natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These questions will be answered with a combination of con-textual multicase analysis and qualitative operational code analysis includ-ing the philosophical-, instrumental-, and strategic beliefs applied within the context of Walter Carlsnaes’ explanative model.
Tutkimuskysymyksiin vastataan soveltamalla Walter Carlsnaesin selitysmalliin kontekstuaalista monitapausanalyysia ja Venäjän presidenttien filosofisiin, instrumentaalisiin ja strategisiin uskomuksiin keskittyvää laadullista operationaalista koodianalyysia.
Due to the argument such challenging–joining framework repre-sents a strategic level continuity of Russian foreign and security policy dur-ing the period of 1992–2014.
Tutkimuksen argumentin mukaan tämä haastava–liittyvä viitekehys edustaa strategisen tason jatkuvuutta Venäjän ulko- ja turvallisuuspolitiikassa.
This study seeks to answer to following research questions: What is this framework about and what kind of descriptive and explanative qualities does it have?
Päätutkimuskysymyksenä on seuraava: minkälainen on Venäjän ulko- ja turvallisuuspolitiikan viitekehys 1992–2014 ja minkälaisia kuvailevia ja selittäviä ominaisuuksia sillä on?
In line with the argument the challenging–joining framework as the syn-thesis of three pillars represents a strategic level continuity during the pe-riod of 1992–2014.
Soveltamalla uskomusjärjestelmien sekä kontekstuaalista monitapausanalyysia Walter Carlsnaesin selitysmallin avulla ilmenee, että haastava–liittyvä viitekehys niin kutsuttujen pilarien synteesinä edustaa ulko- ja turvallisuuspolitiikan strategisen tason jatkuvuutta tutkimuksen ajanjaksolla 1992–2014.
Such observation provides an evidence that Russian foreign and security policy should not be understood nor explained solely by excluding categories since the framework can appear as nationalistic or imperialistic while simultaneously be oriented towards the west.
Haastava ja liittyvä toimintatapa voi samanaikaisesti vaikuttaa nationalistiselta tai imperialistiselta ja toisaalta olla länteen suuntautuvaa.
In line with the title, Russian foreign- and security policy from Boris Yelt-sin to Vladimir Putin 1992–2014: Presidential belief-systems in the setting of political conditions, this study examines Russia’s foreign and security policy during the eras of the three presidents by focusing on two intercon-nected perspectives namely the presidential belief systems defined as the operational codes and the context of this policy making defined as the con-ditions.
Tutkimuksen otsikon mukaisesti, tavoitteena on tarkastella Venäjän ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa presidenttien Boris Jeltsinin, Vladimir Putinin ja Dmitri Medvedevin aikakausilla vuosina 1992–2014, keskittymällä kahteen pääasialliseen, keskenään vuorovaikutuksessa olevaan näkökulmaan.
This study shows that unity can be found between the political belief sys-tems of Yeltsin, Medvedev and Putin who have been defined as the repre-sentatives of the foreign- and security policy elite.
Muina tutkimuskysymyksinä ovat seuraavat: Minkälaiset ovat presidenttien Jeltsinin, Medvedevin ja Putinin poliittiset uskomusjärjestelmät?
What kind of political belief systems does the three presi-dents have and what kind of policy shifts can be found during these presi-dential eras?
Minkälaisia eroavuuksia ja samankaltai-suuksia niistä on löydettävissä?
The main claim in this thesis is that Russian foreign and security policy making is guided by a comprehensive framework in which two main opera-tional models are balancing.
Tutkimuksessa väitetään, että Venäjän ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa ohjaa laaja-alainen viitekehys, jossa vuorottelevat haastava eli niin kutsuttu reaktiivinen toimintatapa ja liittyvä eli niin kutsuttu proaktiivinen toimintatapa.
The experiment consisted of four blocks, and during each of these blocks, two distinct vowels were visually presented to the participant ([i] – [o], [i] – [æ], [ø] – [e] and [ø] – [o]).
Kokeessa oli neljä blokkia, joista jokaisessa esitettiin visuaalisesti kahta eri vokaalia ([i] – [o], [i] – [æ], [ø] – [e] ja [ø] – [o]).
Objectives and theoretical background: Traditionally, it has been considered that the relation between word and meaning is arbitrary, but this traditional view has been challenged.
Tavoite ja teoriatausta: Sanan äänneasun ja sen merkityksen välistä suhdetta on perinteisesti pidetty mielivaltaisena, mutta tämä näkemys on myös haastettu.
Sound symbolic associations may have contributed to the evolution of language, as well as facilitate language and word learning.
Äännesymbolismin on esitetty myötävaikuttaneen kielen evoluutioon sekä edistävän kielen ja sanaston oppimista.
Previous studies suggest that front vowels are associated with spatial proximity (close) and back vowels with spatial distance (remote).
Aiemman tutkimuksen perusteella on esitetty, että etuvokaalit assosioituvat pieneen spatiaaliseen etäisyyteen (lähellä) ja takavokaalit suurempaan spatiaaliseen etäisyyteen (kaukana).
Results and conclusions: The previously discovered vowel-distance association was only partially replicated in this study, and some of the results contradict with the idea that vowel-distance association is merely based on vowel frontness.
Tulokset ja päätelmät: Tässä tutkimuksessa onnistuttiin toistamaan aiemmassa tutkimuksessa havaittu äänne-etäisyys-vastaavuus vain osittain ja osa tutkimuksen tuloksista on ristiriitaisia vokaalin etisyyteen perustuvan äänne-etäisyys-vastaavuuden kanssa.
However, there is presumably only one experimental study that has confirmed such vowel-distance association, and it was conducted with English speaking participants, and vowel features were not properly controlled.
Ilmiö on kuitenkin tiettävästi osoitettu kokeellisesti vain yhden kerran englanninkielisillä koehenkilöillä, eikä kyseisessä tutkimuksessa kontrolloitu tehokkaasti vokaalin peruspiirteitä.
Instead, the study suggests that vowel-distance association may be modulated by vowel openness and/or roundness, but further research on this topic is needed.
Sen sijaan on mahdollista, että vokaalin avoimuus ja/tai pyöreys vaikuttaa äänne-etäisyys-vastaavuuteen, mutta tämä edellyttää lisätutkimusta.
This study aims to replicate the association in a new language group.
Tässä tutkimuksessa pyritäänkin toistamaan vokaalin etisyyteen perustuva äänne-etäisyys-vastaavuus uudessa kieliryhmässä.
Manual reaction times, vocal reaction times and acoustic parameters of the sound (F0, F1, F2, intensity) were recorded during the experiment.
Suorituksesta mitattiin manuaaliset ja vokaaliset reaktioajat sekä äänen akustisia parametreja (f0, F1, F2 ja intensiteetti), jotka analysoitiin toistomittausten varianssianalyysillä siten, että erityisenä kiinnostuksenkohteena olivat blokin, vokaalin ja etäisyyden yhdysvaikutukset.
Taken together, this study does not provide strong support for the vowel-distance association based on vowel frontness.
Tämän tutkimuksen tulokset eivät tarjoa vahvaa tukea yksinomaan vokaalin etisyyteen perustuvalle äänne-etäisyys-vastaavuudelle.
In the second block, open front vowel [æ] was associated with remoteness and closed front vowel [i] with closeness.
Toisessa blokissa avoin etuvokaali [æ] assosioitui kauas ja suljettu etuvokaali [i] lähelle.
Methods: To investigate the role of vowel frontness, openness and roundness in vowel-distance association, this study utilized a novel behavioural setting.
Menetelmät: Vokaalin etisyyden, avoimuuden ja pyöreyden yhteyttä spatiaaliseen etäisyyteen selvitettiin behavioraalisella koeasetelmalla.
This study also revealed a presumably novel finding that the distance of hand movement affects the intensity and fundamental frequency of vowel pronunciation.
Tässä tutkimuksessa tehtiin myös tiettävästi uusi havainto, jonka perusteella käden vieminen lähelle tai kauas vaikuttaa äänenkorkeuteen ja intensiteettiin vokaaleja äännettäessä.
With more efficient control of the basic vowel features, the study aims to clarify, whether vowel-distance association is merely based on vowel frontness or vowel openness and/or roundness as well.
Lisäksi vokaalin peruspiirteet pyritään kontrolloimaan tehokkaammin kuin aiemmassa tutkimuksessa, jotta voidaan varmistua siitä, että ilmiö perustuu nimenomaan vokaalin etisyyteen eikä sen avoimuuteen ja/tai pyöreyteen.
The participants (N = 25) were native Finnish speakers, and they were instructed to pronounce the presented vowel and simultaneously move their hand on a close or remote response button.
Koehenkilöiden tehtävänä oli lausua näkemänsä vokaali samalla, kun he vievät kätensä lähellä tai kaukana sijaitsevalle responssipainikkeelle.
The goal of this study is to investigate, whether there is a sound symbolic association between vowel frontness, openness or roundness and spatial distance.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, assosioituuko vokaalin etisyys, avoimuus tai pyöreys spatiaaliseen etäisyyteen.
This study focuses on the association between a vowel sound and spatial distance, a phenomenon known as vowel-distance association.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan niin kutsuttua äänne-etäisyys-vastaavuutta eli äänteen ja spatiaalisen etäisyyden välistä äännesymbolista assosiaatiota.
Sound symbolism refers to an association that links a word to its reference on perceptual or semantic level.
Äännesymbolismi on ilmiö, jossa sanan äänneasun ja viittauskohteen välillä on semanttisen- tai havaintotason yhteys ja tällöin sanan äänneasu voi viestiä sen merkityksestä ei-mielivaltaisella tavalla.
In the last block, round front vowel [ø] was associated with remoteness and round back vowel [o] with closeness.
Neljännessä blokissa pyöreä etuvokaali [ø] assosioitui kauas ja pyöreä takavokaali [o] lähelle.
The data consists of a total of 104 matches.
Data koostuu yhteensä 104 ottelusta.
While this implies that the third round is different from the first two, the reason for that is unclear.
Tämä tarkoittaa, että kolmas erä eroaa kahdesta ensimmäisestä erästä, mutta syy siihen on epäselvä.
Psychological momentum as a phenomenon remains controversial.
Ilmiönä psykologinen liikevoima on edelleen kiistanalainen.
Perspectives for both self defence and combat sports are considered.
Näkökulmia tarkastellaan sekä itsepuolustuksen että kamppailu-urheilun näkökulmista.
Data was gathered both by viewing Ultimate Fighting Championships matches and from the Fight Metric website, which holds records for all Ultimate Fighting Championships matches.
Dataa kerättiin sekä katsomalla Ultimate Fighting Championships -otteluita että Fight Metric -sivustolta, joka kokoaa tiedot kaikista Ultimate Fighting Championships -otteluista.
It has previously been investigated in sports contexts where the opposing player’s actions have an effect on the other player.
Sitä on aiemmin tutkittu urheiluympäristöissä, joissa vastapelaajan toiminta vaikuttaa toiseen pelaajaan.
Following these theories, if the first hit is a robust starting point for positive and/or negative psychological momentum, the effect should show in the amount of hitting following the first attack.
Näiden teorioiden mukaan, jos ensimmäinen osuma on riittävä lähtökohta positiiviselle ja/tai negatiiviselle psykologiselle liikevoimalle, vaikutuksen tulisi näkyä lyöntimäärässä ensimmäisen hyökkäyksen jälkeen.
This finding can be used to inform combat sports coaches’ strategies, and should motivate further investigations to the significance of the first attack in both self defence situations and in combat sports.
Tätä havaintoa voidaan käyttää hyväksi kamppailu-urheilun valmennusstrategioissa, ja sen tulisi motivoida lisätutkimuksia ensimmäisen hyökkäyksen merkitykseen sekä itsepuolustustilanteissa että kamppailu-urheilussa.
In a mixed martial arts match that effect is more immediate due to the physical proximity of the fighters to each other.
Vapaaottelussa tämä vaikutus on välittömämpi, koska kamppailijat ovat fyysisesti huomattavasti läheisemmässä kontaktissa.
The conclusion is that the fighter attacking first strikes more if his or her attack is blocked, but only on the third round.
Tästä voidaan päätellä, että ensin hyökkäävä ottelija lyö enemmän, jos ensimmäinen hyökkäys torjutaan, mutta vain kolmannessa erässä.
The theoretical background comes from theories of psychological momentum.
Teoreettisena pohjana tutkimukselle käytetään psykologinen liikevoima -ilmiötä kuvailevia teorioita.
A series of linear mixed models is fitted to predict the first attacker’s total strikes based on the opponent’s reaction, and a contrast analysis is used to compare the conditions based on reaction.
Ensimmäisen hyökkääjän kokonaislyöntimäärää ennustetaan sarjalla lineaarisia sekamalleja ja reaktiotilanteita verrataan kontrastianalyysilla.
The main result is that on the third round of the match, if the fighter who hits first is blocked, he or she will hit more during that round.
Päätulos on, että jos ensimmäinen hyökkäys torjutaan ottelun kolmannessa erässä, lyö ensimmäisenä hyökännyt ottelija enemmän erän aikana.
The aim of this thesis is to investigate the effects of the first hit in a round of mixed martial arts competition.
Tämän tutkielman tavoite on selvittää ensimmäisen lyönnin merkitys vapaaotteluerässä.
The data consisted of transcriptions of May’s three speeches: the first one was given in London in January 2017, the second one in Florence, Italy in September in 2017 and the third one again in London in March 2018, as a storm prevented May from traveling to Manchester.
Ensimmäisen hän piti Lontoossa tammikuussa 2017, toisen Firenzessä syyskuussa 2017 ja kolmannen maaliskuussa 2018 jälleen Lontoossa myrskyn estettyä häntä matkustamasta Manchesteriin.
It is based on Systemic Functional Linguistics and Bakhtin’s ideas on dialogic language.
Malli pohjautuu muun muassa systeemis-funktionaaliseen kieliteoriaan ja Bakhtinin ajatuksiin kielen dialogisuudesta.
This Master’s thesis explored the British national identity in the early phases of the Brexit process in the years 2017–2018.
Tarkastelin tutkielmassa Britannian kansallisen identiteetin rakentumista brexit-prosessin alussa vuosina 2017¬-2018.
When it comes to national identity, it would seem like a crucial concept for a state looking for less integrated international co-operation especially if pursuit of national sovereignty is presented as the main reason behind the endeavour.
Kansallisen identiteetin voidaan ajatella olevan ydinkäsite, kun valtio pyrkii aiempaa löyhempään kansainväliseen yhteistyöhön, etenkin jos pyrkimysten perusteena on kansallisen suvereniteetin palauttaminen.
In the light of previous research on national identity, they would have evidently needed to contain more emotion-laden language.
Tutkimuskirjallisuuden valossa se olisi edellyttänyt voimakkaampaa, tunteisiin vetoavaa kieltä.
The aim of the study was to examine whether a new non-EU British identity which could be detected in the speeches by Prime Minister Theresa May and what kinds of linguistic devices were employed in the construction of such identity.
Tavoitteenani oli selvittää, näkyikö maan tuolloisen pääministerin Theresa Mayn puheissa jonkinlainen uusi, Euroopan unionin ulkopuolinen Britannia ja millaisilla kielellisillä keinoilla tämä mahdollisesti tapahtui.
However, this study implies that May’s speeches did not offer elements which a new national identity could have been built upon.
Näyttää kuitenkin siltä, etteivät Mayn puheet sisältäneet sellaisia elementtejä, että niiden varaan olisi voinut rakentua Britannialle jonkinlainen uusi kansallinen identiteetti.
In the qualitative analysis, I applied several social scientific approaches and concepts related to questions of nation and national identity.
Laadullisessa analyysissa hyödynsin useita yleensä yhteiskuntatieteellisiksi luettuja teorioita ja käsitteitä lähinnä kansainvälisten suhteiden tutkimuksen alalta.
I first conducted a quantitative analysis of the data by employing the Appraisal Framework developed by Martin and White.
Määrällisessä analyysissa lähestyn aineistoa Martinin ja Whiten kehittämällä Appraisal-mallilla, jonka avulla tekstistä voidaan tunnistaa arvoasetelmia sisältäviä lausumia.
In terms of dialogic language, the results displayed that over time May’s speeches began to contain less contractive utterances in which one would exclude other positions from the discourse.
Keskeisenä tuloksena voidaan yhtäältä todeta, että Appraisal-mallin läpi katsottuna dialogiset lausumat, joissa May esitti implisiittisellä viitteellä oman tai Britannian kannan muita mahdollisia implisiittisesti ilmaistuja parempana vähenivät valitulla aikavälillä.
I approached these questions with a triangulating method which finds its home in Critical Discourse Analysis.
Metodeiltaan tutkielma kuuluu kriittisen diskurssianalyysin piiriin.
I.e. it views language as a semiotic system of inter-referential signs which is constructed in interaction.
Malli siis käsittää kielen vuorovaikutuksessa rakentuvana merkkijärjestelmänä ja samalla katsoo, että sen merkit viittaavat aina toisiin merkkeihin.
This category of the framework is specifically concerned with dialogic utterances.
Sovelsin mallin osaa, joka pureutuu nimenomaan dialogisuuteen ja poimin puheista dialogiset lausumat.
I attempted to observe the respective temporal and spatial contexts, as well as the imagined audience in my analysis.
Analyysissa huomioitiin myös kunkin puheen ajankohdan, paikan ja kuvitellun yleisön mahdollinen merkitys.
At the same time, there was an increase of expansive utterances in which one would allow other positions to seem plausible or neutral.
Toisaalta myös vähenivät sellaiset lausumat, joissa hän sulki ehdottomasti pois muita näkökohtia.
This framework is designed to recognise value positions encased in a text.
Nämä muiden kuin tekstin tekijän arvoasetelmia sisältävät lausumat sijoitin mallin neljään kategoriaan.
The material was analyzed using qualitative content analysis.
Aineisto analysoitiin laadullisella sisällönanalyysillä.
The research material consisted of ten theme interviews conducted during spring 2019.
Tutkimusaineisto koostui kymmenestä teemahaastattelusta, jotka toteutettiin kevään 2019 aikana.
The material was manually coded using Saldana’s (2016) coding methods and the research results were categorized on the basis of similarity.
Aineisto koodattiin manuaalisti Saldanan (2016) koodausmenetelmin ja tutkimustulokset kategorisointiin samankaltaisuuden perusteella.
The expert teachers’ experiences of the city’s digitalisation program were both positive and negative.
Asiantuntijaopettajien kokemukset kaupungin digitalisaatio-ohjelmasta olivat sekä myönteisiä että kielteisiä.
Based on this study, it is difficult to assess the effectiveness of the expert teacher organization, but there are clear indications of positive, albeit small, impacts on changes in school culture and support for the digitalisation program.
Tämän tutkimuksen perusteella asiantuntijaopettajaorganisaation vaikuttavuutta on vaikea arvioida, mutta viitteet positiivisista, vaikkakin pienistä, vaikutuksista koulujen toimintakulttuurin sekä digitalisaato-ohjelman tukemiseen ovat selkeitä.
Expert teachers’ experiences of expert teacher activities as supporters of school digitalisation
Asiantuntijaopettajien kokemuksia asiantuntijaopettajatoiminnasta koulujen digitalisaation tukijoina
Resources such as facilities, changes in teams and access to scientific research, as well as challenges in communication, also hindered professional development work.
Myös resurssit, kuten tilat, tiimivaihdokset ja pääsy tieteellisiin tutkimuksiin sekä haasteet viestinnässä estivät ammatillista kehittämistyötä.
The research is current in a context where digitalizing society, the changing roles of teachers and school reforms challenge the skills of teachers and other school staff.
Tutkimus on ajankohtainen tilanteessa, jossa digitaalistuva yhteiskunta, opettajien muuttuvat roolit ja koulu-uudistukset haastavat opettajien ja muiden koulutyöntekijöiden osaamista.
The obstacles to development work, of course, were linked to the expert teacher development proposals that emphasized hopes for the clarification of working hours and task descriptions, identification of synergies and scalability, and clarification of communication practices.
Kehittämistyötä estävät tekijät luonnollisesti linkittyivätkin asiantuntijaopettajien kehittämisehdotuksiin, joissa painottuivat toiveet työajan ja toimenkuvan selkeytyksestä, synergioiden ja skaalautuvuuden tunnistamisesta sekä viestintäkäytänteiden selkeytyksestä.
Findings and conclusions: The expert teachers experienced their roles in diverse ways; in the role of the educator, experimenter and developer, in the cross-border and in the unclear role.
Tulokset ja johtopäätökset: Asiantuntijaopettajat kokivat roolinsa monitahoisesti; kouluttajaroolissa, kokeilija- ja kehittäjäroolissa, rajat ylittävässä roolissa ja epäselvässä roolissa.
Their role can be considered central as to the various professional learning communities and development networks, which promote school change.
Asiantuntijaopettajat voidaan nähdä keskeisinä eri ammatillisen oppimisen yhteisöissä ja kehittämisverkostoissa, joiden avulla koulumuutoksia viedään eteenpäin.
The expert teachers’ development skills and enthusiasm for recognizing the pedagogical benefits of technology were regarded as assets for development resources.
Asiantuntijaopettajien kehittämisvalmiudet ja into teknologian pedagogisten hyötyjen tunnistamisessa koettiin yhtenä kehittämisen voimavaroina.
Method: Ten expert teachers from four different expert teacher teams in the City of Helsinki were interviewed.
Menetelmä: Tutkimuksen osanottajat olivat kymmenen Helsingin kaupungin asiantuntijaopettajaa neljästä eri asiantuntijaopettajatiimistä.
The expert teachers considered the social network important, especially the other expert teacher colleagues.
Asiantuntijaopettajat kokivat sosiaalisen verkoston tärkeäksi, eritoten toiset asiantuntijaopettajat, joiden välillä vallitsi yhteistyötä tukeva keskinäinen luottamus.
The use of time, the aforementioned ambiguity of the role and job description, and the experience of the actual impact of the activity all emerged as barriers to the work of expert teachers.
Ajankäyttö, roolin ja työnkuvan epäselvyys sekä kokemukset toiminnan todellisesta vaikuttavuudesta nousivat asiantuntijaopettajien työtä estävinä tekijöinä.
The role of the expert teachers was perceived to be relatively autonomous and the role could also be modified to some extent in the interest of the expert teacher.
Asiantuntijaopettajien rooli koettiin suhteellisen autonomiseksi ja roolia tunnuttiin pystyvän muokkaamaan myös omien intressien mukaisesti, vaikka roolin liiallista epäselvyyttä kritisoitiinkin.
Target: The purpose of this study was to analyze the descriptions of the expert teachers in the role of expert teachers in the City of Helsinki and their experiences of the City of Helsinki digitalisation program.
Tavoitteet: Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli eritellä Helsingin kaupungin asiantuntijaopettajien kuvauksia asiantuntijaopettajaroolista, heidän kokemuksiaan Helsingin kaupungin digitalisaatio-ohjelmasta, ja ammatillista kehittämistyötä tukevista ja estävistä tekijöistä sekä ehdotuksia toiminnan kehittämisestä.
In contrast, intrinsic motivation factors; knowledge sharing and development, willingness to experiment and meaningfulness were perceived as factors supporting the expert teachers’ work.
Asiantuntijaopettajan työtä tukeviksi tekijöiksi koettiin sisäiset motivaatiotekijät; osaamisen jakaminen ja kehittäminen, kokeilunhalukkuus ja työn merkityksellisyys.
Professional skills related to digitalisation and teacher resistance to change were seen as barriers to development and improvements.
Kehittämisen esteiksi koettiin digitalisaatioon liittyvä ammatillinen osaaminen ja opettajien muutosvastarinta.
The interviews were partially structured and conducted in the spring of 2020.
Haastattelut olivat puolistrukturoituja ja ne tehtiin keväällä 2020.
Earlier studies have shown that a visually impaired child joining sports class can cause uncertainty and sense of inadequacy among teachers.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että näkövammaisen oppilaan tuleminen mukaan yleisopetuksen liikuntaryhmään saattaa herättää opettajassa epävarmuuden ja riittämättömyyden tunteita.