natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The analysis of the results was mainly done using the data from 3rd to 9th grades of the entire cohort (N=287; boys 53% and girls 47%).
9. luokka (N=287; poikia 53 % ja tyttöjä 47 %), jossa oli mukana koko ikäluokka.
Comprehensive, dynamic and developmental aspects of reading skills formed the conceptual framework of the study.
Tutkimuksen viitekehykseksi muodostui kokonaisvaltainen, dynaaminen ja kehityksellinen näkökulma lukutaitoon ja lukemisen vaikeuksiin.
A positive relation between the amount of part time special education received during primary school and the changes in school achievement between 6th and 9th grade was shown in the study.
Tutkimuksessa pystyttiin osoittamaan positiivinen yhteys alakoulussa saadun osa-aikaisen erityisopetuksen määrän ja yläkoulussa tapahtuneen koulumenestyksen muutoksen välillä.
The progress of literacy and the changes in school achievement among the students who had received part time special education were also examined in this study.
Tutkimuksessa tarkasteltiin myös lukutaidon kehittymistä sekä koulumenestyksen muutosta osa-aikaista erityisopetusta saaneiden oppilaiden ryhmässä.
School reports for the 6th and 9th grades were used as indicators of school achievement.
Koulumenestyksen mittarina olivat kuudennen ja yhdeksännen luokan lukuvuositodistukset.
In the study this was demonstrated using multilevel modeling.
Tarkastelut suoritettiin pääasiallisesti seuranta-aineistossa 3.
Keywords: Literacy, follow-up study, reading difficulties, dyslexia, reading comprehension, school achievement, part time special education
Lukemisvaikeudet ja osa-aikainen erityisopetus : Seurantatutkimus esikoulusta yhdeksännen luokan loppuun
The most used reading path among the students in primary school was the strong reading path, and the second was the so called weak reading path.
Osa-aikaista erityisopetusta saaneiden lukemisvaikeuksisten ryhmässä ne, jotka olivat alakoulussa saaneet enemmän osa-aikaisen erityisopetuksen tukea, olivat myös pystyneet kohentamaan lukutaitoaan enemmän kuin ne lukemisvaikeuksiset, jotka olivat saaneet vähemmän osa-aikaista erityisopetusta.
(TelLis, project number 1134911) led by adjunct professor Liisa Karlsson.
(TelLis, projektinumero 1134911), joka on Suomen Akatemian rahoittamaa TelLis-konsortiohanketta (Syrjälä, Estola, Karlsson ja Puroila 2010).
This study is a part of the project "Children tell of their well-being - who listens?"
Tavoitteet: Tämä monitieteinen ja laadullinen tutkielma kuuluu dosentti Liisa Karlssonin johtamaan osahankkeeseen "Lapset kertovat hyvinvoinnistaan - Kuka kuuntelee?
And they lived happily ever after : the themes of well-being in the stories told by children
Onnellisena loppuun asti : Lapset kertovat hyvinvoinnista sadutetuissa saduissaan
The aim of the study The aim of this interdisciplinary and qualitative study was to investigate the themes of subjective well-being (SWB; Ojanen 2002, 2006; Diener 2006) in the stories told by 7-10 year old Finnish children.
Tutkielmassa oli tavoitteena selvittää taustaksi, mitä subjektiivinen hyvinvointi on aikuisille laadittujen teorioiden käsitteenä (Allardt 1974, 1975; Diener 2006; Ojanen 2002, 2006).
The girls told more often than boys about the theme of rest, going to bed.
Pojat kertoivat hyvinvoinnista tyttöjä useammin mainitsematta onnellisuutta
Approach of this study differs from earlier childhood studies by using the principles of the new child perspective research (Karlsson and Karimäki 2012).
Esim. Allardtin (1975, 1976) sosiologista hyvinvoinnin mallia oli muokattava lapsinäkökulmaiseksi (Karlsson ja Karimäki 2012).
Also friendship, like playing with the best friend, and partnership were themes of Loving.
Toisaalta pienen toiminta, esim. leikki, toi ystävyyttä, kumppanuutta ja yhdessä oloa, myös turvallisuutta.
Conclusions The major finding of the study was that of the theme motivated, uncompelled and playful action doing and feeling safety (Having).
Dynaamisesta satuaineistosta tuli SWB:n päätulokseksi pienen lähtö itsenäisesti työhön, leikkiin, tutkimaan, elämyksiin tai luomaan uutta, ennenkuulumatonta.
I also added the dimension of Belonging developed by Kiili (2006).
Mallin olemisen, tekemisen, omistamisen ja rakastamisen ulottuvuuksiin oli yhdistettävissä osallisuus (Kiili 2006).
Storycrafting method and analyzing methods I ordered the narrative data of 418 stories from Finnish Social Science data archive.
Lasten ja aikuisten subjektiivista hyvinvointia (SWB) tarkastelin teoriakirjallisuudesta käsin ja lasten kertomaa aineistolähtöisesti vuosina 1995 - 2005 sadutuksen menetelmällä kerätystä satuaineistosta .
How was happiness connected to SWB-themes in children's stories?
SWB-teemat lasten kertomana eivät silti aina sopineet Allardtin ulottuvuuksiin, kuten aikuiskäsitteiden hyvinvointi.
Material conditions (Having) enabled SWB of other dimensions.
Aineellinen hyvinvointi tai asenne mahdollisti muun hyvinvoinnin, kuten Allardtin mallissa.
I used dimensions of Erik Allardt's welfare theory (1974, 1975) and its results of subjective well-being for study.
SWB-käsitteeseen kuuluivat tyytyväisyys, viihtyvyys (Allardt 1974, 1975) ja onnellisuus (Ojanen 2002, 2006; Perttula 2001).
Belonging into peers' groups was very important for subjective well-being, and left out caused ill-being.
Tulokset: Allardtin sosiologisen mallin hyvinvoinnista osa kuvasi subjektiivista hyvinvointia aikuisten käsitteenä.
Playing, as the most important part of many kinds of actions, combined all dimensions of well-being.
Aineellinen, sosiaalinen ja psyykkinen turvallisuus loi hyvinvointia kaikissa ulottuvuuksissa.
Returning home, caring and helping, being and acting together at home or near home (loving) meant well-being.
Vertaisten ryhmään pääsy samanlaisena tai erilaisena toi hyvinvointia.
The themes of SWB were collected by content, form and categorical analysis.
Analyysin menetelmä: Kartoitin ja yhdistin aikuisten luomia SWB-käsitteitä.
In this study it was at first examined what adults tell about themes of subjective well-being, SWB.
Päätavoite oli kuvailla, mitä 7 - 10 -vuotiaat kertovat hyvinvoinnista.
Children were presumed to tell about their concerns with the method of story crafting: they were allowed to tell spontaneously with their own words without any questions from adults (Karlsson 2005).
Lasten onnellisuusmielikuviin kuului samanlaisia asioita kuin aikuisten pohdinnoissa, kuten Perttula (2001) on olettanut.
Then the main interest was directed at children's themes of SWB in their own stories.
Etsin SWB-teemoja aluksi Atlas TI 4.1 -ohjelman avulla.
In summary, the results obtained deepen our current knowledge of UGT enzyme kinetics and set new guidelines for performing in vitro UGT assays.
Kaiken kaikkiaan, tulokset syventävät nykyistä tietämystämme ihmisen UGT-entsyymeistä ja asettavat uusia ohjeistuksia UGT laboratoriotutkimuksille.
Activity and Enzyme Kinetics of Human UDP-Glucuronosyltransferases : Studies of Psilocin Glucuronidation and the Effects of Albumin on the Enzyme Kinetic Mechanism
Ihmisen UDP-glukuronosyylitransferaasien aktiivisuus ja entsyymikinetiikka : Psilosiinin glukuronidaatio sekä albumiinin vaikutus entsyymikinetiikan mekanismiin
Our results showed that psilocin is glucuronidated mainly by UGTs 1A10 and 1A9, whereas the activities of UGTs 1A8, 1A7, and 1A6 were lower.
Tuloksemme osoittavat, että psilosiinin glukuronisaatiosta vastaa pääosin UGT1A9 maksassa ja munuaisissa, sekä pienemmissä määrin suoliston UGT1A10.
These features are especially important for the prediction of UGT activity in vivo.
Tämän väitöskirjan päätavoitteena oli tutkia kuinka ihmisen UGT:t toimivat.
Human UDP-glucuronosyltransferases (UGTs) are important in the metabolic elimination of xenobiotics and endogenous compounds from the body.
Ihmisen UDP-glukuronosyylitransferaasit (UGT:t) ovat yksi keskeisistä metaboliaentsyymeistä, ja ne vastaavat terapeuttisten lääkkeiden, ravintoaineiden, steroidihormonien, sappihappojen sekä punasolupigmenttien eliminaatiosta.
The inclusion of purified albumin is known to significantly enhance glucuronidation rates in vitro.
Havaitsimme myös, että albumiinin lisääminen nostaa merkittävästi monien yksittäisten ihmisen UGT-entsyymien aktiivisuuksia, millä on vaikutusta UGT tutkimuksille laboratorioissa.
Particular attention focused on the glucuronidation of psilocin, the enhancement of UGT activity by the inclusion of purified bovine serum albumin (BSA), and the enzyme kinetic mechanism of UGT1A9.
Keskityimme erityisesti (1) psilosiinin, sienistä löytyvän hallusinogeenisen alkaloidin, glukuronidaatioon, (2) UGT-entsyymien laboratoriokoeolosuhteisiin, sekä (3) mekanismiin, millä sokeriryhmä siirretään rasvaliukoisiin molekyyleihin.
Due to these unique properties, UGT enzymes play major roles in drug metabolism and pharmacokinetics.
Metaboliaentsyymien toiminta on siten hyvin tärkeää paitsi elimistön normaalille toiminnalle myös farmakoterapialle ja lääkekehitykselle.
The study of psilocin and 4-hydroxyindole glucuronidation revealed that relatively small structural modifications, such as the loss of the side chain, lead to major changes in UGT substrate selectivity.
Useilla lääkkeillä ja elimistön molekyyleillä on huono liukoisuus veteen sekä korkea affiniteetti kehon rasvaan.
The addition of BSA quantitatively changes the enzyme kinetic parameters, presumably by removing internal inhibitors that bind to binary (enzyme-UDPGA) or ternary (enzyme-UDPGA-aglycone) complexes, but the underlying compulsory-order ternary-complex mechanism remains unaffected.
UGT:t lisäävät sokeriryhmän (glukuronihapon) rasvaliukoisiin molekyyleihin, jolloin näiden vesiliukoisuus paranee huomattavasti.
The main goal of this thesis was to investigate the activity and enzyme kinetics of UGTs, as well as the in vitro assay conditions needed to accurately determine the enzyme kinetic parameters.
Näiden päätehtävänä on kemiallisesti muokata rasvaliukoisten aineiden rakennetta enemmän vesiliukoisiksi ja biologisesti inaktiivisiksi.
Before proceeding with enzyme kinetic assays, we carefully measured the binding of substrates to BSA by either ultrafiltration or rapid equilibrium dialysis.
Lisäksi edistyimme huomattavasti UGT-entsyymin kinetiikkamekanismin ymmärtämisessä.
Epidemiology of Psychotic Disorders
Psykoottisten häiriöiden epidemiologia
The data were derived from the Health 2000 Study, a comprehensive general population survey of Finnish adults aged 30 years and over (N=8028).
Tutkimusaineisto perustuu kattavaan Terveys 2000 väestötutkimukseen yli 30 -vuotiaiden suomalaisten terveydentilasta (N = 8028).
The high and unevenly distributed prevalence should be taken into account when resources are allocated to health care.
Psykoottisten häiriöiden korkea ja epätasaisesti jakaantunut esiintyvyys tulisi huomioida hoitojärjestelmien resursoinnissa.
The most common disorder was schizophrenia with lifetime prevalence 1%.
Yleisin psykoosi oli skitsofrenia, jonka elämänaikainen esiintyvyys oli 1 %.
Clinical features of delusional disorder were different from schizophrenia.
Harhaluuloisuushäiriön kliiniset piirteet erosivat skitsofreniasta.
Abstract: Schizophrenia and other psychoses are among the most severe mental disorders.
Skitsofrenia ja muut psykoottiset häiriöt kuuluvat vaikeimpiin mielenterveyshäiriöihin.
Alcohol-induced psychotic disorders were common in middle-aged men and associated with high morbidity and mortality.
Alkoholiin liittyvä psykoottinen häiriö oli erityisen yleinen keski-ikäisillä miehillä ja siihen liittyi runsas samanaikaissairastuvuus sekä korkea kuolleisuus.
There are few general population surveys of psychotic disorders.
Psykoottisten häiriöiden esiintyvyydestä on tehty vain vähän väestötutkimuksia.
The region of birth was a more important determinant of the risk of psychotic disorders than the region of residence, and most marked in schizophrenia.
Syntymäpaikka oli asuinpaikkaa tärkeämpi psykoottisen häiriön ja erityisesti skitsofrenian riskiin vaikuttava tekijä.
This study investigated the lifetime prevalence and epidemiological features of different psychotic disorders in the adult Finnish general population.
Tässä tutkimuksessa selvitettiin psykoottisten häiriöiden elämänaikaista esiintyvyyttä ja esiintyvyyteen liittyviä piirteitä suomalaisessa aikuisväestössä.
The lifetime prevalence 3.5% of psychotic disorders was higher than has been estimated in most recent general population studies.
Tässä tutkimuksessa psykoottisten häiriöiden esiintyvyys yli 3 % oli korkeampi kuin useimmissa viimeaikaisissa väestötutkimuksissa.
Psychotic disorders were generally associated with socioeconomic disadvantage like being unmarried, pensioned or unemployed; having low income or education level.
Erityisesti ei-mielialaoireiseen psykoosiin sairastuneet olivat useammin naimattomia, työttömiä ja eläkeläisiä tai alhaisten peruskoulutuksen ja tulotason omaavia kuin yleisväestö.
In the Psychoses in Finland study, the Health 2000 Study sample was screened for psychotic disorders.
Psykoosit Suomessa -jatkotutkimuksessa Terveys 2000 aineistosta kutsuttiin tutkittavia tarkempaan mielenterveyshaastatteluun käyttämällä tutkimusta varten kehitettyä psykoosiseulaa.
Substance-induced psychotic disorders were common among working aged men and psychotic disorder due to general medical condition among women aged 65 years or over.
Päihdepsykoosit olivat yleisiä työikäisillä miehillä ja yleissairauteen liittyvät psykoosit yli 65-vuotiailla naisilla.
Final best-estimate DSM-IV diagnoses were based on systematic evaluation of the interview and the case note data.
Mielenterveyshäiriöt diagnosoitiin DSM-IV -tautiluokituksen mukaisilla diagnostisilla kriteereillä hyödyntäen sekä haastattelu- että potilaskertomustietoja.
Most epidemiological studies have focused on schizophrenia and bipolar I disorder, while data of many other specific psychotic disorders are scarce.
Useimmat epidemiologiset tutkimukset ovat keskittyneet skitsofrenian ja tyypin I kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön.
Disorganized schizophrenia was a schizophrenia subtype associated with poor outcome.
Hajanaisoireiseen skitsofrenian alatyyppiin liittyi huono ennuste verrattuna muihin alatyyppeihin.
With a high lifetime prevalence exceeding 3%, psychotic disorders are a major public health concern.
Psykoottiset häiriöt ovat merkittävä kansanterveydellinen ongelma.
The material consisted of 40 picture and story combinations.
Aineisto koostui yhteensä 40 kuva ja tarina yhdistelmästä.
Listening to children's voices and receiving their stories" (TelLis project number 1134911) The project is led by Adjunct professor Liisa Karlsson in University of Helsinki.
(TelLis projektinumero 1134911), jota johtaa Helsingin yliopistossa dosentti Liisa Karlsson.
Method of the study was a qualitative study and the material was analysed using content analysis.
Tutkimus oli laadullinen tutkimus, jossa aineisto analysoitiin sisällönanalyysillä.
Methods: The study is a part of Academy of Finland research project "Children tell of their well-being - who listens?
Menetelmät: Tutkimus liittyy Suomen Akatemian tukemaan tutkimushankkeeseen "Lapset kertovat hyvinvoinnistaan - Kuka kuuntelee?
Results and conclusions: Four significant dimensions were found from the material: operation, social interaction, play, and aesthetic character.
Tulokset ja johtopäätökset: Aineistosta oli löydettävissä neljä erilaista merkitysulottuvuutta: toiminta, yhdessäolo, leikki ja esteettisyys.
The pictures and stories were used as information source by the experts from different fields who participated in this project.
Lasten kuvat ja tarinat toimivat tiedonlähteenä hankkeeseen osallistuneille eri alojen asiantuntijoille.
Theoretically the study focuses on studies of child perspective, children's geographies, and meanings.
Tutkimuksen teoreettiset näkökulmat kiinnittyivät lapsinäkökulmaiseen tutkimukseen, lapsuuden maantieteeseen sekä merkityksen tutkimukseen.
The study committed to multidisciplinary childhood study approach which sees children as competent active actor in their own right and as a constructor of their own childhood.
Tutkimus sitoutui monitieteellisen lapsuudentutkimuksen yhteisesti jakamaan käsitykseen lapsesta aktiivisena toimijana ja lapsuuden rakentajana.
Material for the study is collected from a Kouvola-area child safety project.
Tutkimuksen aineisto on kerätty Kouvolan seudun lapsiturvallisuushankkeessa, jossa haluttiin huomioida myös lasten näkökulma.
Goals: This study examines different meanings of preschool environment through pictures children have taken, and by children's stories associated to these pictures.
Tavoitteet: Tässä tutkimuksessa selvitetään, millaisia merkityksiä päiväkotiympäristö saa lasten ottamien valokuvien ja niihin liittyvien tarinoiden kautta.
The study found that meaningful environment for children is cosy, and offers different activities, social interactions, and also possibility to play.
Lapsille merkityksellinen ympäristö oli viihtyisä ja mahdollisti monipuolista toimintaa, yhdessä olemista ja leikkiä.
The pictures taken by the children and the stories they relate to them contain information which helps to understand how children react to their environment and how they take advantage of affordances environment produce.
Lasten valokuvat ja niihin liittyvät tarinat välittivät tietoa, jonka kautta oli mahdollista ymmärtää paremmin lasten toimintaa päiväkotiympäristössä ja tapoja hyödyntää ympäristön tarjoamia toiminnan mahdollisuuksia.
Pictures and narration materials produced by 28 preschoolers are analysed in this study.
Tässä tutkimuksessa analysoitiin hankkeeseen osallistuneiden 28 esikoululaisen tuottamaa kuva ja tarina-aineistoa.
The study assumes that preschool environment appears differently to children that it does to adults, and that adults should pay more attention to how the preschool environment appears to children.
Tutkimuksen lähtökohtaisena oletuksena oli, että päiväkotiympäristö näyttäytyy lapsille eri tavalla kuin aikuisille.
The results of this study can be utilized by the experts who are working among children and design environments for children.
Lasten parissa työskentelevät ja lasten toimintaympäristöjä suunnittelevat asiantuntijat voivat hyödyntää tutkimukseni tuloksia.
As part of the project children photographed places they considered nice or boring in their preschool environment.
Lapset valokuvasivat päiväkotiympäristön kivoja ja tylsiä paikkoja ja kertoivat ottamistaan kuvista sadutusmenetelmän avulla.
The project focused on children's point of view.
Lasten äänet kuuluviin!"
Adaptive radiation is an important mechanism of evolution, which can lead to emergence of sympatric species or morphotypes.
Adaptiivinen radiaatio eli sopeutumislevittäytyminen on tärkeä evoluutiomekanismi, jonka seurauksena voi syntyä sympatrisia lajeja tai ekotyyppejä.
The effects of ecology, environment and sex on parasite communities of sympatric Icelandic three-spine stickleback
Ekologian, ympäristön ja sukupuolen vaikutus sympatristen kolmipiikkiekotyyppien loisyhteisöihin Islannissa
I discovered a total of five parasite genera: trematodes Apatemon and Diplostomum, and cestodes Diphyllobothrium, Proteocephalus and Schistocephalus.
Loiset kuuluivat viiteen eri sukuun: imumadot Apatemon ja Diplostomum sekä heisimadot Diphyllobothrium, Proteocephalus ja Schistocephalus.
Sex-depended differences in parasitic pressure, on the other hand, are likely to reflect specific characteristics of each fish population and lake.
Sukupuolten väliset erot loisaltistuksessa ovat taas todennäköisesti yhteydessä kunkin kalapopulaation ja järven erityispiirteisiin.
Most of the observed parasites have negative effects on health and fitness of the host.
Havaitsemistani loisista suurimmalla osalla on haitallisia vaikutuksia kalan yleiskuntoon ja kelpoisuuteen.
These results are among the first to tackle the key question in parasite-mediated divergent selection: at which point of the speciation process parasite communities become differentiated and thus can have an effect on speciation.
Tämä on yksi ensimmäisistä tutkimuksista, joka ottaa kantaa keskeiseen kysymykseen siitä, missä isännän eriytymisen vaiheessa loisyhteisöt erilaistuvat ja siten voivat vaikuttaa lajiutumisprosessiin.
However, the relative importance of these factors for parasite-mediated speciation is not known.
Näiden tekijöiden välisten vaikutussuhteiden merkitystä loisten aiheuttamassa lajiutumisprosessissa ei tunneta.
In this Master's thesis, I focused on differences in parasite communities of sympatric morphs of three-spine stickleback (Gasterosteus aculeatus) in two large Icelandic lakes, Thingvallavatn and Mývatn.
Tässä tutkimuksessa tarkastelen sympatristen kolmipiikkiekotyyppien (Gasterosteus aculeatus) sekä kolmipiikin naaras- ja koirasyksilöiden välisiä loisyhteisöeroja Thingvallavatn- ja Mývatn-järvissä Islannissa.
Parasite community structure of fishes is typically strongly dependent on both host ecology (e.g. habitat and feeding behaviour) and environmental factors (e.g. water quality and temperature).
Loisyhteisöihin ja niiden aiheuttamiin valintapaineisiin vaikuttavat isännän ekologian (esimerkiksi habitaatin ja ravinnonkäytön) lisäksi abioottiset ympäristötekijät, kaloilla esimerkiksi veden laatu ja lämpötila.
Fish gender had an effect on parasitism only in Thingvallavatn as males of both lava and Nitella morphs were more heavily infected with cestodes.
Kalan sukupuoli vaikutti loisten kokonaismäärään ainoastaan Thingvallavatn-järven laavajanitellaekotyypeillä siten, että koirailla oli naaraita enemmän heisimatoja.
Also, host gender-specific differences in parasite communities can have an effect on the differentiation of host morphs.
Myös isännän sukupuolten loisyhteisöerot voivat vaikuttaa lajiutumiseen.
Among other biological interactions, parasitic pressure can have significant evolutionary implications for host populations by reducing the fitness of the host individuals.
Loisinta voi muiden biologisten interaktioiden ohella edesauttaa lajiutumisprosessia isännän kelpoisuuden heikentymisen ja luonnonvalinnan kautta.
In these lakes, the habitats of sympatric mud and lava morphs are the same (soft/hard bottom), but the habitat water temperatures are opposite between the lakes.
Sympatriset muta- ja laavaekotyypit elävät järvissä ekotyypeittäin samanlaisissa habitaateissa, mutta päinvastaisissa veden lämpötiloissa.
However, the comparison between the cold water morphs (lava and Nitella) indicates that although water temperature seems to be the main factor controlling infections in this system, its effect may still be over ridden by host ecology.
Kylmän veden nitella- ja laavaekotyyppien vertailu kuitenkin osoittaa, että myös isännän ekologialla on usein merkittävä rooli loisyhteisöjen muodostumisessa.
In this unique system, it is thus possible to compare between the effects of host ecology and water temperature on parasite community structure and strength of parasite-mediated selection.
Tämä mahdollistaa loisyhteisörakenteen vertailun isännän ekologian ja veden lämpötilan suhteen.
I sampled the stickleback morphs from both lakes and identified their parasite species.
Pyydystin molemmista järvistä otoksen kustakin kolmipiikkiekotyypistä ja määritin kalojen loislajiston.
As similar fish morphotypes exist in different lakes under opposite parasitic pressure, parasitism has unlikely initiated host differentiation, but differences in infection probably have emerged secondary to the ecological specialization of the morphs to different habitats.
Tämä taas tukee ajatusta, että loiset eivät todennäköisesti ole aloittaneet kolmipiikkiekotyyppien erilaistumisprosessia, vaan erot loisinnassa ovat syntyneet prosessin myöhemmässä vaiheessa.
When comparing the cold water morphs in Thingvallavatn, parasite abundance was higher in the limnetic Nitella morph than in the shallow water lava morph.
Havaitsin myös, että Thingvallavatn-järven kylmän veden ekotyypeistä pelagiaalisella nitellaekotyypillä oli enemmän loisia kuin laavaekotyypillä.
In future, it is necessary to pinpoint the stage of the host speciation process when parasite infections become differentiated in replicated systems to gain comprehensive understanding of the role of parasites in adaptive radiations.
Tämän tiedon avulla voidaan muodostaa ehyempi kokonaiskuva loisten merkityksestä adaptiivisessa radiaatiossa.