natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this study, I ask the question how the therapeutic ethos is present in the projects public presentations and how therapeutic ethos in projects as discursive practices creates images of youth and possible subjectivities that are offered to them.
Tutkielmassa kysyn, miten terapeuttinen eetos näyttäytyy nuorille suunnattujen projektien julkisissa esityksissä sekä miten terapeuttinen eetos muokkaa projektien diskursiivisissa käytännöissä näkemyksiä nuorista ja nuorille tarjolla olevista subjektiviteeteista.
Youth is examined in societal level in late-modern time where transitions to adulthood are becoming more risky and complex in the markets of work and education.
Nuorille nähdään avautuneen valintojen vapauksia ja pakkoja matkalla kohti aikuisuutta yhteiskunnallisten siirtymien muodostuessa moninaisiksi riskien alaisiksi reittikombinaatioiksi työ- ja koulutusmarkkinoilla.
These projects are also subject to markets and competition.
Nuoria pyritään auttamaan terapeuttisin projektein, jotka joutuvat myös toimimaan markkinoiden ja kilpailun ehdoilla.
The perspective of this study is based to post-structural theories.
Tutkielmassani tarkastelen tutkimuskohdetta jälkistrukturalistisiin ajatuksiin nojautuen.
The objective of my study is to examine therapeutic ethos in public presentations of project-based activities that are directed at young people.
Tarkastelen tutkielmassani terapeuttista eetosta nuorille suunnattujen projektimaisten tukitoimien julkisissa esityksissä.
The young people that are outside of institutions, create societal concern which is answered by creating therapeutic project-based support.
Yhteiskunnallisen huolen nähdään kohdistuvan erityisesti nuoriin siirtymiä ohjaavien instituutioiden ulkopuolella.
All samples are knitted.
Kaikki näytteet ovat neuloksia.
In this case, the results of the dyeing are better and more stable even without the mordant.
Tällöin värjäyksen lopputulos on parempi ja kestävämpi myös ilman puretetta.
The color values of the dyed samples were measured on a spectrophotometer, whereby the dyeing results could be viewed as L*, a* and b* values according to CIELAB.
Värjättyjen näytteiden väriarvoja mitattiin spektrofotometrillä, jolloin värjäystuloksia voitiin tarkastella CIELAB-järjestelmän mukaisina L*, a* ja b* arvoina.
Ioncell-F fiber dyed very similarly to the other cellulosic fibers.
Ioncell-F -kuitu värjäytyi hyvin samansuuntaisesti kuin muutkin selluloosamuuntokuidut.
In addition, the color fastness to light and washing were tested according to the ISO standards.
Lisäksi näytteille tehtiin ISO-standardien mukaiset värin pesun- ja valonkesto -testit.
Disperse dyeing was tested with and without tannin mordant.
Dispersiovärjäystä testattiin sekä tanniinipuretuksella että ilman puretetta.
Onion skins gave a darker and more stable color compared to the fungus whose color was light throughout the samples and the color fastness in light and washing tests were low.
Keltasipulinkuoret antoivat tummemman ja pysyvämmän värin verrattuna verihelttaseitikkeihin, joiden antama väri oli kauttaaltaan vaaleaa sekä heikosti pesua ja valoa kestävää.
It is preferred to dye with the onion skins with the natural pH of the dyebath, under acidic conditions by the dispersion dyeing technique.
Keltasipulinkuorilla värjääminen on kannattavaa tehdä liemen luonnollisen pH-arvon mukaan, happamissa olosuhteissa, dispersiovärjäystekniikalla.
The study focuses on four cellulosic fibers: viscose, bamboo viscose, lyocell and Ioncell-F.
Tutkimuksen kohteina ovat viskoosi, bambuviskoosi, lyocell ja Ioncell-F, sekä referenssikuituna merinovilla.
Different dyeing techniques were used with the same dyebath, except for the extra batch of celluose fibres, for which a separate dyebath was prepared from the onion skins and the pH of the dyebath was kept acidic.
Eri värjäystekniikoissa käytettiin samaa väriliemierää, lukuun ottamatta lisäeränä värjättyjä selluloosamuuntokuituja, joille valmistettiin oma väriliemi keltasipulinkuorista ja säilytettiin liemen pH-arvo happamana.
There is a little research on disperse-dyed cellulosic fiber with natural colorants, but no previous research with Ioncell-F fiber at all.
Aiempaa tukimusta selluloosamuuntokuitujen värjäytymisestä luonnonväriainein dispersiovärjäystekniikalla ei juurikaan ole saatavilla, Ioncell-F -kuidusta ei vielä ollenkaan.
Previous studies have shown disperse dyeing gives better staining results than mordant dyeing when using synthetic fibers with natural colorants.
Aiempi tutkimus on osoittanut dispersiovärjäyksen antavan peittavärjäystä paremman värjäystuloksen värjättäessä synteettisiä kuituja luonnonväriaineilla, joten tässä tutkimuksessa selvitetään menetelmän soveltuvuutta selluloosapohjaisiin muuntokuituihin.
Dyeing cellulose fibres with natural dyes by disperse dyeing technique : Cortinarius semisanguineus and Allium cepa as sources of color
Selluloosamuuntokuitujen värjäytyvyys luonnonväriainein dispersiovärjäystekniikalla : Värinlähteinä verihelttaseitikki ja keltasipulin kuoret
The dyeing results of the cellulose fibres were lower than merino wool reference in all dyeing techniques.
Selluloosamuuntokuidut värjäytyivät merinovillaista referenssikuitua heikommin kaikilla värjäystekniikoilla.
In this study the staining of cellulose fibers with mordant dyeing and disperse dyeing techniques are investigated.
Tutkimuksessa halutaan selvittää selluloosamuuntokuitujen värjäytyvyyttä luonnonväriainein peitta- ja dispersiovärjäystekniikoilla.
The pH for the dye liquor was adjusted to 8 with sodium hydroxide, except for the dyebath for the merino wool that is poorly resistant to bases.
Värilienten pH-arvo säädettiin natriumhydroksidilla arvoon 8, lukuun ottamatta emäksiä huonosti kestävien merinovillojen värilientä, joka säädettiin suolahapolla pH-arvoon 4.
According to the results of this study Cortinarius semisanguineus is poorly suited for dyeing cellulose fibers.
Tämän tutkimuksen tulosten valossa verihelttaseitikki soveltuu huonosti selluloosamuuntokuitujen värjäykseen.
Flavonoid-containing onion skins Allium cepa and anthraquinone-containing fungus Cortinarius semisanguineus were used as sources of dyes.
Väriaineiden lähteinä käytettiin flavonoidipitoisia keltasipulinkuoria [Allium cepa] ja antrakinonipitoisia verihelttaseitikkejä [Cortinarius semisanguineus].
Mordant-dyed samples are for comparison.
Vertailukohteena toimivat tanniinipuretuksella peittavärjätyt näytteet.
The interviews were conducted in November 2018 - February 2019.
Haastattelut toteutettiin marraskuussa 2018 - helmikuussa 2019.
The data was analyzed using data-based content analysis.
Aineisto analysoitiin käyttämällä aineistolähtöistä sisällönanalyysia.
Healthy eating habits as a child also often carry on to adulthood.
Lapsena omaksutut terveelliset ruokailutottumukset kantavat usein myös aikuisuuteen asti.
The research was carried out as a qualitative study and the material was collected by focused interviews.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena, jossa aineisto kerättiin teema-haastatteluilla.
Children´s food education in day-care homes in Helsinki : The most important thing is food joy
Lasten ruokakasvatus helsinkiläispäiväkodeissa : Tärkeintä on ruokailo
The aim of this study was to find out how kindergarten teachers implement children's food education in day-care homes in Helsinki.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, miten lastentarhanopettajat toteut-tavat lasten ruokakasvatusta helsinkiläispäiväkodeissa.
Food education was raised as a part of early childhood education goals in 2017 and the first meal recommendations for early childhood education and care were published in January 2018 to guide early childhood food education.
Ruokakasvatus nostetiin osaksi var-haiskasvatuksen tavoitteita vuonna 2017 ja ensimmäinen varhaiskasvatuksen ruokailusuosi-tus julkaistiin tammikuussa 2018 ohjaamaan varhaiskasvatuksen ruokakasvatusta.
Eight kindergarten teachers working in kindergartens from different parts of Helsinki participated in the interviews.
Haastatteluihin osallistui kahdeksan Helsingin kaupungin päiväkodeissa työs-kentelevää lastentarhanopettajaa eri puolelta Helsinkiä.
According to research results, kindergarten teachers' food education largely corresponds to the goals of food education in the early childhood education plan and the food education given has a positive effect on the formation of children's eating habits.
Tutkimustulosten mukaan lastentarhanopettajien toteuttama ruo-kakasvatus vastaa pitkälti varhaiskasvatussuunnitelman ruokakasvatuksen tavoitteisiin ja an-nettu ruokakasvatus vaikuttaa positiivisesti lasten ruokailutottumusten muodostumiseen.
The kindergarten teachers used food talk, food dispensing, involment of children, food pictures, model learning and cooperation with parents as ways of food education.
Ruokakasvatuksen keinoina lastentar-hanopettajat hyödynsivät ruokapuhetta, mallioppimista, ruoan annostelua, lasten osallisuuden tukemista ja vanhempien kanssa tehtävää yhteistyötä.
However, a new study was necessary because early childhood eating and food education have been given new goals and recommendations to follow in the future.
Uusi tutkimus oli kuitenkin tarpeen varhaiskasvatuksen ruokailun ja ruokakasvatuksen saatua uudet niitä ohjaavat tavoit-teet ja suositukset.
In recent years more attention has been paid to eating situations and food education of early childhood education when overweigh and reladed diseases have worryingly increased among children.
Varhais-kasvatuksen ruokailuun ja ruokakasvatukseen on alettu kiinnittää viime vuosina enemmän huomiota lasten ylipainon ja siihen liittyvien sairauksien määrän ollessa huolestuttavassa kas-vussa.
Besides the eating situations, food education was usually combined in children's play, where the teacher participated by responding to the child's questions.
Ruokailun ulkopuolisessa toiminnassa ruokakasvatus näyttäytyi vahvimmin lasten leikeissä, joihin aikuinen osallistui vastaamalla lapsen ihmetyksiin.
In earlier studies the importance of food education to children's food behavior and habits has been found from several perspectives.
Aikaisemmissa lasten varhaiskasvatuksen ruokailuun ja ruokakasvatukseen liittyvissä tutkimuksissa on todettu varhaiskasvatuksen ruokakasvatuksen merkityksellisyys lasten ruo-kakäyttäytymiseen ja -tottumuksiin useammasta näkökulmasta.
The challenges to food education were found mostly in the food education sessions outside of the eating situations.
Haasteita päiväkodin ruokakasvatuksessa ilmeni eniten ruokailun ulko-puolisten ruokakasvatustuokioiden toteuttamisessa.
In addition to food joy, the main goals of food education were to influence eating habits and to teach food habits.
Tär-keimpinä tavoitteina päiväkotien ruokakasvatukselle nousivat esiin ruokailo lasten ruokailutot-tumuksiin vaikuttaminen ja ruokatapojen opettaminen.
The study was carried out with a sixth grade class (19 students) in the Spring 2019.
Tutkimus toteutettiin erään kuudennen luokan kanssa (19 oppilasta) keväällä 2019.
Naming the character strengths of 6th graders in "Tämä elämä" project
Kuudesluokkalaisten oppilaiden luonteenvahvuuksien selvittäminen Tämä Elämä -hankkeessa
This study is a part of Tämä Elämä –project, which emphasizes co- working and aims at preventing social exclusions of teenagers.
Tutkimus on osa Tämä Elämä –hanketta, joka painottaa yhteisöllistä työskentelyä, sekä pyrkii ehkäisemään nivelvaiheessa olevien nuorten syrjäytymistä.
The class was given lessons on character strengths for a week with the help of Huomaa Hyvä!
Interventiossa oppilaille pidettiin viikon ajan oppitunteja luonteenvahvuuksista Huomaa Hyvä!
The knowledge and usage of character strengths expressed by the students was tested with repeated measures ANOVA in the software of Statistics Analysis Software SPSS.
Oppilaiden ilmaisemaa luonteenvahvuuksien tiedostamista ja -käyttöä testattiin toistettujen mittausten varianssianalyysilla.
The students discussed the strengths through the topics of me-oth- ers, values, cognitive skills, emotions, emotional skills and attitude.
Oppilaat osoittivat luonteenvahvuuksiensa esiintymistä teemojen minä–muut, arvomaailma, ajattelun taidot, tunteet, tunnetaidot sekä asenne kautta esimerkiksi peleissä ja leikeissä, ystävien kanssa toimimisessa, kotitehtävien tekemisessä, kokeisiin harjoittelemisessa.
The most presented character strengths in the class are fairness, prudence and creativity.
Luonteenvahvuudet reiluus, harkitsevuus ja luovuus olivat interventioryhmän eniten tunnistetut taidot.
The aim of this intervention study is to examine which character strengths sixth graders spot in themselves and how do they present the character strengths in their everyday lives.
Tässä tutkimuksessa selvitetään, mitä vahvuuksia kuudesluokkalaiset tulkitsevat löytävän itsestään sekä miten he osoittavat vahvuuksien näkyvän arjessaan.
The effect of the intervention is being determined as the changes in an observation group are discussed.
Tällä pyrittiin selvittämään intervention aikana tapahtunutta muutosta.
The students filled out an online form both at the start and in the beginning of the week so the effect of the intervention was opened for evaluation.
Oppilaat tekivät e-lomakekyselyn tutkimuksen alussa ja lopussa.
The knowledge and usage of character strengths expressed by the students didn’t change signif- icantly.
Oppilaiden vahvuuksien tunnistamisessa ja vahvuuksien käytössä ei tapahtunut tilastollisesti merkitsevää muutosta.
The observation group of 24 students took part in the study.
Tutkimuksessa hyödynnettiin verrokkiryhmää (24 oppilasta), joka täytti pelkät e-lomakekyselyt.
The factors of time or being a member of either of the groups was not classified as primary effect.
Analyysissa ei havaittu päävaikutusta ajalla tai interventioryhmään kuulumisella, eikä myöskään niiden yhteisvaikutuksella.
However, more information about learning is still needed.
Lisää tietoa oppimisesta tarvitaan kuitenkin jatkuvasti.
This is also topical, as the learning outcomes and motivation of children and young people have fallen in recent years.
Aihe on myös ajankohtainen, sillä lasten ja nuorten oppimistulokset ja motivaatio ovat laskeneet viime vuosien aikana.
The results of this thesis confirm that learning is not about individual factors, but about the complex process of the student and the learning environment.
Tämän opinnäytteen tulokset vahvistavat, ettei oppimiseen sitoutumisessa ole kyse yksittäisistä tekijöistä, vaan oppilaan ja oppimisympäristön monimutkaisesta prosessista.
The formed variables´ correlation is statistically significant to a large extent with each other, so it is justified to investigate these synergies.
Muodostetut muuttujat korreloivat suurelta osin keskenään tilastollisesti merkitsevästi, joten kyseisten yhte-yksien tutkiminen on perusteltua.
The purpose of this thesis could be applied more widely in the field of education research so that the engagement in learning could be explored longer term and in among several classes.
Opinnäytteen tutkimusasetelmaa voisi hyödyntää laajemminkin ja jatkossa sitoutumista voisi tutkia pidemmällä aikavälillä ja useammassa luokassa.
In terms of working habits, students' experiences (somewhat, much) were evenly distributed with activity, insertion and ability variables.
Työs-kentelytapojen suhteen oppilaiden kokemukset (jonkin verran, paljon) jakautuivat tasaisesti aktiivisuuden, in-nostuksen ja pystyvyyden osalta.
On the second phase, the link between the variables and the stages of work (inquiry based learning) was examined by the Kruskall Wallis test and the paired Mann-Whitney U test.
Toisessa vaiheessa muuttujien ja työskentelyvaiheiden (tutkivan oppimisen vaiheet) välistä yhteyttä tarkasteltiin Kruskall Wallisin -testillä sekä parittaisella Mann-Whitney U-testillä.
Students responded to the questionnaire six times during the five-week working pe-riod, and field notes were also used during analysis of the thesis.
Oppilaat vastasivat kyselyyn kuusi kertaa viiden viikon työskentelyjakson aikana ja lisäksi aineis-ton analyysissa hyödynnettiin kenttämuistiinpanoja.
Recent studies show that motivation, emotion, and interest are engaged in learning.
Viimeaikaiset tutkimukset osoittavat motivaation, tunteiden ja kiinnostuksen olevan yhteydessä oppimiseen sitoutumiseen.
This is significant, because the current curriculum in particular challenges the implementation of teaching to be more cooperative.
Tämä on mer-kittävää, sillä erityisesti nykyinen opetussuunnitelma haastaa toteuttamaan opetusta entistä vahvemmin yhteis-toiminnallisesti.
Engagement to learning is a complex entity in which the dynamic interaction between the student and the learning environment is central.
Oppimiseen sitoutuminen on monimutkainen kokonaisuus, jossa keskeistä on oppilaan ja oppi-misympäristön välinen dynaaminen vuorovaikutus.
The data (n = 74) was collected in spring 2018 from a local school in a metropolitan area during the phenom-enal science learning process in classes 5–6, which was carried out according to inquiry-based learning.
Opinnäytteen aineisto (n= 74) kerättiin keväällä 2018 metropolialueen erään kunnan lähikoulusta 5.–6.
According to findings, interaction and concentration were the most abundant during the work of the research team.
Tuotettujen havaintojen osalta vuorovaikutus oli runsainta ja työskentely keskittyneintä tutkijaryhmän työskentelyn aikana.
The connection between variables and working methods (researching team, whole class) were examined with Cross-Tabulation Analysis, also observations from field notes were produced and compared with the work stages (teacher guidance, information retrieval, evaluation).
Muuttujien yhteyttä työskentelytapoihin (tutkijaryhmä, koko luokka) tarkasteltiin ristiintau-lukoinnilla ja kenttämuistiinpanoista tuotettiin havaintoja, joita vertailtiin työskentelyvaiheiden (opettajan ohja-us, tiedonhaku, arviointi) osalta.
The Experience Sampling Form was developed for this thesis in order to study the students' internal experiences during the learning process.
Aineiston keruun kokemusotantalomake kehitettiin tätä opinnäytettä varten oppilaiden sisäisen kokemuksen tutkimiseen.
In summary, it can also be said that phe-nomenal learning according to inquiry-based learning strengthens students' autonomy, interaction and engage-ment to learning.
Yhteenvetona voidaan myös todeta, että ilmiötyöskentely tutkivan oppimisen vaiheiden mu-kaan vahvistaa oppilaiden autonomiaa, keskinäistä vuorovaikutusta ja oppimiseen sitoutumista.
The purpose of this thesis is to study the factors involved engagement in comprehensive school setting during science learning project on 5.–6.
Tämän opinnäytteen tarkoituksena on tutkia oppimiseen sitoutumiseen yhteydessä olevia tekijöitä perusopetuk-sen 5.–6.
Experience of import was less experienced during the en-tire class work and student had less autonomy experience during both working methods.
Merkityksellisyyttä koettiin vähemmän koko luokan työskentelyn aikana ja autonomian koke-musta oli vähemmän molempien työskentelytapojen osalta.
Experience Sampling data was used to gener-ate sum variables (motivation, academic emotions, and interest factors), the interconnection was examined by the Spearmans` rank correlation coefficient.
Kokemusotanta-aineistosta muodostettiin summamuuttujat (motivaatioon, akateemisiin tunteisiin ja kiinnostukseen vaikuttavat tekijät), joiden keskinäistä yhteyttä tarkas-teltiin Spearmanin järjestyskorrelaatiokertoimen avulla.
Engagement in Phenomenal Learning : Connections between interest, motivation, academic emotions, and learning environment in engagement in learning on 5.–6.
Sitoutuminen ilmiöopiskelussa : Kiinnostuksen, motivaation, akateemisten tunteiden ja oppimisympäristön yhteys oppimiseen sitoutumiseen 5.-6. luokan oppilaiden luonnontieteiden opiskelussa
Apathy was less experienced and student experienced both ways of working mainly rewarding.
Apatiaa koettiin vähemmän ja palkitsevuutta enemmän kummankin työsken-telytavan osalta.
In addition, the students' ability to actively influence their own work and the students’ mutual work reinforce engagement in learning.
Lisäksi oppilaiden mahdollisuus vaikuttaa aktiivisesti omaan työskentelyynsä sekä oppilaiden keskinäinen työskentely ja vastuunotto vahvistavat oppimi-seen sitoutumista.
On the other hand there were no statistically significant differences between work phases and variables, exception was apathy variable, which had statistically significant difference be-tween question making and evaluation.
Työskentelyvaiheiden ja muuttujien välisessä tarkastelussa ei ollut tilastolli-sesti merkitseviä eroja muiden kuin apatian osalta, kysymysten tekemisen ja tuotosten laadinnan välillä.
Recent curriculum on behalf of transversal competence underlines central meaning of these factors in teaching.
Perusopetuksen opetussuunnitelman laaja-alaisen osaamisen keskiössä on näiden tekijöiden toteutuminen opetuksessa.
In addition, students` ability to influence their own learning, mutual cooperation, and meaningful experience in learning strengthens engagement in learning.
Lisäksi sitoutumista vahvistavat oppilaiden mahdollisuudet vaikuttaa omaan oppimiseen, keskinäisen yhteistyö ja oppimisen kokeminen merkityksellisenä.
The early childhood educational system also does not seem to be suitable for all children and the three-dimensional model of support does not always work as intended.
Varhaiskasvatusjärjestelmä ei myöskään sovi kaikille lapsille, ja kolmiportainen tuki ei aina toteudu.
The definitions given to inclusion were taking individual needs into account, rebuilding educational system, fulfilling individual rights, multiprofessional cooperation, cooperation with parents, participation, being accepted, neighborhood principle, learning in normal groups, learning in integrated special groups, and being in the same space physically.
Inkluusiolle annettuja merkityksiä olivat yksilöllisten tarpeiden huomioiminen, kasvatusjärjestelmän uudelleen rakentaminen, yksilön oikeuksien toteuttaminen, moniammatillinen yhteistyö, kasvatuskumppanuus, osallisuus, hyväksytyksi tuleminen, lähikouluperiaate, tavallisissa opetusryhmissä opiskelu, integroiduissa erityisryhmissä opiskelu ja samassa tilassa oleminen.
Integrated special groups were found to be as a good way of carrying out inclusion but that finding leads to the need for a redefinition of the concept of inclusion itself.
Integroitujen erityisryhmien näkeminen hyvänä tapana toteuttaa inkluusiota synnyttää tarvetta koko inkluusion käsitteen uudelleenarvioinnille.
Instead of only concentrating on child's features in future there should be an increasing focus on how the whole early childhood educational system could improve.
Sen sijaan, että kiinnitetään jatkossa huomiota pelkästään lapsen piirteisiin, täytyy panostaa koko varhaiskasvatusjärjestelmän muuttamiseen.
This study was carried out using theme interviews with five early childhood special education teachers' from Helsinki.
Tutkimus toteutettiin puolistrukturoitujen haastattelujen avulla viiden helsinkiläisen erityislastentarhanopettajan kanssa.
In summary educators seem to be well aware of the ideal of inclusion at least in theoretical level but in practice early childhood educational system produces special educational needs and inclusion is not always achieved to the level aimed for.
Yhteenvetona kasvattajat tuntuvat tiedostavan inkluusion ideaalin ajatuksen tasolla hyvin, mutta käytännössä varhaiskasvatusjärjestelmä tuottaa erityisen tuen tarvetta, eikä inkluusio toteudu aina halutulla tavalla.
The goal of this study is also to participate in discussion of how factors producing difference and preventing inclusion in early childhood education can be disposed of and how to build more inclusive early childhood educational system.
Tutkimuksen tavoitteena on osallistua keskusteluun siitä, miten erityisyyttä tuottavia ja inkluusiota estäviä tekijöitä voidaan varhaiskasvatuksessa purkaa ja miten luodaan entistä inklusiivisempi varhaiskasvatusjärjestelmä.
The study material was analysed using abductive content analysis and was reflected to earlier literature about inclusion.
Aineisto analysoitiin abduktiivisen sisällönanalyysin avulla aikaisempaan inkluusioon liittyvään tutkimuskirjallisuuteen peilaten.