natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this study, computer users reported mostly mild pain or mild inconvenience to everyday life.
Kuitenkin yli kahden tunnin tietokoneen käyttö aiheutti nuorille voimakkaita tai kohtalaisia oireita, jotka haittasivat myös päivittäistä elämää.
A structured questionnaire including questions about frequency of musculoskeletal and computer-associated health complaints, use of ICT, computer use and questions about ergonomic instructions was mailed biennially to samples of 12, 14, 16 and 18-year-olds.
Samaan aikaan tietokoneen ja matkapuhelimen käyttö, pelaaminen sekä muun informaatio- ja kommunikaatioteknologian käyttö on lisääntynyt nuorilla.
In addition, we reported the pain intensity and inconvenience to everyday life caused by computer use.
Käsi-, sormi- ja ranneoireita ilmeni vastaajilla jo noin tunnin päivittäisellä tietokoneen käytöllä.
Regardless of data sets or point of time, symptoms were more prevalent among girls and older age groups.
Nuorten oman käsityksen mukaan tietokone aiheutti heille oireita eniten silmiin, päähän ja niska-hartioihin.
A large proportion of adolescents did not receive ergonomic instructions on how to arrange desk, chair and screen in the right position or to take rest breaks.
Tutkimuksessa todettiin, että suuri osa nuorista jäi vaille ergonomiaohjeita.
4 hours/day was related to head ache (OR=2.8) and pain in the eyes (OR=2.0), and computer use ?
Vastaavasti yli neljä tuntia tietokoneen parissa aiheutti päänsärkyä ja silmäoireita.
1 hour/day was related to symptoms in hands, fingers or wrists (OR=1.6).
Käsi-, sormi- ja ranneoireita esiintyi vähemmän.
Receiving instructions or being self-instructed was more common in older age groups than in younger age groups (p This study showed a remarkable increase of back and neck-shoulder pain from the 1980s to 2000s.
Lasten tietokoneen käyttö alkaa jo alle kouluikäisenä, ja nuorilla on takanaan yli kymmenen vuoden kokemus tietokoneen käytöstä ennen kuin he siirtyvät työelämään.
Prevalence of NSP and LBP increased markedly during the period 1991-2001.
Oireiden ennaltaehkäisy ja varhainen puuttuminen on aloitettava jo lapsuudessa.
The second set of data was based on a classroom survey from the School Health Promotion Survey (SHPS).
Tutkimuksen aineistoina käytettiin valtakunnallisesti edustavia väestötason aineistoja.
Prevalence of back and neck pain varied between 6-40% in girls and 4-20% in boys.
Niihin osallistui runsaat 200 000 lasta ja nuorta kolmella eri vuosikymmenellä.
The purpose of this study, which was based on three different data sets, was to investigate the occurrence and nature of musculoskeletal symptoms, and the relation to information and communication technology (ICT), especially relation to computer use.
Oireiden ennaltaehkäisyssä varsinkin koulu- ja opiskelijaterveydenhuollon henkilöstöllä on merkittävä rooli.
The data were gathered at the beginning of the year 2003.
Tiedot kerättiin vuoden 2003 alussa.
The students themselves believe they have a clear idea of themselves as learners.
Opiskelijoilla on mielestään selkeä käsitys itsestään oppijoina.
The youngest age group (under 20) emphasises the importance of perseverance in studies more than the other groups; the oldest group (over 27) are most conscientious in their studies.
Nuorin ikäryhmä (alle 20-vuotiaat) korostaa yrittämisen merkitystä opiskelussa enemmän kuin muut ikäryhmät; vanhin ikäryhmä (yli 27-vuotiaat) on tunnollisin opinnoissaan.
Self-regulatory abilities are necessary, on one hand, for making use of one s professional competence, and, on the other hand, for constant maintenance and development of that professional competence.
Itsesäätelyvalmiudet ovat välttämättömiä yhtäältä ammatillisen kompetenssin hyödyntämisen ja toisaalta ammatillisen kompetenssin jatkuvan ylläpitämisen ja kehittämisen kannalta.
Perseverance seems to be a fundamental characteristic of persistent studies.
Sinnikkyys näyttää olevan perustavaa laatua oleva piirre tavoitteellisessa opiskelussa.
Of the respondents, 105 studied in vocational basic education, 87 in a polytechnic and 158 in a music university, Sibelius Academy.
Vastaajista 105 opiskeli ammatillisessa peruskoulutuksessa, 87 ammattikorkeakoulussa ja 158 Sibelius-Akatemiassa.
With the help of perseverance, students believe they can compensate for weaknesses in motivation or talent.
Sitkeyden avulla opiskelija uskoo voivansa kompensoida puutteitaan motivaation ja lahjakkuuden alueilla.
A total of 350 students of vocational music education responded to the questionnaire, 214 of them females and 136 males.
Kyselyyn vastasi yhteensä 350 musiikin ammatillisessa koulutuksessa olevaa opiskelijaa, joista naisia oli 214 ja miehiä 136.
On average, their internal motivation is high, and their descriptions of their own learning indicate that they are able to manage their learning well.
Heidän sisäinen motivaationsa on keskimäärin korkea ja heidän oppimiskuvauksensa osoittavat kykyä hallita omaa oppimistaan.
Another interesting finding is that the students of church music possess a weaker internal goal orientation than the other specialisation groups.
Mielenkiintoinen piirre on myös se, että kirkkomusiikin opiskelijoilla sisäinen tavoiteorientaatio on heikompi kuin muissa erikoistumisryhmissä.
The males also utilize learning in interaction more efficiently than females, while females are more efficient in taking notes.
Miehet hyödyntävät vuorovaikutuksessa oppimista tehokkaammin kuin naiset; muistiinpanojen tekemisessä naiset ovat puolestaan tehokkaampia.
In the dependence modelling some of these dimensions were combined into a cluster called intrinsic motivation.
Riippuvuussuhdemallinnuksessa osa edellä mainituista dimensioista yhdistyi sisäinen motivaatio -klusteriksi.
Male students have greater selfconfidence and internal goal orientation than female students.
Miesopiskelijat luottavat enemmän itseensä ja ovat sisäisesti tavoiteorientoituneempia kuin naisopiskelijat.
The motivational and strategic abilities differ somewhat according to gender and age and well as level of education and the area of specialisation.
Motivationaalisissa ja strategisissa valmiuksissa on jonkin verran eroja sukupuolten ja eri ikäryhmien välillä samoin kuin koulutustason ja erikoistumisalan mukaan muodostettujen ryhmien välillä.
Self-regulation is connected to the structures/concepts of the conative, affective and cognitive areas of one s development.
Itsesäätely on sidoksissa kognitiivisen, affektisen ja konatiivisen alueen rakenteisiin/käsitteisiin.
The students of art music have a greater confidence in themselves and their skills than do the students of public performance music, church music and music education.
Taidemusiikkia opiskelevat luottavat itseensä ja omiin kykyihinsä enemmän kuin pop- ja jazzmusiikin, kirkkomusiikin ja musiikkikasvatuksen opiskelijat.
The theoretical framework rests on a self-regulatory model based on sociocognitive theory, and on concepts that explain the self-regulation process itself.
Teoreettisen viitekehyksen rungon muodostavat sosiokognitiiviseen teoriaan pohjautuvan itsesäätelymallin kuvaaminen sekä itsesäätelyprosessiin liittyvien käsitteiden avaaminen.
In addition to traditional statistical methods, the data were analysed with Bayesian dependence modelling and categories were developed for the description of qualitative data.
Tulosten analysoinnissa käytettiin perinteisten tilastomenetelmien lisäksi bayesilaista riippuvuussuhdemallinnusta sekä kvalitatiivisen aineiston kuvailuun kehiteltyjä luokituskategorioita.
Here we focus particularly on the role of self-regulatory abilities in music studies.
Tutkimuksessa keskitytään itsesäätelyvalmiuksien osuuteen musiikkialan opiskelussa.
According to both the dependence and the path models, success in music is best explained by a combination of selfconfidence (efficacy beliefs) and time management.
Sekä riippuvuussuhdemallin että polkumallin mukaan opiskelijoiden opintomenestystä selittää parhaiten itseluottamuksen (tehokkuususkomusten) ja ajankäytön hallinnan yhdistelmä.
Motivation and metaskills are key factors that explain successful development in the field of music.
Motivaatio ja metataidot ovat keskeisiä opintomenestyksen selittäjiä musiikkialan ammattiopinnoissa.
The abilities related to the learning strategies used by the students were organised into nine sectors: construction of musical knowledge, peer learning, note taking, conscientiousness in one s studies, time management, ensuring understanding, determined effort, learning through interaction and selfquestioning.
Opiskelijoiden käyttämät oppimisstrategiset valmiudet jäsentyivät yhdeksäksi osa-alueeksi: musiikillisen tietämyksen rakentaminen, vertaisoppiminen, muistiinpanojen tekeminen, tunnollisuus opinnoissa, ajankäytön hallinta, ymmärtämisen varmistaminen, määrätietoinen ponnistelu, vuorovaikutuksessa oppiminen ja itseltä kysyminen.
The Bayesian modelling highlighted the importance of comprehensive management of the learning process, in which the construction of musical knowledge, metacognitive regulation and resource management are integrated.
Bayesilaisessa riippuvuussuhdemallinnuksessa erottui oppimisprosessin kokonaisvaltainen hallinta, jossa integroituvat musiikillisen tietämyksen rakentaminen, metakognitiivinen säätely ja resurssienhallinta.
Other factors associated with successful development include internal attribution interpretations, meaningfulness of the studies (how useful and interesting they were), constructing musical knowledge, metacognitive regulation and social interaction (peer learning).
Muita opintomenestyksen yhteydessä olevia tekijöitä olivat sisäiset attribuutiotulkinnat, opiskelun mielekkyys (hyödyllisyys ja kiinnostavuus), musiikillisen tietämyksen rakentaminen, metakognitiivinen säätely ja sosiaalinen vuorovaikutus (vertaisoppiminen).
The resulting explanatory models from the analysis show that self-regulatory abilities in the cognitive area occupy a central role in developing expert skills and knowledge in the field of music.
Analyysien tuloksena saadut selitysmallit osoittavat konatiiviselle alueelle sijoittuvien itsesäätelyvalmiuksien keskeisen roolin musiikkialan erikoisosaamisen kehittämisessä.
Measuring self-regulatory abilities is based on a questionnaire Motivated Strategies for Learning (MSLQ), which was developed by a research group lead by Professor Paul Pintrich.
Itsesäätelyvalmiuksien mittaaminen perustuu professori Paul Pintrichin tutki-jaryhmän kehittelemään Motivated Strategies for Learning ­kyselylomakkeeseen (MSLQ), jonka pohjalta professori Pekka Ruohotie on laatinut suomalaiseen ammattikasvatukseen soveltuvan version Abilities for Professional Learning (APLQ).
For our investigatory purposes those abilities are divided into two parts, motivational and strategic abilities.
Niihin viitataan tässä tutkimuksessa käsitteillä motivationaaliset ja strategiset valmiudet.
The questionnaire was supplemented with openended questions intended to gather significant indepth qualitative data.
Lomakkeeseen liitettiin muutamia avoimia täs-mentäviä kysymyksiä.
Professional growth and development, a key topic of our time, is directed by significant individual abilities, including perseverance, intrinsic goal orientation, organizational trust, and professional expectations as well as on metacognitive abilities and skills related to resource management.
Ammatillista kasvua ja kehittymistä ohjaavia keskeisiä valmiuksia ovat muun muassa sinnikkyys, sisäinen tavoiteorientaatio, tehokkuususkomukset, tulosodotukset sekä metakognitiiviset ja resurssienhallintaan liittyvät taidot.
The motivational abilities of the music students were organised into six dimensions: efficacy beliefs, exam and stage anxiety, meaningfulness of studies, extrinsic goal orientation, intrinsic goal orientation and control beliefs.
Musiikin opiskelijoiden motivationaaliset valmiudet jäsentyivät kuudeksi ulottuvuudeksi: tehokkuususkomukset, koe- ja esiintymisjännitys, opiskelun hyödyllisyys ja kiinnostavuus, ulkoinen tavoiteorientaatio, sisäinen tavoiteorientaatio sekä vastuu omasta oppimisesta.
Likewise with strategic and cognitive skills, it is resource management and metaskills that are emphasised ­ constructing musical knowledge and metacognitive regulation are undeniable factors of conceptual learning.
Motivationaalisten valmiuksien osalta nousee esille sisäisen motivaation ja sen osatekijöiden merkitys; strategisten tai kognitiivisten valmiuksien osalta korostuvat resurssienhallinta ja metataidot: musiikillisen tietämyksen rakentaminen ja metakognitiivinen säätely ovat käsitteellisen oppimisen avainselittäjiä.
Despite obvious personal and organizational benefits, this phenomenon, surprisingly, has not been studied enough.
Kyseistä ilmiötä on toistaiseksi tutkittu hyvin vähän.
This was the consequence of more than 6 million trips from Finland to Russia.
Tänä ajanjaksona tehtiin yli 6 miljoonaa matkaa Suomesta Venäjälle.
However, in a nation wide epidemic the mortality is lower.
Kuolleisuus väestön laajuisessa epidemiassa on kuitenkin nykyään pienempi.
Diphtheria disappeared from Europe after the World War II along with increasing standard of living and immunization campaigns.
Euroopasta se hävisi toisen maailmansodan jälkeen elintason nousun ja rokotusten myötä.
All persons with a severe disease had a direct saliva contact to Russian persons.
Kaikilla vakavasti sairastuneilla oli ollut suora sylkikontakti venäläiseen henkilöön.
The risk factors for cardiac damage were a severe acute respiratory tract inflammation and an age of 40 years or more.
Sydänvaurion riskitekijät olivat vaikea nielutulehdus ja yli 40 vuoden ikä.
Subject and methods: The subjects were on the one hand Finnish persons infected as a consequence of the Russian epidemic and on the other hand patients treated in St. Petersburg for diphtheria.
Aineisto ja menetelmät: Aineistona olivat toisaalta kaikki Suomessa Venäjän epidemian seurauksena sairastuneet henkilöt, toisaalta Pietarissa difterian takia sairaalassa hoidetut aikuiset.
The production of toxin is, however, not always demonstrated by in vitro methods.
Bakteerikannan toksiinintuottoa ei kuitenkaan aina kyetä osoittamaan laboratoriossa.
In Finland 91 health care workers were exposed to the respiratory tract secretions of diphtheria patients.
Suomessa 91 terveydenhoitotyöntekijää altistui hoidon aikana difteriapotilaiden hengitystie-eritteille.
It is one of the biggest killers in the history of mankind.
Difteria on historia suurimpia tappajia.
Using throat cultures, none were found infected.
Viljelyin ei yhdelläkään työntekijällä todettu tartuntaa.
As a clinical disease diphtheria is today very similar to what it was 50 years ago.
Difteria on tautina hyvin saman kaltainen kuin edellisissä epidemioissa puoli vuosisataa sitten.
Data on the clinical characteristics were collected retrospectively from patient hospital records.
Taudinkuvaa tutkittiin taannehtivasti sairauskertomustietoja käyttäen.
The incidence and the risk factors of diphtheritic cardiac damage were studied in a prospective trial.
Sydänvaurioiden yleisyyttä ja riskitekijöitä selvitettiin ennakkoon suunnitellulla (prospektiivisella) tutkimuksella.
Eight percent of the patients had a severe toxic disease and 2% died.
Vakava toksinen tautimuoto oli 8%:lla.
Results: Ten Finnish persons were infected after a trip to the epidemic area in Russia between years 1990 and 2000.
Tulokset: Vuosina 1990­2002 kaikkiaan 10 henkilön todettiin saaneen kurkkumätätartunnan matkustettuaan Suomesta Venäjän epidemia-alueelle.
Aims: This series of studies was designed to investigate the mode of transmission of diphtheria and its potency to spread in the population as well as the clinical characteristics of the disease.
Tavoitteet: Tutkimussarjalla pyrittiin selvittämään kurkkumädän tartuntatapoja ja leviämiskykyä sekä taudin oireita ja taudin vakavuuteen vaikuttavia tekijöitä.
Finnish patients were identified from the registers of the National Public Health Institute.
Suomalaiset kurkkumätäpotilaat saatiin tietoon Kansanterveyslaitokseen tehdyistä tartuntatauti-ilmoituksista.
This was a tragedy but gave a possibility to study scientifically respiratory tract diphtheria first time in half of a century.
Tämä tragedia oli samalla mahdollisuus tutkia hengitystiedifteriaa ensimmäisen kerran puoleen vuosisataan, koska epidemioita ei ollut esiintynyt teollissa maissa 50 vuoteen.
The decision whether to threat the patient with diphtheria antitoxin has to be done with the knowledge of patient history and the clinical findings without waiting for microbiological results.
Päätös siitä annetaanko sairastuneelle hoidon alussa difteriavastamyrkkyä (antitoksiinia) on tehtävä tapahtumatietojen ja taudinkuvan perusteella odottamatta tietoa bakteeriviljelystä ja bakteeriannan toksiinin tuosta.
Three out of these 112 patients died.
Näistä potilaista kolme (3%) kuoli.
The risk of nosocomial diphtheria is low if the recommended general hygienic measures in hospitals are complied with.
Sairaalassa työntekijöiden infektioriski on vähäinen, jos noudatetaan tavallisia sairaalahygieenisiä käytäntöjä, joita suositetaan muutenkin kaikkien potilaiden hodossa.
Future reports of this Finnish-Russian Diphtheria Study Group will present data on the protective level for antitoxin antibodies in individual patients.
Jatkotutkimukset: Suomalais-Venäläinen tutkimusryhmä jatkaa tutkimuksia selvittämällä difterialta suojaavia tekijöitä, kuten suojaavia vasta-ainetasoja.
In autopsy, in all three organ damage typical for toxic diphtheria were observed.
Ruumiinavauksissa kaikilla kuolleista todettiin elinmuutoksia, jotka ovat tyypillisiä toksiselle difterialle.
Background: Diphtheria in an infectious disease caused by a toxin produced by Corynebacterium diphtheriae.
Tausta: Kurkkumätä eli difteria on Corynebacterium diphtheriae -bakteerin aiheuttama vakava infektiotauti.
The most important mode transmission of diphtheria is probably direct contact to respiratory tract secretions of those carrying the bacillus.
Sen tärkein tartuntatien on todennäköisesti suora kontakti bakteeria kantavan henkilön hengitystie-eritteisiin.
Conclusions: Respiratory tract diphtheria is not especially contagious.
Johtopäätökset: Hengitysteiden kurkkumätä ei ole historiallisesti huonosta maineestaan huolimatta erityisen tarttuva tauti.
The Russian patients were enrolled among adults treated in Botkin Hospital with a suspicion of diphtheria.
Pietarilaiset potilaat tavoitettiin Botkinin sairaalasta, jossa hoidetaan kaikki pietarilaiset difteriatartunnan saaneet aikuiset.
Two percent of patients admitted to the hospital with the clinical diagnosis of diphtheria had only a non-toxin producing strain C. diphtheriae isolated.
Kahdella prosentilla lääkärin mielestä oireista päätellen difteriaa sairastaneista oli nielussa vain sellainen difteria-bakteerikanta, joka ei tuottanut myrkkyä.
All together 150 000 persons fell ill and 5 000 died.
Suomen naapurissa Venäjällä alkoi vuonna 1990 difteriaepidemia, jossa sairastui 150.000 ja kuoli 5.000 henkilöä.
The data will hopefully contribute to vaccination policies and in prevention of further diphtheria epidemics.
Näillä tutkimuksilla pyritään saamaan uutta tietoa rokostuskäytäntöjen perustaksi ja siten väestön suojaamiseksi tulevaisuudessa kurkkumätäepidemioilta.
The bases of the specific diagnosis of diphtheria is the isolation of a toxin producing strain of C. diphtheriae.
Kurkkumädän diagnoosi perustuu myrkkyä tuottavan difteria-bakteerin eristämiseen.
In addition to the 10 cases, two children were infected in Finland after a visit of Russian friends to their home. Four on the altogether 12 infections were severe and two patients died.
Lisäksi kaksi lasta sai tartunnan Suomessa Venäjältä kyläilemään tulleelta henkilöltä.
An epidemic of respiratory tract diphtheria started in Russia in 1990.
Venäjällä tutkittiin 1.860 difteriapotilasta.
Studies on the Epidemiology and Clinical Characteristics of Diphtheria during the Russian Epidemic of the 1990s
Tampereen yliopistollisen sairaalan, Pietarin Jatkokoulutusakatemian (MAPS) ja Pietarin Botkinin infektiosairaalan välillä solmittiin kesällä 1994 tiedeyhteistyösopimus kurkkumädän tutkimiseksi.
The protocol was also adapted into a more cost-effective research-grade method.
Erilaistusmenetelmästä muokattiin myös kustannustehokkaampi, tutkimustasoinen menetelmä.
These substrates also enhanced the functional development of neuronal networks.
Nämä pinnoitteet myös tehostivat hermosolujen verkostotason toiminnallista kehitystä.
Although efficient differentiation of OPCs was achieved, the maturation of the cells into oligodendrocytes should be further stabilized and enhanced.
Menetelmällä saavutettiin oligodendrosyyttien esiastesolujen tehokas erilaistuminen, mutta solujen kypsymistä oligodendrosyyteiksi pitäisi edelleen vakauttaa ja tehostaa.
hPSC-derived neurons and astrocytes were shown to attach and grow most efficiently on substrates containing laminin α5-chain.
Tulokset osoittivat että sekä hermosolut että astrosyytit kiinnittyvät ja kasvavat parhaiten pinnoitteilla, jotka sisältävät laminiinin α5-ketjurakenteen.
This thesis focused on studying various aspects, including genetic background and chemical and mechanical inductions, of hPSC-derived neural cell differentiation and behavior in vitro.
Tämän väitöskirjatyön tavoitteena oli tutkia eri tekijöiden, kuten solujen geneettisen taustan sekä kemiallisen ja mekaanisen induktion, vaikutusta monikykyisistä kantasoluista erilaistettujen keskushermoston solujen erilaistumiseen ja käyttäytymiseen in vitro kasvatusolosuhteissa.
These results can be utilized for tissue engineering applications, as combination of hPSC-derived CNS cells, clinically relevant ECM substrates, 3D environment of the hydrogel and guiding features of the nanofibers would be beneficial for the development of functional cell grafts for SCI repair.
Tulokset ovat hyödynnettävissä kudosteknologisissa sovelluksissa sillä yhdistämällä ihmisperäisiä keskushermoston tärkeimpiä solutyyppejä, kliiniseen käyttöön sopivia kasvatuspinnoitteita, hydrogeelistä koostuva 3D ympäristö ja nanokuitujen ohjaava vaikutus voidaan edistää toiminnallisen solusiirteen kehitystä selkäydinvaurion hoitoon.
The results were aimed to be applicable for developing tissue engineering products for SCI repair.
Tuloksia voidaan hyödyntää kehitettäessä kudosteknologisia sovelluksia selkäydinvaurion hoitoon.
Previous studies have demonstrated that despite their considerable resemblance, the different genetic backgrounds of hESCs and hIPSCs may reflect to their differentiation potential.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet että huolimatta näiden solutyyppien samankaltaisuudesta, niiden alkuperästä johtuvat geneettiset eroavaisuudet saattavat vaikuttaa solujen erilaistumistehokkuuteen.
In vitro culturing conditions for human pluripotent stem cell –derived neural cells : Tissue engineering applications for spinal cord injury repair
In vitro kasvatusolosuhteiden vaikutus ihmisen monikykyisistä kantasoluista erilaistettuihin keskushermoston soluihin: Kudosteknologiset sovellukset selkäydinvaurion hoitoon
Finally, the effects of mechanical alterations in the culture conditions were studied with hPSC-derived neurons, astrocytes, and OPCs.
Lopuksi kasvatusolosuhteiden mekaanisen muokkauksen vaikutusta tutkittiin monikykyisistä kantasoluista erilaistetuilla hermosoluilla, astrosyyteillä, ja oligodendrosyyttien esiastesoluilla.
Our results revealed cell line-specific variations in neural differentiation efficiency.
Tulokset osoittivat että solulinjojen välillä on selvästi linjakohtaisia eroja erilaistumistehokkuudessa.
The cells were cultured on aligned nanofiber platforms mimicking the aligned cellular orientation in the spinal cord.
Soluja kasvatettiin nanokuitupinnoilla, joiden topografia vastaa selkäytimen solujen suuntautumista in vivo.
Human pluripotent stem cells (hPSCs) are capable of self-renewal and differentiation into any cell type found in the human body.
Ihmisen monikykyiset kantasolut ovat kykeneviä jakaantumaan loputtomasti sekä erilaistumalla tuottamaan mitä tahansa ihmiskehon solutyyppiä.