natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The interviewees describe three types of strategies applied to process the problematic evacuee identity: conforming to the norms and expectations of the locals, trying to separate from the evacuee identity and forming a strong personal identity.
Aineistosta voidaan hahmottaa kolme strategiaa, joilla haastatellut pyrkivät tulemaan toimeen evakkopaikkakunnalla ongelmalliseksi kokemansa evakkoidentiteetin kanssa: paikallisten normeihin ja odotuksiin mukautuminen, evakkoidentiteetistä irti pyrkiminen ja vahvan henkilökohtaisen identiteetin rakentaminen.
The later psychological effects of the evacuation are diverse.
Evakkoudella on monenlaisia myöhempiä psyykkisiä vaikutuksia.
At the places where the evacuees settled, the psychological stress arises mainly from indentity crisis, lack of parental attention and tenderness, negative reseption of the locals, and bullying.
Evakkopaikkakunnalla psyykkistä kuormitusta aiheuttivat pääasiassa identiteettikriisi, vanhempien huomion ja rakkauden puute, paikallisten negatiivinen suhtautuminen ja kiusaaminen.
The process, however, does not delete the problematic experience or the mental scars caused by the evacuation, but it makes it easier to understand oneself and to get in touch with the early experiences.
Yleinen näkemys on, että tapahtuneen käsittely ei muuta omaa kokemusta perustavalla tasolla, mutta se auttaa ymmärtämään itseä ja saamaan kosketuksen varhaisiin kokemuksiin.
The strongest factors that eased the psychological stress were diverse forms of social support, acute psychological dismissal of the event and considering the evacuation exciting.
Psyykkistä kuormitusta helpottivat monimuotoinen sosiaalinen tuki, tapahtuman akuutti psyykkinen väistäminen ja tilanteen kokeminen jännittäväksi.
The acute psychological stress during the evacuation arises from loss of home, uncertainty, fear of war related dangers, and distress and sorrow absorbed from close relatives.
Tutkimuksen tulosten mukaan evakkoonlähtö ja evakkomatka aiheuttivat psyykkistä kuormitusta, joka johtuu kodin menetyksestä, epätietoisuudesta, sodan vaarojen pelosta sekä vanhemmilta välittyneistä surun, ahdistuksen ja epätoivon kokemuksista.
The main factors that relieved the psychological stress were social support acquired from family and other evacuees and forming of peer groups.
Oloa helpottaneita tekijöitä olivat etenkin perheen ja muiden evakkojen sosiaalinen tuki sekä paikkakunnalla syntyneet vertaisryhmät.
The most common are problems concerning the sense of belonging, mental roots and feeling of home. Several interviewees describe difficulties in trying to mentally settle down in new regions or to feel like home.
Useat haastatellut kertovat vaikeuksista juurtua psyykkisesti uusiin ympäristöihin tai kokea kodin tuntua.
Many describe travelling to the lost Karelia and social support of other evacuees as important for psychological processing.
Aikuisena evakkouden käsittelyssä ovat auttaneet erityisesti menetettyyn Karjalaan tehdyt matkat ja muiden evakkojen vertaistuki.
The reason behind this might be that there are some time variant changes that are not discovered, for example the overall economic situation.
Syynä voi olla, että jokin havaitsematon muuttuja vaikuttaa taustalla esimerkiksi yleinen taloudellinen tilanne.
The data set for this study contains data about municipal supplements and information about municipal characteristics in Finnish municipalities from 1994 to 2012.
Tutkimuksen aineisto koostuu kuntien kuntalisätiedoista sekä kuntien tilastotiedoista vuosilta 1994-2012.
The results show that it seems that the economic situation within a municipality (especially the municipal income tax rate) and the pressure in daycare do have some correlation with the municipal supplement.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että kunnan taloustilanne (erityisesti kunnan tuloveroaste) sekä päivähoidon paine korreloivat kuntalisän kanssa.
Therefore, causal interpretations are not made.
Siksi kausaalisia päätelmiä ei voi tehdä.
The research question question is why do municipalities pay municipal supplement?
Tutkimuskysymys on lyhyesti seuraava: miksi kunnat maksavat kuntalisää?
Also, the model probably suffers from endogeneity as the variables are likely to correlate with each other.
Lisäksi muuttujat ovat luultavasti jossain määrin endogeenisiä.
However, these findings do not carry over all of the robustness analysis for different data periods in time.
Nämä tulokset eivät kuitenkaan säily tilastollisesti merkitsevinä, kun tulosten robustisuutta tarkastellaan eri aineisto-otoksille ja ajoille.
In conclusion, this study does not find statistically significant explanatory factors for the municipal supplement policy.
Lopputuloksena on, että tutkimuksessa ei löydetty yksiselitteisiä, tilastollisesti merkitseviä syitä kuntalisän käyttöönotolle.
Additionally to the home care allowance some municipalities pay voluntary municipal supplement to the child home care allowance.
Lisäksi jotkut kunnat maksavat vapaaehtoista kotihoidon tuen kuntalisää.
As an incentive for child home care for the parents, the municipal supplement can have impacts on the parents' labour force participation as well as children's well-being and development.
Koska kuntalisä kannustaa vanhempia lasten kotihoitoon, on sillä suorat vaikutukset vanhempien osallistumiseen työmarkkinoille sekä lasten hyvinvointiin ja kehitykseen sekä näiden myötä myös kunnan talouteen.
On the other hand, the results showed quite strong evidence that the mothers' labour force participation does not have any association with the municipal supplement.
Toisaalta tulokset osoittavat sen, että äitien työllisyys ei korreloi kuntalisän kanssa.
In Finland home care of small children is supported with a child care allowance.
Suomessa maksetaan valtakunnallisesti lasten kotihoidon tukea perheille, joiden alle 3-vuotiasta lasta hoidetaan julkisen päivähoidon ulkopuolella.
Also, from the political parties have little association with the supplement policy as only the Finns Party had some correlation with the supplement policy.
Lisäksi poliittisista puolueista vain Perussuomalaiset korreloi kuntalisän kanssa ja tämäkään tulos ei kanna yli robustisuustarkastelujen.
To analyse these municipal fixed effects regression models are used.
Molemmat mallit ovat kiinteinen vaikutusten regressiomalleja.
Municipal Supplement Implementation : Why Municipalities Pay Supplements to Child Home Care Benefits?
Kotihoidon tuen kuntalisä : Miksi kunnat maksavat kuntalisää?
Municipality-year observations are used for two regression models one for explaining the binary decision to pay or not to pay the municipal supplement and the other for explaining the generosity of the supplement.
Selitettävänä muuttujana toisessa on kuntalisän maksaminen binaarisena muuttujana ja toisessa kuntalisän anteliaisuus.
This study examines municipal characteristics or circumstances that could explain the decision to implement a municipal supplement.
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena on selvittää millaisia syitä kunnilla on kuntalisän maksamiseen.
This thesis employs the content analysis method.
Tutkielma hyödyntää sisällönanalyysimenetelmää.
The study found that even with increased criticism towards the EMU, experts were optimistic about the monetary union being the right path for Finland.
Tutkielma selvitti että vaikka kritiikki EMU:a kohtaan kasvoi, asiantuntijat olivat edelleen sitä mieltä että EMU on oikea suunta Suomelle.
The source material determined a division of three distinct periods of study: before the launch of the EMU, following the launch and the following the outbreak of economic crisis in 2007.
Lähteet jakoivat tutkimuksen kolmeen ajanjaksoon: aikaan ennen EMU:n perustamista, perustamisen jälkeisiin vuosiin ja 2007 alkaneen talouskriisin jälkeisiin vuosiin.
The focus is on the specialist debate in order to explore available information about the EMU and the economy, rather than the political debate.
Tutkielma keskittyy juurikin asiantuntijakeskusteluun tutkiakseen saatavissa olevaa tietoa EMU:sta, eikä niinkään poliittista keskustelua.
Experts discussed the same four main themes of stability, trade relationships, unemployment levels and asymmetry through the three periods, but the emphasis given to each shifted with economic changes.
Asiantuntijakeskustelu keskittyy samoihin keskeisiin teemoihin läpi näiden ajanjaksojen: vakauteen, kauppaan, työttömyysasteeseen sekä epäsymmetriaan.
This thesis explores the opinions of Finnish economic experts on the Economic and Monetary Union (EMU), and how economic circumstances since the planning stages of this new monetary union may have influenced expert opinion.
Tutkielma tarkastelee suomalaisten talousasiantuntijoiden mielipiteitä Euroopan talous- ja rahaliitosta (EMU) ja sitä, miten talouden tila on vaikuttanut näihin mielipiteisiin EMU:n suunnitteluvaiheesta nykyhetkeen.
It compares the various reports and publications by economic experts about the EMU during the relevant period in order to identify the main themes of the expert debate.
Tutkimus vertailee EMU:un liittyviä talousasiantuntijoiden raportteja ja muita julkaisuja identifioidakseen keskustelun keskeiset teemat.
Reports such as Finlandʹ′s EMU working group report on the effects of the EMU, Seppo Tiihonenʹ′s report into the availability of information on the launch of the EMU as well as other reports by economists on the EMU formed the base of the source material.
Suomen EMU-työryhmän raportti talous- ja rahaliiton vaikutuksista, sekä Seppo Tiihosen raportti saatavilla olevasta tiedosta ennen EMU:n perustamista toimivat muiden tutkimusten lomassa tutkimuksen lähteinä.
These sources were picked from throughout the studied period, ranging from before the launch to the present.
Lähteitä on poimittu koko tutkitulta aikaväliltä.
The pre-launch period was one of positivity and hope towards the EMU, the early years of the EMU were a time of economic prosperity and so enthusiasm about the new system but with a new acceptance that some improvements are needed, while the period following the crisis is one of increasingly open criticism towards the current system.
Alkuvuodet näkivät taloudellista nousua joten asiantuntijat olivat innostuneita EMU-projektista vaikka myöskin avoimemmin myönnettiin että kehityskohtia vielä oli.
This suggested that economic circumstances do affect the focus of the debate but do not entirely change the course of opinions.
Taloudelliset muutokset näyttävät ohjaavan keskustelua, mutta eivät tunnu vaikuttavan yleiseen asiantuntijamielipiteeseen EMU:a kohtaan.
Also the profit per item increases.
Myös tuotekohtainen voitto kasvaa.
So, proposing a contract under this power structure is not attractive to the retailer.
Näin ollen sopimuksen ehdottaminen tässä valta-asetelmassa ei ole houkuttelevaa jälleenmyyjälle.
This study builds three different market setups (neutral, supplier-favorable, and retailer-favorable) in which the profit volume and compositions between the supplier and the retailer are analyzed taking into account the cost structures, pricing setups (consistent and inconsistent), power structure, and the possible pricing contracts between the parties.
Tämä tutkimus kokoaa kolme markkinaympäristöä (neutraali, tuottajaa suosiva ja jälleenmyyjää suosiva), joissa voiton määrää ja jakautumista tuottajan ja jälleenmyyjän välillä analysoidaan huomioimalla kustannusrakenteet, hinnoitteluvaihtoehdot (yhtenäinen ja epäyhtenäinen), valta-asetelma ja mahdolliset hintasopimukset osapuolten välillä.
It extends its focus by deepening the analysis on the interaction between the supplier and the retailer and compiling a new numerical modeling with a sensitivity analysis.
Artikkelin sisältöä syvennetään tarkentamalla tuottajan ja jälleenmyyjän vuorovaikutuksen analysointia ja kokoamalla uusi numeerinen mallinnus ja herkkyysanalyysi.
The retailer highly benefits from the retailer loyal market fraction, but it is not a necessity for operating profitably.
Jälleenmyyjä hyötyy merkittävästi lojaalista markkinan osastaan, mutta se ei ole välttämättömyys kannattavalle toiminnalle.
The power structure (i.e. who sets the end-customer price first) between the supplier and the retailer is modeled by a Stackelberg game setup.
Valta-asetelma (eli kumpi asettaa loppuasiakashinnan ensiksi) tuottajan ja jälleenmyyjän välillä mallinnetaan Stackelberg-pelillä.
However, in the inconsistent pricing setup there are no contract option which would be of use to the supplier.
Kuitenkaan epäyhtenäisen hinnoittelun tapauksessa yksikään sopimusvaihtoehto ei ole hyödyllinen toimittajalle.
Also the supplier benefits from the contract in the inconsistent pricing setup.
Myös tuottaja hyötyy sopimuksesta epäyhtenäisen hinnoittelun tapauksessa.
By choosing the best option for him the supplier would, in fact, gain at the retailer’s expense.
Valitsemalla itselle parhaan vaihtoehdon tuottaja itse asiassa hyötyisi jälleenmyyjän kustannuksella.
By restricting the wholesale price (to some fraction of the supplier’s end-customer price) with a pricing contract there are possibilities for the retailer to even triple the profit level that would be generated when being a follower.
Rajoittamalla jälleenmyyntihintaa (tiettyyn osaan tuottajan loppukäyttäjähinnasta) hinnoittelusopimuksella jälleenmyyjällä on mahdollisuus jopa kolminkertaiseen voittotasoon verrattuna siihen, minkä se saavuttaisi seuraajana.
Regardless of the market setup, when the supplier is the leader in setting the price, the retailer is worse off with the inconsistent than consistent pricing.
Markkina-asetelmasta riippumatta, kun tuottaja on johtaja hintaa asettaessa, jälleenmyyjä menestyy huonommin epäyhtenäisessä kuin yhtenäisessä hinnoittelussa.
The retailer also fares better without the supplier entering the end-customer interface, but the supplier has an incentive to do so.
Jälleenmyyjä tuottaa myös paremmin ilman tuottajan tuloa loppuasiakasrajapintaan, mihin tuottajalla on kuitenkin kannustin.
When the supplier is the leader, there are various theoretically tempting contract options from the retailer’s viewpoint.
Tuottajan ollessa johtaja jälleenmyyjälle on tarjolla useita teoreettisesti kiinnostavia sopimusvaihtoehtoja.
The price sensitivity has a lower impact (even though the retailer usually charges higher end-customer prices than the supplier) thanks to the loyal customer base as a one customer group immune to the price differences between the channels.
Hintasensitiivisyyden merkitys on sen sijaan tätä pienempi (vaikka jälleenmyyjä usein veloittaa korkeamman loppuasiakashinnan kuin tuottaja), koska yhtenä asiakasryhmänä on jälleenmyyjälle lojaali ja jakelukanavien hintaeroille immuuni asiakaskunta.
The effects of the channel preference is essential for the retailer.
Jakelukanavan suosio on oleellista jälleenmyyjälle.
When the retailer is the leader, the supplier has an incentive to drive up the wholesale price up to the end-customer price, which is counterproductive also for the supplier in the end.
Jälleenmyyjän ollessa johtaja tuottajalla on motiivi nostaa jälleenmyyntihintaa loppukäyttäjähinnan tasolle, mikä on lopulta haitallista myös tuottajalle.
The increase of the online selling has reshaped the supply chain enabling faster delivery times, which poses threats, but also opportunities for the traditional retail front.
Verkkokaupan vahvistuminen on muokannut toimitusketjujen rakennetta nopeuttaen toimitusaikoja, mikä luo toisaalta uhkaa, mutta myös mahdollisuuksia jälleenmyyjille.
This study analyzes a retailer’s possibilities to operate profitably when a supplier enters the end-customer market through a direct channel.
Tämä tutkimus analysoi jälleenmyyjän mahdollisuuksia toimia kannattavasti tuottajan alkaessa myydä tuotteita myös suoraan loppuasiakkaille.
A decrease in the supplier’s costs in his own direct channel has a negative total effect on the retailer’s profit.
Tuottajan suoran jakelukanavan kustannusten laskiessa kokonaisvaikutus jälleenmyyjän voittoon on negatiivinen.
Also the increase of the brand loyal customers help the retailer as long as there is a fraction of brand loyal customers preferring the retailer’s channel.
Myös brändiuskollisten asiakkaiden määrän kasvu auttaa jälleenmyyjää, kunhan osa heistä suosii jälleenmyyjän jakelukanavaa.
When the preference towards the retailer expands, it cuts out the demand-declining effect of the increasing end-customer price, and also the profit component of the retailer increases.
Kun brandiuskollisten suosio jälleenmyyjän jakelukanavaan kasvaa, se kumoaa hinnannousun kysyntää alentavaa vaikutusta ja myös jälleenmyyjän kannattavuus paranee.
A decrease in the supplier’s costs to deliver the products to the retailer increases the demand in the both of retailer’s channels, and the profit, too.
Kun tuottajan kustannukset jakaa tuote jälleenmyyjälle laskevat, kysyntä ja voitto jälleenmyyjän molemmissa kanavissa kasvavat.
In the consistent pricing setup there are options in which both would be better off with than without a contract.
Yhtenäisen hinnoittelun tapauksessa molempia hyödyttäviä sopimusvaihtoehtoja on, mutta mikään näistä ei ole kaikkein paras tuottajalle, joka on johtaja.
When the retailer’s own delivery costs decrease, the demand for the retailer’s products increase in both the retailer and brand loyal customer bases.
Kun jälleenmyyjän omat jakelukustannukset pienenevät, kysyntä sen tuotteille kasvaa sekä jälleenmyyjälle lojaalien, että brändilojaalien, mutta jälleenmyyjän kanavaa suosivien keskuudessa.
Qualitative and quantitative methods supplement each other.
Kvalitatiivinen ja kvantitatiivnen metodi täydentävät toinen toistaan.
The European Union’s common security and defence policy (CSDP) has been under development since the Maastricht Treaty (1993).
Euroopan unionin yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (YTPP) on ollut kehitteillä Maastrichtin sopimuksesta (1993) lähtien.
The public debate has been more extensive in Finland than in the Netherlands.
Julkinen keskustelu on ollut laajamittaisempaa Suomessa kuin Alankomaissa.
Eurobarometers are especially suitable sources because they are similar in all EU-member states.
Eurobarometrit ovat erityisen sopivia aineistoja, koska ne ovat vastaavat kaikissa EU-valtioissa.
Two national newspapers were chosen from both countries, from Finland Helsingin Sanomat and Turun Sanomat, and from the Netherlands NRC Handelsblad and De Volkskrant.
Molemmista kohdemaista valittiin kaksi kansallista sanomalehteä, Suomesta Helsingin Sanomat ja Turun Sanomat, Alankomaista NRC Handelsblad ja De Volkskrant.
Regardless of the favourable public opinion the policy has not proceeded further than crisis management.
Myönteisestä kansalaismielipiteestä huolimatta kyseinen politiikka ei ole edennyt kriisinhallintaa pidemmälle.
In terms of alleged democratic deficit the results of this thesis are not unequivocal.
Oletetun demokratiavajeen kannalta lopputulokset eivät ole yksiselitteisiä.
The basic assumption is that if nation-states do not take the favourable public opinion into account in policy-making, it implies that democratic deficit does not only concern the EU but also its member states on national level.
Lähtökohtana on ajatus, että mikäli kansallisvaltiot eivät ota huomioon myönteistä kansalaismielipidettä politiikan teossa, niin demokratiavaje ei koske vain EU:ta vaan myös sen jäsenvaltioita kansallisella tasolla.
Eurobarometer studies are used in order to examine the development and changes in the public opinion.
Eurobarometri-mielipidetutkimusten avulla tarkastellaan yleisen mielipiteen kehitystä ja muutoksia.
The thesis utilises also quantitative material and analysis, especially in the context of Eurobarometers and newspaper material.
Tutkielmassa hyödynnetään myös kvantitatiivista materiaalia ja analyysiä etenkin Eurobarometrien ja sanomalehtimateriaalin suhteen.
The progress has been hindered also by the member states’ prioritisation of national sovereignty.
Edistymistä on hidastanut myös kansallisen itsemäärämisoikeuden priorisointi jäsenvaltioissa.
In both countries three central themes surfaced: national interests, EU aspects and security strategies.
Molemmissa maissa julkisessa keskustelussa nousee esiin kolme teemaa: kansalliset etunäkökohdat, EU näkökulmat ja turvallisuusstrategiat.
This identity manifests in different ways: in Finland it relates to increasing national security.
Tämä identiteetti ilmenee kuitenkin eri tavoin: Suomessa se liittyy turvallisuuskysymyksiin, etenkin kansallisen turvallisuuden lisäämiseen.
In the Netherlands CSDP is supported especially because it is seen to be beneficial to the EU’s identity, integration and international role.
Alankomaissa yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa kannatettaan etenkin siksi, että se nähdään hyödyllisenä EU:n integraation, identiteetin ja kansainvälisen roolin suhteen.
The thesis shows that the public opinion is positive but also reserved.
Tutkielma osoittaa, että yleinen mielipide on yhtäältä myönteinen, mutta toisaalta myös selvästi varauksellinen.
The thesis is based on two types of sources.
Tutkimus pohjautuu kahdenlaiseen aineistoon.
In addition, the public debate taking place in the opinion sections of newspapers is analysed.
Lisäksi analysoidaan sanomalehtien mielipidesivuilla käytyä julkista keskustelua.
The Netherlands and Finland are the subjects of this study.
Tarkastelun kohteena ovat Alankomaat ja Suomi.
The thesis asks if it is possible to detect tensions between the official stances of these states and the public opinion.
Tutkielmassa kysytään, onko valtioiden virallisten linjauksien ja yleisen mielipiteen välillä havaittavissa jännitteitä.
In Finland the support for CSDP has been among the lowest in the EU, but it has become more favourable during the period under study.
Suomessa kannatus on ollut EU-maiden alhaisimpia, mutta se on muuttunut selvästi myönteisemmäksi tarkastellun ajanjakson kuluessa.
The similarities relate especially to the identity of both countries as a small state.
Tutkimuksessa havaitut samankaltaisuudet liittyvät molempien maiden identiteettiin pienenä valtiona.
These countries are suitable subjects because both of them are small EU member states with different security political emphases.
Nämä maat sopivat erityisen hyvin tutkimuskohteiksi sen vuoksi, että molemmat ovat pieniä EU-jäsenvaltioita, joilla on erilaiset turvallisuuspoliittiset painotukset.
The Finnish non-alignment policy has clearly caused a more reserved stance of the Finns towards CSDP.
Suomen liittoutumattomuuspolittiikka on selvästi aiheuttanut suomalaisten varautuneemman suhtautumisen YTPP:tä kohtaan.
In Finland CSDP is most often supported and opposed in the context of security political reasons.
Suomessa YTPP:tä puolletaan ja vastustetaan useimmiten turvallisuusstrategistista syistä.
Therefore, this thesis approaches the matter from the perspective of public opinion.
Sen vuoksi tämä tutkielma on ottanut yleisen mielipiteen näkökulman.
In this way it is possible to examine the parallels and differences between the case countries.
Tällä tavoin tutkitaan kohdemaiden välisiä samankaltaisuuksia ja erilaisuuksia.
The differences relate especially to the Dutch NATO membership and to the Finnish non-alignment.
Erilaisuudet liittyvät etenkin Alankomaiden Nato-jäsenyyteen verrattuna Suomen sotilaalliseen liittoutumattomuuteen.
In the Netherlands it relates to the EU-aspects and to the desire to keep NATO involved in European security policy.
Alankomaissa se liittyy EU-näkökulmiin sekä siihen, että Nato halutaan pitää mukana eurooppalaisessa turvallisuuspolitiikassa.
A referendum is probably the only reliable way to measure the public opinion on CSDP.
Kansanäänestys lienee ainoa tapa varmistua kansalaismielipiteestä.
The opponents are of the opinion that CSDP endangers non-alignment policy.
Vastustajat puolestaan pelkäävät yhteistyön vaarantavan liittoutumattomuuspolitiikan.
According to supporters, CSDP would increase security of the country and it is not regarded that CSDP would require the abandonment of non-alignment.
Kannattajien mukaan YTPP lisäisi Suomen turvallisuutta, eikä sen nähdä välttämättä edellyttävän liittoutumattomuuspolitiikasta luopumista.
The newspaper material is analysed with the help of Grounded Theory, which belongs to the qualitative methods.
Sanomalehti-aineistoa analysoidaan laadullisiin menetelmiin kuuluvan Grounded Theoryn avulla.