natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The orientation of the nursing department was developed during two years period as the result of increasing interaction between employees and other authorities.
Hoitoyksikön orientaatio ja asiantuntijuus kehittyivät erilaisen vaihdon ja vuorovaikutuksen lisääntymisen seurauksena vajaan kahden vuoden aikana eriytymättömän hoivan tuottamisesta eriytyneeseen kuntoutusorientaatioon.
This ethnographical case study is analyzing the aspect of the nursing stuff of a work community under the welfare for intoxicant abusers and how the process of becoming an expert will develop.
Tämä tutkimus analysoi yhden työyhteisön näkökulmasta yhden päihdehoidon yksikön asiantuntijuuden muodostumisprosessia.
Clients and nursing staff are heard.
Asiakkaiden ja työntekijöiden äänen on myös helpompi kuulua.
Based on an article by Polasky and Bin (2001) a more thorough examination of entry deterrence in a non-renewable resources model is covered.
Polasky ja Bin (2001) ovat esittäneet mallin alalle tulon estosta uusiutumattomien luonnonvarojen tapauksessa, ja se käsitellään tarkemmin.
Mainly based on articles by Salop and Scheffman (1987) and Aghion and Bolton (1987) two central issues are analyzed: (i) how vertical integration might be used to raise rivals' costs, and (ii) how contracts can create entry barriers.
Keskeisimmät artikkelit ovat Salop ja Scheffman (1987) sekä Aghion ja Bolton (1987), joissa keskeisimpiä tutkimuskysymyksiä on analysoitu tarkemmin.
Chapter two covers the literature concerning entry, and barriers to entry.
Kappaleessa kaksi käsitellään alalle tulon ehtoja, sekä esteitä alalle tuloon.
It is also shown how strategic behavior in input markets can be used to deter possible entry, and how vertical relations affect to entry barriers.
Lisäksi osoitetaan, kuinka strateginen käyttäytyminen panosmarkkinoilla voi toimia alalle tulon esteenä, sekä analysoidaan, kuinka vertikaaliset suhteet vaikuttavat alalle tulon esteisiin.
It is shown that vertical integration and contracts may act as possible entry deterring tools for the incumbent firms.
On osoitettavissa, että vertikaalinen integraatio sekä sopimukset voivat toimia strategisina välineinä alalle tulon estoon.
In recent years there has been renewed interest in, and concern about, firms' use of vertical control as a way to exert market power.
Dominoivien yritysten vertikaalisen kontrollin käyttö markkina-asemansa vahvistamiseksi tai sen säilyttämiseksi on viime vuosina herättänyt uutta kiinnostusta toimialan taloustieteessä.
In the following paper, the main purpose is to analyse how incumbent firms' behavior at input markets may create substantial barriers to potential entry.
Tässä tutkielmassa tavoitteena on analysoida, kuinka alalla olevat yritykset voivat käyttää panosmarkkinoita (esim. raaka-ainemarkkinoita) luodakseen toimialalle huomattavia esteitä, jotka estävät uusien yritysten tulon toimialalle.
Chapter three analyzes the potential effects of entry deterring strategies by focusing on the issues concerning vertical relations.
Kolmas kappale tutkii vertikaalisten suhteiden vaikutusta mahdollisiin alalle tulon eston strategioihin.
Such behavior could be used to gain a competitive advantage over rivals in input and/or output markets.
Yritykset voivat käyttää vertikaalista kontrollia saavuttaakseen kilpailullisen etulyöntiaseman kilpailijoihinsa nähden.
Based on a vast literature review, I present the common entry barriers in the homogeneous goods industries and analyse the basic conditions for credible entry deterrence.
Tutkielmassa perehdytään laajasti tyypillisiin alalle tulon esteisiin homogeenisten tuotteiden markkinoilla.
The importance of studying input markets arises in the context of possible entry deterrence strategies, because actions at input markets might be the only credible way to affect negatively to the potential entrants costs.
Nämä alalle tulon esteet mahdollistavat ylisuurten voittojen saamisen, joita voidaan suojella strategisin toimin.
Parliamentary resistance and the need of a qualified majority when cutting spending made it difficult to decrease expenditure.
Eduskuntaryhmien vastustus ja vanha lainsäädäntöjärjestys vaikeuttivat julkisten menojen vähentämistä.
The decision-making model seems to remind of the garbage can model.
Hallituksen talouspoliittinen päätöksenteko näyttäisi muistuttavan roskatynnyrimallia.
The Cabinet Committee on Economic Policy is generally regarded as the factual decision-maker regarding all main issues in the government, but this study shows that most often in the central macro-economic decisions the Cabinet Committee was left aside as an institution, and policies were set by key members of the Committee in other fora.
Vaikka talouspoliittista ministerivaliokuntaa pidetään hallituksen keskeiset ratkaisut tosiasiallisesti tekevänä valmisteluelimenä, tutkimuksessa osoittautui, että tärkeimmissä talouspoliittisissa kysymyksissä valiokunta muodollisesti oli useimmiten sivussa ja linjauksia tekivät valiokunnan avainhenkilöt muilla foorumeilla.
As a third item, I will use Martin Heidegger's 'Sein und Zeit', on which Gadamer bases the ontology of his hermeneutics.
Kolmantena pääteoksena käytän Martin Heideggerin 'Sein und Zeit' – teosta, jonka ontologiaan Gadamer pohjaa hermeneutiikkansa.
I approach understanding and its position in the dichotomy from two hermeneutic perspectives, primarily from Hans-Georg Gadamer's philosophical hermeneutics, and as a counter-argument, from Paul Ricoeur's textual hermeneutics.
Lähestyn ymmärrystä ja sen asemaa tieteendikotomiassa kahdesta eri hermeneuttisesta näkökulmasta, ensisijaisesti Hans-Georg Gadamerin filosofisesta hermeneutiikasta, ja vasta-argumenttina tälle Paul Ricoeurin tekstitulkinnan hermeneutiikasta.
My main focus is how the human sciences, and the social sciences in particular, can integrate their specific human subjectivity of experience into universal criteria of validity.
Kohdistan huomioni siihen kuinka ihmistiede, ja erityisesti yhteiskuntatiede, pystyy sisältämään subjektiivisen kokemuksellisuutensa yleisesti päteviin totuudellisuuden kriteereihin.
As main literature I will use Gadamer's 'Wahrheit und Methode' and Ricoeur's 'Hermeneutics and the Social Sciences'.
Pääteoksina näiden suuntausten välillä käytän Gadamerin 'Wahrheit und Methode' – teosta ja Ricoeurin 'Hermeneutics and the Social Sciences' – kokoelmaa.
The goal of my thesis is to understand how the human sciences are defined and qualified as science, particularly by philosophical hermeneutics.
Tutkielmani tavoite on ymmärtää ihmistieteen määritelmää ja pätevyyttä erityisesti filosofisen hermeneutiikan näkökulmasta.
However, the human sciences are at the same time excluded from scientific criteria for objectivity, as the understanding scientist cannot completely distance himself from his human subject to reach a prejudice-free state of objectivity.
Samalla kuitenkin ihmistiede myös erotetaan luonnontieteen objektiivisuuden kriteeristä, sillä ymmärtävä tutkija ei voi täysin etäännyttää itseään ihmiskohteestaan ja saavuttaa ennakkoluulotonta tutkimustilaa.
The dichotomy provides the human sciences with a distinct approach of understanding, where the scientist acknowledges his belonging with the human subject he studies, and explicitly identifies with the subject to increase his understanding of it.
Dikotomia määrittelee ihmistieteille oman ymmärtämisen lähestymistavan, jossa tutkija tiedostaa kuuluvansa yhteen tutkittavan ihmiskohteensa kanssa, ja jossa tietoinen samaistuminen kohteeseen lisää sen ymmärtämistä.
In the theory of science, a dichotomy is present dividing an objective explanation from a subjective understanding.
Tieteenteoreettinen dikotomia jakaa objektiivisen selittämisen subjektiivisesta ymmärtämisestä.
I question the purpose of understanding as a distinguishing method for the human sciences, if its consequence is to separate human science from scientific, objective criteria.
Tutkin ymmärryksen tarkoituksenmukaisuutta erottavana metodina ihmistieteille, jos sen olemus näin ollen erottaa ihmistieteen objektiivisesta tieteen kriteeristä.
My conclusion is to show the presence of hermeneutic understanding in the human sciences, without displacing the criteria for an objective science.
Pyrin täten osoittamaan hermeneuttisen ymmärryksen aseman ihmistieteessä joka ei poissulje objektiivisuuden kriteeriä.
Gadamer places in question the necessity of the aforementioned dichotomy as an epistemological demarcation of the sciences, when in fact understanding and interpretation are ontological, rather than methodological activities.
Seuraan kuinka Gadamer kyseenalaistaa edellä mainitun dikotomian tieto-opillisena tieteen määrittäjänä, kun ymmärrys ja tulkinta itse asiassa osoittautuvat ihmisen ontologian, siis olemisen, perustaviksi toiminnoiksi.
To this solve this problem, I will bring Paul Ricoeur's model of textual hermeneutics as a comparison with and counter argument to philosophical hermeneutics.
Pyrin ratkaisemaan tämän hermeneuttisen totuuden ongelman tuomalla Ricoeurin tekstitulkintaan perustuvan hermeneutiikan vasta-argumentiksi filosofiselle hermeneutiikalle.
Textual analysis answers to the epistemological demands of correctness as a procedural model of interpretation, without loosing the ontological context of meaning.
Tekstin tulkintamalli on menettelytapa joka vastaa tieto-opillisiin pätevyyden kriteereihin menettämättä ontologista merkityspohjaansa.
He accomplishes this by extending Heidegger's ontological understanding, which is linked to ontological truth without the mediation of a method, to the understanding in the human sciences, displacing method as the criteria of truth in the human sciences.
Heideggeria seuraten, Gadamer liittää ymmärryksen ja sen tulkinnan ontologiseen totuuteen vailla metodin välittämistä.
In the human sciences, textual hermeneutics provides corrective criteria to interpretation when actions are interpreted as distanced, narrative objects, specifically in the social sciences.
Ricoeur ulottaa tekstin tulkintamallin yhteiskuntatieteen menettelytavaksi, jolloin sosiaalista toimintaa tulkitaan narratiivisena kohteena, mahdollistaen sille ulkoiset tulkinnan pätevyys- ja yhdenmukaisuuden kriteerit.
Ricoeur thus challenges Gadamer's methodological alienation of objectivity with the alternate methodological distanciation of the text, where the ontology of understanding is kept intact in the meaningful text, yet explains its meaning by answering to the question 'why', autonomously from the author or original addressees.
Tutkija etäännyttää selityksensä itsestään ja kohteestaan jotta se kriittisessä tarkastelussa vastaisi kysymykseen 'miksi' muuten kuin vain tutkijan tai kohteen omilla motiiveilla.
Despite subverting this methodological dichotomy, however, the problem of truth-value in the human sciences remains.
Ihmistieteen totuus ei siis määrity sen metodin kautta, mutta tieteenteoreettinen ongelma sen totuudellisuudesta ei ole poistunut.
The study applied various text analysis methods to the data.
Metodisesti työssä sovellettiin erilaisia tekstianalyysin menetelmiä.
The study outlined a more post-structuralist inspired version of the feminist-discursive approach to gender equality, which analyses gender equality as part of social discourse and pays attention to its political consequences and implications.
Tutkimuksessa luonnosteltiin poststrukturalis-vaikutteisempaa versiota feministis-diskursiivisesta tasa-arvoanalyysistä, jossa sukupuolten tasa-arvoa tarkastellaan osana yhteiskunnallisia puhumoita ja huomiota kiinnitetään sen poliittisiin vaikutuksiin ja seurauksiin.
Three questions were investigated: How was the discourse on gender equality organised and how did it change over time?
Siinä tarkasteltiin kolmea kysymystä: Miten sukupuolten tasa-arvosta on puhuttu ja miten nämä tavat ovat muuttuneet?
The data consisted of statements by women's policy offices and women's movements, policy documents, press materials and interviews.
Aineistoina käytettiin tasa-arvoelinten ja naisliikkeiden kannanottoja, parlamentaariseen lainvalmisteluun liittyviä asiakirjoja, lehdistömateriaalia ja haastatteluja.
What are the possibilities for women to pursue change via gender equality, public policies and the state in more general terms?
Millaisia mahdollisuuksia naisilla on ylipäätään toimia tasa-arvon käsitteen, julkisen politiikan ja valtion kautta?
The results can be condensed into the notion that feminist studies should avoid too simplistic viewpoints and start paying more attention to the multifaceted and contextualised character of both gender equality and the state.
Tulokset voi tiivistää huomioon, että tutkimuksen tulisi välttää yksioikoisia näkemyksiä ja kiinnittää enemmän huomiota sekä tasa-arvon käsitteen että valtion monimuotoiseen ja kontekstisidonnaiseen luonteeseen.
However, in the Finnish context, the characteristics of the political environment also seem to affect the possibility of movement mobilisation.
Analyysi viittasi kuitenkin siihen, että Suomessa poliittisen ympäristön piirteet vaikuttivat myös naisliikkeiden kykyyn mobilisoitua.
The study described changes in the Finnish concept and discourse of gender equality from 1970s to 1990s.
Tutkimus kuvasi suomalaisen tasa-arvokäsityksen ja -keskustelun muutoksia 1970-luvulta 1990-luvulle.
On the basis of the empirical analyses, the study also aimed at providing partial and situated answers to the questions concerning the nature of the concept of gender equality and the relation between women and the state, which have been prominent in feminist theory.
Empiiristen analyysien avulla tutkimuksessa pyrittiin antamaan myös osittaisia, paikannettuja vastauksia feminististä tutkimusta puhuttaneisiin kysymyksiin tasa-arvon käsitteen ja naisten ja valtion suhteen luonteesta.
Simultaneously, support of gender equality as a norm expanded in Finnish society.
Samalla tasa-arvo alkoi laajeta yleisemmin hyväksytyksi yhteiskunnalliseksi normiksi.
The article dissertation analysed Finnish discourse and politics for gender equality from the late 1960s to the late 1990s.
Artikkeliväitöskirjassa analysoitiin suomalaisia tasa-arvodiskursseja ja -politiikkaa 1960-luvun lopulta 2000-luvun taitteeseen.
The prominent role played by these agencies can be understood by their participation in the 'strategic partnerships' typical to Finnish women's activity.
Tasa-arvoelimet osoittautuivat erittäin tehokkaiksi naisliikkeiden vaateiden välittäjiksi valtioon päin, arvion mukaan siksi, että ne olivat usein osa suomalaisten naisten toiminnalle tyypillisiä 'strategisia kumppanuuksia'.
However, in job training women's substantive impact was more limited, due to the closed sub-system and the strong vested interests that excluded women.
Naisliikkeiden tosiasiallinen vaikutus oli kuitenkin suurempi prostituutiopolitiikassa, kun taas työllisyyskoulutuksen suljettu päätöksenteko ja vahvat etujärjestöintressit sulkivat naiset ulos.
In the 1990s, the tide turned: the potential for change diminished as gender equality was conceptualised as an already 'present' characteristic in Finnish society, which also legitimised the idea that there was nothing left to do.
1990-luku käänsi suunnan: käsitteen muutospotentiaali kaventui, kun tasa-arvo alettiin mieltää suomalaisen yhteiskunnan jo-läsnäolevaksi piirteeksi.
The masculine normativity of gender equality was in the 1980s replaced by a more radical conceptualisation, partly thanks to the activity of the Council for Gender Equality between Men and Women.
1970-luvun miehiseen normiin kiinnittynyt tasa-arvo muuntui 1980-luvulla - osin Tasa-arvoasiain neuvottelukunnan ansiosta - radikaalimmaksi käsitteeksi, jota naiset saattoivat käyttää muutoksen argumenttina sukupuolierostaan luopumatta.
The analysis also shows that, comparatively speaking, the policy success of Finnish women's movements in gendering public policies has been above average.
Tulokset osoittivat myös, että kansainvälisesti katsoen suomalaiset naisliikkeet ovat olleet keskimääräistä menestyksekkäämpiä saamaan vaateitaan läpi politiikassa.
What were the strategies and impact of women's policy offices and women's movements?
Miten tasa-arvoelimet ja naisliikkeet ovat toimineet tavoitteidensa puolesta ja millaisia vaikutuksia niillä on ollut?
In the context of moderately closed policy sub-systems and left-wing governmental power, women's movements tended to be successful, if they only managed to mobilise to a sufficient degree on an issue.
Naisliikkeet pääsääntöisesti onnistuivat politiikan sisältöjen sukupuolittamisessa silloin, kun ne ylipäätään mobilisoituivat jonkin asian puolesta tilanteessa, jossa päätöksenteon alajärjestelmä on vain suhteellisen suljettu ja vasemmisto hallitusvallassa.
However, the analysis of the actual policy change modified to some degree the results concerning women's policy success and the responsiveness of the state.
Analysoitaessa naisliikkeiden toiminnan tosiasiallisia vaikutuksia politiikan muuttumiseen käsitys sekä toiminnan tuloksekkuudesta että valtion responsiivisuudesta suhteellistui hieman: sekä prostituutiopolitiikassa että työllisyyskoulutuspolitiikassa naisten muutospyrkimykset törmäsivät eräänlaiseen näkymättömään muuriin.
A Toast to the Change?
Malja muutokselle?
The data was gathered and analyzed in 1996-1999.
Aineisto kerättiin ja analysoitiin vuosina 1996-1999.
According to Bandura's (1986) theory, a person's assessment of his coping ability in risk situations is connected with his actual behaving in these situations.
Banduran (1986) mukaan henkilön arvio omasta tapahtumien hallintakyvystään on yhteydessä hänen toimintaansa näissä tilanteissa.
The methods of analyzis were percent tables, correlations, logistic regressions and t-tests.
Analyysimenetelminä käytettiin mm. prosenttitaulukoita, korrelaatiokertoimia, logistista regressioanalyysiä ja t-testejä.
Analysis were made by SPSS-statistics program.
Aineisto analysoitiin sosiaalisairaalan SPSS-tilasto- ohjelmalla.
People with addiction problems have been treated for many years with cognitive-behavioral methods.
Päihdeongelmaisia on jo useita vuosia hoidettu kognitiivis-behavioraalisin menetelmin.
The general aim of the study was to yield new insight into the treatment of substance abusers.
Tutkimuksen yleisenä tavoitteena oli lisätä tietoa päihdeongelmaisten hoidosta.
The sources of this research were cognitive-behavioral theory books and english research articles from other countries.
Lähteinä käytettiin kognitiivis-behavioraalista teoriaa koskevaa kirjallisuutta sekä eri maissa tehdyistä tutkimuksista julkaistuja artikkeleita.
Specific goals were to study 1) the connection of drinking related self-efficacy and post-treatment substance use of patients treated with cognitive-behavioral group-threrapy, 2) the impact of in-treatment change of drinking related self-efficacy on post tretment substance use, and 3) relapse-risk situations of Finnish substance abusers.
Yksityiskohtaisina tavoitteina oli 1) tutkia kognitiivis-behavioraalisessa hoidossa olevien potilaiden alkoholin käytön hallinnan pystyvyysodotusten yhteyttä hoidon jälkeiseen päihteiden käyttöön, 2) verrata sairaalaan tulovaiheessa ja lähtövaiheessa mitattujen pystyvyysodotusten yhteyttä hoitojakson jälkeisessä alkoholin käytön rajoittamistavoitteessa pysymisen ja 3) tarkastella suomalaisten päihdeongelmaisten juomisriskitilanteita.
The results are discussed from the treatment point of view.
Tuloksia pohditaan alkoholiongelmaisten hoidon näkökulmasta.
Relapse-risk situations of Finnish substance abusers did not differ from previous research findings abroad.
Suomalaisten päihdeongelmaisten juomisen uudelleen aloittamistilanteet eivät poikenneet oleellisesti muualla saaduista tuloksista.
There is no previous Finnish research on self-efficacy of people with alcohol problems, though this cocept is considered important in addiction treatment.
Päihdehuollon asiakkaiden alkoholin käytön hallinnan pystyvyysodotuksia (self-efficacy) ei ole Suomessa tutkittu, vaikka käsitettä pidetään keskeisenä päihdeongelmaisten hoidossa.
The connection of self-efficacy and coping in drinking related relapse risk-situations after treatment
Potilaiden alkoholin käytön pystyvyysodotusten yhteys sairaalahoidon jälkeiseen juomisriskitilanteista selviytymiseen
During treatment they are prepared to cope with situations where relapse to alcohol or drug use is common.
Hoidossa heitä 'valmennetaan' selviytymään tilanteista, joissa päihteiden käytön uudelleen aloittaminen on tavallista.
The patients (N=100) were interviewed at the beginning and at the end of their in-patient treatment.
Potilailta (N=100) kerättiin alkoholin käytön hallinnan pystyvyysodotuksia (Situational Confidence Questionnaire) koskevat tiedot haastattelu- ja kyselymenetelmin hoidon alussa ja lopussa.
Information was gathered by interview and by Situational Confidence Questionnaire, by General Self-Efficacy Scale and by Addiction Dependence Scale.
Lisäksi kerättiin taustatietoja ja yleistä pystyvyysodotusta (General Self-Efficacy) ja alkoholiriippuvuuden vakavuutta (Addiction Dependence Scale) koskevia tietoja.
The participants of the study were recruited from Järvenpää Addiction Hospital.
Tutkimus tehtiin Järvenpään sosiaalisairaalassa.
According to the results, the patient's drinking related self-efficacy and general self-efficacy improved significantly during treatment.
Tulosten mukaan sekä juomisriskitilanteisiin liittyvät että yleiset pystyvyysodotukset vahvistuivat tilastollisesti erittäin merkitsevästi sairaalahoidon aikana.
There was no connection between drinkinng related self-efficacy at the beginnig or at the end of treatment and post treatment substance abuse.
Hoidon alussa ja lopussa mitatuilla pystyvyysodotuksilla tai hoitoaikaisella pystyvyysodotusten muutoksella ei ollut yhteyttä hoitotavoitteessa pysymisen 6 kk ja 12 kk seurannoissa.
Production of information on potential investment projects by exerting screening is identified as a key function of viable banking sector.
Tutkimuksessa kehitellyssä mallissa informaation tehokas hankkiminen uusista, kannattavista investointiprojekteista ymmärretään hyvin toimivan pankkisektorin keskeiseksi tehtäväksi.
Consequently, the relationship between banking sector competition and growth is likely to be non-monotonic.
Talouskasvun ja pankkikilpailun välinen yhteys ei siten todennäköisesti ole monotoninen, vaan ylösalaisin käännetyn U:n muotoinen käyrä.
Assuming perfect screening technology, we derive the anticipated result that intensity of screening is adversely affected by increasing competition in banking sector.
Kun oletetaan, että pankkien tiedonhankkimisteknologia (screening technology) on täydellistä, pankkien kannustimet käyttää resursseja tiedonhankkimiseen vähenevät kilpailun kiristyessä.
In addition, since intensifying competition narrows the intermediation margin, the fixed start-up costs become harder to bear causing 'over-investment' in single projects with diminishing returns.
Lisäksi tiivistyvän kilpailun myötä pienenevät voittomarginaalit alentavat pankkien kykyä kantaa ns. siemenrahoitukseen liittyviä kiinteitä kustannuksia, minkä seurauksena pankit saattavat kanavoida 'liikaa' rahoitusta yksittäisiin, alenevat rajatuotot omaaviin projekteihin.
As a novelty, we also discuss a case where the assumption of perfect screening is relaxed, and introduce an option to liquidate unprofitable projects in an interim stage of financing relationship.
Tulos ei kuitenkaan välttämättä päde, mikäli täydellisen tiedonhankkimisteknologian oletuksesta luovutaan, ja oletetaan lisäksi mahdollisuus realisoida investointiprojektit kesken rahoitussuhteen.
Competition in banking and economic growth
Tutkimus käsittelee pankkikilpailun vaikutuksia resurssien tehokkaaseen allokoitumiseen ja talouskasvuun.
Our study examines implications of banking sector competition on economic development in an endogenous growth model, where the role of business creation is emphasised as a driving force.
Tarkastelun viitekehyksenä käytetään endogeenisen kasvun mallia, jossa erikoistuminen uusien innovaatioiden synnyn kautta pitää yllä talouskasvua.