natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Anxiety has been found to have stronger association to experienced pain than depression and in earlier studies references to an independent association between anxiety and inflammation has emerged.
Koetun kivun suhteen ahdistuneisuuden on todettu olevan voimakkaammassa yhteydessä kuin masentuneisuuden ja aikaisemmissa tutkimuksessa viitteitä ahdistuneisuuden ja tulehtuneisuuden itsenäiseen yhteyteen on esitetty.
When inflammation was predicted only by anxiety, anxiety was a statistically significant predictor and this association remained significant after sociodemographic factors were controlled.
Ennustettaessa tulehtuneisuutta pelkällä ahdistuneisuudella oli ahdistuneisuus tilastollisesti merkitsevä ennustaja ja muuttujien välinen itsenäinen yhteys näyttäytyi tilastollisesti merkitsevänä myös sosiodemografisten tekijöiden kontrolloimisen jälkeen.
The sub factor cognition control of the self-control scale was used as a measure of inner self-control.
Sisäisen hallinnan tunteen mittarina käytettiin Self-Control Scale –kyselyn alafaktoria kognitioiden kontrolli.
Sociodemographic factors and also a broad range of other factors related to inflammation and anxiety were controlled in the models.
Malleissa kontrolloitiin sosiodemografisia tekijöitä sekä laajasti muita ahdistuneisuuteen ja tulehtuneisuuteen liittyviä tekijöitä.
In addition the possible moderating role of inner self-control was studied by a hierarchical linear regression analysis.
Lisäksi sisäisen hallinnan tunteen mahdollista ahdistuneisuuden ja tulehtuneisuuden yhteyttä muuntavaa vaikutusta tutkittiin vaiheittaisella lineaarisella regressioanalyysilla.
In regard to the wellbeing of an individual and individual's ability to work, weight control and healthy lifestyle choices are crucial.
Painonhallintaan ja terveellisiin elämäntapoihin liittyvät seikat nousevat siis erityisen merkittäviksi mietittäessä henkilön hyvinvointia ja työkykyä.
When broad range of other controlled variables was included in the model a connection between anxiety and inflammation could not be found.
Otettaessa huomioon laajasti muita tulehtuneisuuteen ja ahdistuneisuuteen vaikuttavia tekijöitä ei yhteyttä kuitenkaan enää voitu todeta.
"But how could we make the Toy museum?"
"Mut miten me voitais se Lelumuseo tehdä?"
During the project, children worked individually, in small groups, and as a whole group.
Lapset toimivat projektin aikana sekä yksin, pienryhmissä että koko ryhmän kesken.
The study draws on sociocultural theory, which perceives creativity as a collective phenomenon with a dynamic relation to its social, physical, historical, and cultural world.
Sosiokulttuuriset teoriat näkevät luovuuden yhteisöllisenä ilmiönä, joka tapahtuu dynaamisessa suhteessa sen ympäröivään sosiaaliseen, fyysiseen, historialliseen ja kulttuuriseen maailmaan.
: Preschoolers' creative collaboration during small group activities in a Finnish kindergarten
: Esiopetusryhmän luova yhteistoiminta päiväkodin pienryhmähetkissä
The research data were generated as a part of a museum project involving 19 preschool-aged children.
Tutkimuksen aineisto tuotettiin 19 lapsen esiopetusryhmässä osana museoaiheista projektityöskentelyä.
The results are in line with the findings from previous research suggesting that children's initiatives and their responses to these initiatives form a strong foundation for creative collaboration, such as shared idea construction, fictional narrative creation, and non-fictional conversation or chitchat.
Tutkimuksen tuloksissa on yhteneväisyyksiä aiempiin tutkimuksiin, ja niiden perusteella voidaan todeta, että aloitteet ja responssit muodostavat perustan lasten luovan yhteistoiminnan rakentumiselle sekä erilaisille luovan yhteistoiminnan muodoille, kuten fiktiiviselle tarinoinnille, luovalle ideoinnille ja ei-fiktiiviselle keskustelulle tai jutustelulle.
Videotaped and photographed small group activities, in which each small group designed and created miniature museums, were selected for the analysis.
Koko projektin kulku videoitiin ja valokuvattiin, mutta tarkempaan analyysiin valittiin pienryhmätuokiot, joiden aikana jokainen pienryhmä suunnitteli ja toteutti oman minimuseonsa.
This study views creative collaboration as a process that enables children's adult- and environment-supported collaborative learning.
Tässä tutkimuksessa luova yhteistoiminta nähdään prosessina, joka mahdollistaa jaettujen merkitysten luomisen sekä lasten yhteistoiminnallisen oppimisen aikuisen ja toimintaympäristön tukemana.
In the study, the organisation of creative collaboration refers to children's initiatives, responses and reciprocal initiative–response sequences that affected the progression of children's creative collaboration.
Tutkimuksessa luovan yhteistoiminnan rakentumisella tarkoitettiin aloitteita, niihin annettuja responsseja sekä niistä muodostuneita vuorovaikutuksellisia aloite–responssi-ketjuja, jotka vaikuttivat luovan yhteistoiminnan kehittymiseen.
The project sought to support children's creativity, joint action and collaborative learning.
Museoprojektin kautta pyrittiin tukemaan lasten luovien ja yhteistoiminnallisten taitojen kehittymistä sekä tarjoamaan mahdollisuuksia yhteistoiminnalliselle oppimiselle.
The video data were analysed to identify the initiatives, responses, and characteristics of creative collaboration.
Videoaineiston analyysissa tarkasteltiin lasten tekemiä aloitteita, aloitteisiin annettuja responsseja sekä niiden seurauksia.
The study provides specific information about preschool-aged children's creative collaboration and indicates that working in small groups and with different projects provides important opportunities for children to be creative while interacting with each other.
Tutkimus osoittaa, että projekti- ja pienryhmätyöskentely tarjoavat tärkeitä mahdollisuuksia lasten luovuudelle ja vuorovaikutukselle.
The characteristics refer to the content of children's creative collaboration.
Lisäksi etsittiin teemallisesti yhteneviä luovan yhteistoiminnan sisällöllisiä piirteitä.
This study analysed the organisation and characteristics of children's creative collaboration.
Tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia lasten luovan yhteistoiminnan rakentumista sekä sen sisällöllisiä piirteitä.
By applying these results into their teaching practices, early childhood educators are able to more effectively support children's creative collaboration.
Siirrettäessä tutkimustieto käytäntöön, voidaan paremmin tukea lasten luovaa yhteistoimintaa sekä edesauttaa lasten luovien ja kollaboratiivisten taitojen kehittymistä.
66 groups and total of 165 people including 93 adults, 41 girls and 31 boys were interviewed for the study.
Aineisto koostui 66 ryhmän haastatteluista eli yhteensä 165 ihmisen kokemuksista, joista aikuisia oli 93, tyttöjä 41 ja poikia 31.
In the future the events should be arranged more regularly at public places or in schools and nurseries in order for the event to reach a wider audience.
Tapahtumaa tulisikin jatkossa järjestää säännöllisemmin yleisellä paikalla tai kouluissa ja päiväkodeissa, jotta se pystyisi tavoittamaan laajemmin koko väestöä.
Material was analysed with the content analysis through arranging material by themes and categories based on research questions.
Aineisto analysoitiin sisällönanalyysillä teemoittelemalla ja luokittelemalla aiheita tutkimuskysymyksien mukaan.
"Everyone should find umami somewhere" : Families' experiences of the Makumestari tour
"Pitäis kaikkien ihmisten löytää umami jostain" : Lapsiperheiden kokemuksia Makumestari-kiertueesta
According to the study Makumestari tour was a successful and well organized event.
Tutkimuksen mukaan Makumestari-kiertue oli onnistunut ja hyvin järjestetty kokonaisuus.
Material of this study was collected by interviewing children and adults visiting Makumestari events in Autumn 2015.
Tutkimuksen aineisto kerättiin haastattelemalla Makumestari-tapahtumissa käyneitä lapsia ja aikuisia syksyllä vuonna 2015.
In this event children seemed to have the courage to taste new flavours and the children are believed to continue trying new flavours in the future due to the event.
Tapahtumassa lapset uskalsivat maistaa uusia makuja ja tapahtuman uskottiin vaikuttavan lasten rohkeuteen maistaa uusia makuja myös jatkossa.
The event was believed to increase interest towards food, widen notions about food and decrease food neophobia.
Tapahtumien uskottiin lisäävän kiinnostusta ruokaa kohtaan, laajentavan käsitystä ruoasta sekä vähentävän ruokaestoja.
The aim of the flavour education, based on Sapere method, is to provide food education to children, diversify families' diets, and to eliminate neophobia.
Sapere-menetelmään perustuvan makukoulun tarkoitus on lapsilähtöisesti ja ilon kautta tutustuttaa ruokaan, monipuolistaa lapsiperheiden ruokavalintoja sekä vähentää uutuuden pelkoa eli neofobiaa.
The research findings will evaluate the success of the event and will provide development suggestions for the future Makumestari tour events.
Tutkimuksen pohjalta saadaan tietoa tapahtuman onnistumisesta ja kehitysideoita seuraavaa tapahtumakiertuetta varten.
On the other hand, visitors were concerned whether the event only reaches people who are already interested in food and healthy eating habits and questioned if the one single event is enough to change people's food habits permanently.
Makumestari-kiertuetta pidettiin tärkeänä ja hyödyllisenä, mutta kävijät olivat kuitenkin huolissaan siitä, tavoittaako se vain ne, ketkä ovat muutenkin kiinnostuneita ruoasta ja terveellisestä syömisestä ja riittääkö yksittäinen tapahtuma muuttamaan ruokatottumuksia.
The event helped people to understand their own senses and people learnt to recognise how important every sense is when it comes to food.
Kiertue myös mahdollisti omien aistien toimintaan tutustumisen ja opetti kävijöitä huomaamaan jokaisen yksittäisen aistin tärkeyden.
Furthermore, visitors' thoughts based on how the event can have an impact on children's food habits will be evaluated in this study.
Lisäksi tuodaan esiin kävijöiden ajatuksia tapahtuman mahdollisuuksista vaikuttaa lasten ruokatottumuksiin.
Interviews were executed after visitors had performed series of tasks concerning different human basic senses.
Haastattelut toteutettiin aistiradan suorittamisen jälkeen ryhmittäin kuudella paikkakunnalla.
Insufficient diet and lack of vegetables in the diet are the most common problems concerning children and families' food habits.
Lasten ja lapsiperheiden syömisen ongelmia ovat yksipuolinen ruokavalio ja vähäinen kasvisten käyttö.
Student profiles didn't differ with regard to sex.
Sukupuolen osalta opiskelijaprofiilit eivät eronneet toisistaan tilastollisesti merkitsevästi.
Four student profiles were identified and they were named as unsure (n = 41), self-confident easygoing (n = 95), self-confident distressed (n = 51) and self-confident efficient (n = 63) students.
Opiskelijaprofiileja löydettiin neljä ja ne nimettiin epävarmoiksi (n = 41), itseensä luottaviksi huolettomiksi (n = 95), itseensä luottaviksi huolestuviksi (n = 51) ja itseensä luottaviksi tehokkaiksi (n = 63) opiskelijoiksi.
Especially between self-efficacy beliefs and psychological flexibility a strong correlation (r2 = .30) was found.
Pystyvyysuskomukset ja psykologinen joustavuus korreloivat voimakkaasti keskenään (r2 = .30).
According to the results all correlations between self-regulation, self-efficacy beliefs and psychological flexibility were statistically significant.
Saatujen tulosten mukaan kaikki itsesäätelyn, pystyvyysuskomusten ja psykologisen joustavuuden väliset yhteydet olivat tilastollisesti merkitseviä.
University students' self-regulation, self-efficacy beliefs and psychological flexibility
Yliopisto-opiskelijoiden itsesäätely, pystyvyysuskomukset ja psykologinen joustavuus
After formation of student profiles Oneway ANOVA was used to analyse whether the student profiles differ from each other in terms of study success, age and sex (research question 3).
Lopuksi selvitettiin yksisuuntaisella varianssianalyysillä (ANOVA), millaisia eroja muodostuneiden opiskelijaprofiilien välillä oli opintomenestyksen, iän ja sukupuolen suhteen (tutkimuskysymys 3).
This was followed by K-Means Cluster Analysis to form student profiles comprising of self-regulation, self-efficacy beliefs and psychological flexibility (research question 2).
Seuraavaksi tutkittiin klusterianalyysin (K-Means Cluster Analysis) avulla, millaisia opiskelijaprofiileja itsesäätelystä, pystyvyysuskomuksista ja psykologisesta joustavuudesta muodostui (tutkimuskysymys 2).
The first research question concerning the correlations between self-regulation, self-efficacy beliefs and psychological flexibility were analysed by Pearson's correlation coefficient.
Ensimmäinen tutkimuskysymys koski itsesäätelyn, pystyvyysuskomusten ja psykologisen joustavuuden välisiä yhteyksiä, joiden tarkasteluun käytettiin Pearsonin tulomomenttikorrelaatiokerrointa.
Research data were collected in autumn 2013 through a questionnaire developed at the Helsinki University Centre for Research and Development of Higher Education (YTY).
Tutkimuksen aineistona käytettiin osia Helsingin yliopiston Yliopistopedagogiikan tutkimus- ja kehittämisyksikön (YTY) suunnittelemalla laajalla opiskeluun liittyviä ilmiöitä mittaavalla kyselyllä syksyllä 2013 kerätystä aineistosta.
A statistically significant difference in study success was found between unsure (M = 3.22) and self-confident efficient (M = 3.91) students.
Opintomenestyksen osalta epävarmojen (ka = 3.22) ja itseensä luottavien tehokkaiden (ka = 3.91) opiskelijoiden väliltä löydettiin tilastollisesti merkitsevä ero.
With regard to age there was a statistically significant difference between self-confident easygoing (M = 25.6) and self-confident efficient (M = 29.9) students.
Iän suhteen itseensä luottavien huolettomien (ka = 25.6) ja itseensä luottavien tehokkaiden (ka = 29.9) opiskelijoiden välillä oli tilastollisesti merkitsevä ero.
The results imply that self-regulation, self-efficacy beliefs and psychological flexibility have a great significance for students' coping and well-being in their studies.
Itsesäätelyllä, pystyvyysuskomuksilla ja psykologisella joustavuudella on tärkeä merkitys opiskelijoiden opinnoissa suoriutumiselle ja psyykkiselle hyvinvoinnille.
Therefore it is important to increase understanding of the interplay between self-regulation, self-efficacy beliefs and psychological flexibility to find means to support students' coping under the economically challenging circumstances facing Finnish higher education.
Onkin tärkeää lisätä ymmärrystä näiden ilmiöiden välisestä vuorovaikutuksesta, jotta pystyttäisiin löytämään keinoja tukea opiskelijoita ja heidän jaksamistaan yliopistoihin kohdistuvien säästö- ja tehostamispaineiden kasvaessa.
The participants were 250 students from the Faculty of Arts at the University of Helsinki.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan opiskelijoiden (N = 250) itsesäätelyä, pystyvyysuskomuksia ja psykologista joustavuutta.
Factor analysis was used to explore the validity of the scales measuring self-regulation, self-efficacy beliefs and psychological flexibility.
Tutkimuksen aluksi faktorianalyysin (Explorative Factor Analysis) avulla todettiin aineiston keräämisessä käytettyjen mittareiden soveltuvuus tutkittavien ilmiöiden mittaamiseen.
Pupils like these are reactively aggressive.
Tällaiset oppilaat ilmentävät reaktiivista aggressiivisuutta.
Elementary school teachers' experiences on school violence and its prevention
Alakoulun opettajien kokemuksia kouluväkivallasta ja sen ennaltaehkäisemisestä
Methods: This study was carried out as a qualitative study using phenomenological approach.
Menetelmät: Tutkimus toteutettiin laadullisena, fenomenologisena haastattelututkimuksena.
Physical school violence has not broadly been studied in Finland as the term school violence is often confused with school bullying.
Fyysistä kouluväkivaltaa ei ole Suomessa kuitenkaan juuri tutkittu, sillä kouluväkivallan käsite sekoitetaan usein koulukiusaamisen käsitteeseen.
The data was collected interviewing six elementary school teachers in February 2016 and analysed by using qualitative content analysis.
Aineisto kerättiin haastattelemalla kuutta eri alakoulujen opettajaa helmikuussa 2016.
Objective of the study: According to previous studies on teachers, violence and threatening situations are common in schools and occur on daily basis.
Tavoitteet: Aiempien opettajille teetettyjen tutkimusten mukaan väkivalta- ja uhkatilanteet ovat kouluissa yleisiä ja niitä esiintyy jopa päivittäin.
The objective of this study was to discover the nature of school violence situations, causes of violent behaviour, the effects of school violence and ways to prevent it in schools.
Tässä tutkimuksessa kartoitettiin alakoulun väkivaltatilanteiden luonnetta, oppilaiden väkivaltaisen käyttäytymisen syitä, väkivallan vaikutuksia ja sitä miten kouluissa voidaan torjua väkivaltaa.
The purpose is also to raise awareness of school violence and create safe and positive environment in schools.
Tutkimuksella halutaan herättää tietoisuutta kouluväkivallasta ja sen ennaltaehkäisemistä edistämällä kehittää turvallista ja positiivista ilmapiiriä kouluissa.
Physical school violence causes both physical and mental damage, creates lack of security, weakens the atmosphere in schools and distracts the learning environment.
Fyysinen kouluväkivalta aiheuttaa fyysistä ja henkistä vahinkoa, luo turvattomuutta sekä heikentää koulun ilmapiiriä ja työrauhaa.
Teachers concluded that pupils' violent behaviour is often caused by difficulties of controlling aggressions and solving disagreements.
Väkivaltaisesti käyttäytyvillä oppilailla oli opettajien mukaan tavallisesti vaikeuksia hillitä aggressioitaan ja ratkaista ristiriitoja muulla tavalla.
In addition to physical damage school violence causes lack of security, distracts teaching and affects both pupils' and teachers' contentedness in school.
Kouluväkivalta aiheuttaa fyysisen vahingon lisäksi turvattomuutta, vie aikaa opetukselta ja vaikuttaa sekä oppilaiden että opettajien viihtyvyyteen.
Conclusions: According to the respondents, violence is common in elementary schools and it has many negative effects in everyday school life.
Tulokset ja johtopäätökset: Kouluväkivalta oli haastateltujen opettajien mielestä hyvin yleistä ja sillä on useita negatiivisia vaikutuksia koulun arjessa.
Most of the violence occurs between pupils as a result of a conflict.
Väkivalta on tavallisesti oppilaiden välistä ja seurausta jostakin oppilaiden välisestä ristiriidasta.
There are many different causes to pupils' violent behaviour.
Oppilaan väkivaltaisen käyttäytymisen on havaittu johtuvan monista eri tekijöistä.
However, schools seem to have many different ways to prevent school violence including practising social and emotional skills and appropriate ways to deal with aggression.
Esimerkiksi tunnetaitojen ja sosiaalisten taitojen harjoittelu, koko koulun yhteiset pelisäännöt sekä väkivallalle vaihtoehtoisten toimintamallien miettiminen koetaan tärkeiksi keinoiksi kouluväkivallan ennaltaehkäisemiseen.
This qualitative research was implemented in two phases.
Tämä laadullinen tutkimus toteutettiin kahdessa vaiheessa.
These parts were then divided into more detailed questions.
Nämä jakautuivat vielä tarkentaviin kysymyksiin.
The occurrence of any evaluated part was not directly linked to the occurrence of other parts.
Minkään arvioitavan osa-alueen esiintyminen ei ollut suoraan sidoksissa muiden osa-alueiden esiintymiseen.
In addition a new part, theme, came up and it had not been taken into account in the model.
Lisäksi esiin nousi uutena osa-alueena teema, jota mallissa ei ollut huomioitu.
The teachers were then interviewed and the interviews were analyzed with content analysis.
Opettajat haastateltiin, ja haastattelut analysoitiin sisällönanalyysin keinoin.
The material's drama reviews' structure mainly consisted explanations of writer's opinion.
Aineiston näytelmäarvostelujen rakenne koostui enimmäkseen kirjoittajan mielipiteen esittelystä.
It would be good to develop the model so that it would concentrate more clearly on inspecting review's content rather than formal things like paragraphing or length of text.
Mallia olisi hyvä kehittää niin, että se keskittyisi selkeämmin arvostelun sisällön tarkasteluun ja jättäisi ulkonaiset seikat, kuten kappalejaon ja tekstin pituuden, huomiotta.
Research material of the first phase consisted drama reviews written by one fifth grade class' students (total 21).
Ensimmäisen vaiheen tutkimusaineisto koostui yhden luokan oppilaiden viidennellä luokalla kirjoittamista näytelmäarvosteluista (yht.
A versatile understanding of different text types and producing texts according to those are important skills to be learned at school.
Monenlaisten tekstilajien ymmärtäminen ja niiden mukaisten tekstien tuottaminen ovat tärkeitä koulussa opittavia taitoja.
Based on their opinions the most useful parts were own voice, vividness and distinctiveness of language, and review's sections and structure out of which remarkably important was opinion.
Toimivimmat osa-alueet olivat heidän näkemyksensä mukaan oma ääni, kielen värikkyys ja omaperäisyys ja arvostelun osat ja rakenne, josta erityisen tärkeäksi nousi mielipide.
On the second phase of the research three teachers tested the feedback and evaluation model in practice.
Tutkimuksen toisessa vaiheessa kolme opettajaa testasi palaute- ja arviointimallin käyttöä.
It is important that teacher is capable of evaluating different text types written by students and give constructive feedback out of those.
Opettajan on tärkeää osata arvioida oppilaiden kirjoittamia erityyppisiä tekstejä ja antaa niistä rakentavaa palautetta.
The purpose of this research is to find out what elements a teacher should take into account when giving feedback and evaluating student written reviews.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, mitä asioita opettajan tulisi tarkastella antaessaan palautetta oppilaiden kirjoittamista arvosteluista ja arvioidessaan niitä.
Reviews were analyzed by using genre analysis and based on analyzed reviews and earlier theories a feedback and evaluation model was created as well as tested against the research material.
Arvostelut analysoitiin genreanalyysia käyttäen ja niiden sekä aiemman teoriatiedon pohjalta luotiin palaute- ja arviointimalli, jota myös testattiin aineistoon.
Based on the teachers' opinions it can be deduced that the feedback and evaluation model is helpful in both planning the actual teaching as well as in giving feedback.
Opettajien näkemysten perusteella voi päätellä, että palaute- ja arviointimalli on hyödyllinen sekä opetuksen suunnittelussa että palautteen antamisessa.
In addition the reviews' presented well the description of writer's own viewing experience.
Lisäksi arvosteluissa tuli hyvin esiin oman katsomiskokemuksen kuvailu.
Based on the student texts' analysis and earlier theories the selected parts to be viewed from reviews written by students were review's sections and structure, own voice, paragraphing, vividness and distinctiveness of language, and length of text.
Oppilasteksteistä tehdyn analyysin sekä aiemman teoriatiedon pohjalta oppilaiden kirjoittamista arvosteluista tarkasteltaviksi osa-alueiksi määriteltiin arvostelun osat ja rakenne, oma ääni, kappalejako, kielen värikkyys ja omaperäisyys sekä tekstin pituus.
At the Reviews : Developing a Feedback and Evaluation Model for the Elementary School's Writing Education
Arvostelukirjoitelmien äärellä : Palaute- ja arviointimallin kehittäminen ja testaaminen alakoulun kirjoittamisen opetuksen tarpeisiin
The teachers found out that use of the feedback and evaluation model was helpful.
Opettajat kokivat palaute- ja arviointimallin käytön kokonaisuudessaan hyödylliseksi.
Paragraphing was found out to be least useful.
Tarpeettomimpana koettiin kappalejako.