihin Potyviridae-ryhmään kuuluviin viruksiin verrattuna.
Cucumber vein yellowing virus (CVYV) and Squash vein yellowing virus (SqVYV) contain a duplicated P1 (P1a and P1b) but lack the HC-Pro. On the other hand, Sweet potato mild mottle virus (SPMMV), has a single but large P1 and has HC-Pro.
Ruskoviirutautia aiheuttavien virusten diagnostiikkaa varten kehitettiin PCR-testi, joka tunnistaa molemmat virukset samanaikaisesti, mutta pystyy myös erottelemaan ne. Testimenetelmän avulla virusten levinneisyyttä pystyttiin kartoittamaan aiempaa laajemmin.
Two out of seven M. glaziovii from the coastal areas of Korogwe and Kibaha in north eastern Tanzania were shown to be infected by CBSV but not UCBSV isolates.
Kassavan ruskoviirutauti on levinnyt 2000-luvulla Intian valtameren rannikkoalueilta sisämaan ja ylänköjen kassavaviljelmille Itä-Afrikassa.
The causes for spread to new locations were not known.The present work was thus initiated to generate information on genetic variability, clarify the taxonomy of the virus or viruses associated with CBSD in Eastern Africa as well as to understand the evolutionary forces acting on their genes.
Toinen viruksista havaittiin kassavalle lähisukuisessa, villinä kasvavassa lajissa, joka sekin on tuotu Afrikkaan Etelä-Amerikasta.
Detection in M. glaziovii has an implication in control and management of CBSD as it is likely to serve as virus reservoir.
Sen toiminta saattaa liittyä viruksen tarpeeseen suojata genominsa hajotukselta kasveissa, jotka kärsivät esimerkiksi kuumuuden aiheuttamasta stressistä.
The genetic variation was large enough for dermacation of CBSD-associated virus isolates into two distinct species.
Tässä tutkimuksessa havaittiin, että tauti liittyy kahden toisilleen lähisukuisen viruksen tartuntaan.
The detection tools developed in this work will be useful in plant breeding, verification of the phytosanitary status of materials in regional and international movement of germplasm, and in all diagnostic activities related to management of CBSD.
Tulokset edistävät myös merkittävästi kassavan ruskoviirutaudin leviämisen estämiseen tarvittavaa kasvintarkastustoimintaa, sillä toinen viruksista oli aiemmin tuntematon eikä kummallekaan virukselle ole ollut helppokäyttöistä testausmenetelmää.
They translated into polyproteins that were predicted to yield ten mature proteins after cleavage.
Tauti pilaa ravinnoksi käytettävät varastojuuret aiheuttaen niissä kuivamätää.