natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The empirical data and research literature suggest that the knowledge base of a translation teacher consists both of the teacher’s views concerning translation within a teaching context and of the teacher’s verbal and nonverbal knowledge building.
Empiirisen aineiston ja tutkimuskirjallisuuden perusteella kääntämisen opettajan tietoperusta koostuu sekä opettajan näkemyksestä opetuskontekstiin sijoittuvasta kääntämisestä että opettajan verbaalisesta ja ei-verbaalisesta tiedonmuodostuksesta.
The study is based on the notion that the knowledge base is linked, on the one hand, to translation and teaching translation, and, on the other hand, to expertise.
Lähtökohtana kääntämisen opettajan tietoperustan tarkastelussa on perustan kytkeytyminen toisaalta kääntämiseen ja kääntämisen opettamiseen ja toisaalta asiantuntijuuteen.
Investigating the Translation Teacher’s Knowledge Base The purpose of this study is to discover what sources translation teachers have for their knowledge as teachers and experts, and to analyse the nature of this knowledge base.
Kääntämisen opettajan tietoperustan tarkastelua Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, mihin kääntämisen opettaja perustaa tietonsa ja minkälainen tämä tietoperusta on.
The teacher’s views concerning translation within a teaching context can be divided into three subcategories: views related to translation, views related to giving feedback, and views related to the teaching of translation.
Opettajan näkemys opetuskontekstiin sijoittuvasta kääntämisestä jakautuu kolmeen alanäkemykseen: kääntämiseen, palautteen antamiseen ja kääntämisen opettamiseen liittyvään näkemykseen.
Even though on-going discussions within the field of translation suggest that translation might be understood differently in different teaching contexts, this study does not indicate that teachers’ views on translation or their knowledge building would vary from one teaching context to another.
Suhteutettuna kääntämisen alalla käytävään keskusteluun siitä, minkälaisia kääntämisnäkemyksiä ja minkälaista tiedonmuodostusta erilaisissa opetuskonteksteissa on, tutkimus ei osoita, että näkemykset ja tiedonmuodostus vaihtelisivat opetuskontekstin mukaan.
When comparing teachers’ knowledge building to the knowledge building of an expert, one significant finding is that teachers’ nonverbal knowledge building is informal.
Kun opettajien tiedonmuodostusta verrataan asiantuntijan tiedonmuodostukseen, käy ilmi, että opettajien ei-verbaalinen tiedonmuodostus on epämuodollista, mikä ilmenee tiedonkäytön sattumanvaraisuutena.
The verbal knowledge building is also largely informal.
Myös verbaalisessa tiedonmuodostuksessa on epämuodollisen tiedonmuodostuksen piirteitä.
This is a qualitative study of a number of cases, which means that the study is data-driven by nature.
Tutkimus sijoittuu kääntämisen ja kielen opettamisen tutkimusalaan ja on luonteeltaan laadullinen tapausten tutkimus, mikä tarkoittaa tässä yhteydessä aineistolähtöisyyttä.
This study falls under the category of research on language and translation teaching.
Erityisesti tämä ilmenee kääntämistä äidinkieleen opettavilla.
In addition, the study investigates how different teaching contexts might be reflected in the teacher’s knowledge base.
Myös opettajan erilaiset opetuskontekstit otetaan huomioon.
The comparison reveals that the views found in the data and in the field are largely consistent with each other.
Verrattaessa aineistossa olevien kääntämisen opettajien näkemyksiä kääntämisen ja kääntämisen opettamisen aloilla vallitseviin näkemyksiin, voidaan todeta, että näkemykset vastaavat toisiaan.
Making meaning of domestic technology is pursued at three contextual levels: cultural, practical and material.
Kodin teknologioiden merkityksellistäminen tapahtuu kolmella tasolla: kulttuurisella, praktisella ja materiaalisella.
Making Domestic Technology Meaningful: From purification to emotions
Merkityksekäs kodinteknologia: Etäännyttämisestä tunteisiin
Bruno Latour (1993) writes about "purification" and "hybridization".
Bruno Latour (1993) kirjoittaa etäännyttämisestä ja sekoittamisesta.
My aim is to show that technological objects are not only purely functional devices, but that they form a larger part of our mundane lives and are intertwined with social relationships, emotions, and cultural categories and contexts.
Tarkoitus on osoittaa, etteivät kodin teknologiat ole ainoastaan funktionaalisia laitteita, vaan ne muodostavat suuren osan arjesta ja ovat tiiviisti yhteydessä tunteisiin, sosiaalisiin vuorovaikutussuhteisiin, kulttuurisiin luokituksiin ja konteksteihin.
My study belongs to the fields of material culture studies and sociological science and technology studies (STS).
Tutkimus kuuluu materiaalisen kulttuurin ja sosiologisen tieteen- ja teknologiantutkimuksen piireihin.
However, the more they reflect on the issue, the more they start to narrate how domestic appliances may actually enhance their sense of companionship and offer entertainment and therefore positive emotions.
Mitä kauemmin aihetta haastatteluissa kuitenkin käsiteltiin, sitä enemmän haastateltavat alkoivat tarinoida, miten tekniset laitteet saattava edesauttaa ja ylläpitää sosiaalisia suhteita ja/tai tuottaa viihdettä ja tätä kautta positiivisia tunteita.
This research focuses on how people categorise and ascribe meanings to everyday domestic devices and in what kinds of contexts and frames this ascribing happens.
Tutkimuksessa kysytään, miten ihmiset luokittelevat ja merkityksellistävät kodin teknologisia laitteita ja minkälaisissa kehyksissä tämä merkityksellistäminen tapahtuu.
Third, aesthetic issues have not been taken into account in new innovations in technology, although the aesthetic appearance of objects is an important feature when devices are made part of the home environment.
Kolmanneksi teknologisten objektien esteettinen olemus on melkein kokonaan unohdettu uusissa innovaatioissa, vaikka laitteiden ulkonäkö on tärkeä seikka niiden kotiympäristöön sopeuttamisessa.
Broken appliances or devices that are hard to use and negative feelings connected to them were given priority in the interviews as "the role of technical objects is to work".
Puutteellisesti toimivat tai rikkinäiset laitteet ja niihin liittyvät negatiiviset tunteet tuodaan ensisijaisesti esiin, koska "teknisten laitteiden rooli kotona on toimia".
The former term refers to a clear distinction between nature/science and society/self, while the latter describes the hybrid mixtures of objects and subjects; nature and sociality.
Ensimmäinen termi tarkoittaa selvää rajantekoa luonnon/tieteen ja yhteisön/ihmisen välillä ja toinen kuvaa hybridejä, joissa objekti sekoittuu subjektiin ja luonto sosiaaliseen.
The first analytical chapter of the study addresses the purification of technology and shows how people try to keep technologies in the "right" place in the normative order of things and people.
Ensimmäisessä analyysiluvussa käsitellään teknologioiden etäännyttämistä ja kuvaillaan, miten haastateltavat osoittavat kodin teknologisille laitteille "oikean paikan" ihmisten ja objektien normatiivisessa järjestyksessä.
The main theoretical - and at the same time analytical - concepts explored in this study are those of purification and hybridisation (Latour 1993), the notion of home, and material culture.
Aineistona on 20 heteropariskunnan haastattelua, ja teoreettisina sekä analyyttisina käsitteinä on käytetty etäännyttäminen-sekoittaminen-ideaa (Latour 1993, purification-hybridization), kodin käsitettä ja materiaalista kulttuuria.
Moreover, people use three "discourses of control" that are part of purification in order to soften and manage the threat of technology: control of money and technical features; control of energy (sustainable development); and control of time (activity demand).
Etäännyttämisen yleisin muoto ilmenee niin sanotuissa kontrollidiskursseissa, joita ovat rahan ja teknisten ominaisuuksien kontrollointi, energian kontrollointi (kestävä kehitys) ja ajan kontrollointi (aktiivisuusvaade).
Further, this chapter also introduces the concept of narrative and discusses how emotions are linked to domestic appliances from the point of view of narrative.
Luvun lopussa myös esitellään narratiivin käsite ja pohditaan kodin teknologiaan liittyviä tunneilmaisuja narratiivin kautta.
Particularly the intimate nature of homes and the privacy of familial relationships should be respected in design.
Erityisesti kotitilan yksityinen luonne ja perheen välisten sosiaalisten vuorovaikutussuhteiden intiimiys eivät näy älykkäissä sovelluksissa.
The cultural level includes the strongest purification of technology, whereas at the practical and material levels people express hybridisation, mixing social elements (social relationships and emotions) with technologies.
Vahvin teknologian etäännyttäminen esiintyy kulttuurisella tasolla, kun taas praktisilla ja materiaalisilla tasoilla ilmennetään yleisesti teknologioiden sekoittamista, jossa sosiaaliset elementit (ihmissuhteet ja tunteet) sekoittuvat teknologioiden merkityksellistämiseen.
These technical objects could be said to cohabit with us, affecting our everyday routines, social roles, identities, emotional experiences, and our relationships with family members and other people.
Kodit ovat täynnä teknisiä laitteita ja infrastruktuureja, jotka vaikuttavat jokapäiväisiin rutiineihin, sosiaalisiin rooleihin, identiteetteihin, tunteiden kokemiseen ja vuorovaikutussuhteisiin perheenjäsenten sekä muiden ihmisten kanssa.
There is a tight relationship between the emotions of frustration/irritation and joy/pleasure, which was highly discernible in the interviews.
Haastatteluissa painottuvat tunteiden luokitteleminen ja ärsytyksen/turhautumisen ja ilon/viihteen väliset jännitteet.
It is argued that the purification is a culturally and socially preferable attitude toward domestic appliances, which stems from the technological threats conveyed by the media.
Etäännyttäminen on sosiaalisesti määräytynyt asenne teknologioita kohtaan ja se kumpuaa teknologisista uhista, joita mediassa yleisesti käsitellään.
The final part of the research exemplifies how social scientific knowledge gathered in the study could be applied to the design of future domestic technology and smart homes.
Tutkimuksen lopussa esitellään älykotiesimerkin kautta, miten sosiaalitieteellistä tietoa voitaisiin käyttää hyväksi tulevaisuuden kodin teknologioiden suunnittelussa.
What is more, scholars in social sciences should likewise alter their views to go beyond non-empirical criticism.
Luonnollisesti tämä tarkoittaa myös sitä, että sosiaalitieteilijöiden olisi hyvä miettiä omia lähtökohtiaan laadullisen teknologiatutkimuksen tekemisessä, eikä turvautua ainoastaan ei-empiiriseen teknologiavisioiden kritisoimiseen.
As with the gift-giving, this furthers an organic and functioning social unit, that is, the family.
Kuten sosiologisen lahjan yhteydessä, tämä vastavuoroisuus tiivistää sosiaalista perheyksikköä ja tuo sen jäseniä lähemmäksi toisiaan.
For instance, one minor change in technology at home or inhabitant’s life affects the everyday routines with technologies, requiring the formation and founding of a new kind of balance and reciprocity.
Esimerkiksi kotiin hankittava uusi teknologinen laite tai perheenjäsenen/-jäsenten elämänmuutos vaikuttaa arkisiin rutiineihin, jolloin myös vastavuoroisuusperiaatteet ja niiden avulla saavutettava balanssin ideaali tulee neuvotella uudelleen.
When people purify technology, they talk about domestic appliances as "just technology", as something that has lower value than humanity and sociality.
Kun kodin laitteita etäännytetään, niistä puhutaan "vain teknologiana", jolloin niille samalla osoitetaan alempi rooli suhteessa ihmisiin.
In many cases, however, finding the balance remains only an ideal state and falters easily.
Perheyksikön balanssi-ideaali on kuitenkin ennen kaikkea ideaali ja sen saavuttaminen ja/tai ylläpitäminen on vaikeaa.
Purification and hybridisation form the analytical thread of this study, which concludes that the process of making meaning of domestic technology follows the continuum between purification and hybridisation.
Etäännyttäminen ja sekoittaminen ovat tutkimuksen analyysin punainen lanka ja osoittavat, miten kodin teknologioita merkityksellistään tämän kahtiajaon ja jatkumon kautta.
The third analytical chapter concentrates on emotional responses to domestic technology.
Kolmannessa analyysiluvussa tarkastellaan tunteita ja niiden yhteyttä kodin teknisiin laitteisiin.
Finally, the role of emotions in design is inadequately considered.
Myös tunteiden rooli kodin teknologioiden suunnittelussa on vajavaista.
In addition to partners, child-parent relationship and friends affect the ways in which people ascribe meaning to domestic appliances.
Puolison ohella kodin teknologioiden merkityksellistämisprosesseihin vaikuttavat myös lapsi-vanhempi-suhde sekä ystävät.
In line with purification, the users should be able to think and feel that they are the masters of domestic appliances.
Ihmisten tulee voida ajatella ja tuntea, että he hallitsevat teknologisia laitteita kotiympäristössään.
Domestic appliances are discussed by using a "conjugal we", which means that the partner and her/his actions are actively reflected upon as the interviewee ascribes meanings to domestic technologies.
Kodin laitteista ja niihin liittyvistä rutiineista puhutaan muodossa "me" tai "hän", jolloin merkityksellistämisprosessissa viitataan ennen kaikkea parisuhteeseen tai puolisoon ja hänen teknologiavälitteiseen toimintaansa tai asenteihinsa.
The purification of technology seems to set a "feeling rule of no feelings" when people talk about their relationships with domestic appliances.
Teknologian etäännyttämisen mukaisesti tunteiden ilmaisussa vaikuttaa niin sanottu "tunnesääntö" (feeling rule), jonka mukaisesti tunteita ei sotketa teknologisiin laitteisiin.
There is thus a continuum between the acts of purification and hybridisation, and the meaning-making differs when the view is closer to the furthest end of purification, and vice versa.
Etäännyttäminen ja sekoittaminen ovat siis ennen kaikkea jatkumo, ja kodin laitteiden merkityksellistäminen muuttuu, mikäli merkityksellistämisen lähtökohta on lähempänä etäännyttämistä tai sekoittamista.
The second analytical chapter explores the contradictory but co-existing process in purification, that is, the process of hybridisation.
Toisessa analyysiluvussa käsitellään etäännyttämiselle vastakkaista teknologioiden merkityksellistämistapaa eli sekoittamista.
In other words, people do not feel comfortable with mixing technical objects and emotions in their accounts.
Toisin sanoen kodin teknologioiden ja tunteiden sekoittaminen ei tuntunut haastateltavista luontevalta.
This "just talk" is used to position technology under human control.
Näitä diskursseja käytetään, kun halutaan painottaa teknologian alisteista roolia suhteessa ihmisiin.
Second, intelligent agents in smart systems seem more like humans, while people have to take the role of being "thing-like", being monitored and steered.
Älykkäiden sovellusten itseohjautuvat älykkäät prosessit (intelligent agents) vaikuttavat ihmisten kaltaisilta, omalakisilta ja sosiaalisilta toimijoilta, jolloin älykkäiden teknologioiden käyttäjille jää objektin tyyppinen asema, jossa ollaan näiden teknisten prosessien valvonnassa ja ohjailun kohteina.
All in all, the technological design of future domestic technology should widen its perspectives so that it could benefit from social scientific views.
Yleisesti sanoen älykotien ja älykkäiden sovelluksien suunnittelun tieteellistä lähtökohtaa olisi hyvä laajentaa, jotta myös laadulliset sosiaalitieteelliset menetelmät voisivat tuoda oman osansa ja näkemyksensä suunnitteluprosessiin.
In a nutshell, the interviewees attempted to balance their actions in such manner that a family member’s act is returned by another act, or at least acknowledged and appreciated.
Se tarkoittaa, että kun puoliso tekee jotain, niin toinen vastavuoroisesti tekee jotakin muuta, tai ainakin huomioi ja arvostaa puolison näkemää vaivaa.
Put differently, at the cultural level, technologies are commonly talked about in an abstract and ideal sense, but at the practical level, they are ascribed meaning to within the everyday practices and social relationships, including the material outlook of domestic technologies.
Praktisella tasolla merkityksellistäminen tapahtuu arjen rutiineihin ja sosiaalisiin suhteisiin viittaamisen kautta, ja usein tähän liittyy myös teknisten laitteiden ulkonäkö ja materiaaliset ulottuvuudet.
First, it is argued that the purification of technology does not merge with the idea of total automation and invisibility of ubiquitous computing, because the most important feature of domestic technology is that it should be under control.
Ensimmäiseksi osoitetaan, ettei teknologian etäännyttäminen sovi yhteen "jokapaikan tietotekniikka" -käsitteen (ubiquitous computing) kanssa.
In addition, the concept of home is not properly understood in the design of future domestic technology.
Neljänneksi kodin käsitettä ei ole tarpeeksi syvällisesti ymmärretty tulevaisuuden teknologioiden suunnittelussa, joka tarkoittaa, että suunniteltavat sovellukset eivät ole sopusoinnussa niiden loppusijoituksen eli kodin kanssa.
In the analysis, the interviewees’ accounts, which were used to describe their own and their partners’ actions concerning domestic appliances, illustrated the sociological concept of the gift and its tenet of reciprocity.
Haastateltavien puheessa ilmenee sosiologisen lahjan käsitteen vastavuoroisuuden periaate.
Emotions are often considered antonymous for rationality (and for the purification of technology), but I show that emotions are very much present when people act with technologies and refer to them when discussing their life.
Tunteita pidetään yleisesti rationaalisuuden vastakohtana, mutta tässä tutkimuksessa painotetaan niiden roolia sekä kodin teknologioiden kanssa toimiessa että niistä puhuttaessa, ja tunteet voivat myös olla tärkeä osa rationaalista toimintaa.
People use these discourses to put the technical objects in their right place, but also to maintain and express the ethical and moral self, compared with other, less responsible consumers.
Toisaalta niiden avulla ilmaistaan myös omaa moraalista ja eettistä asennetta suhteessa teknologioiden kuluttamiseen ja käyttämiseen.
Total automation clashes with the idea of purification as it denotes that technologies live their own lives and are not controlled by the users, but the users are controlled by technologies.
Tulevaisuuden jokapaikan tietotekniikka on visioissa usein täysin automaattista ja näkymätöntä, joka aiheuttaa tunteen siitä, että teknologia hallitsee ihmisiä.
Furthermore, I consider how the design of future technologies such as smart homes and smart technologies could benefit from such social scientific knowledge of material culture.
Lisäksi pohditaan, miten tämän kaltaista sosiaalitieteellistä tutkimustietoa voitaisiin käyttää hyväksi kodin teknologioiden suunnittelussa.
Once again, this is incompatible with the notion of purification where sociality and people are considered more valuable than technology.
Automaattisen teknologian lisäksi tämä on vahvassa ristiriidassa teknologioiden etäännyttämisen kanssa, jossa on lähtökohtana ihmisten ja heidän toimijuutensa painottaminen suhteessa teknisiin laitteisiin ja sovelluksiin.
At the same time, it becomes clear that domestic appliances have a power to organise people, their time spent at home, and several domestic places where they operate.
Ihmiset järjestelevät kodin teknisiä laitteita mentaalisesti, diskursiivisesti sekä praktisesti, ja samanaikaisesti kodin teknisillä laitteilla on kyky järjestellä ihmisiä ja heidän ajan- sekä tilankäyttöään kotiympäristössä.
Emotions are part of everyday practices with domestic appliances, and they come in many forms, which means that the measurability should not be the only view on emotions in design.
Tämä tarkoittaa, että tunteiden mitattavuuden ja määrällisyyden ei tulisi olla ainoa tieteellinen lähestymistapa uusia kodin sovelluksia suunniteltaessa.
This chapter shows how the interviewees’ social relationships and associations with other important people influence the meanings of domestic technologies.
Sekoittamisessa kodin teknologioiden merkityksellistäminen on sosiaalisesti värittynyttä, ja kodin laitteille annettuihin merkityksiin kietoutuvat haastateltavalle tärkeät ihmiset ja ihmissuhteet.
The process of making meaning of domestic appliances is relational, meaning that it depends on the context in which they are discussed.
Tämä tarkoittaa, että se on riippuvainen kontekstista ja merkityksellistämistasosta.
Modern homes are full of various domestic appliances and technological infrastructure.
Esimerkkitapauksena käytetään älykoteja sekä koteihin suunnattuja älykkäitä sovelluksia.
The response rate was 56% for women and 45% for men.
Vastausprosentti oli naisilla 56 ja miehillä 45.
A random sample of Finnish women (n=393) and men (n=395) received a postal questionnaire in 1997.
Väestörekisteristä satunnaisotannalla valituille 18-50 vuotiaille naisille (n=393) ja miehille (n=395) lähetettiin postikysely em. asioihin liittyen v. 1997.
The response rate was 69% after two reminders.
Vastausprosentti oli 69.
Both physicians and population disagreed on the opinion that education on contraceptive methods encourages young people to start sexual life too early.
Sekä lääkärit että väestö olivat sitä mieltä, että opetusta ehkäisymenetelmistä tulisi antaa koulussa ja että miehen pitää osallistua perhesuunnittelua koskevaan päätöksentekoon.Lääkärien ja väestön mielipide oli, että ehkäisymenetelmien opetus ei rohkaise nuoria aloittamaan seksuaalielämää liian nuorena.
A random sample of Finnish health centre physicians (n=351) received a postal questionnaire in 1996.
Lääkäriliiton rekisteristä satunnaisotannalla valituille 351:lle terveyskeskuslääkärille lähetettiin postikysely raskaudenehkäisyyn ja perhesuunnitteluun liittyvistä asioista v. 1996.
Among physicians the most important sources of knowledge concerning contraceptives were: for women literature, physician and women´s journals; for men literature, spouse/partner and TV.
Lääkäreillä tärkeimmät tietolähteet olivat lääketieteelliset lehdet, lääkeyhtiöt ja lääketieteellinen kirjallisuus.
5. physicians´and population´s opinions related to family planning and sex education.
Vastaajilta tiedusteltiin mielipiteitä perhesuunnittelusta.
Among the women condom,OCs and IUDS were the most commonly used contraceptives.
Käytetyimmät ehkäisymenetelmät kumppanien kanssa niin naisilla kuin miehilläkin olivat kondomi ja ehkäisypillerit.
Among the youngest age group among both women and men, the contribution of the school nurse was prominent.
Väestön merkittävimmät tietolähteet olivat naisilla kirjallisuus, lääkäri ja naistenlehdet ja miehillä kirjallisuus, puoliso ja TV. Kouluterveydenhoitaja oli merkittävä tietolähde nais- ja miesvastaajien nuorimmassa ikäluokassa.
3. the population´s sources of knowledge concerning contraceptive methods.
Vastaajilta tiedusteltiin mm. mistä he ovat saaneet raskaudenehkäisyyn liittyviä tietoja.
Both among women and men physicians and population agreed that education on contraceptive methods should be given at school and that education on contraceptive methods reduces the rate of induced abortions.
Tulokset vahvistavat myös koulun ja kouluterveydenhoitajan tärkeyttä raskaudenehkäisyyn liittyvissä asioissa.
The majority of respondents had recommended OCs, condom and IUDs to their patients.
Naisten arvion mukaan kolme parhainta ehkäisymenetelmää olivat ehkäisypillerit, kondomi ja kierukka; miehillä vastaavasti kondomi, e-pillerit ja kierukka.
The aim here was to study Finnish health centre physicians´and population´s opinions and experiences concerning family planning, more specifically contraception.
Tämän tutkimuksen tulosten avulla voidaan tehdä suunnitelmia raskaudenehkäisyn tehostamiseksi.
This study consists of quantitative and qualitative methods.
Tutkimus koostuu sekä kvantitatiivisista että kvalitatiivisista menetelmistä.
The data consist of news articles from the years 2010-2019.
Tutkimuksen aineisto kerättiin News on the Web -korpuksesta ja aineisto koostuu uutisartikkeleista vuosilta 2010-2019.