natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These changes in working life communication are creating new possibilities to working life orientation in Master’s studies at universities of applied sciences in Finland, and due to lack of existing common competence descriptors for computer-mediated communication skills, there is a need for field-specific descriptors that can be utilized both in higher education and in working life.
Näiden osaamisten alakohtaiseen kehittämiseen työelämän autenttisissa ympäristöissä on erinomainen tilaisuus, sillä ylemmän ammattikorkeakoulun opiskelijoista suurin osa opiskelee työn ohella Tässä väitöskirjassa esitetään osaamisen kehittämisen tueksi sekä työelämän että liiketalouden alan ylempien ammattikorkeakoulututkintojen tarpeisiin yksityiskohtainen teknologiavälitteisen viestintäosaamisen kuvaus.
The study first considers the concept of computer-mediated communication in expert roles in the field of business, followed by an investigation into which areas of computer-mediated communication are developed as part of Master’s studies in Entrepreneurship and Business Competence and how they are developed, including considerations for choice of medium.
Seuraavaksi tutkitaan, mitä teknologiavälitteisen viestintäosaamisen alueita Yrittäjyyden ja liiketoimintaosaamisen tutkinnoissa (YAMK) kehitetään ja miten niitä kehitetään.
The results of the study show that experts are expected to communicate and interact through technology and, above all, to understand ethical and intercultural aspects when communicating virtually.
Tulokset osoittivat, että eettisen toiminnan osaaminen ja kansainvälisyys-osaaminen korostuvat viestittäessä teknologian välityksellä asiantuntijatehtävissä liiketalouden alalla.
The third article focused on the course descriptions in Master’s studies in the Degree Programmes in Entrepreneurship and Business Competence to investigate if digital communication skills were mentioned in the course descriptions.
Ensin tarkennetaan teknologiavälitteisen viestintäosaamisen kuvausta asiantuntijatehtävissä liiketalous-ala huomioiden ja tarkastellaan mahdollisia osaamisvajeita työelämässä.
In addition, this thesis investigates how these skills should be taken into consideration in the curriculum development in Master’s studies in the field of business at universities of applied sciences.
Jotta tämä osaaminen kehittyisi, tulee myös liiketalouden ylemmissä ammattikorkeakoulututkinnoissa YAMK) huomioida paremmin eettisen toiminnan ulottuvuudet.
The main purpose of this doctoral thesis is to examine what skills are required to communicate using technology in business.
Tämän väitöskirjan tarkoituksena onkin tarkastella, mitä teknologiavälitteistä viestintäosaamista asiantuntijatehtävissä vaaditaan, ja tutkia, vastaako osaamisen kehittäminen Yrittäjyyden ja liiketoimintaosaamisen ylemmässä ammattikorkeakoulututkinnoissa (YAMK) tähän tarpeeseen.
One necessary tool for enhancing greener food consumption is to provide consumers with information about food products climate impact.
Yhtenä edellytyksenä vihreämmälle kuluttajakäyttäytymiselle pidetään ruuan ilmastovaikutuksen tuomista kuluttajien tietoon.
There are wide variation of different carbon footprinting (CF) methods, calculators, and approaches available, which without proper standardization com-promises the comparability of CF results.
Ruuan hiilijalanjäljen määrittämiseen on tarjolla monenlaisia laskureita, viitekehyksiä ja metodeja, mikä ilman kunnollista standardointia tarkoittaa samalla monenkirjavia tuloksia hiilijalanjäljen laskennasta.
The companies tend to solve this complexity by collaborating with external organizations to gain more expertise and data sources, collaborating with own supply chain partners to gain information from the processes within the supply chain, and developing own environmental impact models to identify all the sources of emissions.
Yritykset yrittävät vastata näihin haasteisiin yhteistyöllä ulkoisten asiantuntijoiden kanssa, yhteistyöllä omien liikekumppanien kanssa ja kehittämällä omia ympäristövaikutusmalleja laskennan tueksi.
The results of this thesis support the view that more standardization is needed to enable globally comparable and reliable carbon footprints for food products.
Tämän tutkimuksen tulokset tukevat jo aiemmin kirjallisuudessa muodostunutta käsitystä siitä, että standardisoinnin puute on suurimpia esteitä luotettavien ja kansainvälisesti vertailukelpoisten hiilijalanjälkien laskennassa ruokatuotteille.
They have challenges with defining the scope of CF methods and con-cretely measuring the emissions, especially on production stage.
Haasteita ilmenee niin laskentaan sisällytettävien päästöjen ja toimintojen määrittämisessä kuin itse päästöjen konkreettisessa mittaamisessa, erityisesti ruuantuotannon osalta.
This is done by interviewing Finnish food processors by semi-structured inter-views.
Tässä työssä selvitetään elintarvikealan yritysten käsityksiä hiilijalanjälkilaskennasta haastattelemalla suomalaisia yrityksiä puoliavoimin teemahaastatteluin.
Especially the produc-tion stage, which often is not owned by the focal companies in food chain, needs more sup-port and guidelines to gather emission data.
Erityisesti maatiloilla tapahtuvien tuotantoprosessien päästöjen selvittämiseen tarvitaan enemmän tukea toimitusketjun ulkopuolelta, koska ne eivät usein ole toimitusketjun vastuunalaisen yrityksen (focal company) omistuksessa, vaan yhden tai useamman askeleen päässä toimitusketjussa.
It was found that the companies seem to perceive CF as a complex function.
Tulosten perusteella on todettavissa, että hiilijalanjäljen laskenta on yrityksille monimutkainen tehtävä.
The threat of climate change drives the world leaders to mitigate greenhouse gas (GHG) emissions globally and food sector among others is under pressure to reduce its emissions rapidly.
Ilmastonmuutoksen torjunta edellyttää mittavia päästöleikkauksia maailmanlaajuisesti kaikilla toimialoilla.
That requires changes in production methods and consumer habits.
Ruuantuotannon kohdalla päästöjen vähentäminen edellyttää muutoksia sekä ruuan tuotantoon että kuluttamiseen.
As for further research recommendations the findings of this thesis reveal that the similar study conducted on food producers instead of focal companies might reveal the problems closer to the emission measurement and thus tell us what should the CF guidelines and tools take into account better.
Tämän tutkimuksen tulosten perusteella olisikin hyödyllistä tutkia seuraavaksi nimenomaan ruuan tuottajien näkemyksiä ja käsityksiä päästöjen mittaamisesta ja hiilijalanjäljen laskennasta.
Food processors' view on carbon footprinting : Describing carbon footprinting practices in Finnish food industry
Yritykset kertovat tämänhetkisistä käytännöistään hiilijalanjäljen laskentaan liittyen.
The theoretical frame of the study is cultural integration and the theories of social capital.
Tutkimuksen teoreettisena taustana on kulttuuri-integraatio ja sosiaalisen pääoman teoriat.
The meaning of social capital as an indicator of integration should be examined particularly as a crucial part of two-way integration process in between the individual and structural factors.
Sosiaalisen pääoman merkitystä kotoutumisen indikaattorina tulee tarkastella nimenomaisesti keskeisenä osana kaksisuuntaista kotoutumista rakenteellisten ja yksilöllisten tekijöiden välillä.
The research problem originates from difficulties in integrating among the immigrants living in Finland.
Tutkimusongelma nousee Suomessa asuvien maahanmuuttajien kotoutumisen haasteista.
The role of social capital in the context of Social Work functions on multiple levels and can at its best promote the integration process.
Sosiaalityössä sosiaalisen pääoman rooli on monitasoinen ja toimii parhaimmillaan kotoutumista edistäen.
In the context of Social Work two-way integration affirms the combined effect of individual and structural Social Work.
Sosiaalityön kontekstissa kaksisuuntainen kotoutuminen vahvistaa rakenteellisen ja yksilöllisen sosiaalityön yhteisvaikutusta.
The information found out in this study can be utilized in the integration programs created for the immigrants and in the practical integration actions particularly in the context of Social Work.
Tutkimuksessa saatua tietoa voidaan soveltaa maahanmuuttajien integraatioon liittyvien ohjelmien laatimisessa ja käytännön kotouttamistoimenpiteissä̈ erityisesti kotouttavassa sosiaalityössä.
The study is theoretical, and the method used in it is an integrating literature review.
Tutkimus on teoreettinen ja se toteutetaan integroituna kirjallisuuskatsauksena.
The results of the study are being formed by comparing studies about integration of immigrants, studies about social capital and studies about integration as a part of Social Work and by comparing the findings of these studies with the help of analytic and synthesized research methods.
Tutkimustulokset muodostetaan vertailemalla integraatio tutkimuksia, sosiaalisen pääoman tutkimuksia ja kotouttavan sosiaalityön tutkimuksia analysoivan ja syntetisoivan tutkimusmenetelmän avulla.
This study highlights factors that should be considered in the empiric studies about integration of immigrants.
Tutkimus nostaa esiin asioita, joita voidaan hyödyntää̈ maahanmuuttajien integraatiota tarkastelevissa empiirisissä̈ tutkimuksissa.
The aim of this study is to survey the relation between social capital and integration among immigrants in the context of Social Work.
Tutkimuksen tavoitteena on tarkastella sosiaalisen pääoman ja integraation välistä suhdetta sosiaalityön kontekstissa.
Social capital should be recognized as an explanatory and conducive part of integration while implementing integration actions.
Sosiaalinen pääoma tulisi huomioida kotouttamistoimissa integraatiota selittävänä ja edistävänä tekijänä.
In this study I will take the previous review to the context of Social Work.
Tässä tutkimuksessa vien aiemmin tekemäni tarkastelun maahanmuuttajien parissa tehtävän sosiaalityön kontekstiin.
In this study, it was found out that the meaning of social capital is meaningful in the integration of immigrants.
Tässä tutkimuksessa havaittiin sosiaalisen pääoman ja integraation välinen yhteys merkityksellisenä.
The research questions are there to examine the meaning of noticing social capital as a part of integrating social work among the immigrants.
Tutkimuskysymyksen avulla selvitetään, mikä merkitys on sosiaalisen pääoman huomioimisella kotouttavassa sosiaalityössä.
The subject of this study refers to the meaning of social capital in the concept of integration process and social work among the immigrants.
Tutkimuksen aiheena on sosiaalisen pääoman tarkastelu osana kotoutumisprosessia ja kotouttavaa sosiaalityötä.
The research continues the thesis about the relation between the social capital and integration process among highly educated immigrants done in 2017 in the field of Social policy.
Tutkimus on jatkoa sosiaalipolitiikan pääaineessa tekemälleni pro gradu -tutkielmalle koskien korkeasti koulutettujen maahanmuuttajien sosiaalisen pääoman ja integraation välistä suhdetta.
The content analyses of the recordings were based on the concepts of attachment theory, self-determination theory, and sociocultural theory (Ainsworth, Blehar, Waters, & Wall, 1978; Deci & Ryan, 1985; Vygotsky, 1978).
Videotallenteiden sisällönanalyysit perustuivat kiintymyssuhdeteorian, itsesäätelyteorian ja sosiokulttuurisen teorian peruskäsitteisiin (Ainsworth, Blehar, Waters & Wall, 1978; Deci & Ryan, 1985; Vygotsky, 1978).
Child gender did not relate to mathematical skills at any age level.
Lapsen sukupuoli ei ollut yhteydessä matemaattisiin taitoihin millään ikätasolla.
School grades were collected from children at age 16, in the 9th grade of comprehensive school.
Kouluarvosanat kerättiin lasten ollessa 16-vuotiaita peruskoulun yhdeksännellä luokalla.
Policymakers and service providers should, on the ground of scientific evidence pay more attention to the favorable effects of child participation in ECEC under the age of three.
Päätöksentekijöiden ja palveluntarjoajien tulisi tieteellisten todisteiden perusteella kiinnittää entistä enemmän huomiota alle kolmivuotiaiden lasten varhaiskasvatukseen osallistumisen suotuisiin vaikutuksiin.
Principal component analyses were performed to identify four dimensions for both parents’ interaction: autonomy support, scaffolding, emotional support, and display of emotions.
Pääkomponenttianalyysin avulla tunnistettiin kummankin vanhemman vuorovaikutuksesta neljä ulottuvuutta: itsenäisen toiminnan tuki, oppimisen ohjaus, emotionaalinen tuki ja tunteiden ilmaiseminen lapselle.
The dissertation data is a part of the "Early interaction and development" (VUOKKO) longitudinal study which has followed the development of 66 firstborn children, 40 girls and 26 boys, during the years 1992–2008.
Väitöskirjan osatutkimusten aineisto on osa "Vuorovaikutus ja kehitys varhaislapsuudessa" (VUOKKO) – seuranta-aineistoa, jossa on toistuvasti seurattu 66 esikoislapsen, 40 tytön ja 26 pojan, kehitystä vuosina 1992–2008.
The general theoretical framework of the dissertation is based on ecological systems theory (Bronfenbrenner, 1986) presuming that developmental changes are affected by children’s multiple relationships, both direct and indirect environmental influences, which change over time.
Väitöskirjan yleinen teoreettinen viitekehys perustuu ekologiseen teoriaan (Bronfenbrenner, 1986), jossa lapsen kehitystä tarkastellaan monien suorien ja epäsuorien ympäristötekijöiden kokonaisuutena, joka muuttuu ajassa.
The pre-mathematical skills assessed at early childhood did not predict school performance in mathematics.
Varhaislapsuudessa arvioidut taidot eivät ennustaneet koulumenestystä matematiikassa.
The majority of studies on quality of early interaction has focused only on mothers and the variation in children’s general cognitive skills.
Valtaosa varhaisen vuorovaikutuksen laatuun liittyvästä tutkimuksesta on kohdistunut pelkästään äiteihin ja vaihteluun lasten yleisissä kognitiivisissa taidoissa.
Research on the effects of both parents on a child’s mathematical development in early childhood is scarce.
Tutkimusta kummankin vanhemman vaikutuksista lapsen matemaattiseen kehitykseen varhaislapsuudessa on hyvin vähän.
Children’s pre-mathematical skills were tested at ages three and four with spatial and numerical tasks.
Lasten esimatemaattisia taitoja testattiin kolme- ja neljävuotiaana avaruudellisen hahmottamisen ja lukumäärän tunnistamisen tehtävillä.
In the mothers’ group there was more variation in autonomy support than in the fathers’ group, whereas in the fathers’ group there was more variation in scaffolding than in the mothers’ group.
Äitien ryhmässä vaihtelu itsenäisen toiminnan tukemisessa oli suurempaa kuin isien ryhmässä, kun taas isien ryhmässä oppimisen ohjaamisessa esiintyi suurempaa vaihtelua kuin äitien ryhmässä.
Only in a few foreign longitudinal studies have both parents been observed, and thus far in only one study have the measurement and structural equivalence of mothers’ and fathers’ interaction with the child been tested.
Vain muutamassa ulkomaisessa seurantatutkimuksessa on havainnoitu molempia vanhempia ja toistaiseksi ainoastaan yhdessä on testattu äidin ja isän ohjausvuorovaikutuksen ulottuvuuksien rakenteellista ja toiminnallista samankaltaisuutta.
Although positive relations between participation in ECEC and the development of children’s mathematical skills has been indicated, only few studies has considered factors which affect child development simultaneously at home and in ECEC.
Vaikka myös varhaiskasvatukseen osallistumisen on osoitettu olevan yhteydessä lapsen matemaattisten taitojen kehitykseen, harvoissa tutkimuksissa on huomioitu samanaikaisesti sekä kotona että varhaiskasvatuksessa lapsen kehitykseen vaikuttavia tekijöitä.
The tests for means and variances across parent gender indicated quantitative similarities and differences.
Keskiarvo- ja varianssivertailut osoittivat vanhempi–lapsi-vuorovaikutuksessa määrällisiä samankaltaisuuksia ja eroavaisuuksia.
Of the dimensions of cognitive guidance only maternal autonomy support predicted variation in mathematics and other school grades in 9th grade.
Kognitiivisen ohjauksen ulottuvuuksista vain äidin itsenäisen toiminnan tuki ennusti vaihtelua matematiikan arvosanassa ja yleisessä koulumenestyksessä yhdeksännellä luokalla.
The effect of maternal emotional support was minor when the cognitive dimensions were included simultaneously in the models.
Äidin emotionaalisen tuen merkitys ennustajana oli vähäinen, kun kognitiivisen ohjauksen ulottuvuudet olivat mukana mallinnuksissa.
The amount of ECEC during the three first years of life was positively related to children’s numerical skills when the effects of both parents were controlled for.
Varhaiskasvatuksen määrä kolmen ensimmäisen ikävuoden aikana oli positiivisessa yhteydessä lapsen lukumäärän tunnistamistaitoihin, kun kummankin vanhemman vaikutus oli kontrolloitu.
The amount of ECEC during the three first years of life, contrary to the four first years, was positively related to children’s numerical skills at age three and to numerical development.
Varhaiskasvatuksen määrä kolmen ensimmäisen, toisin kuin neljän ensimmäisen, ikävuoden aikana oli positiivisessa yhteydessä lapsen lukumäärän tunnistamistaitoihin ja niiden kehittymiseen.
Mothers on average displayed higher levels of scaffolding than fathers but there were no differences between mothers and fathers in autonomy support during joint play.
Äidit ohjasivat lapsensa oppimista leikin aikana keskimäärin enemmän kuin isät, mutta lapsen itsenäisen toiminnan tukemisessa äitien ja isien välillä ei havaittu eroja.
The parents assessed how many months the child had attended care at home, in a child-care center, and in family day-care at ages two, three, and four.
Vanhemmat arvioivat kotihoidossa, päiväkodissa ja perhepäivähoidossa vietetyn ajan määrää kuukausina lapsen ollessa kaksi-, kolme- ja neljävuotias.
Strong factorial invariance across mothers and fathers was found for the Autonomy Support factor and also for the Scaffolding factor except for one intercept difference suggesting that parents’ cognitive guidance was qualitatively very similar.
Äitien ja isien itsenäisen toiminnan tukemisen faktorirakenteet olivat samanlaiset samoin kuin oppimisen ohjauksen faktorirakenteet pientä poikkeusta lukuun ottamatta, mikä tarkoittaa, että vanhempien kognitiivinen ohjaus oli laadullisesti hyvin samanlaista.
In the third study the exploration of the effects of home environment was expanded by taking into account, in addition to mother-child interaction, also father-child interaction while controlling for the amount of ECEC in structural equation modelling.
Kolmannessa osatutkimuksessa lavennettiin kotiympäristön vaikutusten tutkimista huomioimalla äidin lisäksi isän ja lapsen vuorovaikutus, kun samalla rakenneyhtälömallinnuksissa pidettiin mukana varhaiskasvatuksen määrä.
The children who fulfilled all the criteria for the study were videotaped in joint play interaction with their mothers at age one and separately with their mothers and fathers at age two.
Valintakriteerit täyttäneiden lasten vuorovaikutusta leikkitilanteessa videoitiin äidin kanssa lapsen ollessa yksivuotias ja erikseen äidin ja isän kanssa lapsen ollessa kaksivuotias.
However, the invariance tests indicated that both mothers’ and fathers’ interaction with the child were related to children’s pre-mathematical skills at both age levels.
Invarianssitestaukset osoittivat kuitenkin, että sekä äidin että isän vanhempi–lapsi-vuorovaikutus oli yhteydessä lapsen taitoihin molemmilla ikätasoilla.
The results of the first study showed that the certain dimensions of mother-child interaction at age one were related to children’s pre-mathematical skills at age three when the quality of the interaction at age two was controlled for in the models.
Ensimmäisen osatutkimuksen tulokset osoittivat, että tietyt ulottuvuudet äiti–lapsi-vuorovaikutuksessa lapsen ollessa yksivuotias olivat yhteydessä lapsen esimatemaattisiin taitoihin kolmevuotiaana, kun vuorovaikutus kaksivuotiaana oli mukana mallinnuksissa.
The path analyses indicated that maternal education was indirectly related to child’s mathematical development.
Mallinnukset osoittivat, että äidin koulutus oli epäsuorasti yhteydessä lapsen esimatemaattisten taitojen kehitykseen.
The results of this doctoral dissertation on the impact of parental interaction quality and amount of ECEC can be used to develop kindergarten teacher education and Finnish ECEC when the aim is to promote children’s mathematical development in an optimal way.
Väitöskirjan tuloksia vanhempien vuorovaikutuksen laadun ja varhaiskasvatuksen määrän vaikuttavuudesta voidaan hyödyntää lastentarhanopettajakoulutuksen ja suomalaisen varhaiskasvatuksen kehittämistyössä, kun tavoitteena on luoda optimaaliset edellytykset lasten matemaattisten taitojen kehittymiselle.
The more years of maternal education, the better cognitive guidance which in turn positively predicted variation in children’s pre-mathematical skills and mathematics grade in 9th grade and overall school performance.
Mitä enemmän äideillä oli koulutusta, sitä taitavampia he olivat kognitiivisessa ohjaamisessa, mikä puolestaan ennusti positiivisesti vaihtelua lapsen esimatemaattisissa taidoissa ja yhdeksännen luokan matematiikan arvosanassa sekä yleisessä koulumenestyksessä.
The better each parent supported their child’s autonomous activities and provided scaffolding during the joint play, the better the child’s spatial and numerical skills were at ages three and four.
Mitä taitavammin kumpikin vanhempi tuki lapsensa itsenäistä toimintaa ja ohjasi lapsen oppimista leikkitilanteessa, sitä paremmat avaruudellisen hahmottamisen ja lukumäärän tunnistamisen taidot lapsella oli kolme- ja neljävuotiaana.
The results on the two early developmental contexts indicated that maternal autonomy support and scaffolding during joint play with one-year-old children predicted spatial and numerical development from age three to four when ECEC was included in the models.
Tulokset kahden varhaisen toimintaympäristön vaikutuksista osoittivat, että äidin itsenäisen toiminnan tuki ja oppimisen ohjaus leikkitilanteessa lapsen ollessa yksivuotias ennustivat avaruudellisen hahmottamisen ja lukumäärän tunnistamistaitojen kehittymistä kolmannesta neljänteen ikävuoteen, kun varhaiskasvatuksen määrä oli mukana mallinnuksissa.
The relation of mother-child interaction and child development is examined in the first study, the other developmental context, ECEC, was added in the second study, and the exploration of the effects of the home environment on pre-mathematical development is expanded by taking into account, in addition to the mother-child interaction and ECEC, also the father-child interaction in the third study.
Osatutkimuksessa I tutkitaan äidin ja lapsen vuorovaikutusta ja sen yhteyttä lapsen kehitykseen, osatutkimuksessa II tarkastellaan kotiympäristön lisäksi toisen toimintaympäristön, varhaiskasvatuksen, yhteyttä lapsen kehitykseen ja osatutkimuksessa III laajennetaan kotiympäristön vaikutusten tutkimista huomioimalla äidin lisäksi myös isän vuorovaikutus lapsen kanssa.
The second study examined the long-term predictive relations between maternal cognitive guidance and time spent in ECEC on children’s mathematical skills.
Toisessa osatutkimuksessa selvitettiin äidin kognitiivisen ohjauksen ja varhaiskasvatukseen osallistumisen määrän kauaskantoisia yhteyksiä lapsen matemaattisiin taitoihin.
The contribution of parents’ cognitive guidance was more similar for children’s numerical development and more parent gender-specific for children’s spatial development.
Vanhempien kognitiivisen ohjauksen yhteydet olivat samankaltaisempia lapsen lukumäärän tunnistamistaitoihin, kun taas yhteydet avaruudellisen hahmottamisen taitoihin liittyivät enemmän vanhemman sukupuoleen.
Both mother’s and father’s years of education were positively related to parental autonomy support and moreover, the father’s education was related to child’s pre-mathematical skills.
Kun huomioitiin molemmat vanhemmat sekä äidin että isän koulutusvuosien määrällä oli positiivinen yhteys vanhemman taitoon tukea lapsen itsenäistä toimintaa ja isän koulutusvuosilla lapsen esimatemaattisiin taitoihin.