natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Comparing the different microfossil groups (diatoms, chrysophyte stomatocysts, and E. tripartita) and measured environmental variables, the two former groups broadly agree on inferences of changes in the trophic state, whereas this cannot be said about E. tripartita.
Verrattaessa tulkinnassa käytettyjä eri mikrofossiiliryhmiä ja mitattuja ympäristömuuttujia saadaan jokseenkin yhtenäinen päätelmä vesistön rehevöitymisestä piilevien ja kultalevien kystien osalta, mutta ei E. tripartitan.
The decrease in species richness, the increase in the concentration of planktic species and in the amount of organic matter in the sediment further indicate a change towards a more eutrophic environment.
Muutosta rehevämpään ympäristöön osoittavat myös piilevien lajirunsauden kaventuminen, planktisten lajien konsentraation kasvu ja sedimentin orgaanisen aineksen määrän kasvu.
The results from this study generally agree with diatom-based reconstructions of eutrophication from the coastal areas of the Gulf of Finland.
Lajistossa ilmeni hyvin samankaltaisia muutoksia kuin Suomenlahden rannikkoalueilla tehdyissä tutkimuksissa.
Seven assistants participated in the narrative-episodic interviews in the summer of 2018.
Narratiivis-episodisiin haastatteluihin osallistui seitsemän organisaation assistenttia kesällä 2018.
The interviews were recorded and transcribed.
Haastattelut nauhoitettiin ja litteroitiin.
"One must be able to accept her role" : assistants’ identity work in a professional organization
"Se oma rooli pitää niinku hyväksyä" : assistenttien identiteettityö asiantuntijaorganisaatiossa
The transcripts were analysed mainly using discourse analysis influenced by membership categorization analysis as well as position analysis.
Ne analysoitiin käyttäen pääasiassa diskurssianalyysiä, joka otti vaikutteita jäsenkategorioiden analyysistä ja positioanalyysistä.
The key concepts of the study are identity work, narrative identity, social identity, social constructionism and the socalled new work.
Keskeisiä käsitteitä tutkimuksessa ovat identiteettityö, identiteettineuvottelut, narratiivinen identiteetti, sosiaalinen identiteetti, sosiaalinen konstruktionsmi sekä niin sanottu uusi työ.
Over the past decades, the narrative approach has become popular in organization studies, and it has been applied especially in the studies of identities.
Kerronnallinen tutkimusote on viime vuosikymmeninä yleistynyt organisaatiotutkimuksessa ja se on yleinen varsinkin identiteettien tutkimuksessa.
The study is rooted in social constructionism, in which the reality is seen to be constructed linguistically in social practices.
Tieteenfilosofisilta lähtökohdiltaan tutkielma perustuu sosiaaliseen konstruktionismiin, jossa todellisuus nähdään kielellisesti sosiaalisissa käytännöissä rakentuvana.
Identities have been studied in various academic fields such as educational sciences, psychology, sociology and economic sciences.
Identiteettiä on tutkittu niin kasvatustieteen, psykologian, sosiologian kuin kauppatieteenkin tieteenaloilla.
Positive identities are contrcuted by positioning oneself as a member of an elite organization, by broadening the job description to include other duties than traditional assistant work, or through other means of individual differentiation.
Myönteistä identiteettiä rakennetaan pääosin performatiivisesti suhteessa organisaation ulkopuolisiin tahoihin asemoitumalla eliitti-organisaation jäseneksi, laajentamalla työnkuvaa perinteisen assistenttityön ulkopuolelle, vastapuheella tai yksilöllisellä erottautumisella.
In this study I consider how the personnel of a professional organization narratively construct their identities in the context of the "new work".
Tässä tutkielmassa tarkastelen sitä, miten asiantuntijaorganisaation henkilöstö diskursiivisesti rakentaa identiteettejään uuden työn kontekstissa.
The discourse involves contradictions that shape identity constructions in multiple ways.
Diskurssiin liittyy ristiriitoja ja jännitteitä, jotka vaikuttavat identiteettien rakentumiseen monella tapaa.
I approach identity through the concept of narrative identity, which is understood to consist of discursive, dynamic and constantly changing self-concepts that are rooted in cultural discourses and shared and produced in various identity narratives.
Identiteettiä lähestytään narratiivisen identiteetin käsitteen kautta, jolloin se ymmärretään yksilön jakamissa kertomuksissa diskursiivisesti rakentuvina ja kulttuurisista diskursseista ammentavina, jatkuvassa muutoksessa olevina käsityksinä omasta itsestään.
The theoretical framework consists of organization study, and theories relating to the change of work-life in the postmodern society.
Teoreettinen viitekehys koostuu organisaatiotieteellisestä identiteettitutkimuksesta sekä työelämän muutosta koskevasta teoriasta.
The organizational reality produced in the narratives reflects typical discourses in the context of the new work.
Tutkielmassa tuotettu organisaatiotodellisuus heijastelee uuden työn järjestyksille tyypillisiä diskursseja.
The study is a narrative study in a professional organization specializing in demanding expert services.
Tutkimus toteutettiin narratiivisena tutkimuksena asiantuntijapalveluita tarjoavassa organisaatiossa.
The majority of identity studies in knowledge-intensive companies have focused on manager identities and identification, while assistants’ identities remain a quite unexplored topic of research.
Niin sanottuihin tietointensiivisiin organisaatioihin sijoittuvissa identiteettitutkimuksissa pääpaino on ollut johdon ja asiantuntijoiden identiteeteissä ja samastumisessa, mutta assistenttien identiteettien rakentumisesta ei ole juurikaan tutkimustietoa.
Identification with teams or experts as working partners may also produce positive identities.
Toisaalta myös omaan tiimiin tai työpareihin samastumisella voidaan rakentaa myönteisiä itsekäsityksiä.
According to the study, the major narrative resource is the social identity of assistants, produced mainly by making distinctions between assistants and other parties, mainly experts.
Keskeisenä identiteettityön resurssina on assistenttien sosiaalinen identiteetti, jota tuotetaan kertomuksissa ennen kaikkea erontekoina asiantuntijoihin.
A specific focus of the study is how the personnel discursively produce and negotiate their identities in their narratives.
Erityisenä kiinnostuksen kohteena on, miten asiantuntijaorganisaation henkilöstö tuottaa identiteettejä ja neuvottelee niistä kertomuksissaan.
The social identity seems to carry stigmatized characters such as limited agency and sense of insecurity.
Sosiaalisessa identiteetissä on tunnistettavissa leimaavia piirteitä, kuten rajoitettua toimijuutta ja uhanalaisuuden kokemusta.
The social identity of assistants is defined by low status.
Assistenttien sosiaaliseen identiteettiin näyttää liittyvän alhaisen statuksen kokemus ja asemoituminen organisaatiohierarkian alimmalle tasolle.
The major discourse identified in the study is the discourse of constant individual development, which seems to be institutionalized in the recent bonus scheme reformation.
Keskeisin analyysin pohjalta tunnistettu diskurssi on yhteiskunnassammekin laajemmin tunnistettavissa oleva jatkuvan kehittymisen diskurssi, joka kytkeytyy organisaatiossa toteutettuun palkitsemisjärjestelmän uudistukseen.
Overall there were N=762 respondents to this open-ended question.
Vastaajia avoimeen kysymykseen oli N=762.
After this, the data has been divided in to four tone categories: 1) negative 2) partially negative, partially positive, 3) positive and 4) neutral.
Teemoittelun jälkeen aineisto jaettiin neljään sävykategoriaan: 1) negatiivinen suhtautuminen, 2) osittain negatiivinen ja osittain positiivinen suhtautuminen, 3) positiivinen suhtautuminen ja 4) neutraali suhtautuminen.
The purpose of this research was to find out what kind of things high school students wanted to bring up in their answers and what kind of tones could be interpreted from these answers.
Tutkimuksessa haluttiin selvittää, minkälaisia asioita lukiolaiset halusivat kertoa näihin aiheisiin liittyen ja minkälaisia sävyjä näistä vastauksista oli tulkittavissa.
Individual answer could include references to a number of different sub-themes, so the study looked at the amounts of mentions and tones of these different themes.
Yhden vastaajan vastauksessa saattoi olla mainintoja useista eri teemoista, joten tutkimuksessa tutkittiin eri teemoihin kuuluvien mainintojen määriä ja niiden sävyjä.
The responses were analysed by examining the themes and sub-themes raised by the respondents and ultimately, they were divided in to three main themes: 1) digitalisation 2) well-being, and 3) high school structures.
Vastaukset analysoitiin tutkimalla vastauksissa esiin nousseita teemoja ja alateemoja ja vastaukset jaettiin lopulta kolmeen pääteemaan: 1) digitaalisuus, 2) hyvinvointi ja 3) lukion rakenteet.
This can increase the pressure experienced during high school studies and negatively affect the well-being of high school students.
Tämä voi lisätä lukio-opinnoista koettuja paineita ja vaikuttaa lukiolaisten hyvinvointiin negatiivisesti.
These changes are affecting the everyday life of high school students since the ways of working are changing and because of the entrance examination reform students have to think more closely how matriculation exam influences study opportunities after high school.
Nämä muutokset vaikuttavat lukiolaisten arkeen, sillä työskentelytavat muuttuvat ja pääsykoeuudistuksen seurauksena lukiolaiset joutuvat entistä tarkemmin miettimään, miten ylioppilaskirjoitukset vaikuttavat jatko-opintomahdollisuuksiin lukion jälkeen.
The third topic that high school students mentioned were high school structures, like mandatory courses and curriculum.
Kolmas lukiolaisia puhuttanut teema oli lukion rakenteet, kuten pakolliset kurssit ja opetussuunnitelma.
High school students’ views on high school, digitalism and well-being
Lukiolaisten näkemyksiä lukiosta, digitaalisuudesta ja hyvinvoinnista
The aim of this thesis is to study high school students' own views on high school, digitalism and well-being and to bring the perspective of high school students to the high school discussion.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on tutkia lukiolaisten omia näkemyksiä lukiosta, digitaalisuudesta ja hyvinvoinnista ja tuoda lukiolaisten näkökulma esiin lukiota koskevaan keskusteluun.
Most of the entries in this theme were negative in tone.
Suurin osa tähän teemaan kuuluvista maininnoista oli sävyltään negatiivisia.
These main themes consisted of 14 sub-themes.
Pääteemojen lisäksi aineisto jaettiin neljääntoista tarkentavaan alateemaan.
Currently there are changes happening in high school related to the electrification of study materials and matriculation exam, the high school law and the reform of entrance examination.
Lukiokoulutukseen kohdistuu tällä hetkellä muutoksia liittyen oppimateriaalien ja ylioppilaskokeiden sähköistymiseen, lukiolakiin ja pääsykoeuudistukseen.
According to the results, high school students had most mentions about digital issues like electronic exams and studies.
Tulosten mukaan lukiolaisia puhuttivat eniten digitaalisuuteen liittyvät teemat kuten sähköiset ylioppilaskokeet ja sähköiset oppimateriaalit.
Secondly, high school students talked about well-being topics, like school enjoyment and general well-being.
Toiseksi eniten lukiolaisia puhuttivat hyvinvointiin liittyvät teemat, kuten oma jaksaminen ja viihtyminen lukiossa.
Most of these entries were also negative in tone.
Hyvinvointiin liittyvistä maininnoista suurin osa oli myös negatiivisesti sävyttyneitä.
The data used in this research is from Bridging the Gap -data and it consists of answers to open-ended question presented to Helsinki area high school students about high school, digitalism and well-being.
Aineistona tässä tutkimuksessa on käytetty Helsingin alueen lukiolaisille teetetyn Bridging the Gap -kyselyn avoimia vastauksia, joissa lukiolaiset ovat saaneet vapaasti kertoa omista ajatuksistaan liittyen lukioon, digitaalisuuteen ja hyvinvointiin.
Most of these entries were negative in tone as in previous themes.
Tämän teeman maininnoista edellisten teemojen tapaan suurin osa oli negatiivisesti sävyttyneitä.
Also 12 students were interviewed in groups of four.
Lisäksi 12 oppilasta haastateltiin kolmessa neljän oppilaan ryhmässä.
Data analysis method was qualitative content analysis.
Aineisto analysoitiin sisällönanalyysillä.
The most common definition for reading group is that small group of students reads a book, plan timetable for their reading and discuss about the book together.
Lukupiirin yleisin määritelmä on se, että pieni ryhmä saa luettavakseen kirjan, määrittelee lukemiselleen aikataulun ja kokoontuu yhteen keskustelemaan kirjasta.
Study gives the voice for pupils and provides valuable information about reading groups that have not been studied a lot before in Finland.
Tutkimus päästää oppilaat ääneen ja antaa arvokasta tietoa lukupiiristä, jota on aiemmin tutkittu Suomessa vain vähän.
"Fun with Friends" : Pupils’ Thoughts on Reading Groups and Reading in Lukuklaani’s ‘Narrit’ Reading Group
"Kivaa kavereiden kanssa" : Oppilaiden ajatuksia lukupiiristä ja lukemisesta Lukuklaanin Narrit-lukupiirissä
This thesis is part of Lukuklaani research project which is funded by Suomen kulttuurirahasto and Kopiosto.
Lukuklaani Suomen kulttuurirahaston ja Kopioston rahoittama hanke, jonka tutkimusosioon tämä pro gradu -tutkielman kuuluu.
For years there has been concern for children who are reading less in their spare time and whose reading skills are worsening.
Jo vuosien ajan yhteiskunnassa on ollut huoli siitä, että lasten lukutaito on heikentynyt ja lukuharrastus vähentynyt.
They participated Lukuklaani’s ’Narrit’ reading group for three weeks in 2019.
Tutkimuksen kohteena oli 37 viides- ja kuudesluokkalaista, jotka osallistuivat vuonna 2019 kolmen viikon ajan Lukuklaanin Narrit-lukupiiriin.
This study shows that reading group can motivate pupils to read if the book choices are succesful and working in the group goes without problems.
Tämän tutkimuksen perusteella lukupiiri voi motivoida oppilaita lukemaan, mikäli kirjavalinnat ovat onnistuneita ja ryhmätyöskentely sujuu hyvin.
Earlier research has proven that reading groups can have positive effects for classroom climate, reading motivation and pupils to become a lifelong readers.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että lukupiirillä voidaan vaikuttaa positiivisesti luokkailmapiiriin ja lukuinnostuksen syntymiseen sekä elinikäisen lukijuuden kehittymiseen.
Earlier research supported results while they were analysed.
Aiemmat tutkimukset tukivat tulkintoja.
Social interaction and pupils’ own choices support children’s reading motivation.
Lukupiirin sosiaalisuus ja oppilaiden omat valinnat tukevat oppilaiden lukuinnostusta.
Students liked working with the group and choosing books by themselves.
Pääosin oppilaat pitivät lukupiirin ryhmätyöstä ja siitä, että he saivat itse valita, mitä lukevat.
Pupils wanted to have reading group also the next time when they read a book at school because in reading group pupils got to discuss with others.
Lukupiiriä haluttiin käyttää myös jatkossa, kun koulussa luetaan kirjoja, koska siinä sai keskustella muiden kanssa ja lukupiiriä pidettiin kivana työtapana.
Group and book choices supported reading in the reading group.
Ryhmä ja kirjavalinnat auttoivat oppilaita motivoitumaan lukupiirissä lukemisesta.
The pupils in this study had positive thoughts about reading group and reading already in the beginning of the study.
Tutkimuksessa selvisi, että tutkitut oppilaat suhtautuivat lukupiiriin ja lukemiseen jo tutkimuksen alussa hyvin myönteisesti.
In this study the aim was to find out how pupils define reading group, what they think about it and how reading group can support pupils’ reading motivation.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää oppilaiden lukupiirimääritelmiä ja ajatuksia lukupiiristä sekä tutkia miten lukupiiri tukee oppilaiden lukumotivaatiota.
Data of this study was collected with online survey in the beginning and in the end of the reading group.
Aineistoa kerättiin lukupiirin alussa ja lopussa sähköisellä kyselylomakkeella, joissa selvitettiin oppilaiden lukutottumuksia ja ajatuksia lukupiirin eri osa-alueista.
Nowadays children live in an information filled, stressful, and constantly changing world.
Nykypäivänä lapset elävät informaatiotäyteisessä, stressipitoisessa ja alati muuttuvassa maailmassa.
Regardless, the active, positive, and planned actions, transferring the content outside the small group meetings was rather weak amongst the interviewees.
Tästä aktiivisesta, myönteisestä ja suunnitelmallisesta toiminnasta huolimatta, ohjelman asiasisältöjen siirtäminen pienryhmätapaamisten ulkopuolelle oli melko heikkoa tutkittavien keskuudessa.
Therefore, effective coping skills should be emphasized in education of children to ensure their healthy and balanced development.
Tästä syystä lasten kasvatuksessa ja opetuksessa tulisikin painottaa elämänhallinnan taitoja, jotta lapsen terve ja tasapainoinen kehitys pystyttäisiin turvaamaan.
In addition, the aim was to examine how the early childhood professionals benefited from introducing the program.
Lisäksi tavoitteena oli selvittää, millä tavoin varhaiskasvatuksen opettajat hyötyivät ohjelman käyttöönotosta ammatillisesti.
The data was analysed by qualitative content analysis with theory guided approach.
Aineiston analyysissä hyödynnettiin teoriaohjaavaa sisällönanalyysiä.
The aim of The Fun Friends program is to offer tools to educational professionals to contribute to the mental wellbeing of children, for example, enhancing their self-regulation skills.
Fun Friends –ohjelma pyrkii osaltaan vastaamaan tämän päivän tarpeeseen antamalla ammattikasvattajille välineitä edistää lasten mielen hyvinvointia muun muassa itsesäätelytaitoja vahvistamalla.
The purpose of this study was to find out how early childhood education teachers experience implementing the Fun Friends program with children aged between four and six.
Tässä tutkimuksessa paneuduttiin varhaiskasvatuksen opettajien kokemuksiin Fun Friends –ohjelman toteuttamisesta 4–6-vuotiaiden lasten kanssa.
In addition, part of the interviewees felt their awareness of their role increased in teaching the social and emotional skills.
Lisäksi osa tutkittavista koki tietoisuutensa kasvaneen liittyen omaan rooliinsa tunne- ja vuorovaikutustaitojen välittäjänä.
The results showed the interviewees were committed to implementing the Fun Friends program as small group activities.
Tulokset osoittivat tutkittavien olleen sitoutuneita Fun Friends –ohjelman toteuttamiseen pienryhmätoimintana.
For example, they improved the knowledge of the children and the relationship between them.
Esimerkiksi lapsituntemus parantui ja suhde lapsiin lähentyi ohjelman myötä.
They worked in public day care centres from three different cities.
Tutkimukseen osallistui neljä (4) varhaiskasvatuksen opettajaa, jotka työskentelivät kunnallisissa päiväkodeissa kolmessa eri kaupungissa.
The interviewees informed they also benefited from the Fun Friends program professionally.
Varhaiskasvatuksen opettajat kertoivat myös hyötyneensä ammatillisesti Fun Friends –ohjelmasta.
According to the research all the interviewees had an understanding of the significance of the social and emotional skills in different sectors in children's lives.
Tulokset ja johtopäätökset Tutkimustulosten mukaan kaikilla varhaiskasvatuksen opettajilla oli jossain määrin ymmärrystä tunne- ja vuorovaikutustaitojen merkityksestä lapsen elämän eri osa-alueilla.
Fun Friends program : a tool for early childhood education teachers to reinforce the mental wellbeing of children
Lapsen mielen hyvinvoinnin vahvistamiseen tähtäävä Fun Friends –ohjelma varhaiskasvatuksen opettajien työvälineenä
The results indicated that the comprehensiveness in the practise of the skills should be emphasized even more in the training of the program.
Tulokset viittaavatkin siihen, että ohjelman käyttöönottoon valmistavassa koulutuksessa tulisi mahdollisesti korostaa aiempaa enemmän kokonaisvaltaisuutta taitojen harjoittelun suhteen, jotta asiasisältöjen käsitteleminen ei rajautuisi vain kertaviikkoisiin pienryhmätapaamisiin.
Commitment and attitude of early childhood education teachers to Fun Friends program and teaching the social and emotional skills were surveyed by researching their experiences.
Kokemuksia tutkimalla kartoitettiin varhaiskasvatuksen opettajien suhtautumista ja sitoutuneisuutta Fun Friends –ohjelmaan ja sitä kautta tunne- ja vuorovaikutustaitojen opettamiseen.
Because adults' role is unconditionally important when a child is practising the social and emotional skills with their still very underdeveloped brain.
Tätä voidaankin pitää merkittävänä Fun Friends –ohjelman kautta saavutettuna hyötynä, sillä aikuisen rooli on kiistattoman tärkeä lapsen harjoitellessa ko. taitoja vielä hyvin keskeneräisillä aivoillaan.
The interviewees were trained for introducing the Fun Friends program and the training was carried out by Aseman Lapset ry.
Tutkittavat koulutettiin Fun Friends –ohjelman käyttöönottoa varten ja koulutuksesta vastasi Aseman Lapset ry. Tutkimusaineiston keruu tapahtui puolistrukturoidun teemahaastattelun keinoin.
I collected the data in November 2018 by interviewing one hr-professional and six software professionals from one software company.
Keräsin aineistoni marraskuussa 2018 haastattele- malla yhden ohjelmistoalan asiantuntijayrityksen työntekijöitä; yhtä hr-asiantuntijaa ja kuutta ohjel- mistoammattilaista.
Software professionals' professional agency and workplace learning
Ohjelmistoammattilaisten ammatillinen toimijuus ja työssä oppiminen
Professional agency was practiced and manifested especially when professionals made choices and exerted influence that affected their own work.
Ammatillinen toimijuus ilmeni etenkin vaikuttamisena ja päätöksentekona omaa työtä koskien.
The findings of this study support earlier studies by proposing that professional agency and workplace learning are intertwined and are also understood as social and contextual phenomena.
Tulokset tuovat osansa aikaisempaan tutkimukseen korostaen ammatillisen toimijuuden ja työssä op- pimisen yhteenkietoutumista sekä niiden ymmärtämistä kontekstuaalisina ja myös sosiaalisina ilmi- öinä.
Professional agency is therefore important.
Työelämässä edellytetään siis myös ammatillista toimijuutta.
Re-garding workplace learning, learning was continuous and took place by doing daily work tasks, searching for knowledge independently or solving problems.
Työssä opittiin jatkuvasti, etenkin työn teon, itsenäisen tiedonhaun ja ongelmien ratkaisemisen kautta.
Professional agency and workplace learning were restricted in different levels among customer projects.
Toimijuus ja oppiminen rajoittuivat asiakasprojekteittain eri käytäntöjen puutteiden takia.
The results show that software professionals have high autonomy over their work when exam-ining the employer company.
Tulokset osoittivat, että työntekijöillä oli matalahierakista työnantajaa tarkasteltaessa työssään paljon autonomiaa ja mahdollisuuksia toimijuudelle.
The aim of this study is to examine how software professionals practice professional agency and learn in work.
Tämän tutkielman tavoitteena on selvittää, miten ohjelmistoammatti- laiset ilmentävät ammatillista toimijuutta ja oppivat työssään, sekä mitkä tekijät rajoittavat tai mahdol- listavat näitä työssä.
I analyzed the tran-scribed and coded interview data by using content analysis.
Analysoin aineistoani sisällönanalyyttisesti luomalla litteroidusta ja koodatusta ai- neistosta teemoja, jotka muodostin teoriaohjaavasti ja osin aineistolähtöisesti.
For example high competition and changes in the working environment have led to lower hierarchies among organizations.
Toiminnan tehostamiseksi organisaatiot pyrkivät enenevissä määrin hajauttamaan organisaatioraken- teitaan ja madaltamaan hierarkiaa.
In recent rapidly changing working life, learning is seen as pivotal to be successful at work.
Oppiminen on tämän päivän nopeasti muuttuvassa työelämässä pärjäämisen ehto alasta riippumatta.
Current working life thus emphasizes the responsibility of the individual worker in carrying out work properly.
Näin ollen myös työntekijöiden vastuu ja velvollisuudet työn toteut- tamisesta kasvavat.