natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Subjects with high noise sensitivity reported more transportation noise exposure than subjects with low noise sensitivity.
Erittäin meluherkät raportoivat melua enemmän kuin ei lainkaan meluherkät.
Follow-up of subjects in the case-control study showed that cardiovascular mortality was significantly increased among noise sensitive women, but not among men.
Meluherkkien naisten sydän- ja verisuonitautikuolleisuus oli tilastollisesti merkitsevästi suurempi kuin ei-meluherkkien naisten.
It may adversely affect the health and well-being of individuals.
Melu on ääntä, joka koetaan epämiellyttävänä tai häiritsevänä tai joka on muulla tavoin terveydelle vahingollista tai hyvinvoinnille haitallista.
The best fitting genetic model provided an estimate of heritability of 36 %.
Kaksostutkimuksen perusteella meluherkkyyden periytyvyysaste oli 0.36 eli yksilöiden väliset geneettiset erot selittivät 36 % eroista meluherkkyydessä.
Noise sensitivity was independent of noise exposure levels indicated in noise maps.
Meluherkkyys lisää melun koettua häiritsevyyttä.
1495 individuals (688 men, 807 women) aged 31 88 years replied, including 573 twin pairs.
Geenien ja ympäristötekijöiden yhteyttä meluherkkyyteen arvioitiin kaksosmallinnuksella 573 kaksosparilla.
All respondent twins were sent follow-up questionnaires at ages of 17, 18½, and in early adulthood, when twins were 22-27 years old.
Seuraavat kyselyt lähetettiin kaksosten ollessa 17- ja 18-vuotiaita sekä, kun kaksoset olivat nuoria aikuisia (22-27-vuotiaita).
Baseline assessments were collected through mailed questionnaires, within two months of the twins' sixteenth birthday yielding replies from 5563 twin individuals.
Ensimmäinen kysely lähetettiin yli 3000 kaksosparille heidän ollessa 16-vuotiaita ja kyselyn palautti 5563 kaksosta.
Most of the twins (80.7%) were either concordantly co-twin dependent or concordantly co-twin independent.
Monotsygootit (identtiset, 33.6 %) kaksoset kokivat useammin riippuvuutta suhteessa kaksoseensa kuin ditsygootit (epäidenttiset, ~20 %) kaksoset.
Objective: The aim of the present study was to examine co-twin dependence and its impact on twins' social contacts, leisure-time activities and psycho-emotional well-being.
Tutkimuksen tarkoituksena on ollut selvittää kaksosten välisen riippuvuuden mahdollisia yhteyksiä kaksosten sosiaaliseen, psykoemotionaaliseen ja terveystottumusten kehitykseen.
The associations of co-twin dependence with twins' social interactions and psycho-emotional characteristics were relatively consistent both in adolescence and in early adulthood.
Riippuvuudella oli selkeä yhteys kaksosten keskinäiseen kanssakäymiseen sosiaalisiin vuorovaikutussuhteisiin ja vapaa-ajan aktiviteetteihin sekä nuoruudessa että varhaisaikuisuudessa.
Conclusions: The results of this study indicate that co-twin dependence is a genuine feature of the co-twin relationship and shows the importance of studying the impact of various features of co-twin relationships on individual twins' social and psycho-emotional life and well-being.
Kaksoset ovat olleet tärkeä tutkimuksen kohde erityisesti kvantitatiivisessa genetiikassa, jossa pyrkimyksenä on selvittää, kuinka perimä ja ympäristötekijät vaikuttavat yksilön fyysisten ja psyykkisten ominaisuuksien ja piirteiden kehitykseen.
Methods: The present report is based on the Finnish Twin Cohort Study (FinnTwin16), a population-based study of five consecutive birth cohorts of Finnish twins born in the years 1975-1979.
Aineisto koostuu viidestä ikäluokasta vuosina 1975-1979 syntyneistä kaksosista ja heidän vanhemmistaan.
Additionally co-twin dependence was associated with elevated levels of psycho-emotional distress and somatic complaints, especially in adolescence.
Yksilön kokemalla riippuvuudella näytti olevan yhteyttä myös kaksosten psyykkiseen ja psykosomaattiseen oireiluun erityisesti nuoruusiässä jolloin itsenäistymispyrkimykset ovat voimakkaimmillaan, mutta myös silloin kun yksilö koki olevansa yksipuolisesti riippuvainen kaksossisarussuhteessaan.
In the framework of gene-environment interaction, these results suggest that the genetic contribution to individual differences in drinking patterns is dependent on the nature of the pair-wise relationship of twin siblings.
Tämä tulos tukee aiempia havaintoja siitä miten ympäristötekijät, kuten esim. läheiset ihmissuhteet, määräävät usein mikä on lopulta geneettisen perimän osuus yksilön fyysisten ja psyykkisten piirteiden kehityksessä ja käyttäytymisessä.
Measures used were twins' self-reports of their own dependence and their co-twin's dependence at age 16, reports of twins' leisure-time activities and social contacts, alcohol use, psychological distress and somatic symptoms both in adolescence and in early adulthood.
Terveystottumuksia tarkasteltaessa, riippuvuutta tunteneiden kaksosten alkoholin käyttö oli sekä nuoruudessa että varhaisaikuisuudessa samankaltaisempaa kuin niiden kaksosten, jotka eivät kokeneet riippuvuutta.
Implications of co-twin dependence for twins' social interactions, mental health and alcohol use : A follow-up study of Finnish twins from adolescence to early adulthood
Tutkimusaineistona käytettiin Nuorten kaksosten terveystutkimusaineistoa (FinnTwin16).
Dependence was related to higher contact frequency and a higher proportion of shared leisure-time activities between twin siblings at the baseline and the follow-up.
Tässä työssä lähtökohtana on ollut kaksosuus, kaksosten väliset vuorovaikutussuhteet sekä riippuvuuden/kiintymyksen kokemus suhteessa kaksossisarukseen.
Our study also offers evidence that differences in inter-personal relationships contribute to the effects of genetic propensities.
Tutkimuksen tarkoituksena on ollut selvittää sekä perimän että erilaisten elinympäristöön liittyvien tekijöiden osuutta terveystottumusten ja kansantautiemme synnyssä.
In genetic epidemiology, population-based disease registries are commonly used to collect genotype or other risk factor information concerning affected subjects and their relatives.
Geneettisessä epidemiologiassa on tavallista kerätä perheaineistoja väestöpohjaisista tautirekistereistä.
This work presents two new approaches for the statistical inference of ascertained data: a conditional and full likelihood approaches for the disease with variable age at onset phenotype using familial data obtained from population-based registry of incident cases.
Kokonaisuutena tämä työ tarjoaa uusia tilastollisia menetelmiä sairastumisiältään vaihtelevan taudin geneettisten tekijöiden analyysiin, kun käytössä on väestöpohjainen rekisteriaineisto.
Statistical analysis of the associations of hereditary factors with the risk of Type 1 diabetes and Diabetic Nephropathy based on the familial data collected through ascertaiment from population-based registers
Tyypin 1 diabeteksen sairastumisiän ja kromosomin 6 HLA-DRB1 lokuksen välinen, aikaisemmin tunnettu assosiaatio vahvistettiin väestöpohjaisessa tilastollisessa analyysissa.
In addition, we explore the possibility of a genetic explanation of the observed increase in the incidence of Type 1 diabetes (T1D) in Finland in recent decades and the hypothesis of non-Mendelian transmission of T1D associated genes.
Lisäksi analysoitiin tyypin 1 diabeteksen ja siihen liittyvän munuaissairauden (nefropatia) geneettisiä tekijöitä.
The aim is to obtain statistically reliable estimates of the general population parameters.
Tässä työssä kehitettiin uusia tilastollisia menetelmiä väestöpohjaisten rekisteriaineistojen geneettiseen analyysiin.
The presented studies show the benefits of sophisticated statistical modelling to explore risk factors for complex diseases.
Tilastollisia malleja kehitettiin myös tautialttiuden ja sairastumisiän geneettisten tekijöiden samanaikaisesti tapahtuvaan analysointiin.
In addition, non-Mendelian transmission of T1D susceptibility genes did not make a plausible explanation for the increase in T1D incidence in Finland.
Myöskään tyypin 1 diabeteksen kromosomin 6 HLA-alueella sijaitsevien alttiusgeenien esitetylle rikastumiselle ei-mendelistisellä periytymismekanismilla ei löydetty tukea, kun perheaineiston tautirekisteriin perustuva valikoituminen oli huomioitu tilastollisessa analyysissa.
The statistical analysis of familial data with variable age at onset becomes more complicated when some of the study subjects are non-susceptible, that is to say these subjects never get the disease.
Kun lisäksi analysoitavana on tauti, jonka sairastumisikä voi vaihdella, kuten tyypin 1 diabetes, on luonnollista olettaa, että osa ihmisistä ei sairastu tautiin vaikka heitä seurattaisiin hyvin pitkään.
Finally, a substantial familial variation in the susceptibility of T1D nephropathy was observed.
Analysoitaessa tyypin 1 diabetekseen liittyvää nefropatiaa havaittiin perheiden välillä vaihtelua nefropatia-alttiudessa.
Instead, the Human Leucocyte Antigen associations with T1D were confirmed in the population-based analysis, which combines T1D registry information, reference sample of healthy subjects and birth cohort information of the Finnish population.
Tyypin 1 diabeteksen kromosomin 6 HLA-DRB1, HLA-A ja HLA-B alueelta löydettiin viitteitä assosiaatiosta sekä alttiuteen että sairastumisikään.
A statistical model for a variable age at onset with long-term survivors is proposed for studies of familial aggregation, using latent variable approach, as well as for prospective studies of genetic association studies with candidate genes.
Tässä työssä käytetään myös toista tapaa korjata otannasta johtuvaa harhaa, jossa yhdistetään sairastumisikä- ja genotyyppitiedot tautirekisteristä, ulkopuolinen otos terveiden genotyypeistä sekä väestötiedoista saatavat syntymäkohorttien tiedot ja muodostetaan koko Suomen väestön kattava tilastollisen malli geneettisten vaikutusten tutkimiseksi.
The main statistical method was logistic regression analysis.
Pääasiallinen tilastomenetelmä oli logistinen regressioanalyysi.
Among women smoking was also associated with urbanisation in all countries except Estonia.
Naisilla tupakointi oli myös yhteydessä asuinpaikan kaupungistuneisuuteen kaikissa muissa maissa paitsi Virossa.
The data consisted of similar cross-sectional postal surveys conducted in 1994, 1996, 1998, 2000, 2002 and 2004 on adult populations (aged 20 64 years) in Estonia (n=9049), Latvia (n=7685), Lithuania (n=11634) and Finland (n=18821) in connection with the Finbalt Health Monitor project.
Kohderyhmänä oli aikuisväestö (20-64 vuotiaat) Virossa (n=9049), Latviassa (n=7685), Liettuassa (n=11634) ja Suomessa (n=18821).
While health inequalities did not markedly change, substantial inequalities do remain, and there were indications of favourable developments mainly among the better educated.
Vaikka suuria muutoksia sosiaalisissa terveyseroissa ei ilmaantunutkaan, huomattavat erot ovat vallitseva tilanne, ja myönteistä kehitystä havaittiin lähinnä paremmin koulutettujen keskuudessa.
The Baltic countries share public health problems typical of most Eastern European transition economies: morbidity and mortality from non-communicable diseases is higher than in Western European countries.
Baltian maissa esiintyy tyypillisiä Itä-Euroopan siirtymätalousmaiden kansanterveysongelmia: aikuisväestön sairastavuus ja kuolleisuus kroonisiin tauteihin on yleisempää kuin Länsi-Euroopassa.
Perceived health was found to be worse among both men and women in the Baltic countries than in Finland.
Sekä miesten, että naisten koettu terveys oli Baltian maissa huonompi kuin Suomessa.
The existing educational inequalities in health remained generally stable over time from 1994 to 2004.
Olemassa olevat erot säilyivät pääosin muuttumattomina vuosien 1994 ja 2004 välisenä aikana.
Drinking was generally associated with young age among men and women, and with education among women.
Alkoholin käyttö oli yhteydessä nuoreen ikään sekä miehillä, että naisilla, ja lisäksi koulutukseen naisilla.
The exception was that in Latvian men and women both frequent drinking and binge drinking were associated with low education.
Poikkeuksena Latviassa sekä säännöllinen että humalajuominen olivat yhteydessä vähäiseen koulutukseen.
Poor health was associated with older age and lower education in all countries studied.
Huono terveys oli yhteydessä vanhempaan ikään ja vähäiseen koulutukseen kaikissa maissa.
Better educated women were more often frequent drinkers and less educated binge drinkers.
Enemmän koulutetut naiset olivat useammin säännöllisiä alkoholinkäyttäjiä, mutta vähemmän koulutetut naiset useammin humalajuojia.
Daily smoking was associated with young age, lower education and psychological distress in all countries.
Päivittäistupakointi oli yhteydessä nuoreen ikään, vähäiseen koulutukseen ja psyykkisiin ongelmiin kaikissa maissa.
The evidence on social differences in health in the Baltic countries is, however, scattered to studies using different methodologies making comparisons difficult.
Tiedot ovat kuitenkin hajallaan eri tavoin tehdyissä tutkimuksissa ja vertailujen tekeminen on vaikeaa.
The social patterning of health, smoking and drinking in Estonia, Latvia, Lithuania and Finland in 1994-2004
Tämä tutkimus pyrkii tarjoamaan vertailukelpoisen poikkileikkaus- ja aikatrendinäkökulman itseraportoituun terveydentilaan, tupakointiin ja alkoholinkäyttöön Virossa, Latviassa, Liettuassa ja Suomessa vuosina 1994-2004.
In the Baltic countries, however, improvement in perceived health was mainly found among the better educated men and women.
Baltian maissa havaittu koetun terveydentilan paraneminen tapahtui kuitenkin keskimääräistä paremmin koulutettujen keskuudessa.
This situation has many similarities compared to a neighbouring country, Finland during the late 1960s.
Kansanterveystilanne oli samankaltainen Suomessa 1960 luvun lopussa.
Among Lithuanian women, the educational gradient in smoking was weakest, and the overall prevalence of smoking increased over time.
Liettualaisnaisilla koulutuksen ja tupakoinnin yhteys oli heikoin ja tupakointi yleistyi tutkittavalla ajanjaksolla.
There are reasons to expect that health disadvantage may be increasing among the less advantaged population groups in the Baltic countries.
Aiemman tutkimuksen perusteella on syytä olettaa, että sosiaaliset terveyserot ovat kasvamassa Baltian maissa.
In conclusion, the Baltic countries are likely to resemble Western European countries rather than other transition societies.
Kokonaisuutena osoittautui, että muiden siirtymätalousmaiden piirteiden sijaan Baltian maista löytyi pikemminkin länsieurooppalaisia ominaisuuksia.
Pressures towards increasing health inequalities may therefore be visible in the future, which would be in accordance with the results on smoking and drinking in this study.
Myös tupakointia ja alkoholinkäyttöä koskevat tulokset antavat aihetta olettaa, että terveyserot saattavat tulevaisuudessa kasvaa.
The Europeanisation of occupational health services : A study of the impact of EU policies
Työterveyshuollon eurooppalaistuminen : tutkimus EU politiikoiden vaikutuksesta
First, occupational health services is a context-dependent phenomenon, which therefore varies according to the development of the welfare state in general, and depends on each country s culture, history, economy, and politics.
Työterveyshuollon kehityksen eri vaiheita selitetään maiden erilaisesta lähihistoriasta sekä kulttuurin, yhteiskunnallisen kehityksen, teollistumisen, poliittisen liikehdinnän ja työväenliikkeen vaikutuksella.
This study concerns Framework Directive 89/391/EEC on health and safety at work, which encouraged improvements in occupational health services (OHS) for workers in EU member states.
EU:n puitedirektiivi 391/89/EEC työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä loi monille jäsenmaille velvollisuuden esittää uudistuksia ja muutoksia kansalliseen lainsäädäntöön.
The questions related to policy tried to discover the role of OHS in other policies, such as health, social, and labour market policies within the EU.
Uusi työterveyden ja -turvallisuuden strategia pyrkii lähentämään työterveysasioita muihin EU:n toimintaohjelmiin, esim. terveys- ja sosiaalipolitiikkaan.
Framework Directive 89/391/EEC originally aimed at bringing the same level of occupational health and safety to employees in both the public and private sectors in EU member states.
Päätavoitteen on vertailla EU:n puitedirektiivin 391/89/EEC vaikutuksia kansalliseen lainsäädäntöön ja normeihin sekä työterveyshuollon rooliin ja tehtäviin viidessätoista EU:n jäsenmaassa.
The purpose of this study was to analyse OHS within the EU context and then analyse the impact of EU policies on OHS implementation as part of the welfare state benefit.
Tutkimus on vertailevaa terveyspolitiikan tutkimusta EU:n puitedirektiivin vaikutuksista työterveyshuollon kehittymiseen jäsenmaissa 1990-luvulla.
The questions about targets were based on the general aims of WHO and the ILO in relation to equity, solidarity, universality, and access to OHS.
Työterveyshuoltoa tarkastellaan kansainvälisten sopimusten ja suositusten (ILO, WHO) kautta sekä EU:n monikansallisen lainsäädännön näkökulmasta harmonisoinnin, lähentymisen ja eurooppalaistumisen kautta.
The study data were collected by interviewing 92 people in 15 EU member states, including representatives of ministries, institutions, research,trade unions, employers organisations, and occupational health organisations.
Tutkimuksen pääaineisto muodostuu virallisista avoimista asiakirjoista ja politiikan linjauksista sekä haastatteluista, joissa haastateltiin eri maiden työterveyshuollon päätöksentekijöitä ministeriöissä ja laitoksissa eri, keskeisiä virkamiehiä sekä yliopistojen ja tutkimuslaitosten johtavia tutkijoita.
The tasks of OHS began as preventive and protective services for workers.
Merkittävin uudistuksista oli työnantajan velvollisuus kehittää työturvallisuutta ja terveyttä.
The adoption of a variety of research strategies and a multidisciplinary approach to understand the influence of different policies on OHS in the EU and its member states would highlight the options and opportunities to improve workers occupational health.
Tutkimuksessa vertaillaan työterveyshuollon organisoinnin eri malleja sekä ammatillisia resursseja sekä laadunhallinnan menetelmiä.
The views of different stakeholders in EU member states concerning the impact and possibilities of OHS to improve health vary from evidence-based opinions to the sporadic impact of OHS on occupational health.
Toisaalta työterveyshuolto on osa terveydenhuoltoa, joka ei kuulu EU:n suoraan toimivaltaan, vaikkakin monet eri EU:n politiikat työterveyshuollon toimintaympäristöön epäsuorasti vaikuttavatkin.
OHS is still an evolving concept and benefit for workers, but the Europeanisation of OHS reflects contextual changes, such as the impact of the internal market, competition, and commercialisation on OHS.
Puitedirektiivi velvoittaa jäsenmaan toteuttamaan työterveyshuoltoa, mutta puitedirektiivi ei anna perusteita tai ohjeita konkreettisesti työterveyshuollon järjestämisestä.
In this study we set out to characterize human palladin.
Nykyisessä tutkimuksessamme pyrimme selvittämään ihmisen palladinin toimintaa.
Four novel interaction partners were identified; ezrin, ArgBP2, SPIN90 and Src-kinase.The previously identified interaction between palladin and α-actinin was also characterized in detail.
Kuvasimme neljä uutta sitoutumiskumppania: ezriinin,ArgBP2:n, SPIN90:n ja Src-kinaasin; myös aiemmin tunnistettu sitoutuminen α-aktiniiniin selvitettiin yksityiskohtaisesti.
Palladin has been shown to interact with several proteins, including VASP, profilin, Eps8, LASP-1 and LPP.
Palladinilla toistaiseksi tunnettuja kumppaneita ovat mm. ezriini, VASP, profiliini, Eps8, LASP-1 ja LPP.
In summary, the results presented here describe the initial characterization of human palladin and offer a basis for further studies.
Kuvatut tulokset selvittävät ihmisen palladin proteiinin tehtävää ja muodostavat täten pohjan jatkotutkimuksille.
Palladin is a novel actin microfilament associated protein, which together with myotilin and myopalladin forms a novel cytoskeletal IgC2 domain protein family.
Palladin on hiljattain tunnistettu aktiini tukirangan proteiini, joka yhdessä myotilinin ja myopalladinin kanssa muodostaa uuden proteiiniperheen.
We identified several palladin isoforms, studied their tissue distribution and sub-cellular localization.
Tunnistimme useita proteiini isoformeja ja tutkimme niiden ilmentymistä kudoksissa ja soluissa.
A common feature of this protein family is the binding to α-actinin, but other interactions are mostly unique to each member.
Rakenteellisen samankaltaisuuden ohella proteiiniperheen jäsenille on yhteistä myös sitoutuminen tärkeään aktiinitukirangan proteiiniin, α-aktiniiniin, muuten jokaisella jäsenellä on pääasiassa omat sitoutumiskumppaninsa.
Whereas the expression of myotilin and myopalladin is limited mainly to striated muscle, palladin is widely expressed in both epithelial and mesenchymal tissues, including heart and the nervous system.
Myotilinia ja myopalladinia ilmennetään pääasiassa poikkijuovaisessa lihaksessa, palladinin ilmentyminen sen sijaan on laajaa käsittäen sekä epiteliaaliset että mesenkymaaliset kudokset, sydänlihaksen ja keskushermoston.
Palladin has a complex genetic structure and it is expressed as several different sized and structured splice variants, which also display differences in their expression pattern and interactions.
Palladinin geneettinen rakenne on monimutkainen ja sitä ilmennetäänkin useana toisistaan sekä kooltaan että rakenteeltaan poikkeavana isoformina.
Furthermore, palladin is usually up-regulated in situations requiring a highly organized cytoskeleton, such as differentiation of dendritic cells, trophoblasts and myofibroblasts, and activation of astrocytes during glial scar formation.
Palladinin ilmentyminen lisääntyy tilanteissa, joissa solujen täytyy uudelleen organisoida tukirankansa kuten esimerkiksi trofoblastien, myofibroblastien ja dendriittisten solujen erilaistuessa ja astrosyyttien aktivoituessa glioosissa.
The protein family members have also direct disease linkages; myotilin missense mutations are the cause of LGMD1A and myofibrillar myopathy.
Proteiiniperheen jäsenillä on myös suoria tautiyhteyksiä: myotilin geenin mutaatiot aiheuttavat perinnöllisiä lihastauteja: LGMD1A ja MFM ; kun taas tietyn palladinin mutaation on osoitettu liittyvän perinnölliseen haimasyöpään ja polymorfian lisääntyneeseen sydäninfarktin riskiin.
All the identified new binding partners are actin cytoskeleton associated proteins; ezrin links the plasma membrane to the cytoskeleton, ArgBP2 and SPIN90 localize, among other structures, to the lamellipodia and in cardiomyocytes to the Z-disc. Src is a transforming tyrosine kinase, which besides its role in oncogenesis has also important cytoskeletal associations.
Kaikki uudet sitoutumiskumppanit ovat aktiinitukirankaan liittyviä proteiineja: ezriini liittää solukalvon ja tukirangan yhteen; ArgBP2 ja SPIN90 lokalisoituvat mm. sydänlihassoluissa Z-juovaan kuten palladinkin.
We also studied palladin in myofibroblasts, which are specialized cells involved in diverse physiological and pathological processes, such as wound healing and tissue fibrosis.
Nämä fibroblasteista kehittyvät erilaistuneet solut ovat tärkeässä roolissa monissa fysiologisissa ja patologisissa prosesseissa mm. haavan parantumisessa ja kudosfibroosin kehittymisessä.
First, over-expression of palladin in non-muscle cells results in rapid reorganization of the actin cytoskeleton and formation of thick actin bundles.
Palladinin kokeellisesti aikaansaatu normaalia runsaampi ilmentyminen soluissa saa aikaan nopean aktiinitukirangan uudelleen järjestäytymisen johon liittyy paksujen aktiinikimppujen muodostuminen.
Second, the knock-down of palladin with anti-sense and siRNA techniques or knock-out by genetic methods leads to defective stress fiber formation.
Vastavuoroisesti palladinin ilmentymisen esto ns. anti-sense ja siRNA tekniikoilla johtaa stressisäikeiden hajoamiseen, tämä on osoitettu myös palladinin suhteen poistogeenisen hiiren soluilla tehdyissä kokeissa.