natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This result comes from the reciprocal connection between the coefficient of relative risk aversion and the elasticity of intertemporal substitution, and from the special nature of the equity asset, which is a claim on the consumption process itself.
Tulos johtuu hyötyfunktion määräämien suhteellisen riskinkaihtamisen kertoimen ja intertemporaalisen substituutiojouston välillä olevasta yhteydestä, ja toisaalta osakearvopaperin luonteesta.
Two statistics, the arithmetic average and the standard deviation, are used to estimate the long-run average and the volatility of the returns.
Tuottojen pitkän aikavälin odotusarvoa ja volatiliteettia estimoidaan kahdella tunnusluvulla: aritmeettisella keskiarvolla ja keskihajonnalla.
The long-run average return on equities shows a sizable premium with respect to their relatively riskless alternatives, the short-run government bonds.
Pitkän aikavälin keskimääräinen osaketuotto on huomattavasti korkeampi kuin lyhytaikaisten valtion velkakirjojen, jotka tarjoavat suhteellisen riskittömän vaihtoehdon.
The consumption process is modelled by the threshold autoregressive process, which offers a simple and powerful way to describe the equity premium as a result of a peso problem.
Kulutusprosessia kuvataan autoregressiivisellä kynnysmallilla, jonka avulla osakeriskipreemion määräytyminen voidaan sujuvasti kuvata peso-ongelmana.
The risk-free asset remains unaffected by the disaster potential.
Riskittömään korkoon kulutuskatastrofien mahdollisuus ei vaikuta millään tavalla.
Changing the assumptions about expected consumption or about the equity asset might offer another way forward.
Muita vaihtoehtoja ovat kulutusprosessin odotusarvojen tai osakearvopaperia koskevien oletusten muuttaminen.
The consumption disasters hypothesis is studied in the conventional Lucas-tree model with two assets and with constant relative risk aversion preferences, captured by the power utility function.
Agenttien mieltymyksiä kuvaa potenssihyötyfunktio, jolle on ominaista vakioinen suhteellinen riskin kaihtaminen.
Equity Premium and Consumption Disasters : Lucas-tree Model with Power Utility
Kulutuskatastofihypoteesia tutkitaan kahden arvopaperin Lucas-puu-mallissa.
Dodo needs to cooperate with media and commercial actors, in the hope of more resources and visibility.
Dodo tekee yhteistyötä kaupallisten toimijoiden ja median kanssa saadakseen lisää näkyvyyttä ja resursseja.
Giddens’s (1984) theory of structuration was used as theoretical framework for the study.
Tutkimuksen teoreettinen lähtökohta on Giddensin (1984) rakenteistumisteoriassa.
The research questions are: What meanings are attached to Dodo’s urban gardening activities, what strategies are used to mediate these meanings further, what results are gained, and what aspects affect Dodo’s work?
Tutkimuskysymykset ovat: mitä merkityksiä Dodon kaupunkiviljelytoiminnan taakse kytkeytyy, mitä strategioita Dodo käyttää markkinoidakseen näitä merkityksiä, millaisia tuloksia saavutetaan, ja mitkä tekijät vaikuttavat Dodon työhön.
This takes time from promoting the political meaning of urban gardening as first and foremost efficient ecological method of producing food in cities.
Tämä vie aikaa ja huomiota toiminnan poliittiselta merkitykseltä markkinoida kaupunkiviljelyä etenkin tehokkaana ja ekologisena tapana tuottaa ruokaa kaupungeissa.
A considerable part of Dodo’s resources is still needed in the practical implementation of the practice: maintaining the gardens, guiding citizens and fundraising.
Huomattava osa Dodon resursseista menee kuitenkin käytännön toimeenpanoon: puutarhojen ylläpitoon, kansalaisten neuvontaan ja varainhankintaan.
The meanings of DIY and concrete doing are also transformed into action in Dodo’s projects.
Konkreettisen tekemisen arvostus näkyi myös käytännön toiminnassa Dodon projekteissa.
The method entailed acquiring detailed information about what kinds of elements formed Dodo’s gardening activities.
Osallistuvalla menetelmällä saatiin yksityiskohtaista tietoa siitä, minkälaisista elementeistä Dodon kaupunkiviljelytoiminta koostui.
Although Dodo’s political strategy is influencing citizens, its activities do not condense into mere extension of new public management.
Vaikka Dodo pyrkii vaikuttamaan kansalaisten elämäntapoihin, sen kaupunkiviljelytoiminta ei ole pelkkä uuden julkishallinnon jatke.
A dialogue between Dodo and the city has resulted in urban gardening becoming one important point in the city’s food strategy.
Dodon ja Helsingin kaupungin välisen dialogin ansiosta kaupunkiviljely pääsi mukaan kaupungin ruokapoliittiseen strategiaan.
Dodo’s contribution to the formation of urban gardening practice can shed light on the potential influence of civic organizations in today’s political context.
Dodon mahdollisuudet vaikuttaa kaupunkiviljelykäytännön muotoutumiseen heijastavat, millaisia vaikutusmahdollisuuksia kansalaisjärjestöillä on myös laajemmassa poliittisessa kontekstissa.
The participants at Turntable form a cross-disciplinary group of activists and volunteers, sharing ideas and acquiring new skills concerning urban gardening and sustainability questions.
Osallistujat Kääntöpöydällä muodostavat poikkitieteellisen ryhmän aktivisteja ja vapaaehtoisia, jotka jakavat ideoita keskenään ja kartuttavat viljelyyn liittyviä tietojaan ja taitojaan.
Dodo promotes the urban gardening practice from its own initiative, instead of working on the behalf of the city of Helsinki or the Finnish state.
Dodo markkinoi kaupunkiviljelykäytäntöä omista lähtökohdistaan käsin, ei julkisen tahon aloitteesta.
However a can-do spirit amongst citizens does not yet guarantee access to political decision-making processes, and it remains a topic for further research: whether people will adapt this DIY attitude on a broader scale and whether this civic activity also extends from people’s own backyards to other spheres.
Jää vielä tutkittavaksi omaksuvatko ihmiset ajatuksen tee-se-itse -kansalaisuudesta laajemminkin ja ulottuuko tämä kansalaistoiminta myös ihmisten omien pihojen ulkopuolelle.
The research material was gathered through ethnographic fieldwork conducted at Dodo’s gardening locations.
Aineisto kerättiin pääosin etnografisella menetelmällä Dodon kaupunkiviljelykeskus Kääntöpöydällä, mutta havaintoja tehtiin myös muissa Dodon puutarhoissa.
The core meanings attached to the practice by Dodo have nevertheless fragmented when mediated through different actors.
Dodon toiminnan ydinmerkitykset kuitenkin sirpaloituvat, kun viestiä välitetään useiden eri kanavien ja toimijoiden kautta.
On the other hand, it is here where Dodo attempts to make a difference through its maker-movement ideology: engaging a broader scale of people in civic activity by emphasizing do-it-yourself attitude and concrete action concerning the near environment and everyday context.
Se pyrkii houkuttelemaan kirjavampaa joukkoa mukaan kansalaistoimintaan korostamalla tee-se-itse -asennetta ja konkreettista tekemistä ihmisten omassa ympäristössä ja arjessa.
The environmental organization Dodo’s work for promoting urban gardening serves as the case of the study.
Esimerkkitapauksena on ympäristöjärjestö Dodon toiminta kaupunkiviljelykäytännön edistämiseksi.
The cooperation between Dodo and the city exemplifies what Giddens defines as 'dialectic of control', referring to a situation where subordinate groups and their superiors influence each other’s action, in this case struggle between identification of the core meanings attributed to urban gardening and climate politics.
Yhteistyö Dodon ja kaupungin välillä ilmentää Giddensin ajatusta 'kontrollin dialektiikasta', jonka mukaan sekä yhteiskunnan hallitsevat ryhmät että niiden alaiset voivat vaikuttaa toistensa toimintaan.
Dodo’s websites, newspaper articles and documents were used for further material supplement.
Materiaalia kerättiin myös järjestön kotisivuilta, aihetta koskevista artikkeleista ja asiakirjoista sekä haastattelemalla Dodo-aktivistia toiminnan ilmastopoliittisista taustoista.
As an organization Dodo is able to mediate some of its ideas to the city’s political agenda, but as majority of participants at Turntable are Dodo’s activists and volunteers, students and professionals many of whom have background in academic education, this dialogue is related to citizens’ social background.
Tosin tähän dialogiin osallistuvat Dodon vapaaehtoiset ja aktivistit edustavat myös tiettyä yhteiskunnallista ryhmää, eli opiskelijoita ja korkeakoulutettuja ammattilaisia.
This master’s thesis takes a closer look at how civic organizations can work beside the public sector toward this goal, and hence discusses the third sector’s participation in climate change mitigation.
Tämä pro gradu lähestyy kansalaisjärjestöjen roolia ympäristö- ja ilmastopoliittisina toimijoina, joiden yhtenä keskeisenä tavoitteena on osallistaa kansalaisia kestävien käytäntöjen pariin.
Changing individuals’ behavior and involving them in environmentally sound practices is a central issue in environmental and climate politics.
Tässä tapauksessa toimijat kamppailevat, mitkä merkitykset kaupunkiviljelyssä ja ilmastopolitiikassa ovat keskeisimmällä sijalla.
Regarding the result on affordance, domestication and social presence, this study confirms and adds to previous research.
Domestikaation, affordanssien ja sosiaalisen läsnäolon käsitteiden osalta tutkimus vahvistaa ja tarkentaa aikaisempia tutkimustuloksia.
'what are the experiences of the team members regarding the use of technology?'
sekä 'mitkä ovat tiimin jäsenten kokemukset teknologian käytön suhteen?'.
These include the perceived poor quality of the simulation; the ability to multitask afforded by the technology, thus influencing negatively on the team members’ social presence; severe technical difficulties and poor technical skills; time limitations resulting in the need to work efficiently; as well as the availability of other technologies.
Näihin lukeutuvat vaikutelma simulaation heikosta laadusta; teknologian mahdollistama moniajo, joka heikentää sosiaalisen läsnäolon tunnetta; vakavat ongelmat teknologian kanssa sekä käyttäjien huonot tekniset taidot; aikarajoituksista johtuva tarve keskittyä tehokkaaseen työskentelyyn; sekä muiden teknologioiden läsnäolo.
Second, descriptions of two forms of technology use – simulation and information transfer – are provided.
Toiseksi kuvataan kaksi virtuaaliteknologian käyttötapaa: simulaatio ja informaation siirto.
', 'how do the patterns of technology use take form and evolve?
', millä tavoin teknologian käyttö muodostuu ja kehittyy?'
Third, the contributing factors that shaped the teams’ technology use are explicated.
Kolmanneksi kuvataan tarkemmin niitä seikkoja, jotka muokkasivat tiimin teknologian käyttöä.
The data consists of semi-structured interviews of 11 virtual team members and video recordings of team meetings in the virtual environment.
Tutkimuksen aineisto koostuu virtuaalitiimin yhdentoista jäsenen puolistrukturoiduista teemahaastatteluista sekä virtuaalimaailmatapaamisten videonauhoituksista.
The research questions of this study are 'in what ways is the Second Life technology used in virtual teamwork?
Tutkimuskysymyksiä on kolme: 'millä tavoin virtuaalitiimi käyttää Second Lifea työssään?
The method of analysis is qualitative content analysis, informed by relevant concepts such as affordance, domestication and social presence.
Analyysia ohjaaviin konsepteihin lukeutuvat affordanssi ja domestikaatio sekä sosiaalisen läsnäolon teoria.
This master’s thesis focuses on how a virtual team uses Second Life for working.
Tässä pro gradu -tutkielmassa selvitetään miten virtuaalitiimi käyttää Second Life teknologiaa työssään.
A virtual team is a globally distributed group of people, which can include members from several geographical locations, time zones and various cultural and organizational backgrounds, working towards a common goal.
Tiimin jäsenet voivat olla monenlaisista kulttuurisista ja organisaatiollisista taustoista.
Virtual teams are increasingly deployed by organizations to harness talent regardless of their location and as a response to increasing global competition.
Virtuaalitiimien käyttö yritysmaailmassa on lisääntynyt viime aikoina kiristyneen kilpailutilanteen johdosta, sillä näin yritykset voivat hyödyntää työntekijöiden osaamista huolimatta näiden sijainnista.
Second Life is one of the most popular three-dimensional online virtual worlds, and is the technology utilized by this virtual team for their weekly team-wide meetings.
Second Life, jota tämä tiimi käytti työssään, on yksi suosituimmista kolmiulotteisista nettivirtuaaliympäristöistä.
The results of the study are divided in three. Firstly, a narrative of a typical virtual team meeting is presented, thus introducing the reader to the virtual environment.
Ensimmäiseksi esitellään narratiivi tyypillisestä tapaamisesta virtuaalimaailmassa.
Return migration is often seen simply as a ‘return home’.
Paluumuutto nähdään usein yksinkertaisena ’paluuna kotiin’.
However, the real-life experiences of returnees remain a less researched topic.
Paluumuuttajien kokemukset paluusta ovat silti vähemmän tutkittu aihe.
This study was carried out with an ethnographic approach, including a six-month field research period in Somaliland.
Tutkimus toteutettiin etnografiana, johon sisältyi kuuden kuukauden kenttätutkimus Somalimaassa.
This study provides an analysis of: 1) the female Somali return migrants’ motivations and expectations for return, 2) the central opportunities and challenges in the process of becoming economically, socially, and psychosocially embedded within the society of return, and 3) the ways how returnees negotiate the opportunities and challenges in becoming embedded.
Tässä tutkimuksessa on selvitetty miten: 1) mitkä ovat naispuolisten somalipaluumuuttajien motivaatiot ja odotukset paluun suhteen, 2) mitkä ovat keskeiset haasteet ja mahdollisuudet paluumuuttajien pyrkiessä tulemaan osaksi paluukontekstia taloudellisesti, sosiaalisesti, ja psyykkis-sosiaalisesti, sekä 3) miten paluumuuttajat neuvottelevat näitä haasteita ja mahdollisuuksia.
The return migrant women’s motivations and expectations for return are often constructed transnational interactions with the diaspora and the original home country.
Paluumuuttajanaisten motivaatiot ja odotukset paluun suhteen rakentuvat usein transnationaalissa vuorovaikutuksessa diasporaan ja alkuperäiseen kotimaahan.
The research data consists of semi-structured interviews (24) and participatory observations.
Tutkimusaineisto koostuu puolistrukturoiduista haastatteluista ja osallistuvista havainnoinneista.
The meanings of these categories are reproduced and renegotiated in everyday encounters with locals.
Näiden kategorioiden merkitykset uusinnetaan ja uudistetaan neuvotteluissa paikallisten kanssa jokapäiväisissä tilanteissa.
In recent years, return migration has increasingly become a topic of interest within the migration-development discourse.
Paluumuutto on ollut lisääntyvästi kiinnostuksen kohteena muuttoliikettä ja kehitystä koskevassa diskurssissa.
The aim of this thesis is to explore how do women experience, practice, and express return and embeddedness in Somaliland.
Tämän tutkielman tavoitteena on tutkia miten naiset kokevat, harjoittavat, ja ilmaisevat paluuta ja kuuluvuutta Somalimaassa.
In this thesis the notions of transnationalism, intersectionality, return preparedness and embeddedness are utilized to analyze the complex and gendered process of return.
Tässä tutkielmassa hyödynnetään transnationalismin, intersektionaalisuuden, paluuvalmiuden ja kuuluvuuden käsitteitä paluun kompleksin ja sukupuolittuneen prosessin analysoimiseksi.
Generally the return migrant women are able to successfully embed themselves economically, but encounter notable intersectional challenges in becoming embedded socially and psychosocially.
Yleisesti ottaen paluumuuttajanaiset onnistuvat pääsemään osaksi yhteiskuntaa taloudellisessa mielessä, mutta kohtaavat mittavia haasteita sosiaalisessa ja psyykkis-sosiaalisessa kuuluvuudessa.
The study concludes that return migration is a gendered, transnational, and intersectional phenomenon.
Aineiston pohjalta päädytään tulokseen, että paluumuutto on sukupuolittunut, transnationaalinen ja intersektionaalinen ilmiö.
Upon return, return migrants need to negotiate their belonging and identities within a web of social norms, mutual expectations, and intersectional encounters.
Paluumuuttajat joutuvat neuvottelemaan kuulumistaan ja identiteettiään normien, molemminpuolisten odotusten ja intersektionaalisten kohtaamisten kautta.
This thesis explores women’s voluntary return migration in the context of Somaliland.
Tutkielma tarkastelee naisten vapaaehtoista paluumuuttoa Somalimaan kontekstissa.
Theory directed content analysis was employed to analyze the research data.
Aineisto on analysoitu teoriaohjautuvalla sisällönanalyysilla.
This study suggests a need to further study the experiences and practices of return migration in different localities, as return migration is shown to be a highly contextual and situational process.
Tämä tutkimus osoittaa tarpeen jatkotutkimukselle, jossa paluumuuttoa tarkastellaan eri paluumuuton kohdemaissa analyysin osoittaessa, että paluumuutto on laajalti kontekstuaalinen ja situationaalinen prosessi.
The data demonstrates that return migration of Somali women in Somaliland is a complex social process.
Tutkimus osoittaa, että somalinaisten paluumuutto Somalimaahan on moniulotteinen sosiaalinen prosessi.
Furthermore the analysis reveals that women’s return migration to Somaliland is characterized with onward migration as full embeddedness is rarely achieved.
Analyysi osoittaa lisäksi, että naisten paluumuuttoa Somalimaahan leimaa muuttoliikkeen jatkuminen naisten ollessa vaikea päästä kokonaisvaltaisiksi yhteiskunnan jäseniksi.
The social categories of generation, clan, religion, and ‘returnee women’ situate the return migrant women within the society.
Paluumuuttajanaiset sijoittuvat yhteiskunnassa ikäluokan, klaanin, uskonnon ja ’palaajanaisen’ sosiaalisten kategorioiden välityksellä.
When the education choice is endogenized, however, more natives decide to acquire education and the overall effect is positive.
Kun malliin otetaan mukaan mahdollisuus kouluttautua, useampi kantaväestön työntekijä päättää investoida koulutukseen, ja kokonaisvaikutus on positiivinen.
The standard model cannot, however, explain how vacancies and unemployment exist at the same time, or allow the job creation to respond to the arrival of new workforce.
Perusmalli ei kuitenkaan selitä, kuinka avoimia työpaikkoja ja työttömyyttä esiintyy samaan aikaan tai kuinka työn luonti mukautuu uuden työvoiman saapumiseen.
The second setting is a one-country model with two sectors and examines how an influx of immigrants to one of the sectors affects natives' welfare in that sector.
Toisessa, kahden sektorin mallissa tutkitaan, kuinka yhteen sektoriin kohdistuva maahanmuutto vaikuttaa saman sektorin työntekijöiden hyvinvointiin.
In the standard model of competitive labor markets, an influx of immigrants increases the labor market prospects of native workers whose labor is complementary to the immigrants' labor and decreases that of those native workers whose labor is substitutable with immigants' labor.
Kilpailullisten työmarkkinoiden perusmallissa maahanmuutto parantaa niiden kantaväestön työntekijöiden asemaa, joiden työpanosta maahanmuuttajien työpanos täydentää (complements), ja heikentää niiden asemaa, joiden työtä on maahanmuuttajien työpanos korvaa (substitutes).
In this environment, search frictions produce unemployment and the job creation is allowed to respond to an influx of immigrants.
Tässä ympäristössä etsintäkitkat aiheuttavat työttömyyttä, ja työn tarjonta mukautuu maahanmuuttoon.
This master's thesis studies the effects of immigration on the wages, employment and welfare of native workers when firms and workers have to spend resources to find a suitable job match.
Tämä pro gradu -tutkielma tutkii, kuinka maahanmuutto vaikuttaa kantaväestön työntekijöiden palkkoihin, työttömyyteen ja hyvinvointiin, kun työntekijöiden ja yritysten on käytettävä resursseja sopivan työn tai työntekijän löytämiseen.
Matching model with three different settings is used to study these effects.
Näiden vaikutusten tutkimiseksi tutkielmassa käytetään kolmea kohtaamismallin (matching model) muunnelmaa.
Finally, the impact of low-skilled immigration on both high-skilled and low-skilled native workers is studied.
Lopuksi tutkielma selvittää, kuinka vähän koulutetut maahanmuuttajat vaikuttavat vähän koulutettujen ja korkeasti koulutettujen työmarkkinatilanteeseen.
In the first one immigration is introduced to a two-country matching model to see how an influx of immigration affects wages, unemployment rate and welfare of natives through probabilities of finding a job and finding a worker for an open vacancy.
Ensimmäisessä niistä tutkitaan, kuinka maahanmuutto vaikuttaa kantaväestön palkkoihin, työttömyysasteeseen ja hyvinvointiin sopivan työn tai työntekijän löytämisen todennäköisyyksien kautta.
While these results do not perfectly fit the empirical findings on the subject, they offer one mechanism to understand the behavior of labor markets with immigration, and help to understand the empirical results that contradict the predictions by the standard model.
Nämä tulokset auttavat ymmärtämään paremmin työmarkkinoiden toimintaa ja selittämään, miksi empiiriset tulokset maahanmuuton vaikutuksista eivät vastaa kilpailullisten työmarkkinoiden perusmallin tuloksia.
It will be shown that an influx of low-skilled immigrants has a positive impact on the wages and employment rate of high-skilled natives but an ambiguous impact on those of low-skilled natives.
Vaikutus on positiivinen korkeasti koulutettujen osalta, mutta epäselvä vähän koulutettujen osalta.
By Pareto ranking the three equilibria the model produces it is shown that immigration is beneficial to all parties involved.
Vertailemalla eri muunnelmista saatavia tuloksia havaitaan, että maahanmuutto hyödyttää kaikkia osapuolia: maahanmuuttajia, kantaväestöä ja yrityksiä.
The effect is ambiguous and comprises of an impact through matching probabilities and an impact though relative prices.
Maahanmuutto vaikuttaa tässä tapauksessa sekä työn tai työntekijän löytämisen todennäköisyyksien että suhteellisten hintojen kautta, ja vaikutus voi olla positiivinen tai negatiivinen.
The most important referred academics are: Wanda J. Orlikowski, Hyötyläinen & Kalliokoski, Harold J. Leavitt, Shayne C. Kavanagh, Nurminen, Reijonen & Vuorenheimo and McLaughlin & Skinner.
Pääasialliset lähdeteokset ovat Wanda J. Orlikowskin, Hyötyläinen & Kalliokosken, Shayne C. Kavanaghin, Harold J. Leavittin, Nurminen, Reijonen & Vuorenheimon sekä McLaughlin & Skinnerin puhtaasti sosiologisia tai sosiologisesti värittyneitä kirjoituksia koskien tuotannonohjausjärjestelmiä, niiden käyttöönottoprosesseja sekä yleistä organisaatioteoriaa.
The target Company employee’s general feeling towards the current change process has been concretized by interviewing 18 participants from different organizational functions and several levels of organizational hierarchy.
Empiria-osiossa selvitetään kohdeyrityksen työntekijöiden tuntemuksia käytössä olevaa tuotannonohjausjärjestelmän kehitysprosessia kohtaan haastattelemalla 18 yrityksen työntekijää eri osastoilta ja organisatorisilta hierarkiatasoilta.
In the empirical part ERP implementations are not being studied just as technological changes, they are observed as larger multidimensional social processes involving individual agents, technologies and job requirements as well as other key elements of change.
Työn empiriaosiossa tuotannonohjausjärjestelmän käyttöönottoa tarkastellaan laaja-alaisena sosiaalisena prosessina, johon liittyy olennaisesti esimerkiksi organisaatiokulttuurit, työntekijät, teknologiat, johtaminen, työtehtävät kuin monet muut muuttujat.
The development ideas presented in this thesis help the target Company to streamline their current development process, future implementation projects as well as their current management processes related to the ERP development process.
Kehitysehdotuksia hyödynnetään kohdeyrityksessä kehitysprosessin johtamisen kehittämisessä, tulevien käyttöönottoprojektien parantamisessa sekä nykyisen kehitysprosessin toiminnan virtaviivaistamisessa.