natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The chosen genetic construction of software architectures is based on a model which contains information on functional requirements only.
Ohjelmistoarkkitehtuurisynteesi lähtee ns. nolla-arkkitehtuurista , joka toteuttaa järjestelmän toiminnalliset vaatimukset, mutta ei ota kantaa laatuvaatimuksiin.
Previously in the literature, genetic algorithms have been mostly used to improve existing architectures.
Geneettisiä algoritmeja ei ole aiemmin sovellettu vastaavantasoisiin suunnitteluongelmiin, joten toteutuksessa on kehitetty uusi tapa mallintaa arkkitehtuuri geneettiselle algoritmille sekä laskukaava arkkitehtuurin laadulle.
In addition to the basic approach, variations and extensions regarding crossover and fitness function have been made.
Perustoteutuksen lisäksi myös geneettisen algoritmin eri ominaisuuksia, ns. risteytysoperaatiota ja laatufunktiota on tutkittu tarkemmin, ja niille on kehitetty vaihtoehtoisia toteutuksia.
Quality attributes, here modifiability, efficiency and complexity, are encoded in the algorithm s fitness function for evaluating the produced solutions.
Väitöskirjassa laatuarviointiin on käytetty muunneltavuutta, tehokkuutta ja ymmärrettävyyttä.
Architecture styles and design patterns are used to transform the initial high-level model to a more detailed design.
Laatua pyritään parantamaan lisäämällä lähtöarkkitehtuuriin suunnittelutyylejä ja -malleja.
The final solution is given as a UML class diagram.
Arkkitehtuurin suunnittelu onkin siis eräänlainen optimointiongelma.
In order to achieve a wider range of solutions that answer to competing quality demands, a multi-objective approach using Pareto optimality is given as an alternative for the single weighted fitness function.
Monimutkaisissa optimointiongelmissa käytetään etsintäalgoritmeja, jotka haravoivat hakuavaruutta jollain satunnaistetulla menetelmällä.
The fitness function is extended with the option to include modifiability scenarios, which enables more targeted design decisions as critical parts of the architecture can be evaluated individually.
Ohjelmistoarkkitehtuurien suunnittelu on kriittinen vaihe ohjelmistokehitystä, sillä arkkitehtuuri määrittelee ohjelmiston rungon: miten ohjelma jaetaan eri komponentteihin, ja miten komponentit ovat yhteydessä toisiinsa.
Evaluation is mostly based on fitness graphs and (subjective) evaluation of produced class diagrams.
Voidaankin ajatella, että arkkitehtuuri tuotetaan etsimällä (kokemukseen nojaten) paras mahdollinen kombinaatio suunnittelumalleja ja -tyylejä.
One case study uses the sketch for an electronic home control system, which is a typical embedded system.
Tässä väitöskirjassa on tutkittu, miten parhaan mahdollisen ratkaisun etsintäprosessin (eli suunnittelumallien ja -tyylien soveltamisen) voisi automatisoida.
While the main contribution is introducing the method for architecture synthesis, basic tool support for the implementation is also presented.
Sovelluksien monimutkaistuessa myös arkkitehtuurisuunnittelu muuttuu entistä vaikeammaksi ja vie yhä enemmän aikaa.
Complementary crossover, in turn, attempts to purposefully combine good parts of two architectures.
Geneettiset algoritmit tarkastelevat aina pientä ratkaisujoukkoa kerrallaan ja etsivät parasta ratkaisua yhdistelemällä osia löydetyistä ratkaisuista sekä muuntelemalla ratkaisuja.
Genetic Algorithms in Software Architecture Synthesis
Yksi suosituimmista etsintäalgoritmeista on geneettinen algoritmi.
Thus, extremes for both quality attributes as well as solutions in the middle ground can be compared.
Jokaiselle ratkaisulle lasketaan laatuarvo, ja luonnonvalintaa jäljitellen jatketaan parhaiden vaihtoehtojen tarkastelua sekä kehittelyä ja hylätään huonoimmat ratkaisut.
An experimental study is also conducted where independent experts evaluate produced solutions for the electronic home control.
Kokemukseen perustuvan tiedon lisäksi ohjelmistoarkkitehtuurisuunnittelun käytäntöjä on koottu eräänlaisiksi katalogeiksi, joissa esitellään hyväksi havaittuja ratkaisuja, ns. suunnittelutyylejä ja -malleja, yleisiin arkkitehtuurisuunnitteluongelmiin.
Flexibility is defined here as the ability to adapt to various uses.
Joustavuus määritellään kyvyksi mukautua erilaisiin käyttöihin.
None of the logics is able to provide all inclusive flexibility.
Mikään yksittäinen logiikka ei tuota kaikenkattavaa joustavuutta.
Spatial logic, a term and concept adopted in this research, is defined as a principle or understanding that guides the organization, provision and arrangement of the built space.
Tilallinen logiikka on tutkimuksessa luotu käsite, joka tarkoittaa sitä periaatetta tai ajatusrakennelmaa, joka ohjaa rakennetun tilan organisoimista.
The research questions are a) what kind of spatial solutions and interrelated principles of flexible space organization can be distinguished, b) what kind of relation or interdependency is there between these spatial principles and dwelling flexibility, and c) which issues should the architect specifically focus on when designing dwellings following these principles.<br/><br/>The research approaches flexible dwelling space and spatial thinking behind it in two different ways.
Tutkimuskysymykset ovat: a) millaisia asuntoihin jous­tavuutta tuottavia tilallisia lähtökohtia ja näiden lähtökohtien taustalla vaikuttavia tilan ja rakentamisen organisointiperiaatteita on olemassa, b) minkälaisia yhteyksiä joustavan asunnon erilaisten tilallisten lähtökohtien ja joustavuusominaisuuksien vä­lillä voidaan havaita sekä c) minkätyyppisten asioiden erityistä huomioonottamista nämä lähtökohdat arkkitehdilta edellyttävät?<br/><br/>Työssä lähestytään joustavan asunnon tilaa ja tilallista ajattelua kahdella tavalla, kahtena kairauksena.
The choice of a logic that architect consciously or unconsciously makes is a vitally important strategic decision that essentially affects the sustainability of the built environment.<br/><br/>The theory produced in this research contains new terminology and a set of concepts focusing on the thematics of flexibility in Finnish.
Logiikan valinta, joko tietoinen tai tiedosta­ maton, on pitkävaikutteinen, rakennetun ympäristön kestävyyteen olennaisesti vai­kuttava strateginen päätös.<br/><br/>Tutkimuksessa tuotettu teoria luo joustavuuden tematiikkaa käsittelevän uuden asuntosuunnittelua ja asuntotutkimusta hyödyttävän suomenkielisen käsitteistön.Työn joustavuutta painottava näkökulma haastaa totuttuja 1920-­ ja 30­-luvuilla funk­tionalismin aikana muodostuneita ja myöhemmin vakiintuneita, erityisesti tehokasta toiminnallisuutta korostavia asuntosuunnittelukäytäntöjä.
The first approach takes a look at various classifications and conceptualizations of flexible dwellings made by housing researchers in Europe since the early 1960’s.
Ensimmäisenä kairauksena tarkastellaan asuntoarkkitehtuuria tutkineiden teoreetikkojen joustavista asunnoista tekemiä käsitteellistyksiä ja luokit­teluja.
However, a space or a set of spaces that constitute a dwelling does not need to follow only one single logic but several logics can be combined.<br/><br/>The logics guide design and building.
Tilan ei kuitenkaan tarvitse muodostua vain yhdellä logii­kalla vaan logiikoita voi yhdistellä.<br/><br/>Logiikat ohjaavat suunnittelua ja rakentamista ja ne konkretisoituvat rakennus­ten pysyväisluonteisiksi ominaisuuksiksi.
This research maps spatial solutions and spatial thinking that generate flexibility to dwellings.
Tässä tutkimuksessa kartoitetaan joustavien asuntojen tilallisia lähtökohtia ja näiden lähtökohtien taustalla vaikuttavaa tilallista ajattelua.
This means that it has certain potential but also various limitations.
Kaikilla logiikoilla on joustavuuden kannalta sekä niille ominaiset mah­dollisuudet että rajoitteet.
The second approach looks directly at a variety of flexible dwellings.
Toisena kairauksena analysoidaan erilaisia joustaviksi luokiteltuja asuntoja ja kartoitetaan niiden joustavuutta tuottavia tilallisia piirteitä.
Comparing and analyzing floor plans this approach builds knowledge and understanding on various spatial features that create flexibility.<br/><br/>These two approaches are treated in a comparative way.
Kairausten vertailu tarkoittaa sanallisen ja kuvallisen aineiston peilaamista toisiinsa: käsitteiden avulla luokitellaan esimerkkejä ja esimerkkien avulla muodostetaan käsitteitä ja tarkistetaan niiden sisältöä.<br/><br/>Tällä menetelmällä tutkimuksen tuloksena muodostuu teoria seitsemästä jous­tavan asunnon tilallisesta logiikasta.
The concept unites tangible space and human thinking.<br/><br/>In this research seven distinct spatial logics of dwelling flexibility are formulated.
Käsitteessä yhdistyvät konkreettinen tila ja sen muodostumiseen vai­kuttanut ajattelu.<br/><br/>Tutkimuksessa muodostetut logiikat ovat avotilalogiikka, halli ja huoneet -­logiikka, monireittilogiikka, kytköhuonelogiikka, muuntoaluelogiikka, moduulistruktuurilogiikka ja ytimestä kasvamisen logiikka.
This means that the conceptualizations are used in grouping exemplary floor plans and floor plan groups are used to analyse contents and meanings of the conceptualizations.
Tilallisia piirteitä analysoi­daan pääasiassa pohjapiirustusten avulla.
All the interviewees lived independently in their homes.
Kaikki haastateltavat olivat itsenäisesti asuvia.
The majority of people aged 65 or over in Finland use some medical drugs.
Suurin osa yli 65 vuotta täyttäneistä suomalaisista käyttää jonkinlaisia lääkkeitä.
Drugs are one of the key ways in which modern medicine aims to treat, alleviate, cure and prevent people's ailments and illnesses.
Lääkkeet ovat yksi nykylääketieteen keskeisimmistä keinoista hoitaa, lievittää, parantaa ja ehkäistä ihmisten vaivoja ja sairauksia.
The picture emerging from the study was one of a diverse and to some extent contradictory world of drugs use.
Tutkimuksen perusteella syntyi kuva moninaisesta ja osittain ristiriitaisestakin lääkkeiden käytön maailmasta.
Medical drugs help large numbers of older people to maintain a satisfactory level of functional capacity and to lead a good life.
Lääkkeiden avulla moni ikäihminen voi ylläpitää tyydyttävän toimintakyvyn ja elää hyvää elämää.
It was important for the interviewees to make known their respect for doctors, but equally to stress that they do not unnecessarily use medicinal drugs.
Haastateltaville oli tärkeää tuoda esille arvostuksensa lääkäreitä kohtaan, mutta yhtä tärkeää oli tuoda esille se seikka, että he eivät käytä lääkkeitä turhaan.
In a superficial analysis of advertisements for medical drugs, it seems as if attitudes towards ageing have become more positive.
Lääkemainoksia pintatasolla tarkasteltaessa näyttää, että suhtautuminen ikääntymiseen on muuttunut positiivisemmaksi.
The research material included scientific texts on issues of compliance, medical drugs advertisements aimed at older people and two interview materials in which older people talk about drugs.
Tutkimuksen aineistoina olivat sekä hoitomyöntyvyyttä käsittelevät tieteelliset tekstit että ikäihmisille suunnatut lääkemainokset ja kaksi haastatteluaineistoa, joissa ikäihmiset puhuvat lääkkeistä.
The interviewees stressed the importance of a morally correct attitude to drugs.
Haastatellut ikäihmiset korostivat moraalisesti oikeanlaista suhtautumista lääkkeisiin.
Two interview data sets were analysed in the study: the first comprised the medical drugs related items from biographical interviews with 151 Tampere residents aged 90 or over, the second five focus group discussions with 34 Tampere and Valkeakoski residents aged 65-85.
Analysoiduista haastatteluaineistoista toinen käsitti 151:n 90 vuotta täyttäneen tamperelaisen elämäkertahaastattelun lääkkeitä käsittelevät osiot ja toinen viisi focus group-keskustelua 65-85-vuotiaiden tamperelaisten ja valkeakoskelaisten parissa (N=34).
On the other hand it is now stressed to a greater extent than ever before that individuals themselves are responsible for their health, youthfulness and joie de vivre.
Toisaalta vaatimus yksilön omasta vastuusta terveyden, nuorekkuuden ja elämänilon suhteen on kasvanut.
Parallel discourses were identified in the interview materials, some of which emphasised the authority and expertise of doctors while others underlined the role of natural remedies and the individual's own activity.
Haastatteluaineistoissa esiintyi rinnakkain puhetapoja, joista toisissa korostettiin lääkärien auktoriteettia ja asiantuntemusta ja toisissa luonnonmukaisia hoitomuotoja ja omaa aktiviisuutta.
People's drug use in the modern world takes place under conflicting pressures of different kinds of notions, beliefs and authorities.
Nykypäivän ikäihmisten lääkkeiden käyttö tapahtuu erilaisten käsitysten, uskomusten ja auktoriteettien ristipaineessa.
Drug use required various kinds of justifications, both when medical treatment did not meet the requirements of modern medicine and when it was assumed that it may in some respects conflict with ordinary people's moral expectations.
Perusteluja tarvittiin silloin, kun lääkehoito ei toteutunut lääketieteen vaatimusten mukaan sekä silloin, kun oletettiin, että se ei ehkä kaikilta osiltaan täyttänyt maallikoiden moraalisia odotuksia.
Even though doctors were accepted as the experts, these medical drugs users wanted to stress that they took an active role in their own medication.
Siitä huolimatta, että lääkärit nähtiin lääkkeiden käytön asiantuntijoina, lääkkeiden käyttäjät korostivat omaa aktiivisuuttaan lääkityksensä suhteen.
Older people do not necessarily have the medical expertise that doctors do about illnesses and their treatment, but they do know about their own everyday life, the context in which they take their drugs.
Ikäihmisillä ei välttämättä ole lääketieteellistä tietämystä sairauksista ja niiden hoidosta, mutta heillä on tietoa omasta arjestaan, jossa lääkkeitä käytetään.
If they are careful with their medication and assume an active role, lay people can both turn to medicine for help and themselves control the end use of drugs.
Olemalla itse tarkka ja aktiivinen lääkityksensä suhteen, maallikoilla on mahdollisuus samaan aikaan sekä turvautua lääketieteen apuun että kontrolloida itse lääkkeiden lopullista käyttöä.
Too often it is forgotten that although poor compliance may to the physician seem entirely irrational, from the patient's point of view it may in fact be entirely rational.
Usein unohdetaan, että vaikka huono hoitomyöntyvyys näyttäytyy lääkärin kannalta irrationaalisena, se saattaa kuitenkin olla potilaan kannalta katsoen rationaalinen teko ja lääketieteellinen tieto on vain osa siitä tiedosta, jota he käyttävät päätöstensä pohjana.
This study set out to gain a deeper understanding of factors related to medical drug use among older people (65 or over) living independently in the community.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli saada lisää tietoa itsenäisesti asuvien ikäihmisten (yli 65-vuotiaiden) lääkkeiden käyttöön liittyvistä seikoista.
Within the health care system patients are often seen as passive objects of care: the thinking is that if only they have enough information, they will follow the instructions they have been given about drug use.
Terveydenhuollon piirissä potilaat nähdään usein passiivisina hoidon kohteina, jotka riittävästi informoituina noudattavat annettuja lääkeohjeita.
If only they can strike a balance between consulting medical experts and complying with the moral value of minimal drug use, older people can construct an image of themselves as rational drug users.
Tasapainoilemalla lääkäriin turvautumisen ja maallikoiden parissa moraalisesti arvokkaaksi koetun vähäisen lääkkeiden käytön välillä, voidaan rakentaa kuva järkevästä lääkkeiden käyttäjästä.
The aim was to find out what is thought about older people as drug users and what they themselves think about their medical drugs and drug use, to unravel the logics and lay conceptions associated with medical drugs.
Tavoitteena oli selvittää millaisina lääkkeiden käyttäjinä ikäihmiset nähdään ja millaisia ovat heidän omat käsityksensä lääkkeistä ja lääkkeiden käytöstä.
Not only is it possible for people now to pursue the goal of a happy and healthy old age by taking the rights pills; as far as the advertisements are concerned people have an outright obligation to pursue that goal.
Oikeilla pillereillä saavutettava onnellinen ja terve vanhuus tehdään mainoksissa ei vain tavoiteltavaksi vaan myös velvollisuudeksi.
The community-dwelling elders interviewed in this study constructed an image of themselves as active medical drug users who were the best experts of their own affairs and who also made their own decisions.
Tämän tutkimuksen itsenäisesti asuvat ikäihmiset rakensivat puheessaan itseään aktiivisina, omista asioistaan parhaiten tietävinä ja niistä päättävinä lääkkeiden käyttäjinä.
A clearer picture and understanding of the meanings attached to and the practical actions around older people's drug use should help both health care professionals and family members in their efforts to understand and support older people.
Ymmärtämällä paremmin ikäihmisten lääkkeiden käyttöön liittyviä merkityksiä ja toimintaa terveydenhuollon ammattilaisten ja ikäihmisten läheisten on helpompi ymmärtää heitä ja tukea heidän omaa toimintaansa.
The justification of any drug use was also an important part of their discourses.
Mahdollisimman vähäisen lääkkeiden käytön korostaminen ja sen perusteleminen olivat olennainen osa lääkkeiden käyttöön liittyvää puhetta.
The theoretical frameworks of this study is adopted from phenomenological philosophy and postmodern political theory.
Sekä kollektiivista että yksilöllistyvää poliittisesti toimimista tarkastellaan fenomenologista filosofiaa soveltaen ja postmodernia kulttuuriteoriaa hyödyntäen.
The notion refers to the merging of political judgment into private concerns and to the outcomes of action taken on the basis of reflective judgments.
Siinä kuvataan yhtäältä refleksinomaista tapaa reagoida poliittisiin epäkohtiin ja asiakysymyksiin sekä toisaalta pohditaan niiden politisoimista reflektiivisen poliittisen arvion seurauksena.
Activities are not built around any specific political ideas, rather they politicize personal concerns.
Poliittisesti toimiminen asiakohtaisesti ei välttämättä edellytä pysyvää rakennetta tai organisaatiota, vaan se voi keskittyä pitkälti esitettyjen ajatusten ympärille.
The contemporary milieu of political action and participation has fractured into a diverse, complex multi-spatial network in which several controversial motivational drives; re-scaled political priorities; manners and styles of making an impact are emerging.
Internet-kampanjoinnin räjähdysmäinen lisääntyminen on entisestään vauhdittanut poliittisen toiminnan yksilöitymistä, lisännyt politiikan tekemisen paikkoja ja kanavia, luonut uusia julkisuustiloja ja jopa vaikuttanut itse toiminnan ja interaktion muotoihin.
This is clearly contradicting the traditional paradigm of how to understand the political action and participation.
Tämä painottaa toimijoiden omien poliittisten arvioiden merkitystä ja arvoa osallistumisen ja toiminnan pontimina.
People are devoting to act through new channels and seeking new ways and styles to act politically.
Tutkimuskohteena on uudentyyppinen vaihtoehtoisia poliittisen toiminnan muotoja hakeva kansalaistoiminta postmoderneissa poliittisissa liikkeissä sekä internetissä tapahtuva poliittinen toiminta.
In most cases, the issue-specific individually orientated political interventions differ from the traditional institution- and state-oriented political activities in respect of their agenda, aims, temporal duration, and lines of chosen activities.
Väitöstutkimuksessa selitetään poliittisesti toimimista, niin yksilöllistä kuin kollektiivista, yksilön valintojen näkökulmasta ja seurauksena.
This personalized turn has changed the nature of political activities as well.
Tietokonevälitteisen viestintäteknologian poliittisen käytön kasvu on nopeuttanut muutosta poliittisesti toimimisessa.
Focusing on the citizen-initiated or individuated issue-specific political intervention emphasizes the fragmented nature of the political activity.
Subjektiivisesti koettujen asioiden ja ilmiöiden politisoituminen ja toimintaa edeltävä poliittinen arvio nostetaan tässä tutkimuksessa poliittisesti toimimisen ja vaikuttamisen alkupisteeksi.
As a consequence of the personalized motivation, the spaces, motivational drive, styles and forms and even means and ends of political action are increasingly determined by the acting individual.
Postmodernit uudet yhteiskunnalliset liikkeet sekä sosiaalisen median alustoilla (kuten Youtube, Facebook, Twitter jne.) esiin tuleva politikointi haastavat ja esittelevät toisenlaisen tavan vaikuttaa ja toimia poliittisesti.
Due to this development, individualized motivation to participate in political action has become more and more salient.
Keskeisin tällaisista nimittäjistä on poliittisesti toimimisen ja poliittisen arvioimisen subjektilähtöisyys.
This phenomenon has been named as reflexive politics, which refers to such an understanding of political activities in which political conflicts are arising from clashes of different subjective values, lifestyles and attitudes.
Tutkimuksen yhtenä tavoitteena on hakea yhteisiä nimittäjiä erilaisissa toimintaympäristöissä esiin nousevasta poliittisesta toiminnasta.
Such politics does not seek to solve big political problems or wrongs , rather it demands the improvement to a self-governance in an individual s own personal life by defending the people s right to self-determine what kind of life they want to live and in which sort of world they want to live that life.
Yksilöllisten valintojen seurauksena syntyneitä päätöksiä alkaa toimia poliittisesti tarkastellaan sekä postmodernien poliittisten liikkeiden kontekstissa että erityisesti internetiä hyödyntävässä poliittisessa toiminnassa, joka voi olla jopa yhden yksilön pyrkimystä vaikuttaa asiantiloihin.
This research deals with labor market integration of immigrants in Finland.
Tutkimuksessa tarkastellaan maahanmuuttajien työmarkkinoille kiinnittymistä Suomessa.
Entailing Temporality: Longitudinal Analysis of Labor Market Integration of Immigrants in Finland
Kohtalokas odotusaika: Pitkittäisanalyysi maahanmuuttajien työmarkkinoille kiinnittymisestä Suomessa
This research is based on representative Finnish databases as integrated employee-employer data (FLEED) and administrative data of unemployment and employment measures (URA–database), including large samplings and covering large observation periods (i.e. 1952-2014 years).
Tutkimuksessa käytetään edustavia aineistoja kuten Tilastokeskuksen yhdistettyä työntekijä-työantaja-aineistoa (FLEED) ja työ- ja elinkeinotoimistojen asiakaspalvelurekisterin tietoja (URA – tietokanta).
Taken into account importance of inclusion of immigrants into working life and understanding the mechanisms, which contribute to successful labor market inclusion, this research is useful for elaboration of integration programs and integration policy in Finland.
Ottaen huomioon maahanmuuttajien työelämään kiinnittymisen vaikeuden on tärkeää ymmärtää niitä mekanismeja, jotka vaikuttavat menestykselliseen työmarkkinoille kiinnittymiseen tai syrjäytymiseen työmarkkinoilla.
Likewise, a longer period outside the labour market aggravates the rigidity of behaviour among individuals and the rigidity of the labour market towards less flexible regulation of unemployment risks and economic inactivity.
Vastakkainen tendenssi liittyy siirtymiin työttömyydestä taloudelliseen epäaktiivisuuteen ja johtaa työmarkkinoille pitkittävään adaptaatioon tai eristäytymiseen ja maahanmuuttajien sosiaaliseen ekskluusioon.
In terms of labour market transitions and stability of employment, labour market integration becomes a socially selective process.
Seuraamalla maahanmuuttajien työmarkkinoille kiinnittymistä eri kohorteissa tutkimus osoittaa, että työmarkkinoille integroituminen on aikaa vievä ja sosiaalisesti eriytyvä prosessi.
The intensity and forms of labour market integration vary according to the life course, social position, and resources of the individual.
Ajallisten tekijöiden lisäksi maahanmuuttajien työmarkkinoille kiinnittymiseen ja vaikuttavat myös ikä, sukupuoli, koulutustaso sekä maahanmuuttajien omat valinnat ja kvalifikaatiot.