natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The changes in working life have set new kind of challenges for applicant attraction and recruiting.
Työelämän muutokset ovat asettaneet yrityksille uudenlaisia haasteita työnhakijoiden houkuttelun ja rekrytoinnin näkökulmasta.
The results showed that the awareness of the company had grown since the year of establishment.
Tulosten perusteella kohdeyrityksen tunnettuus oli kasvanut tasaisesti sen perustamisvuodesta lähtien.
The Assesment of External Employer Branding in the Recruitment Context : Case Finrail Oy
Ulkoisen työnantajakuvan kehittäminen ja arviointi rekrytointiprosessin näkökulmasta : Case Finrail Oy
The aim of this study was to assess the external employer branding of the target company, Finrail Oy, in regarding the recruitment process.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli arvioida tutkimuksen kohdeyrityksen, Finrail Oy:n, ulkoista työnantajakuvaa rekrytointiprosessin näkökulmasta.
The results were analyzed by using the coding analyzing method.
Saadut tulokset analysoitiin ja avoimet vastaukset tiivistettiin ylempiin teemoihin koodauksen analyysimenetelmää hyödyntäen.
Previous studies have shown that the measures made especially in the early stages of the recruitment process have significant impact on employment image, corporate image, organizational attractiveness and the applicants' intentions to apply for the positions.
Tutkimusten mukaan etenkin rekrytointiprosessin alkuvaiheen toimenpiteillä onkin merkittäviä vaikutuksia työntekijöiden työnantajamielikuvaan, yrityskuvaan, aikomuksiin hakea avoinna olevaa työtehtävää sekä yrityksen houkuttelevuuteen.
Based on the results and theoretical background some conclusions and recommendations can be presented, concerning familiarity, distinctiveness and employer brand communication.
Tuloksien perusteella voidaan esittää johtopäätöksiä sekä toimenpidesuosituksia koskien yrityksen tunnettuutta, erottautumiskykyä sekä työnantajaviestintää.
The both images were quite similar and they were based on images as modernity, trust, certainty and stability.
Kohdeyrityksen yritys- ja työnantajamielikuvat voitiin nähdä olevan samassa linjassa ja ne perustuivat esimerkiksi mielikuviin nykyaikaisuudesta, luotettavuudesta sekä varmuudesta ja vakaudesta.
All in all, both the employment and company images can be seen very consistent.
Kaiken kaikkiaan työnhakijoiden muodostamat mielikuvat itse yrityksestä sekä yrityksestä työnantajana olivat kuitenkin erittäin yhteneväisiä.
The need for a closer assessment of the external employer branding was recognized because of the unfamiliarity of the newly established organization.
Vastaperustetun kohdeyrityksen tausta sekä tuntemattomuus synnyttivät tarpeen ulkoisen työnantajakuvan tarkemmalle arvionnille.
Also, the importance of recruitment image should be considered as an important factor in the recruitment.
Lisäksi rekrytointikuvan merkitys tulee nostaa esiin kohdeyrityksen ulkoisen työnantajamielikuvan kehittämistoimenpiteissä.
In addition, the applicants' experiences of the recruitment process and the recruitment image were studied.
Lisäksi tutkimuksessa tutkittiin työnhakijoiden kokemuksia rekrytointiprossista ja näiden kokemuksien perusteella kehittynyttä rekrytointikuvaa, jolla tutkimuksien mukaan on yhteys yritys- ja työnantajakuvan rakentumiseen.
The employment image can be considered as a key factor of this process.
Keskeisenä tekijänä voidaankin nähdä työnhakijoiden rakentamat mielikuvat yrityksestä työnantajana.
The survey was carried out as part of the Helsinki university's earlychildhood education project "bullying in day-care settings".
Tutkimusaineisto on saatu osana Helsingin yliopiston varhaiserityiskasvatuksen tutkimusryhmän Kiusaaminen päiväkotiympäristössä -hanketta.
"I bully because they bully me first" : A child interview about bullying in day-care settings
"On pakko kiusata kun mua kiusataan ekaks" : Lapsihaastattelu kiusaamisesta päiväkodissa
From this survey five bullies was found: two girls and three boys.
Aineiston kautta löytyi viisi kiusaajaksi luokiteltua 5-6 -vuotiasta lasta: kaksi tyttöä ja kolme poikaa.
From the same day-care group was along two children as comparatives.
Kiusaavien lasten lisäksi haastateltiin kahta muuta lasta samasta ryhmästä.
Result of the study is also that employees in day-care centers recognise children who are bullies.
Tutkimustulokset osoittavat myös, että päiväkodin henkilökunta osaa havainnoida ja tunnistaa kiusaavia lapsia.
This is a qualitative research and as research method was semi-structured interviews by interviewing 15 children: 8 girls and 7 boys.
Haastateltavia oli yhteensä 15: tyttöjä oli kahdeksan ja poikia seitsemän.
Recent studies has shown that bullying among children before school age can be physical, psychological and verbal.
Aikaisempien tutkimusten mukaan kiusaaminen on määritelty fyysiseksi, psyykkiseksi ja sanalliseksi kiusaamiseksi.
Mostly mentioned penalty was "thinking chair".
Yleisin rangaistuksen muoto oli jäähypenkki.
Main goal of this study was to find 5-6 years old children who are bullies and get their opinion about bullying and how embloyees intervene bullying among children in day-care.
Tarkoituksena oli kuulla lasten näkemys kiusaamisesta, miten he kuvaavat sitä sekä miten aikuinen puuttuu lasten mielestä kiusaamiseen.
Day-care centre's employees interfere in bullying by giving children some kind of penalty.
Lasten mukaan kiusaamiseen puututtiin ja siitä sai rangaistuksen.
Bullying has been studied a lot but bullying among young children has been brought up only recently.
Kiusaajat ja muut lapset kuvasivat kiusaamista monin eri tavoin, kaikkia kiusaamisen tapoja ilmeni lasten vastauksista.
According to the results of the study, there are bullies in day-care center groups and they vary a lot.
Tutkimustuloksista voidaan todeta, että kiusaajia löytyy päiväkodeista ja nämä lapset ovat monenlaisia: itsevarmoja, heikkoja ja aggressiivisia.
This study examines bullying in Finnish day-care center groups.
Tutkimus antaa tietoa päiväkodissa tapahtuvasta kiusaamisesta ja kiusaajista.
Bullies use mostly physical ways to bully, one of the bullies used only psychological and verbal ways.
Yhden kiusaajan kiusaamistavat olivat pelkästään psyykkisiä tai sanallisia kuten manipulointia, poissulkemista, selän takana puhumista, vaatteiden ja hiusten kommentoimista.
All participants were full-time employed Finns aged 30 to 45.
Vastaajat olivat iältään 30 – 45 -vuotiaita.
Job satisfaction was measured with a single-item scale.
Työtyytyväisyyttä mitattiin yksiosioisella mittarilla.
Type D personality was measured with a modified questionnaire based on DS14 (Denollet, 2005), job control was measured using items from the Job Content Questionnaire (Karasek, 1985) and job demands was measured using items from the Occupational Stress Questionnaire (Elo et al, 1990).
D-tyyppinen persoonallisuus mitattiin muokatulla kyselyllä, joka perustuu DS14-mittariin (Denollet, 2005), työkuormituksen ala-asteikoista työn hallinnan mahdollisuuksia mitattiin Job Content Questionnaire -mittarilla (Karasek, 1985) ja työn vaatimuksia Työstressikyselyllä (Elo ym., 1990).
Based on previous studies five hypotheses were set: 1) type D personality is associated with lower job satisfaction, 2) type D personality is associated with higher job strain, 3) job strain is negatively associated with job satisfaction, 4) job control moderates the association between job demands and job satisfaction, and 5) the association between type D personality and job satisfaction is mediated by job strain.
Aiemman tutkimuksen perusteella asetettiin viisi hypoteesia: 1) D-tyyppinen persoonallisuus on yhteydessä matalampaan työtyytyväisyyteen, 2) D-tyyppinen persoonallisuus on yhteydessä korkeampaan työkuormitukseen, 3) työkuormitus on yhteydessä matalampaan työtyytyväisyyteen, 4) työn hallinnan mahdollisuudet moderoivat työn psykologisten vaatimusten ja työtyytyväisyyden välistä yhteyttä ja 5) työkuormitus medioi D-tyypin persoonallisuuden ja työtyytyväisyyden välistä yhteyttä.
Based on these results it seems that type D personality, especially negative affectivity and job strain may be risk factors for lower occupational well-being.
Näiden tulosten perusteella vaikuttaa, että D-tyypin persoonallisuus ja etenkin negatiivinen affektiivisuus sekä työkuormitus ovat riskitekijöitä matalammalle työhyvinvoinnille.
The relationship between occupational wellbeing and individual factors such as personality traits has received less attention.
Työntekijän yksilöllisten ominaisuuksien kuten persoonallisuustekijöiden yhteyttä työhyvinvointiin on tutkittu vähemmän.
Type D Personality and Job Strain as Predictors of Job Satisfaction
D-tyypin persoonallisuus ja työkuormitus työtyytyväisyyden selittäjinä
Of the two type D traits, only negative affectivity was a statistically significant predictor of job satisfaction.
D-tyyppisen persoonallisuuden alapiirteistä ainoastaan negatiivinen affektiivisuus oli tilastollisesti merkitsevä selittäjä.
The data consisted of 1117 participants of the Cardiovascular Risk in Young Finns study.
Aineistona käytettiin Lasten Sepelvaltimotaudin Riskitekijät -tutkimuksen vuoden 2007 aineiston niitä 1117 vastaajaa, jotka olivat vastaushetkellä tehneet täysipäiväistä työtä.
The hypotheses were tested using linear regression analyses.
Tutkimuskysymyksiä testattiin lineaarisella regressioanalyysillä, jossa huomioitiin sukupuolen ja koulutustason vaikutus.
The aim of this study was to test the associations between job satisfaction and job strain, defined according to Karasek's Job Demands-Control Model, as well as type D personality traits.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, ovatko Karasekin Työn hallinta-vaatimukset -mallin mukainen työkuormitus ja D-tyyppinen persoonallisuus yhteydessä työtyytyväisyyteen.
Employees with type D personality were found to experience lower job satisfaction and higher job strain when compared to non-type D counterparts.
Havaittiin, että D-tyyppiset työntekijät kokivat muita matalampaa työtyytyväisyyttä ja korkeampaa työkuormitusta.
Previous studies have mainly focused on job characteristics and other external circumstances when studying wellbeing at work.
Aiempi tutkimus on painottanut työhyvinvoinnin selittäjinä työn ja työympäristön ominaisuuksia.
The association between negative affectivity and job satisfaction was partly mediated by job strain.
Työkuormitus oli yhteydessä matalampaan työtyytyväisyyteen ja välitti negatiivisen affektiivisuuden ja työtyytyväisyyden välistä yhteyttä.
It consists of a total of 146 lessons that were concatenated into 52 episodes.
Se sisälsi yhteensä 146 oppituntia, joista tiivistettiin 52 episodia.
In addition, 7 episode examples for selected for deeper scrutiny to form more detailed qualitative analyses and interpretations.
Tämän lisäksi 7 episodia valittiin lähempään tarkasteluun ja niistä pyrittiin tekemään yksityiskohtaisia kvalitatiivisia tulkintoja.
Mutual trust and respect were found to be hallmarks of a good social relationship.
Hyvän sosiaalisen suhteen tunnusmerkeiksi todettiin molemminpuolinen luottamus ja kunnioitus.
This study is a qualitative analysis and the data is part of the data collected during the "Learning, Agency and Well-being" (2009-2014) project.
Tutkimus oli laadullinen tutkimus ja sen aineisto on osa "Oppiminen, toimijuus ja hyvinvointi" (2009-2014) projektin aikana kerättyä aineistoa, josta tässä aineistossa käytettiin kahta yläasteen vuosiluokkaa havainnoimalla kerättyä aineistoa.
The aim of this study is to find out how well teachers succeed in including student initiatives into teaching.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää miten hyvin opettajat onnistuvat hyödyntämään oppilaiden aloitteita kouluopetuksessa.
Modern views of learning emphasise the utilisation of students' pre-existing knowledge in teaching.
Modernit oppimiskäsitykset painottavat oppilaan olemassa olevan tiedon hyödyntämistä opetuksessa.
From these episodes 109 interaction sequences that begun with a student initiative were included.
Näistä episodeista analysoitiin kaikki sellaiset vuorovaikutustapahtumat, jotka alkoivat oppilaan aloitteesta.
The focal point is student-teacher interaction and how its quality is likely to affect student engagement.
Tutkimuskohde on oppilaiden ja opettajien välinen vuorovaikutus, sekä miten sen laatu todennäköisesti vaikuttaa oppilaiden kouluun kiinnittymiseen.
Learning and information refinement occurs in social interaction, and for this reason school should also utilise more communal approaches to learning and teaching.
Tieto sekä sen jalostus tapahtuvat sosiaalisessa vuorovaikutuksessa, ja tästä syystä koulun tulisi suosia yksilön ylittäviä toimintatapoja.
Accepting students' somewhat on-task initiatives was found to be the best way of improving student engagement.
Oppilaiden opetettavaan aiheeseen jokseenkin liittyvien aloitteiden huomioiminen oli tehokkain tapa parantaa oppilaiden motivaatiota.
Although teachers were fond of attempting to include student initiatives into teaching, only a few times was activity re-directed on the bases of the initiative.
Vaikka opettajat olivat innokkaita sisällyttämään oppilaiden aloitteita opetukseen, aloitteet eivät johtaneet kovin usein oppitunnin suunnan tai sisällön muuttumiseen.
Earlier research has highlighted the importance of a good student-teacher social relationship, but on a level that provides no details of practicalities.
Aiempi tutkimus on korostanut opettajan ja oppilaan välisen sosiaalisen suhteen tärkeyttä, mutta lähinnä ylätasolla, tarjoten vähän käytännöllisiä kuvauksia oppilaiden ja opettajien välisestä vuorovaikutuksesta.
A purpose of this study is to provide practical examples of different kinds of student-teacher interaction, and the interactions' effects on learning and engagement.
Yksi tutkimuksen tavoite on tarjota tällaisia käytännön esimerkkejä oppilaiden ja opettajien välisestä vuorovaikutuksesta.
A good social relationship was found to be a significant factor for the creation of engagement fostering surroundings.
Hyvä sosiaalinen suhde ja hyväksyvä opettajan suhtautuminen aloitteisiin olivat kuitenkin merkittäviä tekijöitä kouluun kiinnittymistä mahdollistavan ilmapiirin luomiseksi.
Making use of students' existing knowledge is important also for student interest and engagement.
Oppilaiden aikaisemman tiedon aktivoiminen on tärkeää myös henkilökohtaisen kiinnostuksen herättämiseksi ja oppilaiden kouluun kiinnittymisen kannalta.
Patterns in Teacher-Student interaction and its implications on student engagement
Opettajan ja oppilaan välisten vuorovaikutusketjujen merkitys kouluun kiinnittymisessä
The information might be helpful for consumers but it should be evaluated critically
Yritysten tarjoamasta tiedosta voi olla hyötyä kuluttajalle, mutta heidän tulee suhtautua siihen kriittisesti.
I have studied many theories of quality and on this study the most important ones are Garvin's (1989) and Lillrank's (1998) theories which I apply to the context of clothes.
Hyödynnän tutkimuksessa useita laatuteorioita ja -käsityksiä, joista tärkeimpiä olivat Garvinin (1989) ja Lillrankin (1999) määritelmät laadusta, ja sovellan niitä vaatteen kontekstiin.
Subjectivity is also very characteristic to quality.
Tunnusomaista laadulle on myös subjektiivisuus.
Therefor they evaluate mostly the aesthetic features of clothing.
Siksi he arvioivat vaatteesta pääasiassa sen esteettisiä ominaisuuksia.
The quality of clothing, as well as any product's quality, can be seen from five different angles.
Vaatteen, kuten minkä tahansa muunkin tuotteen, laatua voidaan tarkastella viiden kategorian kautta.
They are value-based, consumer-based, manufacturing-based, system-based and transcendent quality.
Olen nimennyt ne arvokeskeiseksi, kuluttajakeskeiseksi, tuotantokeskeiseksi, systeemikeskeiseksi ja ylivertaiseksi laaduksi käyttämiäni laatuteorioita mukaillen.
I collected the data from the companies' websites that are available to anyone.
Keräsin tutkimukseni aineiston valittujen yritysten internetsivustoilta, jotka ovat julkisessa verkossa.
In the later part of the study I survey the quality communication of five well-known clothing companies.
Tutkimuksen jälkimmäisessä osassa tutkin viiden tunnetun vaatetusyrityksen laatuviestintää.
For consumers, it is difficult to evaluate the quality of clothes.
Kuluttajien on usein hyvin vaikeaa arvioida vaatteen laatua.
Quality is a multidimensional concept that is difficult to define as it is tightly related to the context.
Laatu on vaikeasti määriteltävä käsite, joka on aina hyvin kontekstisidonnainen.
Although many studies suggest that the manufacturing-based quality is the most important viewpoint to companies, my study doesn't support that outlook.
Vaikka useiden tutkimusten mukaan yritysten näkökulma laatuun on usein hyvin tuotantokeskeinen, niin ei voi sanoa aineistoni pohjalta.
I used Atlas.ti-program to for analyzing the collected data.
Tein aineistolle sisällönanalyysin, jossa käytin apuna Atlas.ti-ohjelmaa.
Quality of clothing and fashion companies' quality communication from consumers' perspective
Vaatteen laatu ja vaatetusyritysten laatuviestintä kuluttajille
In this study I define quality of clothing and analyze how clothing companies tell about quality of their products to their customers.
Tässä tutkimuksessa analysoin sitä, mitä vaatteen laatu tarkoittaa ja miten vaatetusalan yritykset viestivät kuluttajille tuotteidensa laadusta.
The data of the study presented also a new category of quality that I call quality experience.
Aineistostani nousi esiin myös kuudes laatukategoria, jonka olen nimennyt kokemuslaaduksi.
This study covers the quality of clothes from point of view of both consumers and companies.
Pohdin vaatteen laatua sekä kuluttajan että vaatetusyritysten näkökulmasta.
In the first part of the study I concentrate to clear up what quality in the context of clothing means.
Tutkimuksen ensimmäisessä osassa määritän vaatteen laatua tutkimuskirjallisuuden avulla.
Five categories of quality formed the framework of content analysis.
Analyysin runkona toimivat kirjallisuudesta löydetyt laatukategoriat.
All companies concentrate mostly on telling about system-based quality of their products.
Ylivoimaisesti eniten tietoa yritykset tarjosivat systeemikeskeisestä laadusta.
Companies provide quite much information of their products' quality.
Yritykset kuvailevat internetsivustoillaan vaatteiden laatua melko paljon.
Companies highlight all these categories on their web-sites.
Nämä kaikki laadun kategoriat esiintyvät yritysten laatuviestinnässä.
"We are so close but we still can't get it" : Fifth-graders solutions to an open-ended problem
"Me ollaa niin lähel mut sit ei kuitenkaan tajuu sitä" : Viidesluokkalaisten ratkaisuja avoimeen ongelmanratkaisutehtävään
The theory also consists of the definition of problem-solving strategies based on LeBlanc's (1977) research.
Lisäksi teoriaosuudessa eritellään ongelmanratkaisustrategioita LeBlancin (1977) mukaan.
In addition, it is noteworthy that the right solution was found in just five answer sheets.
Huomionarvoista oli, että oikea ratkaisu löytyi 58 vastauspaperista vain viidestä.
Among the fifth-graders, there are big differences in what kind of problem-solving strategies they can use.
Viidesluokkalaisten välillä on suuria eroja siinä, mitä ongelmanratkaisustrategioita he osaavat käyttää.
On the other hand, almost all the answer sheets included rectangles 10 cm x 5 cm and 1 cm x 14 cm.
Eroja oli piirrettyjen suorakulmioiden määrässä, kun taas suorakulmiot 10 cm x 5 cm ja 1 cm x 14 cm löytyivät lähes kaikista ratkaisupapereista.
This thesis is part of a broad research project funded by Academy of Finland, in which the Finnish and Chilean mathematics teachers have given lessons focusing on problem solving for three years.
Tutkielma on osa Suomen Akatemian rahoittamaa tutkimusprojektia, jossa suomalaiset ja chileläiset matematiikan opettajat ovat pitäneet ongelmanratkaisuun keskittyviä oppitunteja kolmen vuoden ajan.
The aim of the study is to describe, analyse and interpret the students' solutions to an open-ended problem and to find out what kinds of problem-solving strategies students use to reach the solution.
Tutkielman tavoitteena on kuvata, analysoida ja tulkita ratkaisuja, joita oppilaat esittävät avoimeen ongelmanratkaisutehtävään sekä selvittää, millaisia ongelmanratkaisustrategioita oppilaat käyttävät päästäkseen ratkaisuun.
The videos were analysed using theory-driven content analysis.
Videomateriaali analysoitiin teorialähtöisen sisällönanalyysin avulla.
The pupils' problem solving process was cyclical and the teacher influenced the process significantly the whole lesson.
Oppilaiden ongelmanratkaisuprosessi eteni syklisesti, ja opettaja vaikutti merkittävästi prosessin etenemiseen koko oppitunnin ajan.
In addition, the aim of this thesis is to analyse the students' problem-solving process under the guidance of the teacher.
Lisäksi tutkielman tavoite on analysoida oppilaiden ongelmanratkaisuprosessin kulkua opettajan ohjaamana.
The theoretical frame of this study is based on defining mathematical problem solving and describing the problem-solving process.
Tutkielman teoreettinen viitekehys rakentuu matemaattisen ongelmanratkaisun yleisestä määrittelystä ja ongelmanratkaisuprosessin kuvaamisesta.
The problem-solving process of the students was clearly affected by the problem-solving strategy they decided to use.
Oppilaiden ongelmanratkaisuprosessin kulkuun vaikutti selvästi se, mitä ongelmanratkaisustrategiaa he hyödynsivät päästäkseen ratkaisuun.
Experimentation was clearly the most common, and systematic listing of possible solutions the second most common strategy.
Toiseksi yleisin strategia oli eri ratkaisumahdollisuuksien järjestelmällinen listaaminen.
Only one class of students had tried to find patterns in the problem.
Vain yhden luokan oppilaat olivat käyttäneet strategiana säännönmukaisuuden etsimistä ongelmasta.
Then, to find answers to the second research question, data was analysed using theory-driven content analysis.
Vastauspaperit analysoitiin ensin aineistolähtöisen sisällönanalyysin menetelmin, minkä jälkeen toiseen tutkimuskysymykseen etsittiin vastausta teorialähtöisen sisällönanalyysin avulla.
The research material of this study consists of the answer sheets of six Finnish classes and the videotapes of four of these classes' problem solving lessons.
Tutkielman aineistoksi valittiin kuuden suomalaisen luokan vastauspaperit samaan ongelmanratkaisutehtävään sekä neljän luokan ongelmanratkaisutunneista kuvatut oppilasvideot.
The pupils' solutions to the open-ended problem varied very much, especially the amount of rectangles students had drawn to find the solution.
Oppilaiden esittämät ratkaisut avoimeen ongelmanratkaisutehtävään vaihtelivat hyvin paljon.
Of modern craftsmanship
Uuden ajan käsityöläisyys
All of the dimensions are connected to the idea of a better life, of building yourself a good life.
Kaikkien ulottuvuuksien yhteen sitovana elementtinä on hyvän elämän tavoittelu, "itse tekemällä" syntyvä hyvä elämä.
Modern craftsmanship and especially the modern craft ideology is one of them.
Uuden ajan käsityöläisyys, tai sitä ilmentävä käsityöläisideologia on niistä yksi.
As a rising economical aspect of craft, experience economy offers craftsmen and crafters new ways and opportunities to experience craft.
Kasvava elämystalouden ala tuottaa palveluiden tarjoajille ja niiden käyttäjille uusia tapoja tuottaa ja kokea käsityöelämyksiä.
By succeeding, learning, sharing and focusing hobbyists experience doing craft as doing well.
Käsityön tekemisen kautta saatavat onnistumiset, oppiminen, elämysten jakaminen ja tekemiseen keskittyminen tuottavat arvokasta hyvinvointia.
The dimensions of modern craftsmanship based on data-analysis are responsibility, experience, making, skills and visuality.
Tämän tutkimuksen perusteella uuden ajan käsityöläisyys muodostuu vastuullisuuden, elämyksellisyyden, tekemisen, taitojen sekä visuaalisuuden ulottuvuuksista.
Mainly publicly available data, such as magazines, craft research, blogs and books was used as a ground for the analysis.
Tutkimuksen aineistona oli pääosin julkisesti saatavilla olevaa dataa, kuten erilaisia internetaineistoja (blogit, kuvapalvelut, sivustot), lehtiaineistoa, alan tutkimuksia, harraste- ja kaunokirjallisuutta.