natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Subsequently, the observed rate of deviation influences the divergence estimates for subhaplogroups, suggesting that U5b emerged considerably earlier than U5a.
Eroavaisuudet substituutionopeuksissa vaikuttavat myös alahaploryhmien ikäarvioihin: aiemmista tutkimuksista poiketen linja U5b vaikuttaisi eriytyneen yhteisestä kantamuodosta huomattavasti linjaa U5a aiemmin.
While no spatial differences have previously been detected in the mitochondrial haplogroup frequencies within Finland, a clear geographical distinction arose when clustering haplogroups into ‘hunter-gatherer’ (U and V) and ‘farmer’ associated lineages (H, J, K and T).
Muuntelun kerroksellisuuden lisäksi mtDNA-linjoissamme havaittiin maan sisäistä variaatiota: muinaisille metsästäjä-keräilijöille ominaiset linjat (U ja H) olivat Itä- ja Pohjois-Suomessa muuta maata yleisempiä kun taas maanviljelijöihin liitetyt haploryhmät (H, J, K, T) olivat yleisimmillään maan etelä- ja länsiosissa.
Although mtDNA constitutes only a small fraction of the cell genome, it has several qualities which make it widely used in population genetic studies such as uniparental inheritance, and the fact that the mitochondrial genome does not recombine.
Vaikka mtDNA muodostaakin vain pienen osan yksilön koko perimästä, sitä on hyödynnetty populaatiogeneettisissä tutkimuksissa laajalti: jäljittämällä äitilinjoja ajassa taaksepäin pääsemme tarkastelemaan naisten väestöhistoriaa.
A mitochondrion is a cytoplasmic organelle responsible for the energy production of the eukaryotic cells.
Mitokondrio on tuman ulkopuolella sijaitseva soluelin, jonka pääasiallisena tehtävänä on vastata solujen energia-aineenvaihdunnasta.
Since molecular rates are fundamental to several population genetic analyses and the timing of divergence and demographic events relies heavily on the rate used, more attention should be paid to the interlineage molecular rate variation.
Haploryhmien yleisyydet eri väestöissä kertovat ihmisten liikkeistä ja väestösisäisen muuntelun määrän perusteella on mahdollista tehdä päätelmiä myös populaation koon vaihteluista.
Alongside Finnish mtDNA, this thesis explores the molecular rate variation among the different subhaplogroups of lineage U. Unexpectedly, a noteworthy discrepancy emerged from the tip calibrated phylogenies: haplogroup U5b had a notably lower substitution rate when compared to U2, U4 and U5a.
Väitöskirja käsittelee lisäksi evolutiivisten muuntelunopeuksien vaihtelua mitokondrion alahaploryhmien U2, U4, U5a sekä U5b välillä.
In particular, U4 and U5a have been associated with the rapid population expansion which occurred during the Bronze Age, whereas the frequency of U5b has remained rather stable.
Selitys havaittuun vaihteluun löytynee, ainakin osittain, linjojen läpikäymistä erilaisista populaatioprosesseista: haploryhmät U4 ja U5a on yhdistetty Pronssikaudella Euroopassa tapahtuneeseen nopeaan ja voimakkaaseen väestön leviämiseen, kun taas linjan U5b vallitsevuus vaikuttaa pysyneen maltillisen alhaisena vuosituhansien ajan.
Moreover, the evident East-West distinction within Finland, apparent in Y-chromosomes and autosomes, has not been previously identified in the mtDNA.
Niin ikään muussa perimässä selkeästi erottuvaa Suomen sisäistä geneettistä itä-länsi -jakoa ei ole toistaiseksi havaittu äitilinjoissamme.
One third of the subhaplogroups in Finland today were characteristic only of Finns, i.e. these lineages were virtually absent from other populations.
Tutkimuksissa havaittiin, että vaikka päähaploryhmiemme jakauma onkin hyvin eurooppalainen, alahaploryhmistämme jopa kolmasosaa ei ole toistaiseksi löydetty Suomen ulkopuolelta lainkaan tai vain hyvin harvoin.
This is rather surprising, since other genetic markers have revealed that contemporary Finns are characterized by a strong Eastern genetic influence and are distinguishable from other Europeans.
Muusta genomista poiketen mitokondrioissamme ei ole nähtävissä eurooppalaisittain merkittävää itäistä vaikutusta.
Since mtDNA does not undergo recombination, an individual’s mitochondrial haplotype can be determined simply by the direct sequencing of target amplicons.
Yksilön mtDNA-sekvenssiä kutsutaan hänen mitokondriaaliseksi haplotyypikseen.
The results of this thesis demonstrate not only the importance of using complete mtDNA genomes and the appropriate molecular rate, but also the relevance of approaching the data from new angles when assessing the demographic past of mitochondrial lineages.
Vastaavaa evolutiivisten nopeuksien vertailua ei tiettävästi ole aiemmin toteutettu ihmisen mtDNA-linjoille, mutta tutkimuksen tulokset osoittavat haploryhmäkohtaisten substituutionopeuksien tarkastelun tärkeyden.
The aims were to evaluate if Finns display a homogeneous geographical distribution of haplogroups and if the mtDNA composition of Finns resembles that of other European populations, as previously suggested.
Haplotyypit jaotellaan muuntelun samankaltaisuuden perusteella haploryhmiin, joiden maantieteellinen jakautuneisuus nykyväestöissä tunnetaan hyvin.
This lineage-specificity in the rates most likely arose, at least to some extent, from differences in past population dynamics.
Muuntelunopeuksien eroilla on siis merkittävä roolinsa myös linjojen erkaantumisten sekä erilaisten demografisten tapahtumien ajoittamisessa.
The data was statistically analysed using IBM SPSS.
Aineistoa analysoitiin tilastollisesti IBM SPSS -ohjelmalla.
The analytical methods used were factor analysis, correlation analysis, t-tests and cross-tabulation.
Käytettyjä analyysimenetelmiä olivat faktorianalyysi, korrelaatiotarkastelu, t-testit ja ristiintaulukointi.
The quantitative results guided the development of the frame for the interview, and based on them, 4 respondents were selected for interview.
Kvantitatiiviset tulokset ohjasivat haastattelurungon kehittämistä, ja niiden perusteella valittiin kyselyyn vastanneista 4 henkilöä haastateltaviksi.
The quantitative data was obtained through a questionnaire, which was responded by 59 class teachers who have graduated from the University of Helsinki.
Kvantitatiivinen aineisto hankittiin kyselylomakkeella, johon vastasi 59 Helsingin yliopistosta valmistunutta luokanopettajaa.
This thesis was carried out as a mixed methods research.
Tämä tutkielma toteutettiin monimenetelmällisenä tutkimuksena.
The data was analysed by means of content analysis.
Aineistoa analysoitiin sisällönanalyysin keinoin.
In addition, it is investigated which background variables (e.g., factors related to teacher, teaching and work environment) are related to work stress.
Lisäksi selvitetään, mitkä taustamuuttujat (esim. opettajaan, opetustyöhön ja työympäristöön liittyvät tekijät) ovat yhteydessä työstressiin.
In addition to this, coping methods focused on both problem and emotion, were the support of colleagues, the support of school administration, foremanship and self-awareness.
Tämän lisäksi samanaikaisesti sekä ongelmaan että tunteisiin suuntautuvia keinoja olivat kollegojen tuki, koulun johdon tuki, työnohjaus sekä itsetuntemus.
The qualitative data was obtained through thematic interviews.
Kvalitatiivinen aineisto hankittiin teemahaastatteluilla.
Class teachers’s work-related stress – The most significant stressors, factors related to stress and coping methods
Luokanopettajan työstressi – Merkittävimmät stressiä aiheuttavat ja siihen yhteydessä olevat tekijät sekä stressinhallintakeinot
The purpose of this master’s thesis is to find out which factors do classroom teachers, who have graduated from the University of Helsinki, perceive as significant factors causing work stress.
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena on selvittää, mitkä tekijät Helsingin yliopistosta valmistuneet luokanopettajat kokevat merkittäviksi työstressiä aiheuttaviksi tekijöiksi.
Problem-focused coping methods used by class teachers were managing working time, taking one’s own coping into account in planning teaching, precise practices and building good relationships with guardians and filtering media.
Ongelmasuuntautuneet stressinhallintakeinot, joita luokanopettajat käyttivät, olivat työajan hallitseminen, oman jaksamisen huomioiminen opetuksen suunnittelussa, tarkat toimintatavat ja hyvien suhteiden luominen huoltajiin, sekä median suodattaminen.
The most significant factors causing work stress in a class teacher’s work are students interfering with classroom interaction, supporting special education students, responsibility for student learning, heavy workload, externally determined factors related to the development of teaching as well as some factors related to the work environment and general nature of the work.
Merkittävimpiä työstressiä aiheuttavia tekijöitä luokanopettajan työssä ovat luokkavuorovaikutusta häiritsevät oppilaat, tehostetun ja erityisen tuen oppilaiden tukeminen, vastuu oppilaan oppimisesta, runsas työmäärä, ulkopuolelta määrätyt opetuksen kehittämiseen liittyvät tekijät sekä työympäristöön ja joitakin työn yleiseen luonteeseen liittyviä tekijöitä.
The aim is also to find out which methods class teachers have to support their coping at work.
Tarkoituksena on selvittää myös, mitä keinoja luokanopettajilla on työssä jaksamisensa tukemiseen ja stressinhallintaan.
Low satisfaction with teacher training, low support from teacher colleagues, working in Greater Helsinki and teaching planning as an ability gained from studies are background variables which are related class teachers’ work stress.
Alhainen tyytyväisyys koulutukseen, alhainen opettajakollegojen tuki, pääkaupunkiseudulla työskenteleminen sekä opetuksen suunnittelu opinnoista saatuna valmiutena ovat taustamuuttujia, jotka ovat yhteydessä työstressiin.
Emotion-focused coping methods used by class teachers were leisure and healthy lifestyles, strengthening the working atmosphere, occupational well-being factors, distancing oneself and regulating emotions.
Tunnesuuntautuneita keinoja olivat puolestaan vapaa-aika ja terveelliset elämäntavat, työilmapiirin vahvistaminen, ammattiin liittyvät viihtymistekijät, itsensä etäännyttäminen sekä tunteiden säätely.
Data was collected through semi-structured interviews during spring 2019.
Aineisto kerättiin puolistrukturoiduilla haastatteluilla kevään 2019 aikana.
The data is collected as a part of the IMAGE Project.
Tutkimuksen aineisto on koottu osana laajempaa IMAGE-hanketta.
The autism spectrum condition manifests differently with every individual but there are some common characteristics: challenges in social interaction and communication, as well as repetitive and/or restricted behaviour.
Vaikka autismikirjo il-menee jokaisella yksilöllisesti, yhteisiä piirteitä ovat sosiaaliseen vuorovaikutukseen ja kommunikaatioon liittyvät haasteet sekä toistuva ja/tai rajoittunut käyttäytyminen.
These characteristics can present challenges during job application.
Nämä piirteet voivat näyttäytyä haasteina myös työnhaussa.
Participants were Finnish autistic university students or recent graduates (n=7) and career advisors (n=5).
Osallistujina oli suomalaisia autismikirjolla olevia yliopisto-opiskelijoita tai valmistuneita (n=7) sekä urapalveluiden työntekijöitä (n=5).
The interviews were transcribed and then analysed using grounded theory.
Aineisto litteroitiin ja analysoitiin käyttämällä grounded theory -analyysimenetelmää.
Three aspects affected students seeking support from career services: 1) need for support and recognising it, 2) meeting the need for support and 3) accessibility of support.
Opiskelijoiden urapalveluihin hakeutumiseen vaikuttivat 1) tuen tarve ja sen tunnista-minen, 2) tuen tarpeeseen vastaaminen sekä 3) tuen saavutettavuus.
It is important to evaluate the structures that universities have in place to support their transition into employment.
Siksi on tärkeää tarkastella rakenteita, jotka tukevat heidän siirtymistään työelämään.
Between university studies and employment: How to support an autistic student in finding a job?
Yliopisto-opintojen ja työelämän nivelvaiheessa: Kuinka tukea autismikirjolla olevaa opiskelijaa työnhaussa?
Research shows that especially job application and the processes involving it can create barriers for autistic graduates.
Tutkimusten mukaan erityisesti työnhaku ja siihen liittyvät prosessit ovat monelle autismikirjolla olevalle este työllistymisessä.
Many of the support needs expressed by autistic students were met by services offered by universities, but problems with accessibility of career services created barriers which hindered students from using the services.
Urapalveluiden tarjonta vastasi moniin opiskelijoiden tuen tarpeisiin, mutta palvelun saavutettavuuteen liittyvät ongelmat muodostivat esteitä tuen saamiselle.
The aim of this study was to examine the challenges autistic university students face when searching for a job, and the supporting structures that universities offer.
Tämän tutkielman tarkoitus oli kartoittaa autismikirjolla olevien korkeakouluopiskelijoiden työnhakuun liittyviä haasteita ja työnhakua tukevia rakenteita yliopistolla.
This study shows that many autistic students didn’t use career services even though they recognized needs for support in searching for a job.
Analyysissa selvisi, etteivät autismikirjolla olevat opiskelijat juuri-kaan käyttäneet yliopiston tarjoamia urapalveluita, vaikka tunnistivat tuen tarpeita työnhakuun liittyen.
Based on this study universities should create systematic structures that guide students into services as effortlessly as possible.
Yliopiston olisi tärkeää luoda systemaattisia rakenteita, jotka auttavat tukea tarvitsevia avun piiriin mahdollisimman matalalla kynnyksellä.
There were structures in place that guided students into career services but often getting help demanded that students actively seek it.
Palveluihin oli tunnistettavissa sisäänheittorakenteita, mutta tuen piiriin pääseminen vaati opiskelijalta aktiivista avun piiriin hakeutumista, mikä voi olla autismikirjolla oleville opiskelijoille haastavaa.
In my ana- lysis I raised two themes that my results are based on.
Analyysissa nostin aineistosta esiin kaksi teemaa, joiden pohjalta kir- joitin tulokseni.
I made use of the Atlas.ti software that is intended for qualitative data analysis.
Käytin analyysissa apuna Atlas.ti-tietojenkäsittelyohjelmaa, joka on tarkoitettu kvalitatiivi- sen aineiston analysoimiseen.
Supporting mathematical unders- tanding seemed to form a process that starts with the orientation into a new subject as well as the use of concrete models, after which the new subject matter is being rehearsed with the help of, for example, textbook exercises.
Matemaattisen ymmärryksen tukeminen vaikutti muo- dostavan prosessin, joka alkaa uuteen aiheeseen orientoitumisesta ja konkreettisesta toiminnasta, minkä jälkeen uutta asiaa harjoitellaan esimerkiksi oppikirjan tehtävien avulla.
The material was analyzed by means of a qualitative content analysis.
Aineisto analysoitiin laadullisen sisällönanalyysin keinoin.
The development of mathematical network of knowledge and the skill to apply mathematics were seen as a consequence of understanding.
Matemaattisen tieto- verkoston kehittyminen ja matematiikan soveltamistaito nähtiin ymmärryksen seurauksena.
The material of the study consists of thematic interviews with six class teachers who are interested or specialized in mathematics.
Tutkielman aineisto koostui kuuden matematiikasta kiinnostuneen tai siihen erityisesti perehtyneen luokanopettajan teemahaastattelusta.
It appears that success in the teaching of mathematics that supports learning with understanding depends on whether the teachers have sufficient knowledge and skills to plan and carry out such teaching.
Ymmärtävää oppimista tukevan matematiikan opetuksen toteu- tuminen vaikuttaa siis riippuvan siitä, onko opettajalla riittävät tiedot ja taidot sellaisen opetuksen suunnitteluun ja toteuttamiseen.
What class teachers conceived of as supporting learning with understanding was related either with the teaching-learning process or the teacher.
Luokanopettajien käsitykset ymmärtävän oppimisen tukemisesta liittyivät joko opetus-oppimisprosessiin tai opettajaan.
Hearing and speaking mathema- tical language was thought to support mathematical understanding throughout the process.
Matema- tiikkapuheen ajateltiin tukevan matemaattista ymmärrystä koko prosessin ajan.
This study aims at collecting information about the areas we should pay at- tention to in the teaching of mathematics, in its research and in teacher training to make it possible to achieve the goal of teaching that supports mathematical understanding.
Tutkielmani avulla saadaan tietoa siitä, mihin asioihin matematiikan opetuk- sessa, sen tutkimuksessa ja opettajien koulutuksessa tulisi kiinnittää huomiota, jotta tavoite mate- maattista ymmärrystä tukevasta opetuksesta olisi mahdollista saavuttaa.
Class teacher conceptions on supporting learning with understanding in primary school mathematics teaching
Luokanopettajien käsityksiä ymmärtävän oppimisen tukemisesta alakoulun matematiikan opetuksessa
One of the most important goals of the teaching of mathematics, according to both research into the teaching of mathematics and the curriculum for mathematics, is to support pupils in their development of mathematical understan- ding.
Sekä matematiikan ope- tuksen tutkimuksen että matematiikan opetussuunnitelman mukaan yksi matematiikan opetuksen tär- keimpiä tavoitteita on tukea oppilaiden matemaattisen ymmärryksen kehittymistä.
According to studies this goal has not yet been attained, as mathematics teaching more often supports procedural knowledge than learning mathematics with understanding.
Tähän tavoittee- seen ei kuitenkaan tutkimusten perusteella ole vielä päästy, ja matematiikan opetus tukee usein en- nemmin mekaanista osaamista kuin matematiikan ymmärtävää oppimista.
For lear- ning with understanding to succeed it is furthermore important that the teachers themselves know and understand mathematics and plan the teaching of mathematics carefully.
Lisäksi ymmärtävän oppimisen kannalta on tärkeää, että opettaja itse osaa ja ymmärtää matematiikkaa sekä suunnittelee matematiikan opetuksen huolellisesti.
The objective of this pro gradu thesis is to survey what class teachers think about the sup- port of and factors related to learning mathematics with understanding.
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena on selvittää luokanopettajien käsityksiä mate- matiikan ymmärtävän oppimisen tukemisesta ja siihen liittyvistä tekijöistä.
In this study I set out to find out what are the things class teachers consider important for the success in teaching mathema- tics with understanding.
Tässä tutkielmassa pyrin selvittämään, mitä asioita luokanopettajat pitävät tärkeänä ymmärtävän matematiikan opetuksen to- teutumisen suhteen.
This means that at least one in four school-age children speaks more than just their school language at home.
Tämä tarkoittaa, että kouluikäisistä vähintään joka neljäs puhuu kotona muutakin kuin koulukieltään.
The challenges experienced in the school environment were strongly related to situations that were perceived as difficult to adapt to.
Kouluympäristössä koetut haasteet koskivat vahvasti tilanteita, joita koettiin sopeutumisen kannalta vaikeina.
Although summaries of young people’s responses could be made, despite the similarities, young people’s experiences of the challenges in primary education varied widely.
Vaikka nuorten vastauksista pystyi luomaan yhteenvetoja, yhtäläisyyksistä huolimatta nuorten kokemukset perusopetuksessa esiintyvistä haasteista vaihtelivat suuresti.
According to the forecast, by 2030, one in four residents of the Helsinki region will speak a foreign language, ie speak their first language other than Finnish, Swedish or Sámi.
Ennusteen mukaan vuoteen 2030 mennessä Helsingin seudun asukkaista joka neljäs on niin sanotusti vieraskielinen eli puhuu ensikielenään muuta kuin suomea, ruotsia tai saamea.
Multilingualism was perceived as an empowering factor in maintaining friendships, an important part of one's own identity and a tool for self-expression.
Monikielisyys koettiin voimaannuttavana tekijänä ystävyyssuhteiden ylläpitämisessä, tärkeänä osana omaa identiteettiä sekä itseilmaisun työkaluna.
The material was collected by interviewing three young people who speak Finnish as a second language.
Aineistoa kerättiin haastattelemalla kolmea suomea toisena kielenä puhuvaa nuorta.
Multilingualism will become more and more visible in schools with immigration.
Monikielisyys tulee näkymään kouluissa maahanmuuton myötä yhä enemmän.
The aim of this study is to bring the student’s perspective on the topic, as they themselves are best placed to tell about their own multiplicity in terms of both the challenges and opportunities involved.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on tuoda oppilaan näkökulma aiheeseen, sillä he ovat itse parhaita kertomaan omasta monikilisyydestään sekä siihen liittyvistä haasteista että mahdollisuuksista.
The extract of the study was a qualitative case study, the material of which has been collected through semi-structured thematic interviews.
Tutkimuksen ote oli laadullinen tapaustutkimus, jonka aineisto on kerätty puolistrukturoiduilla teemahaastatteluilla.
The potential for multilingualism in this study was not combined with teaching at all.
Monikielisyyden mahdollisuuksia ei tässä tutkimuksessa yhdistetty opetukseen lainkaan.
The diversity of students' language backgrounds must also be taken into account in school teaching.
Oppilaiden kielitaustan moninaisuus on otettava huomioon myös koulun opetuksessa.
Research has three needs, which are research need, supporting the development of multicultural schools, and increasing understanding of multilingual students.
Tutkimuksella on kolme tarvetta, jotka ovat tutkimuksellinen tarve, monikulttuuristen koulujen kehitystyön tukeminen ja ymmärryksen lisääminen monikielisiä oppilaita kohtaan.
According to the interviewees, linguistic challenges arose in learning Finnish, studying in another language and especially in reading comprehension and language fluency.
Haastateltavien mukaan kielellisiä haasteita esiintyi suomen kielen oppimisessa, toisella kielellä opiskelussa ja etenkin luetunymmärtämisessä ja kielen sujuvuudessa.
The perspective of children and young people who speak Finnish as a second language, ie multilingual, has received less attention.
Suomea toisena kielenä puhuvien eli monikielisten lasten ja nuorten näkökulma aiheesta on jäänyt vähemmälle huomiolle.
Interviewees were selected for the study based on their multilingual backgrounds.
Haastateltavat valikoituivat tutkimukseen monikielisten taustojensa perusteella.
Content analysis from data sources was used as the data analysis method.
Aineistonanalyysimetodina käytetiin aineistolähteistä sisällönanalyysia.
The research provides information and increases educators ’understanding of what issues should also be addressed when encountering a multilingual learner.
Tutkimus antaa informaatiota ja lisää kasvattajien ymmärrystä siitä, mihin asioihin tulisi lisäksi kiinnittää huomiota kohdatessa monikielisen oppijan.
Challenges of multilingualism and opportunities in basic education from the student’s perspective
Monikielisyyden haasteet sekä mahdollisuudet perusopetuksessa oppilaan näkökulmasta
Research has been conducted on the challenges and opportunities of multilingualism in basic education from the perspective of teachers and schools, among others.
Perusopetuksen monikielisyyden haasteista ja mahdollisuuksista on tehty tutkimuksia muun muassa opettajien ja koulun näkökulmasta.
The study examines the challenges and opportunities of multilingualism from the student’s perspective.
Tutkimuksessa tutkitaan monikielisyyden haasteita ja mahdollisuuksia oppilaan näkökulmasta.
This study is a phenomenographic study.
Tutkimus on fenomenografinen tutkimus.
Time pressure is part of working life.
Kiire on osa työelämää.
The term of time pressure is widely used but the meanings that it includes are often left unclear.
Kiireen käsitettä käytetään laajasti, mutta sen sisältämät merkitykset jäävät usein epäselviksi.