natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finally, the thesis concludes, that different choice rules for the Social Discount Rate should be used based on the individual characteristics of the investment under consideration.
Lopuksi, tutkielmassa todetaan, että erilaisia yhteiskunnallisen diskonttokoron valintasääntöjä tulisi käyttää harkinnan mukaisesti tapauskohtaisesti.
In the second case, the theorem is shown to hold, even with private project benefits, if individuals’ relative risk aversion and relative prudence are low enough.
Jälkimmäisessä tapauksessa teoreeman tulokset pitävät, jopa yksityishyödykkeen omaisten projektin hyötyjen tapauksessa, jos yksilöiden suhteellisen riskinkarttamisen aste sekä suhteellinen varovaisuus ovat tarpeeksi alhaiset.
To account for uncertainty, a social risk premium, instead of certainty equivalents is proposed to be used in Cost-Benefit Analysis.
Epävarmuuden huomioon ottamiseksi tutkielmassa ehdotetaan yhteiskunnallisen riskipreemion käyttämistä varmuusekvivalenttien sijaan.
The EU’s relationship with Tunisia was formalised in 1995 with an Association Agreement.
EU:n suhde Tunisiaan virallistettiin vuoden 1995 assosiaatiosopimuksella.
In 2005, the two parties agreed on an Action Plan which outlined the EU’s expectations for political change in Tunisia.
Vuonna 2005 laadittiin ensimmäinen toimintasuunnitelma, jossa esiteltiin EU:n odotukset poliittiselle muutokselle Tunisiassa.
The European Union bases its external relations on the promotion of 'European' values, including democracy, human rights, and the rule of law.
Euroopan unionin ulkosuhteet perustuvat 'eurooppalaisten' arvojen, kuten demokratia, ihmisoikeudet ja oikeusvaltioperiaate, levittämiselle.
The main findings of the study firstly indicate support for the claim that the EU was not pursuing democratic change in Tunisia before the Arab Spring, but rather supported the stable governance of Zine El Abidine Ben Ali.
Tutkimuksen päätulokset tukevat ensinnäkin väitettä, jonka mukaan EU ei aktiivisesti edistänyt demokratisointia Tunisiassa ennen arabikevättä vaan tuki Zine El Abidine Ben Alin vakaata hallintoa.
The central research question is: 'How can the EU’s democracy promotion strategy in Tunisia in the time period 2005-2015 be understood in the framework of embedded democracy?'
Keskeinen tutkimuskysymys kysyy, miten EU:n demokratian edistämisinstrumentit ja -strategiat aikavälillä 2005–2015 voidaan ymmärtää juurtuneen demokratian viitekehyksessä.
Without support, Tunisia risks becoming another defective democracy in the region.
Ilman tukea Tunisia on vaarassa muuttua alueelle tyypilliseksi vaillinaiseksi demokratiaksi.
Democracy and democratisation are seen as a response to a wide variety of problems, including the spread of terrorist movements and migration movements.
Demokratia ja demokratisointi nähdään ratkaisuina laajaan kirjoon ongelmia, mukaan lukien terrorismin leviäminen ja siirtolaisuus.
The two Action Plans and other relevant EU documents are used as source material and the research method is qualitative content analysis.
Aineistona käytetään EU:n ja Tunisian toimintasuunnitelmia sekä muita olennaisia dokumentteja, joita analysoidaan kvalitatiivisen sisältöanalyysin avulla.
This study firstly examines the previous research on democratisation and democratic change in the Southern Mediterranean countries, concluding that the research is often based on a narrow conception of (electoral) democracy.
Tämä tutkimus ottaa lähtökohdakseen aikaisemman demokratisaatiotutkimuksen Välimeren eteläpuolisissa maissa todeten, että kyseinen tutkimus perustuu usein kapeaan käsitykseen (vaaleihin perustuvasta) demokratiasta.
The only leverage instruments involved changes in Tunisia’s economic system in order to gain better access to the European single market.
Ainoat EU:n käyttämät vaikutusvaltainstrumentit liittyivät Tunisian taloudellisen järjestelmän muutokseen, jotta maalle voitaisiin taata parempi asema EU:n sisämarkkinoilla.
After the Arab Spring, in the 2013 Action Plan, the EU’s strategy included similarly few leverage instruments although economic sanctions were taken against the ousted president and his allies.
Arabikevään jälkeen vuoden 2013 toimintasuunnitelmassa EU:n strategia sisälsi myös vain vähän vaikutusvaltainstrumentteja, joskin taloussanktioita asetettiin syrjäytetylle presidentille ja tämän lähipiirille.
Economic and geopolitical linkage were again the most conspicuous instruments.
Taloudellinen ja geopoliittinen sidonnaisuus olivat jälleen EU:n suosimat demokratian edistämisinstrumentit.
Therefore, the framework of embedded democracy is adopted in this study, in order to provide a more multifaceted conception of democracy.
Niinpä tässä tutkimuksessa ns. juurtuneen demokratian (embedded democracy) viitekehys on omaksuttu tätä tutkimusta varten, jotta demokratiaa voidaan tarkastella monipuolisemmin.
The supportive external factors of embedded democracy need to be increasingly promoted by the EU while acknowledging both the internal and external threats to the functioning of Tunisian democracy.
EU:n on yhä enemmän keskityttävä demokratian ulkoisten vahvistajien tukemiseen ja otettava huomioon sekä sisäiset että ulkoiset uhat Tunisian demokratialle.
After the Arab Spring, another Action Plan was drafted in 2013, providing an updated version of the roadmap for democratisation in the country.
Arabikevään jälkeen laadittiin toinen, uudistettu toimintasuunnitelma demokratisoimiseksi vuonna 2013.
Embedded democracy is operationalised with the concepts of linkage and leverage, which refer to instruments in democracy promotion.
Juurtunut demokratia on operationalisoitu demokratisaatioon liittyvien ns. sidonnaisuus ja vaikutusvalta -instrumenttien avulla.
The linkage instruments used by the EU favoured economic and geopolitical linkage of Tunisia, thereby reinforcing the external factors of embedded democracy.
Sidonnaisuusinstrumenteista EU suosi enimmäkseen Tunisian taloudellista ja geopoliittista sidonnaisuutta, jotka tukevat juurtuneen demokratian ulkoisia vahvistajia.
Despite the claims of supporting and fostering democracy, the EU has been criticised in research literature by supporting stable dictatorships over unstable democracies, as well as often implementing democratic norms poorly in its own governance.
Vaikka EU ilmoittaa demokratian keskeiseksi arvokseen ja vientituotteekseen, on sitä arvosteltu tutkimuskirjallisuudessa vakaiden diktatuurien suosimisesta epävakaiden demokratioiden sijaan.
Furthermore, transnational civil society linkage was more prominent in the EU’s strategy after 2011, and internal improvements in the Tunisian democratic system were suggested.
Lisäksi kansalaisyhteiskunnan toiminnalle annettiin enemmän huomiota EU:n strategiassa vuoden 2011 jälkeen.
However, the country resembled a form of defective democracy, given the poorly functioning internal regimes of embedded democracy.
Ottaen kuitenkin huomioon maan huonosti toimivat demokratian sisäiset järjestelmät Tunisia pysyi puutteellisena demokratiana tällä aikavälillä.
Popular support for democracy is decreasing, the economic situation is deteriorating, and unemployed youths are increasingly attracted to the radical forms of Islam in Tunisia’s neighbouring countries.
Demokratisoitumisesta huolimatta Tunisian tulevaisuus on epävarma, johtuen kansan vähentyneestä luottamuksesta demokratiaan, heikosta taloudellisesta tilanteesta ja syrjäytyneen nuorison lisääntyneestä kannatuksesta radikaalille islamille.
Tunisia’s transformation from autocratic governance to democracy has taken place after the Arab Spring demonstrations in 2011.
Tunisian siirtyminen pitkäaikaisesta autokraattisesta hallinnosta demokratiaan on tapahtunut vuoden 2011 'arabikevään' Muut arabikevään vallankumoukset eivät ole johtaneet Tunisian naapurimaissa demokratisoitumiseen, vaikka kyselyjen mukaan valtaosa ihmisistä kannattaisi demokraattista hallintoa.
Raittila published 11 collections, the first of which is Ruiskukkaehtoo in 1947 and the last Paratiisini puut in 1999.
Raittila julkaisi 11 kokoelmaa, joista ensimmäisen Ruiskukkaehtoon vuonna 1947 ja viimeisen Paratiisini puut vuonna 1999.
This dissertation is the first monograph written on Anna-Maija Raittila´s poetry.
Tutkimus on ensimmäinen Anna-Maija Raittilan runoutta esittelevä monografia.
key words: Anna-Maija Raittila, modernism in lyrics, Christian mysticism, ekphrasis, meditative poetry, nature lyrics, Bible in fiction, diaries
asiasanat: Anna-Maija Raittila, lyriikan modernismi, kristillinen mystiikka, ekfrasis, meditatiivinen runous, luontolyriikka, Raamattu kaunokirjallisuudessa, päiväkirjat.
Nature symbolism restates the image of man as earth, connected to the cyclical flow of life-energy in nature receiving symbolical meanings depicting human life.
Runouden luontosymboliikka toistaa kuvaa ihmisestä maana, johon liittyvä elämänenergian syklinen kiertokulku luonnossa saa ihmisen elämää kuvaavia symbolisia merkityksiä.
These frames of reference are Christian art, Mary the mother of Jesus, intimate interaction without words, natural landscape and birds, and the paradisiacal garden.
Ne ovat kristillinen kuvataideteos, Maria Jeesuksen äiti, sanaton intiimi vuorovaikutus, luontomaisema ja linnut sekä paratiisin puutarha.
Among birds the nightingale is central and its voice transforms itself into an image of man consumed by passionate life-energy of paradisiacal origin.
Linnuista keskeinen on satakieli, jonka ääntely muuttuu kuvaksi ihmisen valtaavasta paratiisillista alkuperää olevasta intohimoisesta elämänenergiasta.
According to the study an experience transcending the concrete reality of the poet is in particular connected to suffering, distress and a crisis of life.
Tutkimuksen mukaan runon puhujan konkreettisen todellisuuden murtava aistivoimainen elämys liittyy erityisesti kärsimykseen, hätään ja ajankohtaiseen kriisiin.
The study shows that the poet has used episodes described in her diary as an aid when writing a poem.
Tutkimus osoittaa runoilijan käyttäneen päiväkirjamerkintöjä runon kirjoittamisen apuna.
Ekphrastic poems convey the image of God as mother.
Ekfrastisissa runoissa välittyy Raittilan runouden kuva äidillisestä Jumalasta.
Also the meditative nature of the poetry reflects Christian mysticism, and it is connected to the structure and expression of the poetry.
Kristilliseen mystiikkaan kuuluu myös runouden meditatiivisuus, joka liittyy runojen rakenteeseen ja ilmaisuun.
A medieval work of art often becomes the medium of meditation: the poet identifies herself with the events and figures therein and finds a response to a topical problem, to suffering and to distress.
Meditaation välineenä on usein varhainen kristillinen kuvataideteos ja ikoni: runon puhuja eläytyy niihin kuvattuihin tapahtumiin ja henkilöihin ja saa vastauksen ajankohtaiseen ongelmaan, kärsimykseen ja hätään.
It is reflected in experiences portrayed by the poetry where the border of concrete reality is broken and the speaker is touched by, and feels, the presence of transcendent divine reality.
Se välittyy runoissa kuvattuina elämyksinä ja puhetilanteina, joissa puhujan konkreettisen todellisuuden raja ylittyy ja hän aistii jumalallisen todellisuuden kosketuksen ja läsnäolon.
Verbal traces left by the diary enrich the interpretation of the published poetry analysed by revealing information connected to the creation of a poem.
Julkaistuihin runoihin sanallisia jälkiä jättäneet merkinnät rikastavat analysoitujen runojen tulkintaa tuomalla esiin runojen syntyhistoriaan liittyvää tietoa.
This experience transforms the relation of the poet to herself, other people and life, and fills the poet with a presentiment of the emergence of new life-energy.
Elämys muuttaa puhujan suhteen itseen, toisiin ihmisiin ja elämään ja tartuttaa häneen aavistuksen uuden elämänvoiman viriämisestä.
Poems analysed using the close reading method reveal the symbols of Raittila s poetry and the Biblical intertextuality in it.
Lähiluvun keinoin analysoidut runot paljastavat myös Raittilan runouden symboliikkaa ja runoudelle ominaista raamatullista intertekstuaalisuutta.
These frames of reference, introduced in the sections of this thesis as starting points, synthesise themes of poems.
Tutkimuslukujen lähtökohtina esitellyt viitekehykset yhdistävät luvuissa esiteltyjen runojen teemoja.
The experience is often associated to Revelations in its descriptions of the new heaven and earth, and references to it complement the image of the presence of divine reality in everyday situations and/or point to the poet seeing around her the garden of paradise and sensing its atmosphere.
Elämyksen pohjatekstinä on usein Johanneksen ilmestyksessä kuvattu uusi taivas ja maa, joka täydentää kuvaa jumalallisen todellisuuden läsnäolosta arjen tilanteissa ja / tai viittaa siihen, että runon puhuja näkee ympärillään paratiisin puutarhan ja tuntee sen ilmapiirin, jota ilmentävät ilmentävät armo, ilo ja leikkimielisyys, hierarkiaton yhteisöllisyys, varaukseton keskinäinen avoimuus ja aistienvarainen, sanaton vuorovaikutus.
The study discusses Christianity in Raittila s poetry and shows that it follows Christian mysticism, a contributing tendency to modernism.
Tutkimus osoittaa, että runous myötäilee modernismissa vaikuttavaa henkistä virtausta, kristillistä mystiikkaa.
Five frames of reference repeatedly occurring in poetry are utilised in this study to examine the content and characteristics of Raittila s poetry.
Runoutta tarkastellaan viidestä toistuvasti esiintyvästä viitekehyksestä käsin.
These data were analyzed with micro-level interaction analysis.
Tätä aineistoa on analysoitu mikrotason vuorovaikutusanalyysillä.
My argument draws upon the analyses of three data sources.
Argumenttini perustuu kolmelle aineistolle.
Based on these findings, I present an outline of the agency-centered pedagogical model that has the following features: (a) building a pedagogy on the foundation of students personal sense and agency, (b) connecting instruction to activity systems and expert communities outside school, (c) mastering the institutional context of public schools, and (d) pedagogy as a continuing journey.
Malli sisältää neljä periaatetta: (a) opetuksen perustuminen oppilaiden henkilö- kohtaiselle mielekkyydelle ja toimijuudelle, (b) opetuksen yhdistyminen koulun ulkopuolisiin toimintajärjestelmiin ja asiantuntijayhteisöihin, (c) koulun institu- tionaalisen kontekstin hallinta ja (d) pedagogiikka jatkuvana matkana.
The empirical data consist primarily of video-recorded classroom interac- tions.
Työn empiirinen aineisto koostuu pääasiassa videoiduista luokkahuonevuorovaikutustilanteista.
In August of 2016, Finland will start to implement the new National Core Curriculum for Basic Education (FNBE, 2014), which explicitly encourages teachers to experiment with student-centered pedagogies and to take learning out of the classroom.
Elokuussa vuonna 2016 Suomessa otetaan käyttöön uudet opetussuunnitelman perusteet, jotka kannustavat opettajia tekemään oppilaskeskeisiä pedagogisia kokeiluita ja viemään opetusta ulos luokasta.
In this study, my coauthors and I have analyzed two empirical cases that can be regarded as realizations of the recent Finnish educational policies which have culminated in the new national core curriculum.
Tässä väitöstutkimuksessa olen kanssakirjoittajieni kanssa analysoinut kahta empiiristä tapausta, joiden voidaan nähdä olevan uusiin opetussuunnitelman perusteisiin kulminoituneen koulutuspolitiikan toteuttamista.
In addition, I analyzed interviews of teachers and students as well as documents.
Lisäksi analysoin opettajien ja lasten haastatteluja sekä dokumentteja.
To enrich the pedagogical model, I build on the analyses of two datasets in which I am not myself involved as a participant.
Analysoin työssäni myös kahta muuta aineistoa, joissa en itse ole osallistujana.
The findings of this dissertation study underline that a broad definition of pedagogy is needed to study and design pedagogical approaches for expanding the context of school learning.
Väitöskirjani tulokset painottavat pedagogiikan laajaa määrittelyä, kun tutki- taan ja suunnitellaan pedagogisia ratkaisuja kouluoppimisen kontekstin laajentamiseksi.
In particular, I build on the theory of expansive learning and the concepts of context, agency, and personal sense.
Käytän analyysissä erityisesti ekspansiivisen oppimisen teoriaa sekä kontekstin, toimijuuden ja henkilökohtaisen mielekkyyden käsitteitä.
Furthermore, they illuminate the tensions and challenges that emerge for students and teachers when the context of school learning is expanded.
Tulokset valottavat myös jännitteitä ja haasteita, joita syntyy, kun kouluoppimisen konteksti laajenee.
The study concludes with suggestions for avenues of further research addressing the consequences of agency-centered pedagogy for students development.
Tutkimus nostaa esiin jatkotutkimuksen aiheita siitä, miten toimijuuskeskeinen pedagogiikka vaikuttaa oppilaiden kehitykseen.
These analyses contribute to the agency-centered pedagogical model that I outline in this summary.
Näiden analyysien avulla kehitän pedagogisen mallin, jonka esitän tässä väitös- kirjan yhteenvedossa.
I posit a transformative ontology that not only focuses on how individuals are enculturated into existing social practice through participation but emphasizes how individuals contribute to the transformation of the norms, discourses, and forms of activity of their communities.
Siinä painotetaan yksilöiden kykyä vaikuttaa yhteisön normien, diskurssien ja toiminnan muotojen muodostumiseen.
Together with my coauthors, I engaged in a critical analysis of my pedagogical practices.
Yhdessä kanssakirjoittajieni kanssa olemme analysoineet kriittisesti pedagogisia käytäntöjäni.
The backbone of the dissertation study is a retrospective analysis of the video data collected from my own pedagogical practice as a primary school teacher.
Väitöskirjan selkärangan muo- dostaa omasta opetuksestani alakoulun opettajana kerätyn video-aineiston analyysi.
I draw upon a sociocultural and activity-theoretical conceptual framework for the study of learning and education.
Käytän työssäni sosiokulttuurista ja toiminnanteoreettista viitekehystä.
The first is derived from an innovative upper secondary school project that aimed to develop stu- dents citizenship and agency by involving them in efforts to influence local political decision-making concerning cycling.
Ensimmäinen niistä käsittelee innovatiivista lukioprojektia, jonka tavoitteena oli kehittää lukiolaisten kansalaisuustaitoja ja toimijuutta.
The second concerns a literature review of pedagogical approaches that sought to expand the context of school learning to students lives and the wider society.
Malli perustuu kouluoppimisen kontekstin laajentamiselle ja se pyrkii yhdistämään oppimisen oppilaiden elämään ja yhteiskuntaan laajemmin.
Thus, learning is a contested process that inevitably involves a struggle over what counts as knowledge and whose knowledge counts.
Tarkastelen oppimista prosessina, joka väistämättä sisältää kamppailuja siitä, mikä ymmärretään tiedoksi ja kenen tiedolla on merkitystä.
Conventional educational practices are hard-pressed to deal with the challenges that contemporary knowledge societies pose for learning and education as lifelong and lifewide processes.
Perinteisen koulun käytännöt eivät myöskään enää vastaa nykyaikaisen tietoyhteiskunnan oppimiselle ja koulutuk- selle asettamiin haasteisiin.
As a teacher, I intended to bridge the gap between the students personal worlds and the world of school and to promote their agency and personal sensemaking.
Opettajana kehitin lapsikeskeistä ja dialogista opetusta, jonka avulla pyrin rikkomaan koulun ja ympäröivän yhteiskunnan välisiä rajoja.
Toward an agency-centered pedagogy : A teacher's journey of expanding the context of school learning
Lisäksi analysoimme kirjallisuudessa esitettyjä pedagogisia malleja kouluoppimisen kontekstin laajentamiseksi.
This dissertation project is about my journey as a teacher, researcher, and teacher educator to develop a pedagogical model for expanding the context of school learning to engage with students lives and the wider society.
Väitöskirjatutkimukseni kertoo matkastani opettajana, tutkijana ja opettajan- kouluttajana.
Interculturality and English as a lingua franca : Internationalizing teacher education
Interkulttuurisuus ja englanti lingua francana : Opettajankoulutuksen kansainvälistäminen
The data analysis methods consist of discursive pragmatics, thematic analysis and qualitative content analysis.
Analyysimenetelmät koostuvat diskursiivisesta pragmatiikasta, temaattisesta analyysistä ja laadullisesta sisällönanalyysistä.
This PhD study consists of five separate but interrelated studies that together form a more holistic picture of the phenomena studied.
Tämä väitöstutkimus koostuu viidestä erillisestä mutta toisiinsa liittyvästä tutkimuksesta, jotka yhdessä muodostavat yhtenäisemmän kuvan tutkituista ilmiöistä.
On the other hand, the study provides a model for supporting teaching and learning in the context of international, transdiscipinary teacher education in order for it to serve the needs and demands of today s students, teachers, institutions and societies.
Toisaalta tutkimus antaa mallin sille, miten tukea opettamista ja oppimista kansainvälisessä monitieteisessä opettajankoulutuksessa, jotta se voi palvella nykypäivän opiskelijoiden, opettajien, instituutioiden ja yhteiskunnan tarpeita ja vaatimuksia.
On the one hand, this study reveals the complexity of constructing an international teacher education programme.
Yhtäältä tämä tutkimus tuo esille kansainvälisen opettajankoulutuksen monimutkaisuuden.
The five sub-studies examine the phenomena from different perspectives and aim at highlighting issues that are important for programme development.
Osatutkimukset tarkastelevat ilmiöitä eri perspektiiveistä ja pyrkivät korostamaan aiheita, jotka ovat tärkeitä koulutuksen kehittämiselle.
As its theoretical contribution this study weaves together the four factors of internationalization, interculturality (including the inclusion of immigrant teachers in local schools as an intercultural phenomenon), transdisciplinarity and English as a lingua franca, and conceptualizes their interrelations.
Teoreettisena kontribuutionaan tutkimus nivoo yhteen neljä päätekijää, kansainvälistymisen, interkulttuurisuuden (sisältäen maahanmuuttajaopettajien pääsyn paikallisiin kouluihin interkulttuurisena ilmiönä), monitieteisyyden ja lingua franca -englannin, sekä käsitteellistää niiden keskinäiset suhteet.
This study explores student teachers and teacher educators conceptions and experiences of and adjustment to multiculturalism and English as a lingua franca in a Finnish university context.
Tässä tutkimuksessa tutkitaan opettajaopiskelijoiden ja opettajankouluttajien käsityksiä ja kokemuksia monikulttuurisuudesta ja lingua franca -englannista ja sopeutumista niihin suomalaisessa yliopistokontekstissa.
The programme is mostly taught by teacher educators educated in the local context.
Koulutuksessa opettaa enimmäkseen paikallisessa koulujärjestelmässä kouluttautuneet opettajankouluttajat.
The purpose of this dissertation is to investigate the roles that these factors play in implementing an international subject teacher education programme within the context of local (teacher) education.
Tämän väitöstutkimuksen tarkoitus on tutkia näiden tekijöiden roolia kansainvälisen aineenopettajakoulutuksen toteutuksessa paikallisen (opettajan)koulutuksen kontekstissa.
The sub-studies use various data collection methods: interviews, focus groups, student course work, questionnaires, and an excerpt from a recorded lecture.
Osatutkimuksissa käytetään erilaisia aineistonkeruumenetelmiä: haastatteluita, teemakeskusteluita, opiskelijatöitä, kyselykaavakkeita ja otetta äänitetystä luennosta.