natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Blumberg 2007; Tainio & Teräs 2010; Ohlander 2010) have indicated that feminine characters are underrepresented in school textbooks and gender is presented stereotypically.
Aikaisemmat tutkimukset oppikirjoista (mm. Blumberg 2007; Tainio & Teräs 2010; Ohlander 2010) ovat osoittaneet, että feminiiniset hahmot ovat aliedustettuina oppikirjoissa ja sukupuolta rakennetaan oppikirjoissa stereotyyppisesti.
How gender is presented in secondary school textbooks
Miten sukupuolta esitetään yläasteen oppikirjoissa
The other publishers’ books were fully digital.
Oppikirjat olivat kahdelta eri kustantajalta ja toisen kustantajan kirjat olivat täysin digitaalisia.
The results show, that on average, the studied textbooks contained more masculine than feminine characters.
Tutkimustulosten perusteella oppikirjojen kuvissa sekä teksteissä esiintyi keskimäärin enemmän maskuliinisia hahmoja kuin feminiinisiä hahmoja.
Based on prior studies it is my assumption that school textbooks still portray gender stereotypically.
Aikaisempien tutkimusten perusteella oletan, että oppikirjat edelleen esittävät sukupuolta stereotyyppisesti.
It can be concluded that secondary school textbooks still portray gender very traditionally and present gender as an inborn identity.
Johtopäätöksenä voidaan sanoa, että oppikirjoissa sukupuolta esitetään edelleen hyvin perinteisesti sekä myös synnynnäisenä olemuksellisena ilmiönä.
The purpose of my Master’s Thesis was to study how gender is presented in secondary school textbooks.
Pro gradu -tutkielmani tarkoituksena oli tutkia, miten yläasteen oppikirjoissa esitetään sukupuolta.
The research material contained 12 secondary school textbooks; six mathematics and six native Finnish language textbooks.
Tutkittavina oppikirjoina oli kuusi matematiikan kirjaa vuosiluokilta 7-9 ja kuusi äidinkielen kirjaa vuosiluokilta 7-9.
These subjects have also previously been noted to be gendered.
Näiden oppiaineiden on myös aikaisempien tutkimusten perusteella todettu olevan sukupuolittuneita.
Mathematics and native Finnish language textbooks were chosen due to these subjects being studied the most based on hours in the secondary school curriculum.
Valitsin juuri matematiikan ja äidinkielen oppikirjat, koska näiden oppiaineiden tuntimäärät ovat peruskoulussa suurimmat.
The characters found were placed in predetermined groups, feminine, masculine and neutral characters.
Liitin löytämäni hahmot valmiisiin luokkiin: maskuliiniset hahmot, feminiiniset hahmot sekä neutraalit hahmot.
Both feminine and masculine characters were still assigned to mostly traditional gender roles and occupations, and the fluidity of gender was not considered.
Pääasiassa kuitenkin maskuliinisille ja feminiinisille hahmoille oli teksteissä ja kuvissa annettu perinteisen sukupuolen mukaisia ominaisuuksia sekä ammatteja, eikä sukupuolen moninaisuutta oltu käsitelty kirjoissa.
A calculation was made on the quantity of both masculine and feminine characters, as well as characters whose gender could not be identified, based either on the images or text provided in the textbooks.
Laskin jokaisen oppikirjan kuvissa ja teksteissä esiintyvät maskuliiniset ja feminiiniset hahmot sekä hahmot, joiden sukupuolta ei pysty kuvan tai tekstin perusteella määrittelemään.
I’ve studied both the quantity of masculine and feminine characters presented in secondary school textbooks as well as the roles the characters of each gender are assigned.
Tutkin, miten paljon oppikirjoissa on maskuliinisia ja feminiinisiä hahmoja sekä minkälaisia rooleja hahmoille annetaan.
The study showed an attempt to place the characters in gender atypical roles.
Tutkittavissa oppikirjoissa oli havaittavissa pyrkimystä stereotypioita rikkoviin rooleihin.
The studied textbooks were from two separate publishers.
Tutkimusaineistona oli 12 yläasteen oppikirjaa.
68 secondary school students from 7th and 9th grade participated in the study.
Tutkimukseen osallistui 68 yläkouluikäistä oppilasta 7. ja 9. luokilta.
Most of the data was analyzed using quantitative analysis methods.
Aineistoa analysoitiin suurimmaksi osaksi hyödyntäen määrällisiä analyysimenetelmiä.
Based on previous research, positive feelings have been found to have a positive relationship with learning and learning success.
Aiempien tutkimusten perusteella positiivisilla tunteilla on huomattu olevan positiivinen yhteys oppimiseen ja oppimismenestykseen.
7th graders using Google Earth VR expected the view to be more up-to-date than 9th graders.
Lisäksi Google Earth VR -sovellusta käyttäneet 7.-luokkalaiset luottivat sovelluksen tietojen olevan ajantasaisempia kuin 9.-luokkalaiset.
Girls found the use of virtual reality a little more difficult than boys, as did 7th graders compared to 9th graders.
Tytöt kokivat VR:n käytön hieman vaikeammaksi kuin pojat, kuten myös 7.-luokkalaiset verrattuna 9.-luokkalaisiin.
Virtual reality (VR) has emerged as a potential teaching tool in the educational field during the last decade.
Virtuaalitodellisuus (VR) on noussut viime aikoina potentiaaliseksi opetusvälineeksi kasvatustieteellisellä kentällä.
There was a statistically significant difference in perceived ease of use in terms of gender, grade level, and perceived self-confidence.
Helppokäyttöisyyden kokemisessa oli havaittavissa tilastollisesti merkitsevä eroavaisuus sukupuolen, luokka-asteen sekä koetun itsevarmuuden suhteen.
The use of virtual reality as a teaching tool has been made possible due to technological advances but related research is still relatively limited.
Virtuaalitodellisuuden innovatiivinen opetuskäyttö on mahdollistunut viime aikoina teknologian kehityksen myötä, mutta siihen liittyvä tutkimus on vielä suhteellisen vähäistä.
Students who felt they were still practicing VR use found using the device more difficult and enjoyed the device and application statistically significantly lower than students who felt confident in their ability to use virtual reality.
Ne oppilaat, jotka kokivat vielä harjoittelevansa VR:n käyttöä, kokivat laitteen käytön vaikeammaksi sekä laitteen käytön ja sovelluksen nautinnollisuuden alhaisemmaksi, kuin ne oppilaat, jotka olivat itsevarmempia käytön suhteen.
Based on the results, students would be willing to use virtual reality to support learning in their future studies.
Tulosten perusteella näyttää siltä, että oppilaat olisivat halukkaita käyttämään virtuaalitodellisuutta oppimisen tukena tulevissa opinnoissaan.
The purpose of this exploratory thesis is to explore the possibilities of virtual reality in the Finnish school context by examining the user experiences of secondary students in the use of virtual reality teaching.
Tämän kartoittavan tutkielman tarkoituksena on selvittää VR:n mahdollisuuksia suomalaisessa koulukontekstissa tutkimalla yläasteikäisten oppilaiden käyttäjäkokemuksia VR:n opetuskäytöstä.
Secondary school students’ user experiences of virtual reality teaching
Yläkouluikäisten oppilaiden kokemuksia virtuaalitodellisuuden opetuskäytöstä
The open-source questions of the questionnaire utilized data-driven content analysis.
Kyselylomakkeen avointen vastausten analyysissa hyödynnettiin aineistolähtöistä sisällönanalyysia.
Based on the above results, as well as other literature, it would appear that self-efficacy has an impact on the learning process.
Edellä mainittujen tulosten, kuten myös muun kirjallisuuden perusteella, näyttää siltä, että koetulla minäpystyvyydellä on merkitystä oppimiskokemuksissa.
Based on closed and open responses from an emotional point of view, the use of virtual reality in teaching aroused mostly positive feelings.
Suljettujen ja avointen vastausten perusteella näyttää siltä, että tunteiden näkökulmasta VR:n opetuskäyttö herätti enimmäkseen positiivisia tunteita.
All in all, the results of this thesis show that the use of virtual reality in teaching seems to be potential, and the students seem to be motivated to use it to support teaching.
Tämän tutkimuksen tulosten perusteella VR:n opetuskäyttö näyttää potentiaaliselta, ja oppilaat näyttävät motivoituvan sen käytöstä opetuksen tukena.
Students found the use of virtual reality enjoyable for the device and the application.
Oppilaat kokivat VR:n käytön laitteen sekä sovelluksen kannalta nautinnolliseksi.
VR was considered easy to use and comfortable to use in the name of usability.
VR:n opetuskäyttö koettiin helppokäyttöiseksi ja mukavaksi käyttää.
The material was acquired using an online questionnaire from the VISIOT project, which was answered by volunteers after a virtual reality learning session.
Aineiston hankinnassa käytettiin VISIOT-hankkeessa tehtyä verkkokyselylomaketta.
Students felt that virtual reality is suited for working in different types of group sizes.
Oppilaat kokivat VR:n sopivan käytettäväksi erikokoisissa ryhmissä.
In the 1950s, the Finnish diet was still monotonous and scarce, but at the same time sugar, butter and wheat consumption skyrocketed, which resulted in new public health nutrition concerns.
1950-luvulla suomalaisten ruoankäyttö oli yksipuolista ja niukkaa, mutta samalla sokerin, rasvan ja vehnän kulutus kasvoi nopeasti.
"Proper nutrition leads to a healthy tomorrow" : Nutrition promotion in Finnish Kotiliesi-magazine in the 1950s
"Oikea ravinto vie terveeseen huomispäivään" : Ravitsemusvalistuksen rakentuminen Kotiliesi-lehdessä 1950-luvulla
The data was collected from Kotiliesi-magazines from 1950 to 1959 and consisted of all nutrition promotion-related articles (n=235).
Tutkimusaineisto koostui vuosina 1950–1959 Kotiliesi-lehdissä julkaistuista ravitsemusta käsittelevistä artikkeleista (n=235).
Nutrition promotion was analysed using the Foucauldian governmentality framework that combines the knowledge concerning public health, nutrition counselling and individual food behaviour.
Tarkastelin aineistoa foucault’laisen hallinnan analytiikan näkökulmasta, jossa kansanravitsemusta koskeva tieto, väestön ravitsemusneuvonta ja yksilön ruokakäyttäytyminen kietoutuvat yhteen.
The study sees the magazine’s nutrition promotion as a form of bio-power that sought to improve public health through self-governance techniques.
Lehden ravitsemusvalistus nähdään tutkielmassa biovallan muotona, jossa itsehallintaan perustuvien tekniikoiden kautta pyrittiin vaikuttamaan kansanterveyden tilaan.
This master’s thesis seeks to examine how the nutrition promotion was constructed in Finnish Kotiliesi-magazine in the 1950s.
Tässä tutkielmassa tavoitteenani oli selvittää, millä tavoin ravitsemusvalistus rakentui Kotiliesi-lehdessä 1950-luvulla.
This study provides new insights into the nutritional challenges of Finnish households in the 1950s and studies nutrition promotion in Finnish family households.
Tutkielma tuottaa uutta tietoa 1950-luvun suomalaisiin perheisiin kohdistuneesta ravitsemusvalistuksesta ja sen ajan suomalaisten ravitsemukseen liittyneistä haasteista.
Practical nutrition counselling focused on combining nutrition and house-keeping and educating housewives to nutritionally proper cooking and food preservation.
Käytännön neuvonta keskittyi terveellisyyden ja taloudellisuuden yhdistämiseen ruokahuollossa sekä asianmukaiseen ruoanvalmistukseen ja säilöntään.
Public health nutrition recommendations and nutrition policy practices focused on households and families where the mother was expected to take care of the nutritional status of the family.
Ravitsemuspoliittiset päämäärät kansanravitsemuksen parantamiseksi kohdistuivat koteihin, joissa äiti nähtiin perheen ravitsemuksen ylläpitäjänä.
The qualitative analysis of the data was done by constructing nutrition promotion to different themes based on nutritional knowledge and practical nutrition counselling.
Toteutin aineiston laadullisen analyysin jäsentelemällä lehdessä tuotetun ravitsemusvalistuksen eri teemoihin ravinto-opillisen tiedon sekä käytännön ravitsemusohjeiden ja -neuvojen mukaan.
Through nutrition promotion, Kotiliesi aimed to improve public health nutrition by maintaining its strengths and preventing its weaknesses.
Kotiliesi pyrki kansanravitsemuksen vahvuuksien edistämiseen ja heikkouksien parantamiseen.
Category-analysis was used to analyse how housewife’s subjectivity was constructed in the data.
Kategoria-analyysin kautta analysoin sitä, millaiseksi itseään tuottavaksi subjektiksi perheenemäntä muotoutui lehden ravitsemusvalistuksessa.
Maintaining adequate vitamin intake throughout the year was an important theme of the promotion.
Tärkeäksi teemaksi lehdessä muodostui vitamiinin saannin ympärivuotinen turvaaminen.
Nutritional significance of regular mealtimes was also strongly emphasised in nutrition promotion.
Lisäksi lehdessä valistettiin ruokailuaikojen merkityksestä.
The magazine is seen as a setting for nutrition promotion where mothers were educated to maintain the nutrition and health of the family within the broader cause to improve public health.
Tarkastelen lehteä ravitsemusvalistuksen kanavana, jonka kautta perheenäitejä valistettiin perheen ravitsemuksesta huolehtimiseen kansanterveyden hyväksi.
Kotiliesi created a moral image of a proper housewife who takes care of the nutrition and well-being of the family.
Lehdessä muodostui moraalisia latauksia sisältävä kuva "kunnollisesta" perheenemännästä, joka ravitsemustietoon ja -neuvontaan tukeutuen huolehti perheensä terveydestä ja hyvinvoinnista.
Dietary advice and nutrition counselling were based on a food circle which provided a model for the daily energy intake and protective nutrients.
Ravitsemusvalistus pohjautui suositeltavaa ruoankäyttöä esittelevään ruokaympyrämalliin.
What matters?
Mikä merkitsee?
The material was produced and collected during the fall of 2017 in a Positive CV pilot at an elementary school in southern Finland.
Aineisto tuotettiin osana Positiivinen CV -pilottia eräässä eteläsuomalaisessa koulussa syksyllä 2017.
These factors are supportive of one’s wellbeing, therefore they are also sources of wellbeing for the sixth graders participating this study.
Nämä kaikki tekijät tukevat hyvinvointia, ja ovat siksi myös tutkimukseen osallistuneiden kuudesluokkalaisten hyvinvoinnin lähteitä.
The material researched for this study consisted of photographs taken by the children and the writings to go with them (N=22).
Tutkimuksen aineistona olivat lasten ottamat valokuvat ja niihin liitetyt kirjoitelmat (N=22).
The results were built by both direct mentions and meaning-making.
Tulokset rakentuivat sekä suorien mainintojen että merkityksenantojen kautta.
Additionally, child-oriented research on elementary school aged children’s experience of their own wellbeing is still sparse, even though the need for it has been recognized.
Lisäksi lapsinäkökulmaista tietoa alakouluikäisten lasten kokemasta hyvinvoinnista on edelleen vähän, vaikka tarve sille on tunnustettu.
The theoretical background of this study is in positive psychology.
Teoreettiselta taustaltaan tutkimus nojautuu positiiviseen psykologiaan.
: searching for sources of 6th graders wellbeing
: Kuudesluokkalaisten hyvinvoinnin äärellä
The aim of this study was to increase understanding of those sources for children’s wellbeing that the children themselves find important and meaningful.
Tutkimuksen tavoitteena oli lisätä ymmärrystä niistä hyvinvoinnin lähteistä, jotka ovat lapsille tärkeitä ja merkityksellisiä.
This study has given us a chance to be aware of the diversity in children’s wellbeing.
Tutkimuksen anti on ollut havahtua lasten hyvinvoinnin moninaisuuteen.
Earlier research has shown that children’s wellbeing is often viewed adult-oriented and is based on worries and problems.
Aiemmat selvitykset ja tutkimukset ovat osoittaneet, että lasten hyvinvoinnin tarkastelu on useimmiten aikuislähtöistä sekä huoliin ja ongelmiin perustuvaa.
Content analysis and phenomenological-hermeneutic method were used to analyse the material.
Aineisto analysoitiin hyödyntämällä sisällönanalyysia sekä fenomenologis-hermeneuttista analyysimenetelmää.
This study portrays sixth graders’ wellbeing as they experience and describe it.
Tämä tutkimus kuvaa kuudesluokkalaisten lasten hyvinvointia heidän itsensä kokemana, kuvaamana ja kertomana.
The method used in this study was qualitative, and it was based on child-oriented and phenomenological-hermeneutic principals.
Tutkimus oli laadullinen ja lisäksi se pohjautuu lapsinäkökulmaisen ja fenomenologis-hermeneuttisen tutkimuksen periaatteisiin.
By examining the photographs taken by the children and their direct mentions in their writings the following were found to be important factors: activities, relations, sleep, and material things.
Lasten ottamien kuvien ja suorien mainintojen avulla tärkeiksi tekijöiksi hahmottuivat toiminta, suhteet, uni ja materia.
The following factors were formed in the research of children’s meaning-making: self-expression, relatedness, capacity, and positive emotional experiences.
Merkityksenantoja tutkimalla merkityksellisiksi teemoiksi muodostuivat itsensä toteuttaminen, yhteisöllisyys, toimintakyky ja myönteiset tunnekokemukset.
Positive recognition and Positive CV are suitable concrete ways for supporting children’s agency and their wellbeing.
Käytännön menetelmiksi lapsen osallisuuden ja positiivisen hyvinvoinnin vahvistamiseen soveltuvat myönteinen tunnistaminen ja Positiivinen CV.
The wellbeing and agency of children are undeniably important topics.
Lasten hyvinvointi ja osallisuus ovat kiistatta ajankohtaisia ja tärkeitä aiheita, ja niiden huomioimista edellyttävät erilaiset lapsia koskevat sopimukset ja säädökset.
This research examines one of these projects.
Tämä tutkimus tarkastelee yhtä kehittämishanketta.
I analyzed the material using thematic analysis and visualized the results with thematic networks.
Analysoin aineiston temaattisella analyysillä ja analyysin tuloksia visualisoin teemaverkkojen avulla.
New development projects have started to emerge in Finland, with the goal of discovering new solutions for children’s early education.
Suomessa on alkanut syntyä erilaisia kehittämishankkeita, joissa etsitään uusia ratkaisuja lapsen koulunaloitukseen.
Pre-primary and early education can be seen as a very significant time period in child’s life.
Esi- ja alkuopetus nähdään lapselle merkittävänä ajanjaksona.
One of the most central forms of this development trend is the so called flexible pre-primary and early education.
Yksi keskeisistä esiopetuksen ja alkuopetuksen toiminnan kehittämisen suuntauksista on niin sanottu joustava esi- ja alkuopetus.
My research was a qualitative case study that examined the "Alkuluokka" -development project that was started in Southern Finnish municipality.
Tutkimukseni oli laadullinen tapaustutkimus, jossa tutkin eteläsuomalaisessa kunnassa aloitettua Alkuluokka -kehittämistoimintaa.
"Alkuluokka" is a class form where pupils of pre-primary and early education are assigned to the same learning group.
Alkuluokka on luokkamuoto, jossa esi- ja alkuopetuksen oppilaat oppivat yhdessä, samassa ryhmässä.
The task of this research is to describe what kind of experiences class teachers have about the "Alkuluokka" -development project that has been initiated in Southern Finland.
Tämän tutkimuksen tutkimustehtävänä on kuvata, millaisia kokemuksia luokanopettajilla on eteläsuomalaisessa kunnassa aloitetusta Alkuluokka -kehittämistoiminnasta.
The main themes for describing the class teachers’ experiences were the following: teaching in the "Alkuluokka", learning in the "Alkuluokka", and improving the "Alkuluokka" model.
Luokanopettajien kokemuksia kuvaavat pääteemat olivat opettaminen alkuluokassa, oppiminen alkuluokassa sekä Alkuluokka -mallin kehittäminen.
"Alkuluokka" is taught jointly by class teacher and kindergarten teacher.
Alkuluokkaa opettavat yhdessä luokanopettaja ja lastentarhanopettaja.
The research was conducted by interviewing three class teachers in a semi-structured format.
Tutkimuksessa haastattelin kolmea alkuluokkaa opettavaa luokanopettajaa.
The objective of this research was to survey the class teachers’ experiences and examine ways to improve the "Alkuluokka" -model based on that information.
Tutkimuksen tavoitteena oli kartoittaa luokanopettajien kokemuksia sekä selvittää, millä tavoin Alkuluokka-mallia voisi luokanopettajien kokemusten perusteella kehittää.
"Alkuluokka" can consist of both preschoolers and first- and second-graders.
Luokalla voi opiskella esikoululaisia ja ensiluokkalaisia tai esikoululaisia ja ensi- ja toisluokkalaisia oppilaita.
Class teachers raised some questions about the administrative sector.
Luokanopettajat nostivat esiin hallinnollisia kysymyksiä liittyen esimerkiksi opettajien erillisiin virka- ja työehtosopimuksiin.
The class teachers’ experiences were very favourable and they felt positively about collaborative teaching.
Luokanopettajat kokivat yhteisopettajuuden mielekkäänä.
It was noted that communality and peer learning are well emphasized in the model.
Alkuluokan toiminnassa korostui yhteisöllisyys ja vertaisoppiminen.
It has been addressed that there is a need for improving the curriculum for the continuation of pre-primary and early education.
Esi- ja perusopetuksen opetussuunnitelmien jatkumolle on osoitettu kehittämistarve.
Class teachers’ experiences of "Alkuluokka" development project
"Mennään se taito, ei ikä edellä" : luokanopettajien kokemuksia Alkuluokka -kehittämistoiminnasta
They also deemed the opportunity for individual advancements in studies as one of the major advantages of "Alkuluokka".
Luokanopettajat näkivät alkuluokan suurena etuna sen, että se mahdollistaa oppilaan yksilöllisen etenemisen opinnoissa.
"If I can’t be a woman or a man, then what can I be?"
"Jos must ei voi tulla nainen tai mies, niin mitä musta voi sit tulla?"
The analysis produced three hegemonic discourses: outsider, gender normative school, and non-normative gender.
Analyysissä nousi kolme hallitsevaa diskurssia: ulkopuolisuus, sukupuolinormatiivinen koulu, ja normeihin asettumaton sukupuolisuus.
The presence of the (gender normative) hidden curriculum occurred especially when the interviewees spoke about the support and safety of school, school control and teaching/learning situations, students’ responsibilities, and school environmental issues.
Piilo-opetussuunnitelman (sukupuolinormatiivinen) läsnäolo ilmeni etenkin haastateltavien kertoessa koulun tarjoamasta tuesta ja turvallisuudesta, opetuksesta ja ohjauksesta, oppilaille suunnatuissa vastuissa ja velvoitteissa, sekä koulun tilallisissa käytännöissä.
Based on these discourses, the results showed six strong subjectivity positions: an outsider and different, an illegitimate woman or a man, nonexistent, agender or feminine-masculine, an agonist against norms, and a victim.
Näiden kautta tutkimustuloksiksi osoittautui kuusi vahvaa subjektiviteettiasemaa: ulkopuolinen ja erilainen, vääränlainen nainen tai mies, olematon, sukupuoleton tai feminiinismaskuliininen, normeja vastaan taistelija ja uhri.
The analysis was focused on how interviewees created subjectivity in their narratives and how (gender normative forms of) the hidden curriculum appears in these narratives.
Analyysissä tarkasteltiin, kuinka haastateltavat loivat omaa subjektiviteettiaan kertomuksissa, sekä millaisia piilo-opetussuunnitelman (sukupuolinormatiivisia) muotoja tulee kertomuksissa ilmi.
The findings would imply that the situation may not be any better nowadays despite the core curriculum reforms.
Tästä voi päätellä, etteivät asiat ole kenties paljoakaan paremmin nykyajan kouluissa opetussuunnitelmauu-distuksista huolimatta.
: A Discursive Study on the School Experiences of Non-binary Transgender People
: diskursiivinen tutkimus muunsukupuolisten koulukokemuksista
The control of the hidden curriculum was proved strong and very gender normative.
Piilo-opetussuunnitelman vai-kutus koulussa oli tulosten perusteella vahva sekä erittäin sukupuolinormatiivinen.
The interviews were conducted using an adaptation of the autobiographical narrative interview method.
Haastattelut tehtiin elämäntarinallis-kertomuksellista haastattelumenetelmää mukaillen.
The findings of this research indicate that non-binary transgender people must form a self-image mostly with-out any existing discourses.
Tutkimustulokset osoittavat, että muunsukupuoliset joutuvat muodostamaan kuvaa itsestään pitkälti ilman valmiita diskursseja, joutuen joko sorron kohteeksi tai sitä vastaan taistelijaksi.