natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Further, I describe how the musicianship of Jacques Champion de Chambonnières has enhanced the French vocal harpsichord style.
Osoitan myös, miten Jacques Champion de Chambonnièresin muusikkous edisti Ranskan laulullista cembalotyyliä ja avaan keskustelun air de courin yleisten vokaalisten ornamenttien ilmaisullisista vastineista Jean Henry d'Anglebertin cembalomusiikissa.
The imitation of singing was a common and wide-spread aesthetic ideal of composing and playing instrumental music during the 17th and 18th centuries.
Laulamisen jäljitteleminen oli yleinen ja laajalle levinnyt säveltämisen ja soittamisen kauneusihanne 1600–1700-lukujen länsimaisessa soitinmusiikissa.
In my study, I analyse the impact of the ideal of singing on French harpsichord music between 1650 and 1730, and show its significance for harpsichord playing.
Jäsennän tutkimuksessani laulun esikuvaa ilmentäviä soitto- ja sävellystapoja vuosien 1650–1730 ranskalaisessa cembalomusiikissa ja osoitan niiden merkityksen cembalonsoitossa.
The more precise subjects of my research are touch, articulation, texture, resonance and ornamentation on the harpsichord.
Tutkimukseni tarkempia kohteita ovat cembalon kosketus, artikulaatio, tekstuuri, resonanssi ja ornamentointi , joiden tarkastelua havainnollistan 1600–1700-lukujen merkittävän ranskalaisen cembalomusiikin avulla.
Based on my artistic research, my study produces answers to questions of touch, resonance and ornamentation, which further emphasize the significance of singing as the ideal of playing.
Taiteelliseen työskentelyyni pohjaava tutkimukseni tuottaa myös muita laulamisen esikuvallisuutta korostavia tuloksia koskien muun muassa kosketusta, resonanssia ja ornamentointia.
Among other findings, I emphasize that a legato that keeps its clarity was understood as an essential part of the nature of harpsichord playing in the historical French harpsichord school.
Muiden muassa selkeä legato koettiin historiallisessa ranskalaisessa cembalokoulussa välttämättömäksi osaksi luontevaa soittotapaa, ja sitomista tarkoittava couler liitettiin soljuvuuden, virtaavuuden ja laulullisuuden mielikuviin.
Furthermore, the position of the teacher needs to be adjusted situationally.
Opettajan täytyy kuitenkin mukauttaa toimintaansa tilannekohtaisesti.
Adopting a facilitative stance may involve for instance tactful emotional and social scaffolding and co-composing.
Opettajan rooli oppilaan tukijana, fasilitointi, voi sisältää esimerkiksi hienovaraista emotionaalista ja sosiaalista ohjausta ja yhteissäveltämistä.
The results of the three articles concerned 1) the meanings of grasping onto and exploring student initiatives both in terms of collaborative composing and the collaborative creation of meaningful teaching-learning practices (Article 1); 2) the meanings of a teacher learning at work through long-term reflection-on-practice (Article 2); and 3) the meanings of examining students' experiences of teaching-learning practices (Article 3).
Tutkimuksen tulokset käsittelivät seuraavia teemoja: 1) oppilaiden aloitteisiin tarttumisen ja niiden yhteistutkimisen merkityksellisyys sekä yhteissäveltämisessä että opetus-oppimiskäytäntöjä luotaessa, 2) opettajan työssäoppimisen merkitykset erityisesti pitkäaikaisen käytäntöjen reflektoinnin kautta ja 3) oppilaiden kokemusten tutkimisen merkityksellisyys kehitettäessä opetus-oppimiskäytäntöjä.
Based upon the results of this inquiry, it is argued that allowing space for situation-originated initiatives and collaborative inquiry, and skillfully weaving these together with the aims of the curricula, creates potentially meaningful teaching-learning situations that support both teacher and student creative agency.
Tulosten pohjalta tutkimuksessa osoitetaan, kuinka antamalla tilaa tilannelähtöisille aloitteille ja yhteistutkimukselle ja nivomalla nämä prosessit opetussuunnitelmallisiin tavoitteisiin voidaan luoda potentiaalisesti merkityksellisiä opetus-oppimistilanteita, jotka tukevat sekä opettajan että oppilaiden luovaa toimijuutta.
These three led to the discussion of 1) creative agency and democratic learning communities; 2) creative agency and transforming practice; and 3) creative agency and composing with regards to both teacher and student agency.
Näistä puolestaan juontuvat tämän tutkimusraportin kokoavan pohdinnan teemat: 1) luova toimijuus ja demokraattiset oppimisyhteisöt, 2) luova toimijuus ja käytäntöjen kehittäminen sekä 3) luova toimijuus ja säveltäminen suhteessa opettajan ja oppijan toimijuuteen.
Based on the results of this inquiry, it is argued that in order to support collaborative creation and creative agency within school music education, it is crucial to ponder the overall practices and views of learning, rather than merely implementing separate creative tasks.
Tutkimuksen perusteella todetaan, että pyrittäessä tukemaan yhteisluomista ja luovaa toimijuutta musiikkikasvatuksessa on olennaista pohtia opetus- ja oppimiskäytäntöjä yleensä sen sijaan, että toteutettaisiin irrallisia luovia tehtäviä.
Based on the analysis, the meaning of collaborative musical works, 'oeuvres', that are shared and stored are claimed to strengthen the musical community.
Analyysin perusteella musiikillisten yhteisluotujen, jaettujen ja dokumentoitujen teosten ('oeuvre'), esimerkiksi laulujen, voidaan nähdä lujittavan musiikillista yhteisöä.
This inquiry has had the theoretical aim of theorizing and analyzing educational action and creating conceptualizations as well as cumulating theoretical knowledge of collaborative creation and creative agency within music education.
Tutkimuksen tavoitteena oli teoretisoida, analysoida sekä käsitteellistää opetustoimintaa, ja siten lisätä teoreettista tietoa yhteisluomisesta ja luovasta toimijuudesta koulun musiikkikasvatuksessa.
In order to support students' creative agency within composition, it is necessary to view all students as capable music creators and composers.
Jotta luovaa toimijuutta voidaan tukea säveltämisen keinoin, on olennaista nähdä kaikki oppilaat kykenevinä luomaan musiikkia.
This necessitates the creation of an inquiring learning atmosphere, which is open to new possibilities and acknowledges the crucial role of social processes in collaborative creativity.
Tämä puolestaan vaatii sellaisen tutkimus- ja muutosmyönteisen oppimisilmapiirin luomista, joka on avoinna uusille mahdollisuuksille ja hyväksyy sosiaalisten prosessien olennaisen roolin yhteisluomisessa.
It is proposed that documented 'oeuvres' also enable recalling, reflection and following advancement, and could be used systematically within music education.
Näin ollen tutkimuksessa ehdotetaan, että teosten dokumentointia, joka mahdollistaa muistelun, reflektoinnin ja edistymisen seuraamisen, hyödynnettäisiin systemaattisemmin musiikkikasvatuksessa.
The seemingly democratic stance whereby students are allowed to choose their level of participation is also discussed critically, because the inquiry found that it did not automatically lead students take the stance of a creative musical agent.
Tutkimus kuitenkin osoitti, että demokraattisuuteen pyrkivässä oppimistilanteessa, jossa oppilaat saivat itse valita osallistumistapansa, oppilaat eivät automaattisesti ottaneet luovan musiikillisen toimijan asemaa.
Creative collaboration and creative agency is important also with regards to curriculum reforms and curriculum development.
Yhteisluominen ja luova toimijuus ovat tärkeitä myös opetussuunnitelman luomisen ja toteuttamisen näkökulmasta.
Furthermore, describing everyone as capable and providing possibilities to experience creative processes even as peripheral participants supports the learners' beliefs in their musical creative capabilities.
Tarjoamalla jokaiselle mahdollisuuksia osallistua luoviin prosesseihin, aluksi vaikka pienemmässäkin roolissa, voidaan tukea oppijoiden uskoa heidän musiikillisiin kykyihinsä.
This inquiry claims that a variety of experiences with creative collaboration and composing alone and in groups is necessary since the early years and throughout the whole school music education to support the students experience of creative agency.
Tutkimuksen perusteella todetaan, että monenlaiset yhteisluomisen ja yksin säveltämisen kokemukset ovat tarpeellisia varhaista vuosista alkaen, läpi koko koulupolun.
Through the case of songcrafting the possibility of viewing all participants in a learning community as prospective contributors who create meaningful learning practices is discussed.
Sävellyttämiskäytännön analysoinnin perusteella pohditaan mahdollisuutta nähdä kaikki oppimisyhteisön jäsenet merkityksellisten oppimiskäytäntöjen rakentamiseen osallistujina.
In this inquiry, collaborative composition practice of songs, songcrafting, has been seen as a 'case' of one potential way to support students' creative agency through tactful facilitation by the teacher.
Yhteistoiminnallinen laulujen sävellyttämiskäytäntö, sävellyttäminen, nähtiin tässä tutkimuksessa eräänä potentiaalisena mahdollisuutena tukea oppilaiden luovaa toimijuutta.
The analysis of the students' experiences concerning songcrafting revealed the varied nuances of their experiences, and highlights the meaning of examining students experiences to further teaching-learning practices.
Oppilaiden sävellyttämiskokemusten analyysi paljasti lukuisia nyansseja heidän kokemuksissaan.
Due to the evaluation of the results of this inquiry, it is proposed that collaborative composing sometimes requires the educator to actively advance student learning, rather than only leave them alone to experiment.
Tämän tutkimuksen perusteella ehdotetaan, että yhteissäveltämisessä oppijan oppimisen tukeminen edellyttää joskus myös opettajan aktiivista osallistumista sävellysprosessiin.
The data included one teacher's reflections on songcrafting practice during the years 1997–2004 and forty-one students' experiences of songcrafting recalled several years afterwards during semi-structured interviews (Kvale & Brinkman, 2009) which were analyzed using qualitative methods, classifying (Boeije, 2010) and working narratively with the data (Riessman, 2008).
Aineistona käytettiin tutkija–opettajan reflektointia sävellyttämiskokemuksista vuosina 1996-2004 sekä neljänkymmenenyhden oppilaan muisteltuja kokemuksia, jotka on kerrottu kolme-neljä vuotta sävellyttämiskokemusten jälkeen.
Inquiry as stance is argued to be essential for a teacher and her group of learners in changing situations and rapidly developing society.
Myös tutkiva opettajuus (inqiry as stance) nähdään olennaisena asenteena tämän päivän muuttuvissa tilanteissa ja kehittyvässä yhteiskunnassa.
This question was approached for it has been argued that although creative agency is emphasized in curricular texts and new views on learning, music education in schools in many countries, including Finland, does not sufficiently support its development.
Kuitenkin aiempien tutkimusten mukaan monissa maissa - myös Suomessa - luovan toimijuuden tukeminen ja sen käytännön toteutus musiikkikasvatuksessa on ollut vaihtelevaa.
Songcrafting practice : a teacher inquiry into the potential to support collaborative creation and creative agency within school music education
Pyrin vastaamaan kysymykseen: Millaisia potentiaalisia merkityksiä on koulun musiikkikasvatuksen parissa saaduilla yhteisluomisen ja luovan toimijuuden kokemuksilla?
If the curriculum becomes a collaborative creation, a collaborative work 'oeuvre' with its creators' efforts negotiated and visible within it, the engagement in its implementation becomes more feasible.
Tulosten reflektoinnin pohjalta voidaan olettaa, että luomalla yhteistä opetussuunnitelmaa yhteisluomisen avulla, sitoutuminen tavoitteisiin vahvistuu.
In order to discuss the potential to support collaborative creation and creative agency within school music education this research report provides an overview of a teacher inquiry into the practice of songcrafting, situated in a Finnish primary school context, reported in three peer-reviewed internationally published journal articles included in this research report.
Tässä tutkimuksessa yhteisluomisen ja luovan toimijuuden tematiikkaa tarkasteltiin osana koulun musiikkikasvatusta sekä opettajan asemaa potentiaalisena yhteisluomisen tukijana.
Knowledge gained from the study is observed through the theory of strategy as practice, which conceives strategy as action done by people.
Tutkimuksen tuottamaa tietoa tarkastellaan strategy as practice -teorian kautta, joka tutkii strategiaa ihmisten toimintana organisaatioissa.
Division of work between the operative managers and the boards proved to be an important factor to consider when allocating the necessary time, money and resources to carry out a strategy process.
Työnjako hallitusten ja toimivan johdon välillä osoittautuikin tärkeäksi tekijäksi, joka huomioimalla strategiatyöhön voidaan valmistautua paremmin varmistamalla siihen tarvittava aika, raha ja resurssit.
Premises of the study are based on the fact that the third sector is becoming ever more professionalized and the changing environment in which they operate emphasizes goal-oriented activities.
Lähtökohtana tutkimukselle on yhä yleistyvä kolmannen sektorin toimijoiden ammattimaistuminen ja toimintaympäristön muutosten myötä syntyneet vaatimukset toiminnan tavoitteellisuudelle.
All six associations took part in a project called "Yhdistysstrategia 2020" organized by Diges ry, a national association for developing the creative industries in Finland, in 2012.
Tutkimustapauksia yhdistää osallistuminen Diges ry:n 2012 toteuttamaan Yhdistysstrategia 2020 -hankkeeseen.
Findings of this study confirm that sparring had multiple positive impacts on the strategy processes concerned.
Tulosten perusteella sparrauksella oli monenlaisia positiivisia vaikutuksia järjestöjen strategiprosesseihin.
The research report describes and analyzes how sparring influenced these processes and the development of strategic knowledge for the managers.
Tutkimusraportissa kuvataan ja analysoidaan sparrauksen vaikutusta järjestöjen strategiaprosessien etenemiseen ja strategiaosaamisen kehittymiseen.
The study focuses on how strategic sparring effects strategy processes from the viewpoint of organization's management.
Tutkimuksen keskeisenä mielenkiinnon kohteena on ulkopuolisen sparrauksen vaikutus strategiaprosesseihin organisaatioiden johdon näkökulmasta.
This case study investigates six third sector cultural organizations and their strategy processes, in which sparring was utilized.
Tapaustutkimuksen runkona ovat kuuden yhdistysmuotoisesti toimivan kulttuuriorganisaation strategiaprosessit, joissa hyödynnettiin ulkopuolista sparrausta.
Interplay between the management and the consultants is also investigated.
Samalla selvitetään organisaation johdon keskinäistä sekä sparraajien kanssa syntynyttä vuorovaikutussuhdetta.
This thesis researches the strategy processes in Finnish third sector cultural organizations.
Opinnäytetyön aiheena ovat suomalaisten kulttuurijärjestöjen strategiaprosessit.
Sparring was especially useful for the managing or executive directors who led these strategy processes.
Erityisesti sparraus auttoi työssään toiminnanjohtajia, jotka olivat käytännön vetovastuussa organisaatioidensa strategiaprosesseista.
It established structure and helped bringing the processes through.
Se auttoi jäsentämään prosesseja, edisti niiden läpiviemistä ja laajensi organisaatioiden näkökulmia toimintaympäristön suhteen.
Another finding was that cultural organizations in effect do not posses differentiating characteristics regarding their strategy work compared to other fields of profession, but the specific features are widely in common for all organizations operating in a form of an association.
Tutkimus valottaa suomalaisten kulttuurialan yhdistys- ja järjestöorganisaatioiden strategiaprosesseja ja selvittää, onko kulttuurijärjestöjen strategiaprosesseissa muista aloista poikkeavia erityispiirteitä.
The cases have been chose from two different cultural and financial environments to research the possible global impact of the crisis.
Tutkimuskohteet on valittu tarkoituksella kahdesta täysin erilaisesta rahoitus- sekä kulttuurisesta ympäristöstä jotta talouskriisin vaikutusten globaali luonne korostuisi.
In addition to the eleven personal interviews, the research data consists of literature, articles, documents, annual reports & budgets, statistical publications and notes taken during the research process.
Yhdentoista henkilökohtaisen haastattelun rinnalla tutkimusaineisto koostuu pääosin dokumenteista, budjeteista, vuosikertomuksista, artikkeleista, tilastollisista julkaisuista, raporteista.
The impact of the economic crisis of 2008 in the field has not, however, been accurately addressed in the theoretical strategy literature, leadership or museum studies.
Vuoden 2008 jälkeisen talouskriisin ja sitä seuranneen taantuman vaikutuksia ei ole kuitenkaan tutkittu riittävästi teoreettisessa strategiaa koskevassa kirjallisuudessa, NPO:iden johtamisessa, tai museologiaa koskevissa tutkimuksissa.
For the presentation of the cases, museum directors, managing directors, curators, senior advisors, managers, development officers and other professionals from the museum field as well as from the international field of the contemporary arts were interviewed in-depth.
Tutkimusta varten museojohtajia, toimitusjohtajia, museokuraattoreja, johtavia asiantuntijoita, managereja, kehityspäällikköjä ja muita alan ammattilaisia sekä museoalalta että kansainvälisen nykytaiteem kentältä haastateltiin kahden ja puolen vuoden aikana.
The concepts of strategic and transformational leadership as well as organizational sociological approach are applied to the study of the two prominent contemporary art museums: PS1, as part of MoMa, New York, and Museum of Contemporary Art Kiasma, as part of the Finnish National Gallery, Helsinki.
Strategisen ja uudistavan johtamisen (`transformational leadership`) käsitteitä sekä sosiologista lähestymistapaa organisaation johtamiseen sovelletaan tutkimuksessa näihin kahteen keskeiseen nykytaiteen esittämiselle omistautuneeseen museoon: PS1:iin osana MoMA Modernin taiteen museota New Yorkissa, sekä Kiasmaan osana Valtion taidemuseota Helsingissä.
Museum leadership and funding has been in turbulence internationally in recent year.
Museostrategia, johtaminen ja rahoitus ovat kohdanneet viime vuosina rajuja globaaleja haasteita, kun maailman talous on syöksynyt syvään kriisiin.
The findings of the study suggest that the turbulence at the contemporary museum field affected the contemporary art museum affiliates in many ways in the U.S as well as in Finland.
Tutkimustulokset osoittavat, että talouskriisin vaikutukset nykytaiteen museoiden toimintaan olivat moninaiset ja niiden vaikutuksesta toiminta muuttui monella tapaa sekä Yhdysvalloissa että Suomessa.
The concequences were both direct, such as in the form of budget cuts, lost jobs and organizational changes, as well as indirect, in the form of austerity policy affecting the museum`s leadrship, forcing the museums to redefine their strategy and curatorial processes and enhance cooperation between the stakeholders and peers in the industry.
Seuraukset olivat sekä suoria, kuten budjetin kiristämistä, tukien leikkauksia ja menetettyjä työpaikkoja kulttuurisektorilla kuin myös epäsuoria, kovasta talouspolitiikasta sekä organisaatiomuutoksista johtuvia seurauksia, jotka vaikuttivat museoiden johtamiseen ja toimintaan pakottaen ne määrittämään uudelleen strategiansa, sisältöään, sen suuntaamista sekä kuratointi- ja näyttelypolitiikkansa.
After the global economic crisis, the museum affiliates devoted to the collecting or presenting of contemporary arts, MoMA PS1 and Kiasma, have experienced hardship.
Kaksi keskeistä nykytaiteen esittämiseen (PS1), sekä kokoelmiin keskittynyttä museota (Kiasma), MoMA PS1 ja Kiasma, ovat joutuneet turbulenssiin kumpikin eri lailla.
It also led, in in the case of PS1, to a whole new approach of presenting contemporary living arts, challenging leadership, as well as to the phenomenon of recycling more existing collection exhibitions to cut museum expenditure in Finland.
PS1:n tapauksessa kriisi johti aivan uudenlaiseen tapaan ajatella museon toiminta elävän taiteen esittämisen keskuksena, jonka taiteellisessa linjassa korostui performanssi.
The effects of the crisis have arrived with a delay to the museums in Finland in 2012 in the form of austerity policy and the reducing of museum expenses, and in the U.S in 2008 the form of lost of sponsorship agreements, cut endowments and fundraising challenges.
USA:ssa taas kriisin vaikutuksia olivat muun muassa sponsorisopimusten sekä varainhankinnan suuret vaikeudet museoalalla sekä museoilta äkillisesti leikatut tuet, minkä seurauksena organisaatioita kaatui ja työpaikkoja alalla menetettiin.
This is due partly because of the recent nature of the phenomenon.
Osittain syynä on varmasti kriisin hiljattainen luonne, sekä rantautuminen Eurooppaan vasta vuoden 2012 alussa neljän vuoden viiveellä.
The informant was an academic professional composer within western classical music tradition and modernistic aesthetics.
Tutkimuksen informanttina oli ammattisäveltäjä länsimaisen klassisen musiikin modernistisessa viitekehyksessä.
Intuitive processing was classified as compositional acts of experimentation, imagination, incubation and restructuring.
Määritin intuitiivisiksi sävellystoiminnoiksi kuvittelun, kokeilun, inkubaation ja uudelleenhahmotuksen.
Further, reflective (analytic, rational) processing comprised acts of rule-based processing, musical analytic contemplating, and viewing different alternatives.
Rationaalisiin sävellystoimintoihin kuuluivat sääntöpohjainen ajattelu, musiikkianalyyttinen tarkastelu ja vaihtoehtojen tarkastelu.
Finally, metacognitive processing included the acts of evaluation, setting a musical goal, and executive control.
Prosessointia säätelivät ja ohjasivat metakognitiiviset toiminnot: arviointi, musiikillisen tavoitteen asettaminen ja toiminnan suunnittelu.
The data comprised of stimulated recall interviews made at the composer's studio during composing of one extensive piece of music, as well as all the sketches, and the score versions of the piece.
Tutkimusaineisto käsitti säveltäjän työhuoneella sävellysprosessin aikana tehdyt stimulated recall -haastattelut sekä koko luonnosmateriaalin.
Thus he could deliberately, albeit intuitively, create and control aesthetic coherence in a highly complex situation, where reflective processing runs out of capacity.
Sen avulla säveltäjä kykeni nopeisiin intuitiivisiin, mutta kuitenkin tarkoituksellisiin ja johdonmukaisiin ratkaisuihin kompleksisissa päätöksentekotilanteissa, joissa rationaalisen ajattelun rajat tulivat vastaan.
Furthermore, the data did not fully validate differentiations between different cognitive modes of processing, and the explicit order of the composer's reasoning sequence, thus casting doubt on the dual-process theory notion of the dichotomy of the two information processing modes.
Samalla se toi esiin ajattelun prosessointitapojen erottamisen vaikeudet naturalistisessa tutkimuskontekstissa, jossa tutkimus tapahtuu ilmiön luonnollisessa ympäristössä, ja haastaa osaltaan käsitystä duaaliprosessiteorioiden intuitio-rationaliteetti-erottelun dikotomiasta.
In addition, the study may be useful for composers interested in expanding their compositional devices as well as for those educating professional composers.
Tutkimuksesta hyötyvät myös säveltämisen teorian ja pedagogiikan kehittäjät.
The purpose of my case study was to explore composer's thinking during composing.
Sävellyksen synty : Tapaustutkimus säveltäjän ajattelusta
The key concepts and the analytical frame were constructed data-oriented, and then classified into concepts of intuition, reflection, and metacognition, according to the hybrid dual-process theoretical frame.
Artikkeleissa III ja IV analysoin haastatteluaineistoa teoriaohjaavasti duaaliprosessiteoreettisessa viitekehyksessä.