natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, the Hymnal committee marked those verses suggested for singing in both the folk school and Sunday school with an asterisk (*) throughout the entire Hymnal.
Lisäksi virsikirjakomitea merkitsi :llä läpi koko virsikirjan kaikki ne säkeistöt, joita suositeltiin veisattaviksi niin kansa- kuin pyhäkoulussa.
According to him, the development of the individual and communal life-reality belonged together.
Hänen mukaansa yksilön kehitys ja yhteinen elämäntodellisuus kuuluvat yhteen.
Other fundamental tasks, such as the socio-ethical task, the task of critical religious thinking, and that of ecumenical learning, meant a more specific emphasis on the community.
Muut perustehtävät, sosiaalieettinen perustehtävä, kriittisen uskonnollisuuden perustehtävä ja ekumeenisen oppimisen perustehtävä merkitsevät selkeämmin yhteisöllisyyden esille nostamista.
It was an outline of a liberating education, which faced the individualistic-existential and social-ecclesiastical challenges of the time with a critical attitude.
Kysymyksessä on vapauttavan kasvatuksen luonnos, joka kohtaa ajan individualistis-eksistentialistiset ja yhteiskunnallis-kirkolliset haasteet kriittisesti.
In the late 1960s Nipkow developed the so-called experiential hermeneutically oriented context model for the needs of religious education.
Nipkow kehitti 1960-luvun lopulla ns. kokemushermeneuttisesti orientoituneen kontekstimallin uskonnonopetuksen tarpeisiin.
Nipkow regarded individuality as one of the basic concepts of education, which were to be interpreted anew as social and historical situations changed.
Nipkow pitää yksilöllisyyttä yhtenä pedagogisista peruskäsitteistä, jota tulee kuitenkin tulkita yhä uudelleen yhteiskunnallisten ja historiallisten tilanteiden vaihtuessa.
Individuality and the Community in the developement of K. E. Nipkow's Theory of Religious Education from 1960-1990
Yksilöllisyys ja yhteisöllisyys K. E. Nipkowin uskonnonpedagogisen teorian kehityksessä 1960-1990
The concept of education employed by Nipkow (Ger. Bildung) implies, on one hand, the individuality, autonomy, freedom and personal responsibility of people of different ages, and on the other hand, the dialogical nature of education in the community facilitated by this concept.
Nipkowin käyttämä kasvatuskäsite (Bildung) sisältää itsessään ajatuksen yhtäältä eri ikäisten ihmisten yksilöllisyydestä, itsenäisyydestä, vapaudesta ja omasta vastuusta, toisaalta ajatuksen kasvatuksen dialogisuudesta sen mahdollistamassa yhteisössä.
The fundamental task of religious education came to be learning to live and believe together.
Uskonnonpedagogiseksi perustehtäväksi muodostuu yhdessä elämään ja uskomaan oppiminen.
The significance of individuality and the community in Nipkow's thinking was, furthermore, deepened by his participation, as a member of working parties, in the educational discussions of the World Council of Churches.
Yksilöllisyyden ja yhteisöllisyyden merkitystä Nipkowin ajattelussa syvensi lisäksi osallistuminen työryhmien jäsenenä KMN:n kasvatuskeskusteluihin.
Nipkow transferred the idea of dialogue into inter-generational learning and developed elementarization as a methodology of Religious Education, which takes into account the point of departure of each age group.
Nipkow siirtää dialogisuuden sukupolvien väliseen oppimiseen ja kehittää elementarisointia kunkin ikäkauden lähtökohdat huomioon ottavaksi uskonnonpedagogiseksi menetelmäksi.
The multi-dimensional theoretical framework of religious education in 1975 emphasized supporting identity as a fundamental task of religious education.
Yhteisöllisyysnäkökulman vahvistuminen (1970-luku) Moniulotteinen uskonnonpedagoginen teorialuonnos vuodelta 1975 korosti identiteetin tukemista uskonnonpedagogisena perustehtävänä.
Theologically, Nipkow associates himself in his views on individuality and the community with Schleiermacher's understanding of faith, of which openness towards the world was characteristic.
Teologisesti Nipkow liittyy yksilöllisyys ja yhteisöllisyysajattelussaan Schleiermacherin uskonymmärrykseen, jota leimasi avoimuus suhteessa maailmaan.
Nipkow's doctoral dissertation, published in 1960, deals with individuality in the thinking of Pestalozzi, Humboldt and Schleiermacher.
Kysymys yksilöllisyydestä (1960-luku) Nipkowin väitöskirja vuodelta 1960 käsitteli yksilöllisyyttä Pestalozzin, Humboldtin ja Schleiermacherin ajattelussa.
In this model, individuality is expressed in the attention paid to pupils' life situations and the educational reality.
Yksilöllisyys näkyy kontekstimallissa oppilaiden elämäntilanteiden ja kasvatustodellisuuden huomioon ottamisena.
His theory of educational responsibility in the church (1990) contained the tasks of walking alongside the individual and the renewal of church communities as prerequisites of communicating the Christian faith in an era characterized by multifaceted Christianity.
Uskonnonpedagoginen kirkollisen kasvatusvastuun teoria vuodelta 1990 sisältää yksilön rinnalla kulkemisen ja yhteisöllisen uudistumisen tehtävät kristillisen uskon välittämisen edellytyksinä ajassa, jota leimaa monimuotoisena ilmenevä kristillisyys.
The concept of individuality was thus given a new form, in accordance with contemporary theories of developmental psychology.
Yksilöllisyyskäsite saa siinä tavallaan uuden, tuon ajan kehityspsykologisten teorioiden esille nostaman muodon.
The further development of the theoretical outline in 1982 continued to uphold the perspectives of both individuality and the community, as Nipkow combined a historical-social dimension with theories of developmental psychology, especially that of life-span research.
Kohti rinnalla kulkemisen pedagogiikkaa ja kirkollisen uudistumisen teologiaa (1980-luku) Teorialuonnoksen jatkokehitys vuodelta 1982 piti edelleen esillä sekä yksilöllisyyden että yhteisöllisyyden näkökulmia Nipkowin yhdistäessä kehityspsykologisiin, erityisesti elämänkaaritutkimuksen teorioihin historiallis-yhteiskunnallisen ulottuvuuden.
The "geisteswissenschaftliche" school and its concepts (Ger. Individualität; Bildung) were found to be the explanatory factor of the concepts of individuality and the community in the development of Nipkow's theory of religious education.
Kasvatus sivistysmerkityksessä tutkimustuloksia selittävänä tekijänä Henkitieteellinen suuntaus käsitteineen (Individualität, Bildung) muodostui yksilöllisyyttä ja yhteisöllisyyttä Nipkowin uskonnonpedagogisen teorian kehityksessä selittäväksi tekijäksi.
Individuality and the Community in the Development of K. E. Nipkow's Theory of Religious Education from 1960 to 1990 The purpose of this study was to describe and analyze the development occurred between 1960 and 1990 of the theory of religious education as proposed by K. E. Nipkow, the German Religious Education specialist, from the point of view of individuality and the community.
Saksalainen uskonnonpedagogiikka tutkimuksen kohteena Väitöstutkimukseni tehtävänä on kuvata ja analysoida saksalaisen uskonnonpedagogin K. E. Nipkowin uskonnonpedagogisen teorian kehitystä 1960 - 1990 yksilöllisyyden ja yhteisöllisyyden näkökulmasta.
Nipkow's methodological approach of dialectic convergence theory resulted in a dialogue between theological and educational factors, which supported the thirty-year development of Nipkow's models, theoretical foundations, and theory of religious education.
Nipkowin käyttämä dialektis-konvergenssiteoreettinen menetelmällinen lähestymistapa merkitsee teologisten ja pedagogisten tekijöiden dialogia.
The purpose of this study is to evaluate contemporary philosophical models for global ethics in light of the Catholic theologian Hans Küng s Global Ethic Project (Projekt Weltethos).
Tutkimuksessa arvioidaan Hans Küngin Maailmaneetos-projektin innoittamana keskeisiä länsimaissa vallitsevaa ajattelutapaa edustavia filosofeja ja heidän kriitikkojaan.
I will use the philosophically multidimensional potential of Projekt Weltethos in terms of its possible philosophical interpretations to evaluate the general discussion of global ethics within political philosophy today.
Dogmatiikan alaan kuuluva väitöskirja on seikkaperäinen filosofinen ja teologinen selvitys vallitsevan länsimaisen yhteiskunnallisen ja eettisen ajattelun heikkoudesta ja tarvittavista vaihtoehtoisista ajattelumalleista.
I will suggest that the only theoretically and practically plausible way to promote global ethics, in itself a major imperative today, is the recognition of a fundamental and necessary contest between mutually exclusive ideologies in the public sphere.
Ylpeä harhakuva on ensinnäkin se, että luullaan olevan mahdollista ja jopa tavoiteltavaa pyrkiä asettumaan perimmäisten maailmankatsomusten ulko- ja yläpuolelle ainakin poliittisessa päätöksenteossa: politiikassa on epäreilua tehdä kaikkia kansalaisia koskevia päätöksiä oman uskonnollisen vakaumuksensa pohjalta.
The most important question in this study is the problem of religious and ideological exclusivism and its relation to the ethically consistent articulation of global ethics.
Tutkimuksen väite on kuitenkin, että juuri tämän paheksutun moraalisen tuomitsemisen ja tuon vierastetun lähimmäisen rakastamisen yhdistämisen taito on se, mitä moniarvoistuvan globaalin yhteiskunnan kansalainen ja päättäjä palavasti tarvitsevat.
The liberal concretization leads me to consider a wide spectrum of post-Kantian and post-Hegelian models from Rawls to Derrida, while the alternative concretization opens up my ultimate argument in favor of a postliberal type of modus vivendi.
Länsimainen ajattelu pyrkii äärimmäisellä suvaitsevaisuudellaan mitätöimään viholliskuvat ja siten välttämään vaikean tien konfliktin ja rakkauden välimaastossa.
Küng s project starts with the motto, No survival without world ethos.
Tästä tullaan kahteen länsimaiseen tabuun: arvoneutraalius sekä miltei rajoittamattomat kansalaisvapaudet.
I will first explore the question of the role of religion as the basis for ethics in general and what Küng may mean by his claim that only the unconditional can oblige unconditionally.
Ensinnäkin siitä, mikä näistä kamppailevista maailmankatsomuksista voisi todella tarjota oikean päämäärän elämälle yksilönä ja yhteiskuntana ja toiseksi siitä, olisiko mahdollista kamppailla keskinäisen vuoropuhelun kautta rakentavasti ilman manipulointia ja väkivaltaa.
I categorize these models according to their liberal or postliberal orientation.
Kasvatus ja politiikka ovat tästä tyyppiesimerkkejä.
This is important in its own right, but also because through it, opportunities will emerge to articulate Küng s relatively general argument in a way that leaves less room for mutually contradictory concretizations of what global ethics ultimately should be like.
Helpompaa olisi vihata häntä tai vaihtoehtoisesti uskotella, että pohjimmiltaan olemme kummatkin yhtä oikeassa.
The values of democracy and equality also emerge fairly strongly.
Myös demokratian ja tasavertaisuuden arvot nousevat melko voimakkaasti esille.
The study focuses on Finnish university libraries and the people who work in them.
Tutkimus kohdistuu suomalaisiin yliopistokirjastoihin ja niissä työskenteleviin.
The service role of the library staff can be extended from information services provider to include the roles of teacher, listener and even therapist, all needed in a competitive research community.
Palvelurooli voi laajentua tiedonhankinnan lisäksi kouluttajan ja kuuntelijan, jopa terapeutin rooleihin, joita kilpaileva tiedeyhteisö tarvitsee.
The information age development has progressed in three phases in the libraries from the 1960s onward.
TIETOYHTEISKUNNAN JÄNNITTEET Tietoyhteiskuntakehitys on edennyt yliopistokirjastoissa kolmena aaltoliikkeenä 1960-luvulta lähtien.
The value of service seems to be of primary importance for all who are committed to library work and who find it interesting and rewarding.
Palvelun arvon ja arvokkuuden ovat vahvasti sisäistäneet kaikki kirjoittajat, jotka kirjastotyöhön sitoutuneina kokevat sen mielenkiintoisena ja palkitsevana.
The source material of the study comprises 30 life stories; somewhat more than half of the stories come from the University of Helsinki, and the rest from the other eight universities.
MAAILMANKUVAT Tutkimuksen keskeisen lähdeaineiston muodostavat 30 kirjastohenkilöstön ja johtajien kirjoittamaa elämäntarinaa, joista hieman yli puolet on Helsingin yliopistosta ja vajaa puolet muista kahdeksasta yliopistosta.
Future orientation manifests itself as changes in metaphors, changes in the model of a good librarian and as communal valuations.
Muutoksen avainkäsitteenä voidaan pitää tulevaisuusorientaatiota, joka näkyy metaforamuutoksina, hyvän kirjastonhoitajan mallin muutoksina ja yhteisöllisinä arvostuksina.
The theoretical framework is provided by the concepts of world view (values, the concept of time, man and self, the experience of the supernatural and the holy, community and leadership).
Teoreettisena viitekehyksenä on erityisesti uskontotieteellisessä tutkimuksessa sovellettu maailmankuvan käsitteistö (arvot, aikakäsitys, ihmiskuva, minäkuva, yliluonnollisen ja pyhän kokemus, yhteisö ja johtajuus).
The world view questions are discussed on different levels: 1) recognition of the differences and similarities in the values of the library sphere and the university sphere, 2) examination of the world view elements, community and leadership based on the life stories, and 3) the three phases of the effects of information technology on the university libraries and those who work in them.
Tutkimuksessa tarkastellaan: 1) kirjastomaailman ja yliopistomaailman arvojen eroja ja yhtäläisyyksiä 2) kirjastohenkilöstön elämäntarinoiden heijastamia maailmankuvia ja yhteisöä 3) tietotekniikan laajenemisaaltojen vaikutuksia arvoihin ja yhteisöön.
In the third phase beginning in the mid 1990s, the increased usage of electronic resources has set fundamental changes in motion.
Erityisesti voimistuva kolmas aalto elektronisten tietoaineistojen ja palvelujen valtavirtaistuminen tuo mukanaan perustavanlaatuisia muutoksia.
The changes have affected basic values and the concept of time as well as the hierarchies and valuations within the library community.
Muutospaine kohdistuu arvoihin ja organisaatioihin mutta myös ajan hahmottamiseen sekä yhteisöjen hierarkioihin ja arvostuksiin, joihin on tullut uudenlaisia jännitteitä.
There is also a difference between an essential value in the university sphere, the value of autonomy and academic freedom on the one hand, and the global value of the library sphere - organizing operations in a practical and efficient way on the other hand.
2) Yliopistomaailman keskeisiä arvoja ovat autonomia sekä tutkimuksen ja opetuksen vapaus kun taas kirjastomaailman globaali arvo on toiminnan järkevä ja tehokas organisointi.
The time frame is the information age, which has deeply affected Finnish society and scholarly communication from 1970 to 2005.
Aikakehyksenä on tietoyhteiskuntakaudeksi nimitetty ajanjakso 1970 - 2005.
PROFESSION, PERSON AND WORLDVIEW AT A TURNING POINT A Study of University Libraries and Library Staff in the Information Age 1970 - 2005 The incongruity between commonly held ideas of libraries and librarians and the changes that have occurred in libraries since 2000 provided the impulse for this work.
Ammatti, ihminen ja maailmankuva murroksessa : Tutkimus yliopistokirjastoista ja kirjastonhoitajista tietoyhteiskuntakaudella 1970-2005
The changes have brought tension both to the library communities and to the relationship between the university community and the library.
Tutkimuksen lähtökohtana on ollut väittelijän halu ymmärtää tietoympäristössä ja yliopistokirjastoissa käynnissä olevia syviä muutoksia ja niihin liittyvää ristiriitaisuutta.
Implementing this value can also create tension between the research community and the library.
Jännitteitä kirjastojen ja tiedeyhteisön välille saattaa syntyä erityisesti perusarvoja koskevien erojen ja mielikuvakuilujen vuoksi.
The ethical principles of the library sphere also include the values of democracy and equality as well as the value of intellectual freedom.
Keskeiset arvojen erot liittyvät erityisesti seuraaviin tekijöihin: 1)Kilpailu kuuluu yliopistoon tieteellisenä instituutiona kun sen sijaan kirjastotyön keskeisen eetoksen luovat palvelun arvo sekä demokratian, tasavertaisuuden ja intellektuaalisen vapauden arvot.
In comparing the values of the library sphere and the university sphere, the appreciation of creative work and culture as well as the founding principles of science and research are jointly held values.
KIRJASTO YLIOPISTOSSA Yliopistomaailman ja kirjastomaailman arvoilla on laaja yhteinen pohja mutta myös eroavuuksia.
Based on the life stories, similarities can be found in the values of the library staff members.
Elämäntarinoista hahmottuvat ammattiin liittyvät, sosiaaliset ja henkilökohtaiset arvot samoin kuin muut keskeiset maailmankuvien elementit.
Written sources include library journals, planning documents and historical accounts of libraries.
Tiedeyhteisön käsitykset ja mielikuvat kirjastoista ja kirjastohenkilöstöstä muuttuvat kuitenkin perin hitaasti.
Key words: shame, internalized shame, external shame, shame development, shame triggers, guilt, self-esteem, attachment, narcissism, perfectionism, submissiveness, codependence, childhood neglect, childhood abuse, childhood maltreatment, emotional abuse, sexual abuse, spiritual abuse, psychological well-being
Avainsanat: häpeä, syyllisyys, itsetunto, kiinnittyminen, narsismi, täydellisyyteen pyrkiminen, kiltteys, läheisriippuvuus, kaltoinkohtelu, hyväksikäyttö, mielenterveys, hengellisyys
Altogether 325 people responded to the advertisements by sending an essay concerning their shame and guilt experiences.
Ilmoituksissa pyydettiin lukijoita kertomaan häpeään liittyvistä kokemuksistaan.
The participants were recruited through advertisements in local and country-wide newspapers and magazines.
Tutkimusaineisto pohjautuu vastauksiin, joita saatiin vuosina 2000-2001 eri puolilta Suomea aikakaus-, ammatti-, seurakunta- ja sanomalehdissä sekä kristillisissä lehdissä olleisiin ilmoituksiin.
The study focused on Finnish participants childhood, adolescence and adulthood experiences and why they developed shame-proneness, what it meant for them as children and adolescents and what it meant for them as adults.
Tutkimusvaiheessa käytiin läpi tutkittavien lapsuuden, nuoruuden ja aikuisuuden elämänkokemuksia ja tapahtumia, joihin on liittynyt häpeää ja jotka ovat olleet tutkittaville merkityksellisiä.
Although shame is a universal human emotion and is one of the most difficult emotions to overcome, its origins and nature as well as its effects on psychosocial functioning are not well understood or defined.
Häpeä on normaali, inhimillinen tunne, joka liittyy oleellisesti ihmisenä olemiseen siinä kuin muutkin tunteet.
These connections and developments are represented by the core category lack of gaining love, validation and protection as the authentic self.
Tutkimuksesta nousee selkeästi esille ihmisen luonnollinen halu ja tarve tulla rakastetuksi, hyväksytyksi ja nähdyksi omana itsenään.
This study presents the empirical foundation for a grounded theory that describes and explains the nature, origins, and consequences of shame-proneness.
Tämä väitöstutkimus selvitti kirjoitelmien ja haastattelujen avulla suomalaisten häpeän ja häpeäalttiuden syntyä, kehittymistä, luonnetta ja ilmenemismuotoja.
While psychological and spiritual counselors are aware of the effects and consequences of shame for an individual s internal well-being and social life, shame is often still considered a taboo topic and is not given adequate attention.
Vaikka häpeä nousee esille ihmisten välisissä keskusteluissa, terapiasta ja sielunhoidosta puhumattakaan, se kätkeytyy helposti ohimeneviin sivulauseisiin ja epäsuoriin mainintoihin.
Relationships and effects of shame-proneness on guilt, spirituality, temperament, coping strategies, defenses, personality formation and psychological health are also explicated.
Tällaisia ovat esimerkiksi ruumiillinen, henkinen ja hengellinen laiminlyönti ja kaltoinkohtelu sekä koulukiusaaminen, väkivalta, rangaistukset, kurituskeinot ja seksuaalinen hyväksikäyttö.
In addition, shame expressions and the development of shame triggers as well as internalized and externalized shame are clarified.
Lisäksi häpeä muokkaa hengellisyyttä ja jumalakuvaa.
This study aims to explain the developmental process and effects of shame and shame-proneness for individuals and provide tools for practitioners to work more effectively with their clients who struggle with shame.
Tutkimus osoittaa, että joidenkin kohdalla nöyryyttävät ja häpeää tuottavat lapsuuden- ja nuoruudenkokemukset vaikuttavat itsetuntoon siinä määrin, että he sisäistävät häpeän ja siitä tulee osa heidän minäkuvaansa.
The conclusions drawn from the study include a categorization of shame-prone Finnish people according to their childhood and adolescent experiences and the characteristics of their shame-proneness and personality.
Siihen vaikuttaa muun muassa yksilön synnynnäinen temperamentti, vanhempien ja muiden läheisten persoonallisuus ja kasvatusmenetelmät, asianomaisen ja hänen lähipiirinsä terveydentila sekä perheen sosiaalinen asema ja taloudellinen tilanne.
Comparisons of the views in the different categories indicated that despite their obvious differences, they also shared some common features.
Raamattunäkemysten kategorioiden vertailu osoitti, että monista eroistaan huolimatta näkemyksillä oli tiettyjä yhteisiä piirteitä.
The Pastor and the Bible : Finnish Evangelical Lutheran Pastors Relationship with the Bible
Pappi ja Raamattu : Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pappien suhde Raamattuun
The interview material was analyzed by means of data-based content analysis.
Tutkimuksen menetelmänä oli aineistolähtöinen sisällön analyysi.
Second, the Bible was viewed as a source in the interpretation of matters of faith.
Toiseksi Raamattu merkitsi haastateltaville uskontulkintojen lähdettä.
In childhood, the Bible was essentially the Old Testament and its exciting stories.
Haastateltavilla lapsuuden Raamattu oli ennen kaikkea Vanha testamentti jännittävine kertomuksineen.
Between the two poles of extremely fundamental and extremely relativistic views, four different categories of viewing the Bible emerged from the interviews: absolute truth (a), a book about the message of salvation (b), a book about holiness and generous love (c), and a source of inspiration (d).
Näiden äärikorostuksien välille hahmottui neljä raamattunäkemyksen kategoriaa: täydellinen totuus (a), kirja pelastuksen sanomasta (b), pyhyyden ja sallivan rakkauden kirja (c) sekä inspiroiva kokemuskokoelma (d).
The views in categories (c) and (d) arose from human reality.
Näkemykset (c ja d) lähtivät liikkeelle alhaalta, inhimillisestä todellisuudesta.
The study points to a close association between an individual s life history and his or her relationship with the Bible, and lays the groundwork for future studies to investigate the relation between personality and view of the Bible.
Tutkimus painottaa raamattusuhteen ja yksilön elämänhistorian yhteenkuuluvuutta ja motivoi jatkotutkimuksissa selvittämään persoonallisuuden ja raamattunäkemyksen välistä suhdetta.
These changes were associated with a deepening of belief in the Bible and also a painful crisis in questions related to the trustworthiness of the Bible.
Tämä merkitsi sekä Raamattu-uskon syvenemistä että kipeää kriisiä Raamatun luotettavuuskysymysten kanssa.
According to the pastors who expressed these views, the Bible contains a clear and trustworthy message of God.
Näkemyksien (a ja b) mukaan Raamattu sisälsi Jumalan selkeän ja luotettavan sanoman.
The study breaks down contradictions between conservative and liberal views of the Bible by showing how representatives of these opposing poles share commonalities in their attitudes.
Tutkimus murtaa raamattukeskustelulle ominaista konservatiivi-liberaali linjan vastakkainasettelua ja osoittaa miten lähes vastakkaisilla raamattunäkemyksen edustajilla on eroistaan huolimatta tiettyä asenteellista samanlaisuutta.
In youth, reading the Bible became more personal, and the teachings of Jesus began to take on a more central role.
Nuoruudessa Raamatusta tuli omakohtainen kirja ja Jeesuksen opetukset nousivat lapsuutta voimakkaammin esille.