natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The learning in a school-context seems to be somewhat loose related to children's personal everyday experiences.
Kouluoppiminen vaikuttaisi jäävän jossain määrin irralleen lapsien arkikokemuksista.
When the research questions are considered, I personally found the connection between the learnt matters in school and everyday-life the most significant.
Pidin itse merkittävimpänä tutkimuskysymyksenä kouluoppimisen ja arkioppimisen välisen sillan rakentumista.
The cohort has been followed since 1970's.
Kohorttia on seurattu 1970-luvulta lähtien.
Executive problems were mild in group level, although a small proportion reported more severe clinically significant dysfunction.
Vaikeudet olivat ryhmätasolla lieviä, joskin pienellä osalla kliinisesti merkittäviä.
Executive functioning was compared between the three groups using analysis of variance (ANOVAs) and non-paramentric Kruskal-Wallis test.
Koettuja toiminnanohjauksen vaikeuksia vertailtiin ryhmien välillä käyttäen varianssianalyysia ja non-parametrista Kruskal – Wallis testiä.
Methods: The present study is part of a larger longitudinal birth cohort research project examining long-term effects of perinatal risk factors.
Menetelmät: Tämä tutkimus on toteutettu osana laajempaa pitkittäistä syntymäkohorttitutkimusta, jossa tutkitaan syntymänaikaisten riskitekijöiden pitkäaikaisvaikutuksia.
The present sample includes individuals with perinatal risks associated childhood ADHD (n = 32), individuals with perinatal risk factors without childhood ADHD (n = 158) and control individuals without perinatal risks or childhood ADHD (n = 38).
Tässä tutkimuksessa käytetty otos pitää sisällään henkilöitä, joilla on todettu syntymäriskeihin liittyvä ADHD lapsuusiässä (n = 32), henkilöitä, joilla on ollut syntymäriskejä ilman ADHD:ta lapsuusiässä (n = 158), sekä kontrolli henkilöitä ilman syntymäriskejä sekä ADHD:ta lapsuusiässä (n = 38).
Experienced everyday executive functioning was compared between these three groups using Behavior Rating Inventory of Executive Functioning – Adult Version (BRIEF-A).
Subjektiivisesti koettuja arkipäivän toiminnanohjaukseen liittyviä vaikeuksia tarkasteltiin näiden kolmen ryhmän välillä BRIEF-A (Behavior rating inventory of executive functioning – adult version) arkipäivän toiminnanohjauksen itsearviointikyselyn avulla.
Results and conclusions: Adults with perinatal risks related childhood ADHD reported more cognitive and behavioral executive difficulties than control adults or adults with perinatal risks without childhood ADHD.
Tulokset ja johtopäätökset: Aikuiset, joilla oli ollut syntymäriskeihin liittyvä ADHD lapsuudessa, raportoivat enemmän kognitiivisia ja behavioraalisia toiminnanohjauksen vaikeuksia verrattuna kontrolleihin tai aikuisiin, joilla oli samankaltaisia syntymäriskejä ilman ADHD:ta lapsuudessa.
Adults with perinatal risks but without childhood ADHD did not differ from controls in experienced executive functioning which suggests that perinatal risks alone without early ADHD symptoms do not affect executive functioning in adulthood.
Aikuiset, joilla oli syntymäriskejä ilman ADHD:ta lapsuudessa, eivät eronneet kontrolleista koettujen arkipäivän toiminnanohjauksen vaikeuksien suhteen, mikä viittaa siihen, että syntymäriskit yksinään ilman varhaisia ADHD-oireita eivät vaikuta toiminnanohjaukseen aikuisiässä.
ADHD symptoms often persist from childhood to adulthood but the long-term developmental course of ADHD beyond young adulthood is still poorly understood.
ADHD oireiden tiedetään usein pysyvän lapsuudesta aikuisuuteen, mutta oireiden pitkäaikainen kehityskulku varhaisaikuisuuden jälkeen tunnetaan heikosti.
The present study may advance understanding of the long-term impact of perinatal risks and childhood ADHD in adulthood.
Tämä tutkimus edistää ymmärrystä syntymänaikaisten riskitekijöiden ja lapsuusiän ADHD:n pitkäaikaisvaikutuksista aikuisiässä.
Objectives: The present study examines everyday executive functioning in adults who have had perinatal risks related ADHD in childhood.
Tavoitteet: Tässä tutkimuksessa tarkastellaan arkipäivän toiminnanohjauksen vaikeuksia aikuisilla, joilla on todettu syntymäriskeihin liittyvä ADHD lapsuudessa.
The present study focuses on adults around 40 years of age who have had perinatal risk factors with subsequent onset of ADHD in childhood.
Tässä tutkimuksessa tutkitaan 40 ikävuoden paikkeilla olevia henkilöitä, joilla on ollut syntymänaikaisia riskitekijöitä ja joille on sittemmin kehittynyt ADHD lapsuusiässä.
Childhood Attention Deficit/Hyperactivity Disorder related to perinatal risks and everyday executive functioning in adulthood
Syntymäriskeihin liittyvä tarkkaavaisuushäiriö lapsuusiässä ja arkipäivän toiminnanohjaus aikuisuudessa
The group with perinatal risks related childhood ADHD reported executive difficulties in domains of working memory, planning, inhibition and self-monitoring.
Toiminnanohjauksen vaikeudet tulivat esiin työmuistin, suunnittelun, inhibition ja oman käyttäytymisen monitoroinnin osa-alueilla.
It appears that childhood ADHD with perceding perinatal risk factors can have long-term but mostly mild consequences for daily executive functioning extending to mid-adulthood.
Siten lapsuusiässä todetulla ADHD:lla, johon liittyy edeltäviä syntymärikitekijöitä, voi olla pitkälle aikuisikään kantautuvia vaikutuksia, mikä ilmenee suurimmalla osalla lievinä arkipäivän toiminnanohjauksen hankaluuksia.
There were altogether 755 participants.
Vastaajia oli yhteensä 755 henkilöä.
There were altogether 24 regression models formed.
Regressiomalleja muodostettiin yhteensä 24 kappaletta.
The children completed a questionnaire that was collected by research assistants.
Lapset vastasivat paperiseen kyselylomakkeeseen, jonka keräsivät tutkimusavustajat.
In the future it could be beneficial to research the topic with qualitative research methods in order to gain a deeper under-standing of these phenomena.
Jatkossa on syytä tutkia aihetta esimerkiksi laadullisillaa tutkimusmenetelmillä, jotta saavutetaan syvällisempää ymmärrystä kyseisestä ilmiökentästä.
In the modern digital society the ICT skills are of a critical value, and in the future the importance those skills only increases.
Digitalisoituneessa yhteiskunnassa tietoteknologiset taidot ovat ratkaisevan tärkeitä, ja tulevaisuudessa niiden merkitys korostuu.
The R-values were all under 5%.
Regressiomallien selitysasteet jäivät alle viiden prosentin.
The t-test was done to analyze the differences between genders.
Sukupuolten välisiä eroja tutkittiin t-testillä.
The school has to be prepared for this challenge and thus it is important to understand what kind of factors are related to the formation of children's ICT skills and attitudes.
Koulun on vastattava tähän haasteeseen, ja siksi on tärkeää ymmärtää, minkälaiset tekijät ovat yhteydessä lasten tietoteknologisten taitojen karttumiseen ja asenteiden muovautumiseen.
This study was a part of a research project called Mind the Gap (2013 – 2017), which is a cooperation project between University of Helsinki, University of Jyväskylä and University of Turku, funded by the Academy of Finland.
Tämä tutkimus oli osa Suomen Akatemian rahoittamaa Helsingin yliopiston, Jyväskylän yliopiston ja Turun yliopiston yhteistyössä toteuttamaa Mind the Gap -tutkimushanketta (2013–2017).
The participants were 6th grade students from the city of Helsinki.
Tutkimukseen osallistui helsinkiläisiä kuudesluokkalaisia lapsia.
Children's ICT skills and attitudes : The relations to support from parents and other members of the social circle
Lasten tietoteknologiset taidot ja asenteet : Vanhempien ja muun lähipiirin tuen yhteydet
In previous research it has been established that social support is an important aspect to consider when learning skills.
Aiemmassa tutkimuksessa on todettu saadulla tuella olevan yhteyksiä taitojen oppimiseen.
This study concentrated on Finnish 6th grader's ICT skills and attitudes and the relations between those and the support that parents and other members of the children's social circle offers.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin helsinkiläisten kuudesluokkalaisten lasten tietoteknologisia taitoja ja asenteita, sekä vanhempien ja muun lähipiirin tuen yhteyksiä tietoteknologisiin taitoihin ja asenteisiin.
First were reported the descriptive statistics of children's ICT skills and attitudes.
Lasten tietoteknologisia taitoja ja asenteita tarkasteltiin aluksi kuvailevien tilastollisten tunnuslukujen avulla.
The results of this study shows that children's ICT skills and attitudes couldn't be explained with the support too well.
Tämän tutkimuksen tulokset osoittivat, ettei vanhempien ja muun lähipiirin tuella voitu kovinkaan paljoa selittää helsinkiläisten kuudesluokkalaisten lasten tietoteknologisia taitoja tai asenteita.
Linear regression analysis was done to research the relations with the support and ICT skills and attitudes.
Vanhempien ja muun lähipiirin tuen yhteyksiä lasten tietoteknologisiin taitoihin ja asentteisiin analysoitiin lineaarisella regressioanalyysillä.
They were picked out from the questionnaire of 1350 students in Helsinki.
Kyselyyn vastasi 1350 oppilasta.
Both knowledge building and creative participation were interpreted as mainly interest-driven activities.
Sekä tiedonrakentelu että luova osallistuminen tulkittiin suurimmaksi osaksi kiinnostuslähtöiseksi toiminnaksi.
The data were collected with semi-structured interviews.
Aineisto kerättiin puolistrukturoidun teemahaastattelun avulla.
This qualitative case study was part of the Mind the Gap project.
Tutkimus oli laadullinen tapaustutkimus, joka toteutettiin osana Mind the Gap -tutkimushanketta.
Some participants, however, reported using their ICTs also for knowledge building activities, but only a relatively few reported using their ICTs for creative participation.
Osa nuorista raportoi osallistumisen liittyvän tiedonrakenteluun, mutta vain muutama nuorista raportoi osallistuvansa luovaan toimintaan.
The results of this study highlight that socio-digital technologies are able to connect interest-driven learning, peer-culture and academic-oriented participation.
Tutkimuksen tulosten perusteella sosiodigitaaliset teknologiat yhdistävät kiinnostuksen parissa oppimisen, vertaiskulttuurin ja akateemisen osallistumisen.
Thus, it enables learning and connects the youths' personal learning ecologies to wider ecosystems of learning and should be taken into account in developing school.
Ne sitovat nuorten omat oppimisen ekologiat laajempaan oppimisen ekosysteemiin ja näin ollen niiden merkitys tulisi tunnistaa myös koulun kehittämistyössä.
All the participants reported using ICTs for academic-oriented participation, which was not interpret as friendship-driven or interest-driven but a boundary-crossing activity bridging informal and formal learning practices.
Akateemista osallistumista ei voitu tulkita kaveri- eikä kiinnostuslähtöiseksi toiminnaksi, vaan se nähtiin erillisenä rajoja ylittävänä ulottuvuutena.
This study focused on describing adolescents' ways of using digital technologies and examining dimensions of adolescents' socio-digital practices as well as networks related to these practices.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, kuvailla ja tulkita nuorten teknologiavälitteistä toimintaa: sosiodigitaalisen osallistuminen ulottuvuuksia, ja näihin toimintoihin liittyviä verkostoja.
The analysis procedure used in this study was qualitative data-driven and concept-driven content analysis.
Aineiston analyysissä käytettiin aineistolähtöistä sekä teoriaohjaavaa sisällönanalyysiä ja sitä jatkettiin kvantifioimalla frekvenssein.
Socio-digital participation : a case study of young people's socio-digital activities
Teknologiavälitteisen toiminnan ulottuvuuksia ja verkostoja : tapaustutkimus 8.-luokkalaisten helsinkiläisnuorten sosiodigitaalisesta osallistumisesta
Therefore, when making changes in school system and building new pedagogical practices, the heterogeneity of students' ways of using ICT should be acknowledged.
Koululaitoksen teknologisten käytäntöjen uudistuksessa olisikin siis hyvä huomioida oppilaiden heterogeenisyys teknologisten taitojen ja käytänteiden suhteen sekä pyrkiä hyödyntämään niiden tarjoama oppimispotentiaali.
It also appears that technology-mediated learning is not very intensively used in Finnish schools.
Lisäksi internetin käyttö suomalaisissa kouluissa ja kouluun liittyvien tehtävien tekemisessä koulun ulkopuolella on vähäistä.
Previous studies have shown that most adolescents appear to use socio-digital technology mostly to hanging out with peers.
Suomalaiset ja kansainväliset määrälliset tutkimukset ovat osoittaneet nuorten käyttävän sosiodigitaalista teknologiaa eniten viihteeseen ja viihteelliseen vuorovaikutukseen.
By socio-digital participation we mean digital technologies mediating adolescents' activities, which, in this study is explored within the frameworks of socio-cultural psychology and learning ecologies.
Sosiodigitaalisella osallistumisella tarkoitetaan tässä tutkimuksessa toiminnan välittymistä digitaalisten teknologioiden välineillä.
For instance, most participants reported that they had self-organized study activities not controlled by teachers and used technology to co-regulate their learning.
Akateeminen sosiodigitaalinen osallistuminen tulkittiin tärkeänä osana nuorten autonomista ja jaetusti säädeltyä oppimista.
Furthermore, the related learning possibilities should be incorporated in school activities.
Tietotekniikka nähdään kuitenkin merkittävänä tulevaisuuden taitojen edistämisessä.
The finished jewelry made the bead makers happy and proud, "I did this".
Valmiit korut tekivät iloiseksi ja ylpeiksi "minä tein tämän".
The making process as an experience is at least as valuable as the finished product.
Valmistusprosessi on kokemuksena tekijälleen vähintään yhtä arvokas kuin valmis tuote.
Making handicrafts increases satisfaction and raises one's self-image.
Käsitöiden tekeminen lisää tyytyväisyyttä ja kohottaa minäkuvaa.
Handicrafts have been found to have a positive effect to the maker's emotions and handicrafts are also used as part of rehabilitation therapy.
Käsitöiden on todettu vaikuttavan positiivisesti käsityöntekijän tunteisiin ja käsitöitä käytetään myös terapiassa osana kuntoutusta.
My role in the beading event was to act as a teacher and afterwards as a researcher.
Korutapahtumassa oma roolini oli toimia opettajana ja korutapahtuman jälkeen tutkijana.
The making of handicrafts and in this case the making of jewellery gives more to the makers than just the finished piece of jewellery.
Käsitöiden tekeminen ja tässä tapauksessa korujen valmistaminen antaa tekijöilleen enemmän kuin vain valmiin korun.
"Unbelievable color therapy" : a case study of experiences and emotions in beading
"Uskomatonta väriterapiaa" : Tapaustutkimus korujen tekemiseen liittyvistä kokemuksista ja tunteista
The making of jewellery has not been researched before.
Korujen tekemisestä ei ole aikaisempaa tutkimusta.
Jewellery making was experienced to be very visual because of the diversity of the beads.
Korujen tekeminen koettiin hyvin visuaaliseksi helmien monipuolisuuden vuoksi.
The result of this study shows that jewellery making was a positive experience to the makers.
Tutkimustuloksena voidaan todeta, että korujen tekeminen oli positiivinen kokemus tekijöilleen.
During the beading event the jewellery makers' sensations ranged from excitement to confusion and enthusiasm.
Korutapahtuman aikana koruntekijöiden tuntemukset vaihtelivat jännityksestä hämmennykseen ja innostukseen.
Visual perception was an important part of making the handicraft products and hand-eye coordination was highlighted.
Näköaisti oli tärkeässä osassa käsityötuotteen valmistusta, ja käden ja silmän yhteistyö korostui.
The beading event in this case study was attended by six test subjects who were chosen depending on whether they were craft makers (3) or not (3).For all of the subjects jewellery making was a new craft method.
Tutkimukseni korutapahtumaan osallistui kuusi koehenkilöä, jotka valittiin ryhmään sen mukaan, olivatko he käsityön harrastajia (3) vai eivät (3).
Craft science has studies of getting into a flow in a variety of craftwork processes.
Käsityötieteessä on tutkittu myös flown esiintymistä erilaisissa käsityöprosesseissa.
The beading event was found to activate several senses.
Korutapahtuman huomattiin aktivoivan monia aisteja.
This case study was designated to look at experiences and feelings that were raised during jewellery making process.
Tutkimukseni tarkoituksena oli tarkastella tapaustutkimuksen avulla korujen tekemisen herättämiä kokemuksia ja tunteita korutapahtuman aikana.
All the participants in the beading event wanted to participate in a similar event again.
Kaikki korutapahtumaan osallistuneet tutkimushenkilöt halusivat valmistaa koruja myös uudestaan.
In addition, the point of interest was the sensations that were experienced while making jewellery.
Lisäksi kiinnostuksen kohteena oli korujen valmistamisessa koetut aistihavainnot.
After the event the subjects were interviewed with str-method by using a video which was recorded and the jewelry which the participants made during the event.
Haastatteluissa hyödynnettiin korutapahtumassa kuvattua videota ja koruja, jotka korutapahtumaan osallistuneet olivat tehneet.
This study was a combination of qualitative and quantitative analysis.
Tässä tutkimuksessa yhdistyy määrällinen ja laadullinen analyysi.
The participants were 3 dyads: 53 years old man with fluent moderate aphasia and his conversation partners (wife and daughter) and 61 year old woman with fluent severe aphasia and her husband.
Tutkittavat koostuivat kolmesta dyadista: 53-vuotias sujuvasti keskivaikeasti afaattinen mies ja hänen kaksi läheistänsä (vaimo ja tytär), sekä 61-vuotias sujuvasti vaikeasti afaattinen nainen ja miehensä.
Word finding difficulties are highlighted in aphasic interaction which can lead to problems with maintaining self-esteem and social relationships in life.
Keskusteluun liittyvät sanahaun ongelmat korostuvat afaattisessa vuorovaikutuksessa, mikä voi johtaa afaattisen henkilön ongelmiin itsetunnon ja sosiaalisten suhteiden ylläpitämisen kanssa.
The data consisted 105 minutes of video material where the aphasic people were having everyday conversation with their CPs.
Tutkimuksen aineisto koostui 105 minuutista videoaineistoa, jossa afaattiset henkilöt keskustelivat läheistensä kanssa arkipäivän asioista.
Every person with aphasia has some kind of problems with finding words.
Kaikilla afaattisilla henkilöillä esiintyy jonkin tasoista sananlöytämisen vaikeutta.
The most commonly used categories of participation in conversation were analyzed more in detail.
Yleisimmin käytettyjen osallistumisen keinojen rakentumista keskustelussa analysoitiin tutkimuksessa tarkemmin.
Nine categories of participation were identified from the turns of CPs from which completion, interrogative word offer and specified question were the most commonly used.
Läheisten käyttämiä keinoja osallistua keskusteluun tunnistettiin yhdeksän, joista täydentävä- ja kysyvä ymmärrystarjous sekä tarkentava kysymys olivat yleisimmin käytettyjä.
Both of the PWAs used verbal and nonverbal behavior in the word searches.
Molemmat afaattiset henkilöt käyttivät sekä sanallisia että ei-sanallisia keinoja tukemaan sanahakua.
Word searches that expanded into collaborative activity were analyzed with conversation analysis and the ways of CPs participated in them were categorized.
Sanahauista, jotka laajenivat keskustelijoiden yhteiseksi toiminnaksi, tarkasteltiin keskustelunanalyyttisesti läheisten vuoroja ja kategorisoitiin heidän käyttämät osallistumisen keinot.
Because of the great need of rehabilitation it is important for the individual and for the society that we develop intervention methods and increase the knowledge about aphasia.
Puheterapian alalla afaattiset henkilöt muodostavat suurimman aikuisista koostuvan ryhmän, joka tarvitsee kuntoutusta, jolloin on yksilön ja yhteiskunnan kannalta tärkeää, että kuntoutusmenetelmiä kehitetään ja tietoa afasiasta lisätään.
This shows that it is important to offer as addition to indirect therapy, also interaction based therapy for the PWA and the CP for them to learn and practice communication skills in everyday life.
Tulokset osoittavat, että puheterapiassa olisi tärkeää, että läheisille tarjottaisiin epäsuoran terapian lisäksi vuorovaikutusterapiaa afaattisen henkilön kanssa, jotta he voisivat yhdessä tunnistaa toimivia kommunikointikeinoja ja harjoitella niitä.
Altogether 82 word searches were identified from the data from which 50 of them were analyzed as collaborative word searches.
Sanahakuja esiintyi koko aineistossa yhteensä 82 kappaletta, joista yhteisiä oli 50 kappaletta.
Conversation is always a collaborative phenomenon which is why it is important to examine the actions of the CPs of PWA.
Keskustelu on aina yhteistyön tulosta, jolloin on tärkeää tarkastella myös afaattisen henkilön läheisen toimintaa keskustelussa.
The aim of this multi-case study was to find out how people with aphasia (PWA) and their conversation partners (CP) adapt to aphasic conversation and collaboratively participate in word search.
Tämän monitapaustutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, kuinka aivoverenkiertohäiriön seurauksena afasiaan sairastuneet henkilöt ja heidän läheisensä sopeutuvat afaattiseen keskusteluun ja ratkovat yhdessä keskustelussa esiintyviä sanahakuja.
Also actions that enhanced the asymmetry of the conversation were identified and one dyad had more of those than the other dyads.
Keskustelunanalyyttisesti ymmärrystarjouksia tarkastelemalla pystyttiin tunnistamaan myös keskustelun kielellistä epäsymmetriaa korostavia toimintatapoja, joita yhdellä dyadeista esiintyi melko paljon.
The videos were transcripted and all the word searches were identified.
Videoaineisto litteroitiin ja siitä poimittiin sekä laskettiin kaikki itsenäiset ja yhteiset sanahaut.
Collaborative word search in conversation with people with aphasia and their significant others
: Yhteiset sanahaut afaattisten henkilöiden ja läheisten arkikeskustelussa
The emphasis was on the ways the CPs act on the word searches.
Erityinen huomio kiinnittyi läheisen keinoihin osallistua yhteisiin sanahakuihin.
Mother's and father's emotions differed clearly.
Äitien ja isien tunnekokemukset erosivat toisistaan selkeästi.
Four families with toddler-aged children took part in research and both mothers and fathers completed the diary (n=8).
Tutkimukseen osallistui neljä pikkulapsiperhe-vaiheessa elänyttä perhettä, joista päiväkirjaa täyttivät sekä äiti että isä (n=8).
Parent's emotions about family's eating and food choice : "It felt wonderful, when the whole family had time to eat together!"
Vanhempien tunnekokemuksia perheen ruokailusta ja ruoan valinnasta : "Tuntui ihanalta, kun koko perhe ehti syödä yhdessä!"
Mothers felt emotions of success inter alia when they became aware that their food choice promoted health or when the child agreed to eat what was offered.
Äidit kokivat onnistumisen tunteita muun muassa tiedostaessaan, että ruoan valinta oli terveyttä edistävä tai kun lapsi suostui syömään tarjotun ruoan.
The everyday life is being described as cyclic and multilevel unity, which consists of routines, that are repeated daily and weekly.
Arkea kuvaillaan sykliseksi ja monitasoiseksi kokonaisuudeksi, joka koostuu päivittäin ja viikoittain toistuvista rutiineista.
The data was organized by content analysis and analyzed by theme analysis and typology.
Aineisto järjesteltiin hyödyntämällä sisällönanalyysiä koodausmenetelmänä ja analysoitiin teema-analyysin ja tyypittelyn avulla.
The research was executed as a qualitative research and research data was collected by diary approach.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena ja tutkimusaineisto kerättiin päiväkirjamenetelmän avulla.
On the other hand, this research gave a new, emotions acknowledging angle also on nutrition promotion.
Toisaalta tutkimus antoi uuden tunteet huomioivan näkökulman myös ravitsemuskasvatukseen.