natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Grounded theory -method was used as a means to collect and to analyse data.
Aineiston hankintaan ja sen analysointiin käytettiin grounded theory -menetelmää.
Referencing to craftsmanship both verbally and visually indicates skills, quality and value.
Viittaamalla käsityöläisyyteen visuaalisesti tai sanallisesti, viitataan samalla "hyviin" ja kestäviin arvoihin.
Grounded theory is evolved by coding data, seeking categories and making comparative analysis of them.
Teoria muodostetaan erottelemalla aineistoa kuvaavia kategorioita ja niiden välisiä yhteyksiä.
In this study the objective was not to create a theory but a model or an interpretation.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli muodostaa yksi tulkinta uuden käsityöläisyyden mallista.
It can be seen as the core of the ideology of today's craftsmanship.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli ymmärtää uuden ajan käsityöläisyyden ilmiötä.
By making yourself one can take control of the future of the entire globe.
Vastuu omasta elämästä ja koko maapallon tulevaisuudesta tehdään kulutuspäätöksillä ja merkityksekkäällä ajankäytöllä.
Several separate but equal levels of craft culture can be derived from the data-analysis.
Aineiston perusteella on tulkittavissa, että käsityökulttuuri tapahtuu usealla rinnakkaisella tasolla.
The word "craft" bears numerous meanings, maybe as many as there are interpreters, and one of the aims of this study is to find the one that is valid in this precise time and culture.
Tutkimustehtävänä oli esittää yksi tulkinta siitä, mitä käsityöläisyys on ja miten sitä käsitetään tässä ajassa.
Making by hand represents empowerment and meaningful fulfilment of a busy life.
Käsityön tekemisestä ja erityisesti käsityön yhteisöllisyydestä muodostuvat elämykset ovat olennainen osa hyvää elämää.
Experiences come through making and especially through making together.
Monet löytävät merkityksellisyyttä käsitöiden tekemisestä ja uudenlaisin tavoin kuin aiemmin.
The participants (N=224) completed the assignments as a part of their assessment day at a Finnish Personnel Assessment Company.
Osallistujat (N=224) täyttivät tehtävät osana henkilöarviointipäiväänsä suomalaisessa henkilöarviointia toteuttavassa yrityksessä.
Job Simulation Performance, The Extremes of Personality and Cognitive Abilities
Työsimulaatiosuoriutuminen, persoonallisuuden ääripäät ja kognitiiviset kyvykkyydet
The aim of this study was twofold: 1) to examine the structure of the job simulation test "Research Budget" and 2) to examine job simulation performance in relation to the extremes of personality traits and cognitive abilities in personnel assessment.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli 1) tarkastella työsimulaatio"Tutkimusbudjetin" rakennetta ja 2) tarkastella työsimulaatiosuoriutumisen yhteyksiä persoonallisuuden ääripäiden piirteisiin ja kognitiivisiin kykyihin henkilöarvioinnin viitekehyksessä.
Previous research indicates that measures of personality and cognitive abilities are the primary correlates for job simulation performance, which supports the setting of this study.
Aiemman tutkimuksen mukaan personnalisuuden piirteiden ja kognitiivisten kykyjen on havaittu korreloivan työsimulaatisuoriutumisen kanssa vahvimmin, mikä tekee myös tämän tutkimuksen asetelmasta mielekkään.
Job simulation performance in this context was viewed as performance evaluations provided by the assessors of the simulation test.
Työsimulaatiosuoriutumista tarkasteltiin tässä yhtyedssä työsimulaatiotehtävän arvioijan tekeminä suoritusarvioina.
In addition Dependent and VCR moderately predicted job simulation performance.
Lisäksi riippuvuus ja verbaalisen päättelyn testi ennustivat työsimulaatiosuoritumista kohtuullisesti.
Measures used in this study were a job simulation test concerning decision making, a personality inventory Stress Reaction Styles, measuring the extremes of personality traits and three measures of cognitive abilities; Raven's Advanced Progressive Matrices set II, Verbal Critical Reasoning (VCR) test and Numerical Reasoning (NR) test. All data was gathered from an internal database of the company between years 2013-2014.
Tutkimuksessa käytetyt mittarit olivat: päätöksentekoa simuloiva työsimulaatiotehtävä, persoonallisuuden ääripäitä tarkasteleva Stress Reaction Styles inventaari ja kolme kognitiivisen kyvykkyyden mittaria: Ravenin progressiiviset matriisit (sarja II), verbaalisen ja numeerisen päättelyn tehtävät.
The relationship between, the different measures were examined by Pearson's correlation analyses and by linear regression analyses.
Työsimulaation rakennetta tutkittiin eksploratiivisen faktorianalyysin avulla ja työsimulaatiosuoriutumisen sekä persoonallisuuden ääripäiden ja kognitiivisen kyvykkyyden välisiä yhteyksiä tutkittiin Pearsonin korrelaatioanalyysillä ja lineaarisilla regressionanalyyseillä.
Dependent, Avoidant, Paranoid and Borderline and cognitive ability test VCR had moderate but significant correlations with job simulation performance.
Tutkimuksen tulosten mukaan neljä SRS:n mukaista persoonallisuuden ääripäätä, riippuvuus, arkuus, skeptisyys ja epävakaus sekä verbaalisen päättelyn testi korreloivat kohtuullisesti työsimulaatiosuoritumisen kanssa.
Both constructs were measured using a five-point likert-scale.
Molempia mitattiin viisiportaisella likert-asteikolla.
In the future, it will be important to investigate whether these results are due to an actual relationship between the two phenomena or a matter of data and measurement.
Jatkossa tulee tarkastella, onko tulos seurausta ilmiöiden välisistä todellisista suhteista vai aineisto- ja mittaustekijöistä.
Data analysis was conducted using correlations, t-tests, and linear regression analyses.
Analyysimenetelminä käytettiin korrelaatioita, t-testiä ja lineaarista regressioanalyysiä.
The respondents were student teachers from University of Helsinki and University of Oulu studying to be either class or subject teachers (N = 417).
Vastaajat olivat luokan- ja aineenopettajaopiskelijoita Helsingin ja Oulun yliopistoista (N=417).
Depending on the model, 6.9 to 11.5 percent of variance in continuous professional learning could be explained.
Jatkuvan ammatillisen oppimisen vaihtelusta saatiin selitettyä 6.9–11.5 prosenttia mallista riippuen.
In short, teachers need competences for continuous professional learning.
Opettajat siis tarvitsevat valmiuksia jatkuvaan ammatilliseen oppimiseen.
In addition, confirmatory and exploratory factor analyses were conducted in the preliminary analysis.
Näiden lisäksi esianalyyseissa hyödynnettiin konfirmatorista ja eksploratiivista faktorianalyysia.
For the teaching profession, it is crucial that teacher education supports its students' abilities to critically reflect on and research and develop their own work.
Opettajaprofession kannalta on tärkeää, että jo opettajankoulutus tukee opiskelijoidensa valmiuksia oman toiminnan kriittiseen reflektioon sekä oman työn tutkimiseen ja kehittämiseen.
This could indicate that there is a need to develop subject teacher studies in order to make sure that all teachers, regardless of their training, have the necessary competences to develop professionally.
Tämä voi olla merkki tarpeesta kehittää aineenopettajakoulutusta, jotta opettajilla koulutustaustastaan riippumatta olisi valmiudet kehittyä ammatillisesti.
The data were collected using a web-based survey as part of a research project on teacher education.
Tutkimusaineisto oli kerätty verkkolomakkeella opettajankoulutuksen tutkimusprojektissa.
Class and subject teacher education seems to some extent to produce differences in continuous professional learning competences.
Luokan- ja aineenopettajien koulutukset näyttäisivät tuottavan jossain määrin eroja jatkuvan ammatillisen oppimisen valmiuksiin.
Self-regulated learning (SRL) is a goal-oriented process in which the learner monitors and regulates his or her own learning.
Itseohjautuva oppiminen merkitsee tavoitesuuntautunutta prosessia, jossa oppija monitoroi ja säätelee oppimistaan.
Meta-skills of learning such as SRL are important both in formal education and in professional development taking place in working environments.
Tällaiset oppimisen metataidot ovat tärkeitä sekä formaalin koulutuksen että työelämässä tapahtuvan ammatillisen kehityksen näkökulmasta.
Competences in continuous professional learning were constructed on an understanding of the teacher as a professional capable of researching and developing his or her work.
Jatkuvan ammatillisen oppimisen valmiudet rakentuivat käsitykselle opettajasta omaa työtään tutkivana ja kehittävänä ammattilaisena.
SRL was measured using a self-report instrument for higher education students, including questions about regulatory strategies of learning and motivational factors.
Itseohjautuvaa oppimista mitattiin korkeakouluopiskelijoille suunnatulla itsearviointimittaristolla, joka sisälsi kysymyksiä oppimisen strategisista hallintataidoista sekä motivaatiotekijöistä.
The results indicate that self-regulated learning is connected to continuous professional learning competences, but the explanatory power of SRL is not very strong.
Tulosten perusteella itseohjautuva oppiminen on yhteydessä jatkuvan ammatillisen oppimisen valmiuksiin, mutta itseohjautuvuuden selitysvoima ei ole kovin vahva.
Because there are structural and content differences between class and subject teacher education, this thesis also analyzes whether there are differences in continuous professional learning competences between the two programmes.
Koska luokan- ja aineenopettajakoulutusten välillä on rakenteellisia ja sisällöllisiä eroavaisuuksia, tarkasteltiin myös, onko koulutusten välillä eroa jatkuvan ammatillisen oppimisen valmiuksissa.
The instrument for continuous professional learning focused on teaching professions' reflective features and professional development.
Jatkuvan ammatillisen oppimisen mittari kohdistui opettajuuden reflektiivisiin ominaisuuksiin ja ammatissa kehittymiseen.
SRL was defined as forethought of learning, learning strategies, and learning skills.
Itseohjautuva oppiminen määriteltiin oppimisen ennakointina, oppimisstrategioina ja oppimistaitoina.
Self-regulated learning and continuous professional learning in pre-service class and subject teachers
Itseohjautuva oppiminen ja jatkuvan ammatillisen oppimisen valmiudet luokan- ja aineenopettajaopiskelijoilla
Students' competences in continuous professional learning correlated with the different constructs of self-regulated learning, although none of the correlations could be described as strong.
Jatkuvan ammatillisen oppimisen valmiudet korreloivat itseohjautuvuuden eri tekijöiden kanssa, mutta mitkään korrelaatioista eivät olleet kovin vahvoja.
Regression analysis indicated that in the forethought of learning dimension, utility value of studies and self-concept as a learner best explained competences in continuous professional learning.
Regressioanalyysit osoittivat, että oppimisen ennakoinnin muuttujista parhaiten jatkuvan ammatillisen oppimisen valmiuksia selittivät opiskelun hyöty sekä käsitykset itsestä opiskelijana.
This master's thesis analyzes the connection between student teachers' SRL and competences in continuous professional learning.
Tässä pro gradussa tutkittiin, millainen yhteys voidaan löytää opettajaopiskelijoiden oppimisen itseohjautuvuuden ja jatkuvan ammatillisen oppimisen valmiuksien väliltä.
There was a significant difference between class and subject student teachers in continuous professional learning, although the effect size was moderate.
Luokanopettajien ja aineenopettajien väliltä löydettiin merkitsevä, mutta efektin koon osalta pieni ero jatkuvan ammatillisen oppimisen valmiuksissa.
In the dimension of learning strategies, self-management was the only statistically significant explanatory variable.
Oppimisstrategioista oman toiminnan säätely oli ainoa tilastollisesti merkitsevä selittäjä, ja oppimistaidoista puolestaan teorian soveltaminen ja kertaaminen.
The division between class and subject teachers was also a significant explanatory variable in all regression models.
Kaikissa regressiomalleissa jako luokan- ja aineenopettajiin oli tilastollisesti merkitsevä selittäjä.
All the observed differences were statistically significant (p < ,05) but the effect sizes of gender and grade were small (r = ,11-,19, ηp² = ,010-,031) and thus they explained only a small part of the differences.
Havaitut erot olivat tilastollisesti merkitseviä (p < ,05), mutta efektikoiltaan pieniä (r = ,11-,19, ηp² = ,010-,031).
The research method was a survey-type cross-sectional study and the data was analyzed with statistical methods.
Tutkimuksen ote oli pitkälti kvantitatiivinen, ja aineisto analysoitiin tilastollisin menetelmin.
The applicability of the FNBE's attitude scale to assess self-efficacy in craft education was examined theoretically and conceptually, as more precise examination would have required an experimental approach.
Opetushallituksen asennemittarin soveltuvuutta oppilaiden minäpystyvyyden arvioimiseen käsityössä pohdittiin teorian tasolla, sillä tarkempi tarkastelu olisi vaatinut uuden, kokeellisen tutkimusasetelman.
The attitudes, perceptions and self-efficacy beliefs related to craft education in 6th and 9th grades : a cross-sectional study between 6th graders of three primary schools in Vantaa and 9th graders living in urban areas of Southern Finland
Käsityöhön liittyvät asenteet, käsitykset ja minäpystyvyysuskomukset peruskoulun 6. ja 9. vuosiluokalla : Poikittaistutkimus kolmen vantaalaisen koulun 6. vuosiluokan ja Etelä-Suomen kaupunkien ja taajama-alueiden koulujen 9. vuosiluokan oppilaista
The results showed that the attitudes and perceptions of 6th and 9th graders in craft education were on average quite positive.
Sekä 6. että 9. vuosiluokan oppilaiden käsityön opiskeluun liittyvät asenteet ja käsitykset olivat keskimäärin varsin positiivisia.
The only difference observed in "Liking Craft" was among 6th graders: girls indicated liking craft slightly more than boys.
Oppiaineesta pitäminen -dimensiossa ainoa ero havaittiin 6. vuosiluokan oppilaiden välillä: tytöt pitivät käsityöstä hieman poikia enemmän.
Furthermore, "Self-conception in Craft" dimension from the FNBE's attitude scale was found to be applicable for assessing self-efficacy of students in craft to some extent.
Lisäksi Opetushallituksen asennemittarin yhden asenneulottuvuuden (minä osaajana -dimensio) todettiin soveltuvan jossain määrin oppilaiden käsityöhön liittyvän minäpystyvyyden arvioimiseen.
The students' attitudes and perceptions were measured in three attitude dimensions: "Self-concept in Craft", "Liking Craft" and "Experiencing utility in Craft".
Oppilaiden asenteita ja käsityksiä mitattiin kolmessa asenneulottuvuudessa, jotka olivat käsitykset itsestä käsityön osaajana (minä osaajana -dimensio), suhtautuminen käsityön opiskeluun (oppiaineesta pitäminen -dimensio) ja käsitykset käsityön opiskelun hyödyllisyydestä (käsitykset oppiaineen hyödyllisyydestä -dimensio).
In conclusion, it seems that a self-efficacy scale for craft education does not exist and this study pointed out that one should be developed, as there is arguably a need for one.
Tutkimuksen loppupohdinnassa todettiin, että käsityöhön liittyvää minäpystyvyyden mittaria ei ole ilmeisesti vielä kehitetty ja sellaisen kehittäminen olisi hyvä jatkotutkimusaihe.
The purpose of this study was to survey and describe attitudes and perceptions related to craft education in a target group of 6th graders (n = 143) in three primary schools in Vantaa.
Tässä tutkimuksessa kartoitetaan ja kuvataan kolmen vantaalaisen koulun 6. vuosiluokan oppilaiden käsityöhön liittyviä asenteita ja käsityksiä sukupuolen mukaan jaottellen.
Differences in attitudes and perceptions were also compared between boys and girls in different grades.
Sukupuoli ja vuosiluokka selittivät siis vain pienen osan havaituista eroista.
These attitudes and perceptions were compared to corresponding attitudes of 9th graders (n = 459) living in Southern Finland's urban areas surveyed by the Finnish national board of education (FNBE).
Tämän survey-tutkimuksen kaltaisen poikittaistutkimuksen aineistona oli 6. vuosiluokan (n = 143) ja 9. vuosiluokan (n = 459) oppilailla teetetty Opetushallituksen 15-osioinen asennemittari.
In addition, the purpose of this study was to theoretically examine the applicability of the FNBE's attitude scale for assessing students' self-efficacy in craft education The data was collected with the FNBE's attitude scale which is loosely based on the Fennema-Sherman test.
Tutkimuksessa myös pohditaan, soveltuuko Opetushallituksen asennemittari minäpystyvyyden arvioimiseen käsityön kontekstissa.
As these skills are important in ball sports, this possible linkage between action video games and ball sports performance should be studied further.
Koska nämä taidot ovat tärkeitä pallopeleissä, tulisi tätä mahdollista yhteyttä digitaalisten toimintapelien ja pallopeleissä suoriutumisen välillä tutkia lisää.
For example, athletes fixate to the target quicker and their quiet eye, meaning the last fixation or tracking gaze before a motor action on a specific target lasting at least 100 ms, is longer.
Huippu-urheilijat esimerkiksi siirtävät katseensa kohteeseen nopeammin ja heidän niin kutsuttu quiet eye, eli viimeinen fiksaatio tai seurantakatse ennen motorista toimintoa tiettyyn paikkaan tai kohteeseen, mikä kestää vähintään 100 ms, on pidempi.
Action video games have been found to improve many cognitive skills.
Digitaaliset toimintapelit parantavat monia kognitiivisia kykyjä.
Anticipation of coincidence is a laboratory test, where the task is to anticipate when a moving object arrives at a certain point and to coincide a button press with it.
Kappaleiden kohtaamisen ennakointi (anticipation of coincidence) on testi, jossa tarkoituksena on ennakoida koska liikkuva kohde saapuu maaliinsa ja ajoittaa napin painallus tämän kanssa.
10 action video game players and 9 nonaction-video game players participated in the experiment.
Tutkimukseen osallistui 10 toimintapelien pelaajaa ja 9 ei-pelaajaa.
Differences in anticipation of coincidence between action video game players and non-gamers : An eye movement study
Digitaalisia toimintapelejä pelaavien ja ei-pelaajien väliset erot kappaleiden kohtaamisen ennakoinnissa : silmänliiketutkimus
Performance on the task is thought to depend on information processing speed and attentional capabilities.
Tehtävässä suoriutumisen ajatellaan riippuvan informaation prosessointinopeudesta ja tarkkaavaisuudesta.
When the speeds and possible speed changes are similar to those encountered in real ball sports, elite athletes of these sports are generally more accurate in the task compared to non-elites.
Kun kohteen nopeus ja mahdolliset nopeuden muutokset ovat samankaltaisia kuin pallopeleissä, huippu-urheilijat ovat yleensä tehtävässä tarkempia kuin heikompitasoiset urheilijat.
This was done by comparing the performance of action video game players and nonaction-video players on an anticipation of coincidence test.
Tämä tehtiin vertailemalla toimintapelien pelaajien ja ei-pelaajien suoriutumista kappaleiden kohtaamisen ennakointitestissä.
There was some variation in gaze patters, including that action video gamers had quiet eye more often in fast speeds.
Silmänliikkeissä oli jonkin verran eroavaisuuksia, kiinnostavin liittyen siihen, että toimintapelejä pelaavilla oli quiet eye useammin nopeimmissa nopeuksissa.
Most established findings are related to faster information processing speed and improved attentional capabilities.
Vakuuttavimmat tulokset liittyvät nopeampaan informaation prosessointiin ja tarkkaavaisuuden prosesseihin.
This study aimed to find some preliminary evidence whether the improvements in cognitive processes gained from action video gaming might be beneficial in ball sports.
Tässä tutkimuksessa oli tarkoitus alustavasti tutkia, voisiko toimintapeleillä olla myönteisiä vaikutuksia palloilulajeihin.
Thus, it was studied whether action video gamers fare better on the anticipation of coincidence task in different constant speeds and in deceleration conditions, and whether their gaze patterns are different compared to non-gamers.
Näistä syistä päätettiin tutkia, ovatko toimintapelejä pelaavat tarkempia kohtaamisen ennakoinnissa eri nopeuksilla ja nopeuden hidastuessa ja eroaako heidän silmänliikkeensä testin aikana toimintapelejä pelaamattomista.
The results show that action video game players are more accurate in the task in most constant speed conditions and in a deceleration condition with slow speeds.
Tutkimuksessa paljastui, että toimintapelejä pelaavat olivat tehtävässä tarkempia suurimmassa osassa nopeuksia ja hitaimman nopeuden tapauksessa myös kohteen vauhdin hidastuessa.
Elite athletes differ from non-elites in their gaze patterns as well.
Myös silmänliikkeissä on löydetty eroja eritasoisilla urheilijoilla.
The results suggest that action video game players can program more accurate motor responses based on the speed of the target and reprogram wrong motor actions better than nonaction-video game players.
Lisäksi he kykenevät uudelleenohjelmoimaan väärät motoriset toiminnot sekä seuraamaan katseellaan nopeasti liikkuvaa kohdetta paremmin kuin ei-pelaajat.
Many of the same cognitive processes are better on elite athletes of interceptive sports compared to non-elites.
Urheilututkimuksissa on löydetty, että palloilulajien huippu-urheilijoilla monet näistä samoista kognitiivisista kyvyistä toimii tehokkaammin kuin heikompitasoisilla urheilijoilla.
Some of the children had need for intensified or special support.
Osalla lapsista oli tehostetun tai erityisen tuen päätös.
The aim of the study: The preschool education of mathematics has been studied fairly little.
Tavoitteet: Matematiikan esiopetusta on tutkittu verrattain vähän.
All ten pre-schoolers participated in the research.
Tutkimukseen osallistuivat kaikki esiopetusryhmän lapset, joita oli 10.
Findings and conclusions: The engagement of children was statistically significantly higher during the mathematic lessons based on Varga Neményi- method than during the other type of preschool action.
Tulokset ja johtopäätökset: Lasten toimintaan sitoutuneisuus oli tilastollisesti merkitsevästi vahvempaa Varga Neményi -menetelmään perustuvien matematiikan tuokioiden aikana kuin muun esiopetustoiminnan aikana.
The children experienced mathematics to be something functional, interactive and mainly pleasant.
Tutkimuksessa mukana olleet lapset kokivat matematiikan oppimisen toiminnalliseksi, vuorovaikutteiseksi ja pääosin mukavaksi.
Children's involvement to activity was observed and assessed using LIS-YC Scale also in the beginning and in the end of intervention.
Lasten toimintaan sitoutuneisuutta mitattiin videoitujen toimintatuokioiden pohjalta LIS-YC -arviointimenetelmällä niin ikään intervention alussa ja lopussa.
Children's skills in mathematics improved during the intervention.
Lasten matemaattiset valmiudet kehittyivät intervention aikana.
However, the earlier studies have showed that mathematical education in preschool has failed to compensate the differences in mathematical skills of the pre-schoolers.
Aiemmat tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että esiopetus ei ole kyennyt tasoittamaan lasten matemaattisia taito- ja kykypuutteita.
The engagement of children strengthened during the intervention both in mathematics and in other preschool activities.
Lasten toimintaan sitoutuneisuus vahvistui esiopetusvuoden aikana sekä matematiikan tuokioiden aikana että muun toiminnan aikana.
The effectiveness of the teaching method was studied from the view of children's mathematical abilities and their involvement to activity.
Opetusmenetelmän vaikuttavuutta tutkittiin lasten matemaattisten valmiuksien ja toimintaan sitoutuneisuuden näkökulmista.
Also children's opinions of mathematics and themselves as learners of mathematic were studied.
Lisäksi selvitettiin lasten käsityksiä matematiikasta ja itsestään matematiikan oppijoina.
Children's opinions of mathematics and themselves as learners of mathematics were studied with interviews and drawings.
Lasten käsityksiä matematiikasta ja itsestään matematiikan oppijoina selvitettiin haastatteluiden ja piirrosten avulla.