natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The work presented in this thesis combines basic research of native hydrocarbon metabolism to the applied utilization of cyanobacteria for heterologous ethylene production.
Tämä väitöskirja käsittelee luontaisten hiilivetyjen merkityksen selvittämistä perustutkimuksen menetelmin ja solujen käyttöä solutehtaina lisätyn etyleenin tuottoreitin avulla.
Furthermore, both the original and modified gene sequence of efe enabled similar ethylene production in both hosts.
Erilaisia efe-geenin variaatioita vertaamalla päästiin samoihin tuottomääriin ilman aikaisemmin käytössä olleita muokkauksia.
Another important feature in production system design is the flexible use of alternative carbon sources which can function as a backup when light is limited and increase biomass accumulation.
Suunnittelussa on tärkeää huomioida myös vaihtoehtoisten hiililähteiden joustava käyttö.
The data were analyzed with the SPSS 22.0 (IBM Corporation) -program.
Aineisto analysoitiin SPSS 22.0 (IBM Corporation) -ohjelmalla.
Ethical conflicts are part of everyday nursing.
Eettiset ristiriitatilanteet ovat hoitotyössä arkipäivää.
The study was a quantitative descriptive cross-sectional study.
Tutkimus on määrällinen kuvaileva poikittaistutkimus.
The data were collected in the autumn 2017 from one hospital district’s four different clinical fields, which were 1) children and adolescents, 2) operating rooms, intensive care and pain management, 3) psychiatry and 4) head and neck center.
Tutkimusaineisto kerättiin syksyllä 2017 yhden sairaanhoitopiirin neljässä eri tulosyksikössä, jotka olivat 1) lasten ja nuorten sairaudet, 2) leikkaussali, teho- ja kivunhoito, 3) psykiatria ja 4) pää- ja kaulakeskus.
The overall level of nurse’s self-assessed moral courage was quite high (8,20/VAS -scale 0–10).
Hoitotyöntekijöiden itsearvioidun moraalisen rohkeuden kokonaistaso oli aineistossa melko korkea (8,20, VAS-asteikko 0-10).
Moral courage is fortitude to stand up for one’s own values in an ethically conflicting situation.
Moraalinen rohkeus on uskallusta puolustaa omia arvoja eettisessä ristiriitatilanteessa.
Morally courageous nurse does not compromise her own values, even though defending them may cause harm to herself.
Moraalisesti rohkea hoitotyöntekijä ei tingi eettisistä periaatteistaan, vaikka niiden puolustamisesta koituisi haittaa hänelle itselleen.
The analysis consisted of the comparison of the associations of nurses’ socio-demographic variables with the four dimensions of moral courage, which are compassion and true presence, moral responsibility, moral integrity and commitment to good care.
Analyysissa vertailtiin hoitotyöntekijöiden sosiodemografisten taustamuuttujien yhteyttä moraalisen rohkeuden neljään osa-alueeseen, jotka ovat myötätunto ja aito läsnäolo, moraalinen vastuuntunto, moraalinen tinkimättömyys ja sitoutuminen hyvään hoitoon.
The data were collected using a validated, Finnish Nurses’ Moral Courage Scale©.
Aineistonkeruussa on käytetty suomalaista, validoitua Nurses’ Moral Courage Scale© mittaria.
The ethics education’s impact on the nurses’ moral courage could be further explored through an educational intervention study.
Etiikan koulutuksen vaikutusta hoitotyöntekijöiden moraaliseen rohkeuteen olisi mahdollista tutkia tarkemmin koulutusintervention avulla.
The aim of this study is to describe the self-assessed level of nurses’ moral courage and to find out, which of the nurses’ socio-demographic factors are connected to their self-assessed moral courage level.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvata, mikä on hoitotyöntekijöiden moraalisen rohkeuden taso itsearvioituna, ja mitkä hoitotyöntekijöiden sosiodemografiset taustamuuttujat ovat yhteydessä heidän itsearvioituun moraalisen rohkeuden tasoonsa.
The mean score from the four dimensional, 21-item scale, evaluated by five-point Likert-scale, was 4,09.
Moraalisen rohkeuden neljään osa-alueeseen perustuvien Likert-asteikollisten (1–5) 21 väittämän yhteenlaskettu keskiarvo oli myös korkea (4,07).
Nurses’ socio-demographic factors that were statistically significantly associated with their self-assessed level of moral courage were respondent’s sex, present work role, ethical knowledge base, and additional ethics education and self-study as the means of acquiring the ethical knowledge base, as well as the frequency of situations needing moral courage at work.
Itsearvioituun moraalisen rohkeuden tasoon olivat tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä hoitotyöntekijän sukupuoli, työnkuva, etiikan tietoperusta, etiikan lisäkoulutus ja etiikan itsenäinen opiskelu sekä se, kuinka usein hoitotyöntekijä oli kohdannut moraalista rohkeutta vaativia tilanteita työssään.
Participants were registered nurses, midwives and public health nurses working in the departments at the time of the data collection (n = 482).
Tutkimuksen kohderyhmänä olivat yksiköissä tutkimushetkellä työskennelleet sairaanhoitajat, terveydenhoitajat ja kätilöt.
From the socio-demographic factors that are connected to self-assessed moral courage, education is the one that can most easily be influenced on. Also, previous studies show that studying ethics may improve the nurses’ ability to respond to ethical conflicts at work and to strengthen their moral courage.
Myös aikaisemman tutkimustiedon perusteella etiikan opiskelu voi lisätä hoitotyöntekijöiden kykyä reagoida eettisiin ongelmiin hoitotyössä ja vahvistaa heidän moraalista rohkeuttaan.
Why does information have such an important role?
Miksi informaatiolla on niin suuri rooli?
What are the consequences and how to be protected?
Mitä seurauksia ilmiöllä on ja miten hyökkäyksiltä on mahdollista suojautua?
The answers to these questions were retrieved by conducting a systematic literature review.
Vastaukset kysymyksiin löydettiin toteuttamalla systemaattinen kirjallisuuskatsaus.
The aim was approached with the following questions: What are the typical attacks?
Tämä päämäärä saavutettiin etsimällä vastauksia kysymyksiin kuten: Mitkä ovat tyypilliset hyökkäystyypit?
The openness and sociality of online social network users expose them to many kinds of risks.
Internetin yhteisöpalveluiden käyttäjien avoimuus ja sosiaalisuus altistavat heidät monenlaisille riskeille.
It was found that social engineering appears in online social networks in several different forms such as phishing, cross-profiling, social applications, spamming, harmful links, identity thefts, information leakage and different scams, frauds and hoaxes that utilize the basic characteristics of both users and the platform sites.
Huomattiin, että manipulointia ilmenee sivustoilla useissa erilaisissa muodoissa, joita ovat muun muassa tietojen kalastelu, profiilien yhdistäminen, sosiaaliset sovellukset, roskaposti, haitalliset linkit, identiteettivarkaudet, tietovuodot ja erilaiset huijaukset, jotka hyödyntävät sekä ihmisluonnon että sivustojen perusominaisuuksia.
Social Engineering Attacks in Online Social Networks: A Systematic Literature Review
Käyttäjien manipulointi internetin yhteisöpalveluissa: Systemaattinen kirjallisuuskatsaus
Vulnerability and trust were found to be important aspects as they combine the importance of information and human nature which are key factors in both online social networks and social engineering attacks.
Haavoittuvuus ja luottamus havaittiin myös tärkeiksi aspekteiksi, sillä ne yhdistävät informaation merkityksen ja ihmisluonnon, jotka molemmat ovat avaintekijöitä sekä manipuloinnissa että yhteisöpalvelusivustoilla.
The review was formed by combining the key findings of 60 carefully selected articles focused on social engineering and online social networks.
Katsaus muodostui yhdistämällä tärkeimmät löydökset 60 tarkoin valitusta ilmiötä käsittelevästä artikkelista.
Even though the consequences were found to be harmful both for the users’ online appearance as well as their real lives, it was noticed that by understanding the phenomenon protecting against it becomes much easier and in addition requires merely common sense.
Vaikka ilmiön seurausten huomattiin olevan negatiivisia niin käyttäjien olemukselle internetissä kuin todellisessakin elämässä, havaittiin myös, että ilmiön ymmärtäminen ja tunnistaminen helpottaa siltä suojautumista
Social engineering is an issue related to gaining information and access through interactions which traditionally happen face-to-face but also more and more online.
"Social engineering" eli käyttäjien manipulointi on uhka, joka liittyy informaation hankkimiseen perinteisen kanssakäymisen kautta, mutta yhä enenevissä määrin myös internetissä.
The goal of this thesis is to examine the relationship between online social networks and social engineering.
Tämän tutkielman tarkoitus on löytää internetin yhteisöpalveluiden ja käyttäjien manipuloinnin välinen yhteys.
When the interactions happen online, social engineers can utilize online social network sites as a way to approach their victims or as an information pool to achieve data the users share.
Kun kanssakäyminen tapahtuu internetin välityksellä, käyttäjien manipuloijat hyödyntävät yhteisöpalveluita yhteydenpitoon uhrien kanssa sekä paljon käyttäjäinformaatiota sisältävänä alustana.
Based on the findings of this study, social engineering in online social networks is a broad and complex concept.
Käyttäjien manipuloinnin huomattiin olevan hyvin laaja ja monimutkainen ilmiö internetin yhteisöpalveluissa.
For example, interpersonal betterness may be contested in a football match between the national teams of Germany and Argentina.
Se saattaa toteutua esimerkiksi jalkapallo-ottelussa Saksan ja Argentiinan välillä.
The thesis consists of two parts.
Väitöskirjani muodostuu kahdesta osiosta.
The account presented in the first part is based on these publications.
Ensimmäisen osion malli perustuu näihin julkaisuihin.
The second part of the thesis includes five reprinted original articles.
Väitöskirjan toisen osion muodostavat viisi alkuperäisartikkelia.
In the first part, I introduce, elaborate and illustrate my account, which in turn consists of three elements: (1) relations of superiority, (2) standards for the relations of superiority and (3) types of competition.
Mallissa on kolme osaa: (1) paremmuussuhteet, (2) mittapuut paremmuussuhteille ja (3) kilpailujen jaottelut.
It also provides a consistent and accurate way to discuss superiority.
Lisäksi se tarjoaa johdonmukaisen ja tarkan tavan puhua kilpailun osapuolten välisestä paremmuudesta.
I conclude that this account will not end the disputes over which team or athlete was better in a particular competition.
Totean johtopäätöksenä, että mallini ei pane pistettä keskusteluille siitä, mikä joukkue tai urheilija oli paras tietyssä kilpailussa.
Instead, it provides tools for a more consistent discussion of the disputed issues.
Sen sijaan se tarjoaa johdonmukaisen tavan käsitellä näitä kysymyksiä.
My aim is to provide a philosophical account of interpersonal betterness.
Tavoitteenani on esitellä filosofinen malli kilpailun osapuolten välisestä paremmuudesta.
This thesis attempts to clarify these disputes by analysing the concept of betterness in the context of sport competitions.
Väitöskirjassani yritän selittää, mistä nämä erimielisyydet johtuvat tarkastelemalla paremmuuden käsitettä ja urheilukilpailuja.
It is common that people disagree on a question which athlete or team was the best in a particular sport competition.
Ihmiset kiistelevät usein siitä, kuka oli kilpailun paras urheilija tai joukkue.
It describes the shapes and forms in which superiority is instantiated in sport competitions.
Se kuvaa, millaisia muotoja kilpailun osapuolten välinen paremmuus saa urheilukilpailussa.
Betterness can be interpersonal, intrapersonal or a combination of the two.
Paremmuus voidaan jakaa kilpailun eri osapuolten väliseen paremmuuteen, yhtä kilpailun osapuolta koskevaan paremmuuteen tai edellisten yhdistelmään.
The account has two functions: descriptive and normative.
Mallin on tarkoitus olla sekä kuvaavaa että ohjeellinen.
I also discuss my account’s relevance to issues of sport ethics through the example of gender equity and women’s ski jumping.
Tarkastelen lisäksi työssäni, voidaanko mallia hyödyntää urheilun eettisten ongelmien käsittelemisessä.
I focus on interpersonal betterness, that is, on superiority.
Keskityn työssäni kilpailun osapuolten väliseen paremmuuteen.
Materials and Methods We analysed 33,337 primary THAs performed between May 2014 and January 2018 in Finland.
Tutkimusaineistoon sisällytettiin yhteensä 33 661 lonkan primaaritekonivelleikkausta vuosilta 2014–2018.
In this study we evaluated risk factors for dislocation revision after THA based on revised data contents of the Finnish Arthroplasty Register (FAR).
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää lonkan primaaritekonivelleikkauksen jälkeiseen sijoiltaanmenoriskiin yhteydessä olevat tekijät käyttämällä apuna uudistettua Suomen Endoproteesirekisterin tietokantaa.
Cox proportional hazards regression was used to estimate hazard ratios with 95% confidence intervals for first dislocation revision using 18 potential risk factors as covariates, such as age, sex, diagnosis, hospital volume, surgical approach, head size, BMI, ASA class, and fixation method.
Vastaavasti pienempi riski sijoiltaanmenolle oli tekonivelissä, joiden nupin halkaisija oli 36 mm verrattuna tekoniveliin, joiden nupin halkaisija oli 32 mm. Potilaan uusintaleikkausriskiä tekonivelen sijoiltaanmenon takia kasvattivat murtuma toimenpiteen syynä, taka-avaus, korkeampi ASA-luokka ja pienempi nuppikoko.
Results During the study period there were 264 first time revisions for dislocation after primary THA.
Ensimmäisiä uusintaleikkauksia sijoiltaanmenon takia tehtiin 265 kappaletta tutkimuksemme seuranta-aikana.
Conclusion Special attention should be paid on patients with fracture diagnoses and ASA class III–IV.
Suurentunut riski sijoiltaanmenolle oli potilailla, jotka leikattiin taka-avauksessa ja joilla leikkaukseen johtanut syy oli reisiluun kaulan murtuma ja joiden ASA-luokka oli III–IV.
Hazard ratio for dislocation revision was 3.1 (CI 1.7–5.5) for posterior compared to anterolateral approach, 3.0 (CI 1.9–4.7) for THAs performed for femoral neck fracture compared to THAs performed for osteoarthritis, 2.0 (CI 1.0–3.9) for ASA class III–IV compared to ASA class I, and 0.5 (0.4–0.7) for 36 mm femoral head size compared to 32 mm head size.
Ensimmäisen vuoden aikana leikkauksesta sijoiltaanmenoja tapahtuu 66–69 %:ia. Sijoiltaanmenon vuoksi ensimmäisiä uusintaleikkauksia tehdään 17–21 %:ia lonkan kokotekonivelleikkauksen jälkeen.
Background & Aims Dislocation is one of the most common reasons for revision surgery after primary total hip arthroplasty (THA).
Lonkan kokotekonivelleikkauksen jälkeinen sijoiltaanmenoriski on suurin ensimmäisten kolmen kuukauden aikana tekonivelleikkauksesta.
Anterolateral approach and 36 mm femoral heads decrease dislocation revision risk and should be considered for high risk patients.
Mikäli potilaalla on useampi edellä mainituista riskitekijöistä, tulisi niihin kiinnittää erityistä huomiota potilaan hoidossa, jotta tulevaisuudessa pystyttäisiin vähentämään lonkan tekonivelten sijoiltaanmenojen lukumäärää.
New strategies or vaccines are needed to protect those who are the most vulnerable.
Heidän suojaamisekseen tarvitaan uusia rokotusstrategioita tai rokotteita.
This might be related to the epidemic nature of pertussis and the near future will show the real effectiveness of the new vaccination programme.
Tämä saattaa kuitenkin johtua taudin luontaisesta epidemiasyklistä, joten uuden rokotusohjelman todellinen tehokkuus selviää vasta lähitulevaisuudessa.
The strain variation does not seem to have a major effect on the morbidity among recently vaccinated individuals, but it might play a role among those who are in the waning phase of immunity.
Kantavaihtelu ei näyttäisi paljonkaan vaikuttavan hiljattain rokotettujen sairastuvuuteen, mutta vaikutus saattaa ilmetä niillä, joiden immuniteetti hinkuyskää vastaan on heikentynyt.
At present, many infants are infected because they are too young to be immunised with the current schedule.
Nykyisellä rokotusaikataululla useat vastasyntyneet sairastuvat hinkuyskään, koska ovat vielä liian nuoria saamaan rokotusohjelman mukaisen ensimmäisen hinkuyskärokotuksensa.
It is suggested that the strains originate from the same reservoir among adolescents and adults.
Näin ollen kaikissa ikäryhmissä tautia aiheuttavien bakteerikantojen oletetaan olevan lähtöisin samasta säilymöstä (reservuaarista) nuorten ja aikuisten keskuudessa.
The molecular epidemiology and the strain variation of the B. <i>pertussis</i> isolates were examined in Finland and in countries with similar (France) and different (Sweden) vaccination history.
pertussis</i> -bakteerin kantavaihtelua ja molekyylitason epidemiologiaa tutkittiin Suomessa sekä samankaltaisen (Ranska) ja poikkeavan (Ruotsi) rokotushistorian maissa.
On several occasions, a new type of strains first appeared in Sweden and some years later in Finland.
Useissa tapauksissa uudet bakteerikannat havaittiin Suomessa joitakin vuosia myöhemmin kuin Ruotsissa.
In 2005, the pertussis vaccine and the vaccination schedule were changed in Finland.
Suomen rokotusohjelma ja käytettävä hinkuyskärokote vaihdettiin vuonna 2005.
The incidence of pertussis in Finland has remained low since the change of the vaccination programme.
Hinkuyskää on esiintynyt Suomessa vähän rokotusohjelman vaihdon jälkeen.
Pertussis or whooping cough is a highly contagious vaccine-preventable disease of the human respiratory tract caused by the <i>Bordetella pertussis</i> bacteria.
Hinkuyskä on erittäin tarttuva <i>Bordetella pertussis</i> -bakteerin aiheuttama ja rokottein torjuttavissa oleva tauti, jota esiintyy ainoastaan ihmisillä.
Comparison of the circulating isolates from Finland, France and Sweden did not refer to significant differences.
Suomen, Ruotsin ja Ranskan bakteeripopulaatiot eivät poikenneet selvästi toisistaan.
In the late 1990s, the incidence of pertussis increased despite the high vaccination coverage.
Hyvästä rokotuskattavuudesta huolimatta hinkuyskän esiintyvyys lisääntyi 1990-luvun lopussa.
Certain type of strains noticed in France already in 1994 mainly caused the recent epidemics in Sweden (1999) and in Finland (2003-4).
Sekä Ruotsin (1999) että Suomen (2003-4) edellisen epidemian aiheutti etupäässä eräs Ranskassa jo vuonna 1994 havaittu bakteerikanta.
In Finland, pertussis vaccinations were started in 1952 leading to a dramatic decrease in the morbidity and mortality.
Suomessa hinkuyskän sairastuvuus ja kuolleisuus laskivat huomattavasti vuonna 1952 tapahtuneen hinkuyskärokotusten aloittamisen jälkeen.
The B.<i> pertussis</i> isolates from the infants were shown to be similar to those from the other age groups.
Tulokset osoittivat, että eri ikäryhmistä eristetyt <i>B.
Continuous evolution of the B. <i>pertussis </i>population in Finland was observed since the 1950s, and the recently circulating isolates were antigenically different from the vaccine strains.
pertussis</i> -populaation jatkuva ja etenevä evoluutio havaittiin 1950-luvulta alkaen.
Strain variation has been connected to the re-emergence of pertussis in countries with long history of pertussis vaccination.
Hinkuyskän lisääntyminen maissa, joissa hinkuyskärokotteet ovat olleet käytössä pitkään, on liitetty <i>B.
The methods of analysis included content analysis, modulated narrative analysis and the framework method.
Analyysimenetelminä käytettiin sisällönanalyysiä, mukailtua narratiivista analyysia sekä framework -menetelmää.
The turnover intentions from job and from profession were addressed using two questions, and multiple potential confounders were considered.
Työpaikasta ja ammatista lähtemisaikeita mitattiin kahdella kysymyksellä ja lisäksi huomioitiin mahdolliset sekoittavat tekijät.
The methods of analysis included descriptive statistics and structural equation modelling.
Aineiston analyysimenetelmänä käytettiin kuvailevia tilastomenetelmiä ja rakenneyhtälömallinnusta.
Five main elements were identified that could facilitate the transition from a student to a nurse in FCP: (1) Preparing for the demands of a nurse’s work, (2) being part of a professional team (3) the systematicness of the practicum, (4) teacher involvement and (5) the quality of the supervision.
Tutkimuksessa tunnistettiin viisi päätekijää, jotka voivat edistää siirtymää opiskelijasta sairaanhoitajaksi viimeisessä harjoittelussa: (1) valmistautuminen sairaanhoitajan työn vaatimuksiin, (2) työyhteisön jäsenenä oleminen, (3) harjoittelun suunnitelmallisuus, (4) opettajan osallistuminen sekä (5) ohjauksen laatu.
Moreover, it seems that having a good FCP experience can promote nurses’ willingness to remain in their jobs and the nursing profession in their early career.
Lisäksi, hyvä harjoittelukokemus saattaa edistää vastavalmistuneiden sairaanhoitajien halukkuutta pysyä työpaikoillaan sekä sairaanhoitajan ammatissa ensimmäisten työvuosien aikana.
This study suggests that the FCP of nursing education has several elements, the fulfilment of which can facilitate the transition from nursing student to nurse.
Tämä tutkimus osoittaa, että sairaanhoitajakoulutuksen viimeisessä harjoittelussa on useita tekijöitä, joiden toteutumisella voidaan edistää siirtymää opiskelijasta sairaanhoitajaksi.
In Phase I the transition facilitating elements in FCP were defined by conducting a scoping literature review (n=17 empirical studies) and two qualitative studies that utilised narratives of graduating nursing students (n=16) and individual interviews of newly graduated nurses (n=20).
Tutkimuksen I vaiheessa siirtymää edistävät tekijät määriteltiin kartoittavan kirjallisuuskatsauksen (n=17 empiiristä tutkimusta), valmistumisvaiheen sairaanhoitajaopiskelijoiden essee-kirjoitelmien (n=16) sekä vastavalmistuneiden sairaanhoitajien yksilöhaastatteluiden (n=20) avulla.
The FCP experience was statistically significantly associated with all four domains of the transition experience as well as the turnover intentions.
Harjoittelukokemus oli tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä siirtymän kaikkiin neljään ulottuvuuteen sekä työpaikasta ja ammatista lähtemisaikeisiin.
The ultimate goal of this study was to produce new knowledge about the significance of FCP as part of nursing education that could be utilised in the development of the curriculum, teaching and clinical learning environments, and in enhancing the retention of newly graduated nurses.
Tutkimuksen tavoitteena oli tuottaa uutta tietoa viimeisen harjoittelun merkityksestä sairaanhoitajakoulutuksessa, jonka avulla voitaisiin kehittää opetusta ja harjoitteluympäristöjä sekä edistää uusien sairaanhoitajien työssäpysymistä.
The FCP experience and the emotional, physical, socio-developmental and intellectual domains of transition experience were measured using five instruments.
Harjoittelukokemuksen sekä siirtymän emotionaalisen, fyysisen, sosiaalisen ja tiedollisen ulottuvuuden mittaamiseen käytettiin viittä mittaria.
The purpose of this two-phased study was to define the elements in the final clinical practicum (FCP) of nursing education that could facilitate the transition from a nursing student to a registered nurse, and to test the associations between the FCP experience, transition experience and turnover intentions of newly graduated nurses.
Tämän kaksivaiheisen tutkimuksen tarkoituksena oli määritellä mitkä tekijät sairaanhoitajakoulutuksen viimeisessä ohjatussa harjoittelussa voivat edistää siirtymää opiskelijasta sairaanhoitajaksi, ja testata vastavalmistuneiden sairaanhoitajien viimeisen harjoittelun kokemusten, siirtymäkokemuksen sekä työpaikasta ja ammatista lähtemisaikeiden välisiä yhteyksiä.
In Phase II a cross-sectional correlational design was applied to examine the association between the FCP experience, transition experience and turnover intentions of nurses who had graduated within the past two years (n=712).
Tutkimuksen II vaiheessa toteutettiin poikkileikkaustutkimus, jossa tutkittiin vastavalmistuneiden sairaanhoitajien (n=712) viimeisen harjoittelun kokemusten, siirtymäkokemusten ja työpaikassa ja ammatissa pysymisaikeiden välisiä yhteyksiä.