natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Of particular interest are the different perspectives that an action-networkoriented approach can produce for the conceptual understanding of vocational rehabilitation.
Erityinen kiinnostus on siinä, millaisia näkökulmia toimintaverkostoajattelu tuottaa ammatillisen kuntoutuksen käsitteelliseen ymmärtämiseen.
Rehabilitation processes seldom function on the principle of one service or one intervention; rather, they require an integrated package of services, as well as network-based collaboration between rehabilitation institutions.
Kuntoutusprosessit toimivat harvoin yhden palvelun tai toimenpiteen periaatteella vaan ne edellyttävät integroitua palvelukokonaisuutta, verkostomaista työotetta ja institutionaaliset raja-aidat ylittävää koordinoitua yhteistoimintaa.
I reflect on the need for rehabilitation to change in the light of the theoretical discussion concerning disability and analyse the relation of the theories discussed to the practices of rehabilitation with special reference to medical, social and interactional models.
Pohdin kuntoutuksen muutostarpeita vammaisuuden teoreettisen keskustelun valossa ja analysoin niiden suhdetta kuntoutuksen käytäntöihin keskittyen erityisesti lääketieteellisen, sosiaalisen ja vuorovaikutteisen mallin tarkasteluun.
Changes in working life challenge vocational rehabilitation to develop its practices towards more network-oriented models.
Työelämän muutos haastaa kehittämään ammatillinen kuntoutuksen käytäntöjä verkostomaisempaan suuntaan.
With reference to the interaction between the individual and society, the study asks what relation obtains between different theoretical models of disability and what the meaning of the theories is in conceptualizing rehabilitation practices and implementations.
Osajulkaisussa kysytään yksilön ja yhteiskunnan vuorovaikutuksen näkökulmasta vammaisuuden teoreettisten mallien suhdetta ja merkitystä kuntoutuksen käytäntöjen ja toimeenpanon käsitteellistämiselle.
The fourth article examines the planning and implementation of vocational rehabilitation from the point of view of rehabilitation clients and rehabilitation professionals.
Neljännessä osajulkaisussa tarkastelen ammatillisen kuntoutuksen suunnittelua ja toteutumista sekä kuntoutusasiakkaiden että kuntoutustyöntekijöiden näkökulmasta.
This study examines how rehabilitation should respond to the changes that have occurred in working life.
Tutkimus tarkastelee, miten kuntoutuksen olisi vastattava työn muutokseen.
Rehabilitation assessment as conducted by rehabilitation organisations focuses mainly on evaluating individual working capacity, and has less in the way of means and resources at its disposal for vocational planning and coordination of rehabilitation services.
Kuntoutuslaitosten kuntoutustutkimus painottuu pääosin työkyvyn arviointiin, mutta keinot ja resurssit ammatilliseen suunnitteluun ja kuntoutuspalvelujen koordinointiin ovat vähäisemmät.
The research concludes that the resources used to assess the prospects of vocational rehabilitation have partly gone to waste, at least where vocational planning is concerned.
Osatutkimuksen keskeisin johtopäätös on, että ammatillisen kuntoutustutkimuksen resurssit menevät nykymuodossaan osin hukkaan ainakin ammatillisen suunnittelun näkökulmasta.
I undertake to show that a system-based rehabilitation in which practices are based on interventions designed for deficient individuals has run its course and fails to grasp the meaning of working capacity in post-industrial society.
Pyrin osoittamaan, kuinka idealtaan järjestelmälähtöinen, käytännöiltään toimenpidekeskeinen ja kohteeltaan vajavuuskeskeinen kuntoutus on tullut tiensä päähän ja eikä se tavoita jälkiteollisen yhteiskunnan työkyvyn sisältöä.
In practice, rehabilitation is an arena that involves the constant coordination of activities and collaboration of relevant actors.
Käytännössä kuntoutus on erilaisten toimintojen ja toimijoiden ikuisen yhteensovittamisen ja yhteistoiminnan areena ja prosessi.
The goal of such assessment – an individual vocational rehabilitation plan – is achieved rather less often than its original, stated purpose of the assessment has indicated.
Kuntoutustutkimuksen tavoitteena olevaan yksilölliseen ammatilliseen kuntoutussuunnitteluun päästään heikommin kiinni kuin mitä on toiminnan alkuperäinen ja julkilausuttu tarkoitus.
The study observes that the most significant change was a transition from being employed or unemployed to being on a disability pension.
Osatutkimuksessa todetaan, että merkittävin siirtymä ammatillisen kuntoutuksen jälkeen ovat olleet siirtymät työllisyydestä ja työttömyydestä työkyvyttömyyseläkkeelle.
The key result is that among those studied the number belonging to the labour force before rehabilitation decreased and transitions to disability pension greatly increased after rehabilitation.
Keskeinen tulos on, että työvoimaan kuuluminen tutkimusjoukossa väheni ja työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyminen kasvoi selvästi seuranta-aikana.
The study has contributed to the discussion of the need for change in vocational rehabilitation and has brought to the fore an action-network approach to the analysis of rehabilitation.
Tutkimuksessa on osallistuttu keskusteluun ammatillisen kuntoutuksen muutostarpeista ja tuotettu kuntoutuksen analyysiin ja ymmärrykseen toimintaverkkoteoreettista ajattelua.
Rehabilitation expertise strongly focuses on examining individual working capacity and less on the actual planning of rehabilitation that would enable a return into work.
Kuntoutustiimien asiantuntijatyö painottuu vahvemmin työkyvyn arviointiin ja vähemmän varsinaiseen työhön kuntoutuksen suunnitteluun.
The third article examines the need for vocational rehabilitation to change as regards the implementation of vocational rehabilitation and employment effects for the disabled.
Kolmannessa osajulkaisussa tarkastelen työelämäsuuntautuvan kuntoutuksen muutostarpeita vajaakuntoisten ammatillisen kuntoutuksen toimeenpanon ja työllistymisvaikutusten näkökulmasta.
In this connection, I argue for the viability of an action-network-based rehabilitation regime alongside the one focused on deficiency.
Tähän liittyen esitän vajavuuskeskeisen kuntoutusregiimin rinnalle kuntoutuksen toimintaverkostotulkintaa.
The second article examines rehabilitation as a network-based profession, asking how rehabilitation can respond to the demands of a changing working life and work capacity.
Siinä kysytään, miten kuntoutuksessa pystytään vastaamaan muuttuvan työelämän ja työkyvyn vaatimuksiin.
Using register data from Statistics Finland and the Social Insurance Institution of Finland, the research examines the changes in the labour market status of disabled persons who have participated in vocational rehabilitation.
Osatutkimuksessa tarkastellaan Kelan ja Tilastokeskuksen rekisteriaineistoihin pohjautuen Kelan vajaakuntoisten ammatillisessa kuntoutuksessa olleiden tilanteita ennen ja jälkeen kuntoutuksen.
However, in practice this is rarely the case due to various attitudinal, structural and logistical challenges.
Käytännössä tämä on kuitenkin harvinaista moninaisten asenteellisten, rakenteellisten ja logististen haasteiden takia.
Doing so would contribute to a better quality of education which, is the priority of any education policy and, therefore, important for national development.
Näin voitaisiin tuottaa laadukkaampaa koulutusta, mikä on minkä tahansa koulutuspolitiikan perimmäinen tavoite ja siten myös tärkeää kansalliselle kehittymiselle.
The study also found out that financial constraint, lack of logistics, supervision and monitoring provided a challenge to the implementation of the language policy.
Tutkimus myös osoitti, että taloudelliset rajoitteet, logistiikan puutteet sekä puutteellinen ohjaus ja valvonta haastoivat kielipolitiikan toimeenpanon.
They advance arguments that they need to trade and develop and therefore have to speak a language that transcends their border.
He nojautuivat väitteisiin vaihdon ja kehittymisen tarpeista, joiden mukaan on tarpeellista puhua kieltä, joka ylittää maan rajat.
Still, the participants considered that learning of English was important to them for many reasons.
Silti englannin kielen opiskelua pidettiin myös tärkeänä monestakin syystä.
Furthermore, it is finally recommended that, the language policy should periodically evaluate and updated for the betterment of the learners.
Lopuksi suositellaan, että kielipolitiikan tilaa pitäisi arvioida ja päivittää säännöllisesti oppijoiden oppimisen edistämiseksi.
In African countries, the indigenous languages have been shadowed by the English language, and even in post independent period, many African countries still use their colonizers’ languages in their official transactions and deliberations, as well as media of instruction in their schools.
Afrikassa omien alkuperäiskielien käyttö on jäänyt englannin kielen jalkoihin, ja vielä itsenäistymisen jälkeisenäkin aikakautena monet Afrikan maat käyttävät valtaajiensa kieliä virallisessa asioinnissa ja keskusteluissa sekä kouluopetuksessa.
It is also recommended that local languages should be used as medium of instruction from kindergarten to Basic 6, while English is learnt as a subject to facilitate interaction with the outside world.
Lisäksi suositellaan, että paikallisia kieliä käytettäisiin opetuskielinä alaluokilla, kun taas englantia opittaisiin kouluaineena, joka mahdollistaa vuorovaikutuksen muun maailman kanssa.
The interview data were complemented by secondary sources that included policy documents and journal articles.
Haastatteluaineistoa täydennettiin lisäaineistolla, joka sisälsi kielipoliittisia asiakirjoja ja lehtiartikkeleita.
Previous research suggests that academic achievement is improved when students learn in their local or native languages.
Aiempi tutkimustieto osoittaa, että oppimistulokset olisivat kuitenkin parempia, jos oppilaat opiskelisivat paikallisilla kielillä tai äidinkielillään.
Therefore, the attitudes of both the education experts and policy makers and the citizens is biased towards English which is the formers colonisers’ language in Ghana.
Niinpä sekä kasvatusalan asiantuntijoiden että poliittisten päätöksentekijöiden ja kansalaisten mielipiteet suosivat englannin kieltä, joka on aiempien hallitsijoiden kieli Ghanassa.
Based on their experiences, the second goal was to provide recommendations to improve student learning in schools.
Näistä lähtökohdista tavoitteena oli tuottaa suosituksia siitä, kuinka edistää oppilaiden kouluoppimista.
The language policy in Ghana stipulates that local languages be used for instructions in basic school levels up to class three.
Ghanan kielipolitiikka edellyttää paikalliskielten käyttöä perusopetuksessa aina kolmannelle luokalle asti.
This thesis concludes by recommending that the Ghana Education Service, and for that matter, the government of Ghana, should be committed to implement the policy.
Tutkimuksen johtopäätöksinä suositellaan, että Ghanan koulutuspalvelut ja Ghanan hallitus sitoutuisivat noudattamaan ghanalaista kielipolitiikkaa.
After a multi-phased and regionally wide selection process of participants, stakeholders (N=66) from education administration, teacher training, and basic education were interviewed.
Tutkimushenkilöt valikoituivat monivaiheisen ja alueellisesti kattavan valintaprosessin jälkeen siten, että mukana oli henkilöitä niin opetushallinnosta, opettajankoulutuksesta kuin tavallisista kouluista (N= 66).
The purpose of the study was to examine the historical and philosophical underpinnings that have influenced Ghana’s language policy at the basic level of education according to the education experts’ perceptions.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata, mistä historiallisista ja filosofisista perusteista ghanalainen kielipolitiikka koulutuksen perusasteella on muotoutunut kasvatusalan asiantuntijoiden näkemysten mukaan.
The study used a qualitative survey design, and a semi-structured interview guide to collect data for the study.
Tutkimus oli laadullinen ja aineistonkeruumenetelmänä oli puolistrukturoitu haastattelu.
The planning and implementation of the language policy in Ghana was explored to find out the education experts’ perceptions of this policy at both the education administration, teacher training and basic education levels.
Ghanan kielipolitiikan suunnittelua ja käyttöönottoa opetuksessa tarkasteltiin sekä opetushallinnon, opettajankoulutuksen että perusopetuksen asiantuntijoiden käsitysten valossa.
Items in the interview protocol were drawn from language policies captured in the literature.
Haastattelun aiheet nojautuivat kielipolitiikkaa käsittelevään kirjallisuuteen.
This study revealed that the continued use of foreign language has been justified on reasons for connectivity with the outside world due to the desire for many African countries to be globalised.
Vieraan kielen vahvan harjoittamisen toivottiin tukevan Afrikan maiden globalisoitumista.
Additionally a recommendation made was that there must be a language policy department in the Ministry of education manned with experts in language planning and policy, including intensive preparation and in-service training of qualified teachers, as well as the provision of enough learning and teaching materials.
Lisäksi suositellaan, että Opetusministeriössä olisi kielipolitiikan osasto, jossa työskentelisi kielisuunnittelun ja -politiikan asiantuntijoita.
This study has established that the mother tongue is essential for education, especially in the initial stages as it sets the pace for pupils to comprehend a range of concepts.
Tutkimustulosten mukaan äidinkieli koettiin olennaisena osana koulutusta ja sen painoarvo nähtiin erityisen suurena ensimmäisillä luokilla.
I approached the study by using realistic evaluation.
Tutkimusotteena hyödynnän realistista evaluaatiota.
In my study I focus especially on the designer’s view.
Tutkimuksessani keskityn ohjelmien hyödynnettävyyteen erityisesti suunnittelijan näkökulmasta.
I analysed the programs by using content analysis, for which I gathered the information from software companies’ websites.
Ohjelmien ominaisuuksien analysointi tapahtuu sisällönanalyysin avulla, jota varten aineisto kerätään ohjelmistoyritysten nettisivuilta.
3D modeled cloth can be fitted by using a virtual model.
3D-mallinnettu vaate sovitetaan ohjelmassa virtuaalisen mallin päälle.
The objective of the study was to examine how Halti company could benefit from virtual design and patternmaking programs in their product development process.
Tutkimukseni tarkoituksena on selvittää, miten urheilu- ja ulkoiluvaatetukseen keskittynyt Halti Oy voisi hyödyntää virtuaalisia suunnittelu- ja kaavaohjelmia tuotekehitysprosessissaan.
It is necessary to study the programs more precisely, so that comparing would be possible.
Ohjelmien ominaisuuksia on välttämätöntä tutkia syvällisemmin.
Themes, which I used in content analysis, I defined from the point of Halti’s product development process.
Määrittelen sisällönanalyysin teemat Haltin tuotekehitysprosessin näkökulmasta.
Idea for the thesis came from my internship period in Halti company.
Idean tutkielmani aiheeseen sain työharjoittelujaksolta Halti Oy:ssä.
Findings of the study showed that, Halti’s product development process can be improved by using virtual design and patternmaking programs.
Tutkimukseni tulokset osoittavat, että Haltin tuotekehitysprosessissa on mahdollista hyödyntää virtuaalisia suunnittelu- ja kaavaohjelmia.
Fit can be analysed in the program without making a real garment.
Virtuaalisen sovituksen avulla on mahdollista analysoida vaatteen istuvuutta ilman fyysistä protokappaletta.
I conducted a survey where I gathered all the available programs in the market that suited my study’s needs.
Kartoitan tutkimuksessani tällä hetkellä markkinoilla olevat ohjelmat ja niiden ominaisuudet.
You can generate a realistic 3D model from a product with the virtual design and patternmaking programs.
Virtuaalisten suunnittelu- ja kaavaohjelmien avulla tuotteesta on mahdollista toteuttaa realistinen 3D-mallinnus.
My aim was to list the programs by their features and compare the features to the predetermined themes.
Tutkimukseni tavoitteena oli sijoittaa arvioivat ohjelmat paremmuusjärjestykseen Haltin tarpeiden kannalta, mutta asetettujen arviointikriteereiden perusteella se ei ollut mahdollista.
In the 21st century, design has been significantly raised as a theme in education policy and as a producer of international competitiveness.
Muotoilua on nostettu 2000-luvulla merkittävästi esille koulutuspoliittisena teemana sekä kansainvälisen kilpailukyvyn tuottajana.
The analysis of the material has been done with the theory-guided content analysis method.
Aineiston analyysi on tehty teoriaohjaavalla sisällönanalyysillä.
My research task is to find out what kind of design pedagogy exists in the Arctic Sustainable Arts and Design (ASAD) network.
Tutkielmani tehtävänä on selvittää, millaista muotoilupedagogiikkaa Arctic Sustainable Arts and Design (ASAD) -verkostossa esiintyy.
The research has an ethnographic research approach, as well as a phenomenological-hermeneutic strive to describe and interpret the phenomenon in question.
Tutkielmaan kuuluu etnografinen tutkimusote, sekä fenomenologis-hermeneuttinen pyrkimys tutkimani ilmiön kuvaukseen ja tulkitsemiseen.
As a starting point in my research is the broad understanding of design, including product and service design as well as arts and crafts.
Lähtökohtana tutkielmassani on muotoilun ymmärtäminen laajasti, sisältäen niin tuote- ja palvelumuotoilun, kuin myös taiteen ja käsityön.
My research shows that the arctic design pedagogy manifested in the ASAD network is characterized by an awareness of the ecological and ethical responsibility of design teaching and design education, as well as the connection to the future of the northern region.
Tutkielmani osoittaa, että ominaista ASAD-verkostossa ilmenevälle arktiselle muotoilupedagogiikalle on tiedostaa muotoiluopetuksen ja muotoilukasvatuksen ekologinen ja eettinen vastuullisuus, sekä yhteys pohjoisen alueen tulevaisuuteen.
The theoretical framework guiding the analysis consists of research knowledge of design pedagogy in art education, and is supplemented by research knowledge and theories from the field of design profession.
Analyysia ohjaava teoreettinen viitekehys muodostuu muotoilupedagogiikkaan liittyvästä taidekasvatuksen alan tutkimustiedosta, jota täydentää muotoiluprofession tutkimustieto ja teoria.
The research material consists of interviews with five design, arts and crafts pedagogy experts from the ASAD network, and semi-structured interview was used as the interview method.
Tutkimusaineisto koostuu viiden ASAD-verkoston muotoilu-, taide- ja käsityöpedagogiikan asiantuntijan haastatteluista, ja haastattelumenetelmänä on käytetty teemahaastattelua.
The holistic perception influences the learning environments, teaching methods and contents of the design education, and they are also effected by ecological and responsibility aspects, as well as teacher-ledness.
Holistinen näkemys vaikuttaa muotoiluopetuksen oppimisympäristöihin, opetusmetodeihin sekä opetuksen sisältöihin, ja ne värittyivät ekologisuuden, vastuullisuuden ja opettajavetoisuuden kautta.
I approach the phenomenon from the perspective of Finnish arts education, and in terms of design pedagogy I focus on the examination of design teaching and design education in the ASAD network.
Lähestyn ilmiötä suomalaisen kuvataidekasvatuksen näkökulmasta, ja keskityn muotoilupedagogiikan osalta ASAD-verkostossa ilmenevän muotoiluopetuksen ja muotoilukasvatuksen tarkasteluun.
I describe this phenomenon with a model that I have named as the circle of holistic teaching.
Kuvaan ilmiötä holistisen opetuksen kehän -mallilla.
Based on my research, Arctic design pedagogy in the ASAD network is shaped through a holistic perception.
Tutkielmani perusteella ASAD-verkostossa esiintyvä, arktinen muotoilupedagogiikka hahmottuu holistisen, kokonaisvaltaisen ihmisnäkemyksen kautta.
The northern environment and the Arctic also have their own distinctive features that influence the design and design teaching in the northern region.
Pohjoisen alueen muotoilulle ja muotoilun opettamiselle omaleimaisen piirteensä tuo lisäksi pohjoinen ympäristö ja arktisuus.
This however, it is not seen as gender discriminatory.
Sitä ei kuitenkaan nähdä sukupuolta syrjivänä.
Their tasks are not gendered, although certain situations may require, for example, a physically stronger employee.
Heidän työtehtävänsä eivät ole sukupuolistettuja, vaikkakin tietyt tilanteet saattavatkin vaatia esimerkiksi fyysisesti vahvempaa tekijää.
Although women’s experiences echoed the norms created by society and culture, those were not part of their speech.
Vaikka naisten kokemuksissa kaikui yhteiskunnan ja kulttuurienkin luomat normiodotukset, ne eivät kuuluneet heidän puheessaan.
The aim is also to map out the thoughts that women have about working life today and how it will change in the future.
Tarkoituksena on myös kartoittaa niitä ajatuksia, joita naisilla on tämän päivän työelämästä sekä siitä, millä tavoin se tulee muuttumaan tulevaisuudessa.
My dissertation illustrates how segregation is stronger in structures than in human thoughts.
Tutkielmani havainnollistaa, kuinka segregaatio on vahvemmin rakenteissa kuin ihmisten ajatuksissa.
The method of my research is narrative and as the analysis method I used both narrative analysis and analysis of narratives.
Tutkimukseni menetelmä on narratiivinen ja analyysimenetelminä käytin sekä narratiivista että narratiivien analyysejä.
Gender and non-gender related work tasks are also examined.
Tarkastelun kohteena ovat myös sukupuolella tehdyt ja tekemättömät työtehtävät.
Using narrative analysis, I also formed four women’s "working-me", which are the doer, the "one of the guys," the redeemer of her place, and the challenger.
Narratiivin analyysillä muodostin myös neljä naisten työminää, jotka ovat toimija, "one of the guys", paikkansa lunastaja sekä haastaja.
My dissertation also shows how women do their jobs with their own personality, professionalism, and competence.
Tutkielmani osoittaa myös sen, kuinka naiset tekevät töitään omalla persoonallaan, ammattitaidollaan ja osaamisellaan.
The purpose of my pro gradu thesis is to describe how women who work in male- dominated fields experience gender segregation in their own field and in their own work community.
Pro gradu -tutkielmani tarkoituksena on kuvata, miten miesvaltaisilla aloilla työskentelevät naiset kokevat sukupuolen mukaisen segregaation omalla alallaan ja omassa työyhteisössään.
The material used in this study is consists of seven interviews with women who work in male-dominated fields.
Naiset miesten töissä - Narratiivinen tutkimus naisten kokemuksista miesvaltaisilla aloilla
The workshop consisted of four meetings at a local youth center.
Työpaja toteutui neljän tapaamiskerran mittaisena paikallisella nuorisokeskuksella.
There was a common video art piece produced which has been shown in public afterwards.
Työpajassa tehtiin yhdessä videoteos, jota on myöhemmin esitetty julkisesti.
The result of this research is a deeper understanding of the process that took place and development proposals for similar kind of action organized in the future.
Tutkielman tuloksena syntyy syvempi ymmärtämys prosessista sekä kehitysehdotuksia saman tyyppiseen toimintaan jatkossa.
The workshop was the first act of The ArtGear – Two-Way Integration of Young People 2016–2018 project.
Työpaja oli Taidevaihde – Nuorten kaksisuuntainen kotoutuminen 2016–2018 -hankkeen ensimmäinen toiminto keväällä 2016.
There were youngsters with both immigrant and Finnish background taking part.
Toimintaan tavoitettiin sekä maahanmuuttaja- että suomalaistaustaisia nuoria.
The theory consists of the concepts of two-way integration, cultural diversity, community-based art education and the space of encounter.
Tutkielman teoria muodostuu kaksisuuntaisen kotoutumisen, kulttuurisen moninaisuuden, yhteisöllisen taidekasvatuksen ja kohtaamisen tilan käsitteistä.
In this case, integration is understood as a twoway process in which the Finnish population share an equal active role with the immigrants.
Kotoutuminen käsitetään tässä tutkielmassa kaksisuuntaisena toimintana, jossa sekä maahanmuuttajien että suomalaisväestön aktiivinen rooli on tärkeä.