natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When the possible factor influencing the quality of life was analysed, the best predictor for a good quality of life after cardiac arrest was a good quality of life prior to cardiac arrest.
Kun analysoitiin tekijöitä, jotka vaikuttavat potilaan elämänlaatuun elvytyksen jälkeen, todettiin, että vain hyvä elämänlaatu ennen elvytystä ennustaa parempaa elämänlaatua elvytyksen jälkeen.
When the mattress effect was taken into account and the real chest compression depth was calculated, the real chest compression depth was adequate in CPRs performed on a standard gel mattress and emergency room stretcher, but on an intensive care unit (ICU) air mattress the real chest compression depth fell below 50 mm.
Kun patjan painuminen huomioitiin todellista rintakehän painelusyvyyttä arvioidessa, saavutettiin geelipatjalla ja ensiavun paareilla riittävä syvyys, mutta teho-osaston ilmapatjalla painelusyvyys alitti suositellun 50 mm.
The majority of the injuries are spontaneously healing rib of sternal fractures, and life-threatening complications occur infrequently.
Paineluelvytykseen liittyvät vammat ovat spontaanisti paranevia ja vain harva saa hengenvaarallisen komplikaation.
When the mattress effect was taken into account, the real chest compression depth was only 41 (8) mm in non-feedback phase and 44 (5) in feedback phase (p<0.001).
Kun patjan ja paarien painuminen elvytysnuken alla huomioitiin, oli keskimääräinen painelusyvyys vain 41 (8) mm ilman ohjausta ja 44 (5) QCPR-ohjauksen kanssa (p<0.001).
It can be concluded that in-hospital cardiac arrests are, in most cases, due to cardiac reasons that should be taken into account when considering specific treatment options during or after CPR.
Tämän väitöskirjatutkimuksen loppupäätelminä voidaan todeta, että sairaalan sisällä tapahtuvissa elvytyksissä elvytyksen syy on useimmiten sydänperäinen ja tämä tulisi huomioida elvytyksen aikana, kun miettii sydänpysähdykseen kohdennettavaa hoitoa.
As part of a high-quality cardiopulmonary resuscitation (CPR), it is important to identify the underlying reason for the arrest in order to allow the selection of specific treatment interventions.
Osana laadukasta elvytystapahtumaa tulisi miettiä sydänpysähdykseen johtanutta syytä ja aloittaa tarvittava hoito.
Only monitored or witnessed events, low comorbidity score and shockable primary rhythm were independently associated with 180-day survival.
Koko potilasryhmässä vain defibrilloitava lähtörytmi, monitoroitu/silminnäkijän havaitsema elottomuuden alku ja matala komorbiditeetti assosioituivat 180 päivän elossa oloon.
For the prognosis of a cardiac arrest patient, it is crucial that all the steps, from recognition of the arrest to the rehabilitation, proceed without delays or disruptions.
Jotta sydänpysähdyspotilaan ennuste olisi paras mahdollinen, tulisi hoitoketjun tilanteen tunnistamisesta aina jatkohoidon ja kuntoutuksen päättymiseen saakka sujua moitteettomasti.
With the implementation of 2010 resuscitation guidelines, an increase in the percentage of the injuries was seen from 32 to 40 % (p=0.21).
Vuonna 2010 julkaistujen, ja Suomessa vuonna 2011 käyttöönotettujen, elvytyssuositusten ja lisääntyneen painelusyvyyden myötä vammojen määrä lisääntyi 32 %:sta 40 %: iin.
The data of 170 separate resuscitation attempts with the details of actual chest compression depths and postresuscitation computed tomography (CT)-scans, thorax X-rays or medical/forensic autopsy findings were analysed.
Yhteensä 170 potilaan osalta analysoitiin paineluelvytyksen aikainen painelusyvyys sekä mahdolliset vammalöydökset elvytyksen jälkeen tehdyistä kuvantamistutkimuksista tai ruumiinavaustiedoista.
The aetiology of in-hospital cardiac arrests on general wards and their preceding vital dysfunctions and subjective antecedents associated with 6-months survival were examined in the first sub-study.
Ensimmäisessä osatyössä analysoitiin vuodeosastolla tapahtuneiden sydänpysähdysten syyt, niitä edeltäneet oireet ja vitaaliparametrien muutokset sekä näiden yhteys 180 päivän elossa olon kanssa.
The potential association between CPR-related injuries and objectively measured chest compression depth was investigated in the fourth sub-study.
Neljännessä osatyössä analysoitiin painelusyvyyden ja rintakehän sekä ylävatsan alueen vammojen yhteyttä.
The quality of CPR can be improved by using audio-visual feedback devices.
Elvytyksen laadun on usein todettu olevan heikkoa, mutta laatua voidaan parantaa elvytystä ohjaavilla laitteilla.
The methodology of the study is phenomenological and hermeneutic.
Tutkimuksen metodologia on fenomenologinen ja hermeneuttinen.
Autobiographical is present in my study in many ways.
Autobiografinen on tutkimuksessa läsnä monin tavoin.
It also means questioning what autobiographical reflexive action and being are and could be.
Siihen kuuluu myös sen kysyminen, mitä ja millaista autobiografinen refleksiivinen toiminta ja oleminen ovat ja voisivat olla.
A language both directs and helps to see society, culture and the world in a specific way, as already structured, given.
Kieli ohjaa ja auttaa näkemään yhteiskunnan, kulttuurin ja maailman tietyllä tavalla, jo etukäteen jäsennettynä, annettuna.
Although answers relevant to the learning research processes in this study were acquired, these questions are left open, to be questioned continually again.
Vaikka näihin kysymyksiin löydettiin tässä kuvatussa opetus­tutkimusprosessissa toimivat vastaukset, tämäkin tutkimus jättää ne edelleen avoimiksi, jatkuvasti uudelleen kysyttäviksi.
I attempted to create and develop such modes of action and research that would be possible also for other teachers in their work.
Tutkimuksessa pyritään luomaan ja kehittämään sellaisia toiminta- ja tutkimistapoja, jotka olisivat mahdollisia myös muille opettajille opetuksessaan.
The autobiographical reflexive approach contains the idea of openness to the future, continuous inquiring and experimenting.
Autobiografisen refleksiivisen lähestymistavan mukaiseen ajatteluun kuuluu olennaisena osana avoimuus tulevaisuudelle, jatkuva tutkiminen ja kokeileminen.
I began my study by inquiring into the conception of man and proceeded by posing questions, thematizing the empirical material and comparing it with the questions that I had posed before and during the research process.
Liikkeelle lähdetään ihmiskäsityksen tutkimisesta ja edetään kysymyksiä asettamalla, aineistoa tematisoimalla ja vertaamalla sitä ennalta ja tutkimuksen aikana asetettuihin kysymyksiin.
My purpose was to develop an approach to language teaching through which the teacher could guide students changing learning and life situations where it is both possible and sometimes necessary to change one s self-conception.
Tutkimuksessa kehitetään vieraan kielen opettamisen lähestymistapaa, jolla opettaja voisi ohjata opiskelijoitten muuttuvia oppimis- ja elämäntilanteita, erityisesti sellaisia, joissa käsitystä itsestä on sekä mahdollista että joskus välttämätöntäkin muuttaa.
The purpose of such action is to develop reflexivity, self-direction, ability to make choices, and ability to encounter other people and listen to oneself and the other.
Näin toiminnalla pyritään kehittämään sekä opettajan että opiskelijoitten refleksiivisyyttä, itseohjautuvuutta, valintojen tekemisen taitoa sekä kykyä kohdata ja kuunnella itseä ja toista.
In accordance with the holistic conception of man, the purpose of the study was to reach knowing that is deeper than conceptual knowing, aiming at a better understanding of the human being as a whole.
Holistisen ihmiskäsityksen mukaisesti tutkimuksessa pyritään kielen käsitteisiin sidottua tietämistä syvällisempään tietämiseen, koko ihmisen parempaan ymmärtämiseen.
The purpose of my study was thus, through research, to create and study meaning structures from which it would be possible to understand and assess both the students , the teacher s and the whole group s action (teaching and learning a foreign language) afterwards.
Tarkoituksena on siten tutkimuksellisesti luoda ja tutkia merkitysrakenteita, joista käsin sekä yksittäisten opiskelijoitten että opettajan ja koko opiskeluryhmän toimintaa (vieraan kielen oppimista ja opettamista) voidaan jälkikäteen ymmärtää ja arvioida.
Reminiscing and working through memories serve here as a pedagogical device.
Oman tarinan kertominen, muisteleminen ja muistojen työstäminen ovat tässä pedagogisia työmuotoja.
Autobiographical and reflexive are present in this study both as concepts for analysing phenomena and as qualities of phenomena and events.
Autobiografinen ja refleksiivinen ovat tutkimuksessani toisaalta ilmiöitä jäsentäviä käsitteitä, toisaalta ilmiöiden ja tapahtumien laatuja.
I equated research with teaching in order to show the common basis of them and of the research work focusing on them.
Tutkimisen ja opettamisen rinnastamisen tavoitteena on osoittaa niiden ja niihin kohdistuvan tutkimistoiminnan yhteinen perusta.
The central purpose of my study was to raise questions for discussing how the participants of the learning process could be taken as whole human beings (not just as cognitive information processors or learners of a language) in the learning situations and how a foreign language could be closer to authentic communication of meanings and encountering other human beings.
Tutkimuksen keskeisenä tarkoituksena on nostaa kysymyksiä ja lähtökohtia keskustelulle siitä, miten opetukseen osallistuvat voisivat tulla otetuiksi opiskelutilanteissa mukaan kokonaisina ihmisinä, ei vain tiedollisina tai vain opiskelijan roolissaan ja miten vieras kieli voisi oppimisessa ja opettamisessa olla lähempänä oikeaa, aitoa merkitysten viestintää ja ihmisten kohtaamista.
In the study, I describe one foreign language course where language and encountering skills were studied in a content-, action-, and experience-based way.
Tutkimuksessa kuvataan konkreettisesti yksi vieraan kielen opintojakso, jossa kielen ja kohtaamisen taitoja opiskellaan sisältö-, toiminta- ja kokemuslähtöisesti.
I sought for modes of learning and meanings given to them that would make it possible to continually and at the same time in a novel way develop a unique methodology of foreign language teaching.
staisivat vieraan kielen opetuksen jatkuvan ja samalla aina uuden, ainutkertaisen menetelmällisen kehittämisen.
The most important result of the study is the scientifically argued possibility to see teaching and learning a foreign language as a process that can be realized following the autobiographical and reflexive guidelines.
Tutkimuksen keskeisin tulos on tutkimuksella perusteltu mahdollisuus nähdä vieraan kielen oppiminen ja opettaminen autobiografis-refleksiivisesti toteutettavissa olevana prosessina.
In the dialogue they encounter as human beings and interpret their experiences, beliefs, values, and the reality, altering it at the same time.
Vieraan kielen oppiminen ja opettamisen määrittyy opetukseen osallistuvien välisenä dialogina, jossa he kohtaavat ja tulkitsevat kokemuksiaan, uskomuksiaan ja arvojaan ja todellisuutta samalla muuttaen sitä.
One purpose of language teaching is to make the students aware of that structure and of the fact that it can be altered.
Opetuksessa pyritään tämän jäsentämistavan tiedostamiseen ja sen ymmärtämiseen, että jäsentämistapaa voi myös muuttaa.
This study is an attempt to better understand what the holistic conception of man is and what it means to research and educate in a way true to it.
Pyrkimyksenä on ymmärtää, mitä holistinen ihmiskäsitys ja sen ehdot täyttävä tutkiminen ja opettaminen ovat.
In learning and teaching it is the language and teaching material that bring personal meanings to the vocational content, in inquiring it is research material.
Oppimisessa ja opettamisessa se kuvaa kieltä ja ammatillisia sisältöjä omakohtaistavan oppiaineksen ja tutkimisessa tutkimusaineiston ominaislaatua.
Taking this view as a starting point, I have planned and realized teaching and learning by inquiring into and describing meanings arising in the teaching learning situations and the relations of the meanings to concrete phenomena in the learning environment.
Tutkimuksessa suunnitellaan ja toteutetaan opetusta edellä määritellystä näkemyksestä käsin tutkimalla ja kuvaamalla vieraan kielen opetuksessa syntyviä merkityksiä ja niiden yhteyksiä konkreettisiin ilmiöihin.
When a foreign language is being learnt through a true dialogue, it gets immersed in the personal meanings of the learner and learning becomes more meaningful.
ogisen toiminnan tuloksena vieras kieli omakohtaistuu ja oppimisen mielekkyys lisääntyy.
Working in an autobiographical way means in this study reflecting on and discussing what was experienced, lived and learnt, i.e. assessment.
Autobiografiseen työskentelyyn kuuluu tässä koetun, eletyn ja opitun pohdintaa ja arviointia, joka on aina omaa itseä ja itsen maailmasuhdetta muuttavaa, siis refleksiivistä.
Autobiographical is also a teaching and learning mode and method, in inquiring it is a research method.
Myös vieraan kielen opetuksen ja oppimisen työmuoto, tutkimuksessa tutkimusmetodi on autobiografinen.
The study was extended to deal with the whole human being foreign language learning was studied and described as part of the totality of a person s history and life.
Siinä kuvataan ja tutkitaan vieraan kielen oppimista ihmisyksilön koko historian ja elämän kokonaisuudessa sekä kysytään, mistä hyvä vieraan kielen oppiminen syntyy.
Teaching and learning a foreign language is defined here as a dialogue between the participants in the learning process.
Vieraan kielen oppimista ja opettamista tutkitaan tutkittavan ilmiön sisältä käsin ja siinä mukana olevana.
Teaching and learning a foreign language is understood here as autobiographical reflexive being-in-the-world.
Vieras kieli oman tarinan kieleksi - Autobiografinen refleksiivinen lähestymistapa vieraan kielen oppimisessa ja opettamisessa
My research questions are: What can teaching and learning a foreign language be, on the basis of the holistic conceptionof man?
Tutkimus esittelee vieraan kielen oppimisen ja opettamisen uudesta, ihmiskeskeisemmästä ja sisällöllisemmästä näkökulmasta käsin.
The most significant contradiction is between two extremes.
Merkittävin virittynyt ristiriita on syntynyt kahden ääripään välille.
However, all discussions in public are not public ones, since statements can come back to very personal goals, defining them as (conceptually) private.
Kaikki keskustelu julkisuudessa ei kuitenkaan ole julkista keskustelua, sillä julkisiksi tulkittavat puheenvuorot voivat palautua henkilökohtaisiin päämääriin, mikä määrittää ne (käsitteellisesti) yksityisiksi.
These strategies work as instruments for legitimation, de-legitimation and re-legitimation, and different actors use them in various ways and in relation to environmental discourses.
Strategiat toimivat legitimaation, delegitimaation ja relegitimaation välineinä, ja erilaiset tahot hyödyntävät niitä hyvin vaihtelevasti, myös suhteessa erilaisiin ympäristödiskursseihin.
In this functional entity, people come and go, and some of them participate in the public discussion actively and systematically, while other participate only momentarily.
Tässä sosiaalisessa muodostumassa ihmiset tulevat ja menevät, osa osallistuu julkiseen keskusteluun systemaattisesti ja aktiivisesti, osa vain hetkellisesti.
Evidently, the opportunity to comment on the news does matter to users.
On selvää, että kommenttimahdollisuudella on käyttäjille väliä.
In the second article, I analyse comment materials through the theoretical framework of discursive legitimation strategies with discourse analysis.
Toisessa artikkelissani analysoin kommentointiaineistoa diskursiivisten legitimaatiostrategioiden teoreettisesta kehyksestä diskurssianalyysin keinoin.
Each article represents a different methodological approach and testing of a method.
Ne edustavat kukin erilaista menetelmällistä lähestymistapaa ja eräänlaista menetelmäkokeilua.
Additionally, these four observations intertwine in varying ways.
Nämä huomiot nivoutuivat myös toisiinsa erilaisin tavoin.
I examine the wide historical and theoretical discussion and my own views in the introduction.
Käyn johdanto-osassa läpi julkisoon liittyvää laajaa historiallista ja teoreettista keskustelua sekä omia näkemyksiäni.
The leak set off a complex chain of events, which was followed intensely by the Finnish media.
Kaivoksella tapahtuneesta vuodosta seurasi monisyinen tapahtumaketju, jota mediat ympäri Suomen seurasivat intensiivisesti.
What is interesting in the Talvivaara case is the coincidental local and national natures of the contradictory environmental issue.
Talvivaaran tapauksessa mielenkiintoista on ristiriitaisen ympäristöaiheen yhtäaikainen paikallisuus ja kansallisuus.
; and 3) a methodological question, How can and should online news comments be studied?
ja 3) metodologiseen kysymykseen siitä, Millä tavoin kommentointia voi ja pitäisi tutkia?.
The overall setting is stigmatised by prejudice and the assumption that online news commenting should meet certain expectations to be considered meaningful.
Asetelmaa leimaa ennakkoluuloisuus ja oletus siitä, että verkkouutisten kommentoinnin pitäisi täyttää tietyt odotukset ollakseen riittävän merkityksellistä.
The study suggests that there are recognisable strategies in the comments and news about the Talvivaara case: authorisation, rationalisation, moralisation and narrativisation.
Tutkimukseni perusteella Talvivaaraa koskevista uutisista ja kommenteista on mahdollista tunnistaa neljä strategiaa: autorisointi, rationalisointi, moralisointi ja narratiivisuus.
Additionally, the dissertation aims to argue why online news comments should be understood better.
Lisäksi tutkimukseni pyrkii perustelemaan sitä, miksi verkkouutisten kommentointia olisi syytä ymmärtää paremmin.
In this case, social network analysis, as a method, requires complementary methods, and the analysis shows both the meaning of the most active users in the overall discussion, and, in contrast, the importance of the existence of less active users.
Vaikka sosiaalinen verkostoanalyysi menetelmänä kaipaa rinnalleen täydentäviä metodeja, analyysi osoittaa aktiivisten kommentoijien merkityksen kokonaiskeskustelussa ja toisaalta vähemmän aktiivisten kommentoijien olemassaolon tärkeyden.
The public discussion about a shared issue is built of statements, underlaid by such consciousness and aspiration to participate.
Julkinen keskustelu jaetusta ongelmasta rakentuu puheenvuoroista, joita pohjustaa tällainen tietoisuus ja joita ohjaa osallistumispyrkimys.
Based on the articles, it can be argued that: 1) some users recognise the existence of public discussions and their own position in these discussions; 2) users widen the setting of public discussions; 3) the shared issue, problem or question connecting the users is contextual and affective and often produces different camps and confrontations; and 4) factors effecting the users also effect the formation of the public and acting as a public.
Osatutkimusteni perusteella vaikuttaa siltä, että 1) osa kommentoijista tunnistaa julkisen keskustelun olemassaolon ja oman osallisuutensa tässä keskustelussa, 2) kommentoijat laajentavat julkisen keskustelun kysymyksenasettelua, 3) kommentoijia yhdistävä asia, ongelma tai kysymys on kontekstisidonnainen, affektiiviseksi tulkittava ja tuottaa usein erilaisia leirejä tai vastakkainasettelua, ja 4) kommentointiin vaikuttavat tekijät vaikuttavat myös julkison muodostumiseen ja käyttäjien julkisouteen.
The overall research material includes users’ comments and online articles concerning the leak and the mine published between November 2012 and May 2013 in three Finnish online newspapers: the local Sotkamo-lehti, the regional Kainuun Sanomat and the national Helsingin Sanomat.
Tutkimuksen kokonaisaineiston muodostaa vuotoa ja kaivosta käsittelevä verkkouutisointi ja kommentointi aikavälillä marraskuu 2012 – toukokuu 2013 kolmessa kotimaisessa verkkolehdessä: paikallisessa Sotkamo-lehdessä, maakunnallisessa Kainuun Sanomissa ja valtakunnallisessa Helsingin Sanomissa.
On one hand, negative by-products, such as hate speech and rude language, have made researchers, journalists and users themselves cautious.
Yhtäältä kommentointiin liittyvät negatiiviset ilmiöt, kuten vihapuhe ja karkea kielenkäyttö, ovat saaneet tutkijat ja journalistit sekä verkon käyttäjät varpailleen.
The methodological testing indicates, among other things, that commenting includes conversations in which news, users and the wider public listenership (i.e., ‘others’) are addressed.
Menetelmällinen testaus muun muassa osoittaa, että kommentointi pitää sisällään keskustelua, jossa puhutellaan sekä uutista, kommentoijia että laajempaa julkista kuulijakuntaa, "muita".
The public is not a solid consortium, and the members do not have a feeling of ’us’ as a group.
Julkiso ei ole tiivis ryhmittymä, eikä sen jäsenillä ole ryhmänä jaettua me-tunnetta, vaikka me-tunne voi syntyä erilaisten näkemyksellisten "leirien" sisällä.
The members of the public identify themselves, in one way or another, as participants in a public discussion about a shared issue in the public arena.
Julkison jäsenet tunnistavat tavalla tai toisella osallistuvansa julkisen areenan julkiseen keskusteluun tietystä jaetusta ongelmasta ja kysymyksestä.
In the first article, I examine users’ comments through conversation analysis and in relation to the public.
Ensimmäisessä artikkelissa tarkastelen kommentointia keskustelunanalyysin avulla ja suhteessa julkisoon.
I also systematically aim to avoid such normative point of view that would ask, what the public should be like.
Pyrin systemaattisesti välttämään sellaista arvioivaa normatiivista otetta, joka lähestyisi julkison käsitettä kysymällä, millainen julkison pitäisi olla.
Based on my research, it is clear that several factors affect users in the offline and online worlds.
Tutkimukseni perusteella vaikuttaa siltä, että käyttäjiin vaikuttavat erilaiset tekijät sekä verkossa että fyysisessä maailmassa.
The question about the public is also the foundation of the setting, especially in the first three articles.
Kysymys julkisosta pohjustaa erityisesti kolmen ensimmäisen artikkelini kysymyksenasettelua.
Methodologically, the third article is the most experimental, since it is difficult to estimate beforehand whether or not the users comprise a social network.
Kolmas artikkeli pyrkii kuvaamaan kommentoijien muodostamaa verkostoa ja on menetelmällisessä mielessä kaikkein kokeilullisin, koska etukäteen on vaikea arvioida, muodostavatko kommentoijat lopulta verkoston vai eivät.
These factors can be roughly divided to two groups — those that relate to the operational environment of the online newspapers, and those that relate to the users’ individual contexts.
Nämä tekijät voidaan jakaa karkeasti kahteen ryhmään – ne ovat verkkolehtien muodostamaan teknistoiminnalliseen kontekstiin liittyviä tekijöitä ja käyttäjien omista lähtökohdista vaikuttavia tekijöitä.
Finally, at the end of the introduction, based on the observations made in the articles, I aim to outline a modern public, operating in online conditions, that — as a concept — reaches the new form of public participation while remaining loyal to goals that determine this participation and define it as public.
Tehtyjen huomioiden perusteella pyrin tutkimukseni lopuksi hahmottelemaan ajatuksen verkko-olosuhteissa toimivasta nykyjulkisosta, joka käsitteenä tavoittaa uudenlaisia julkisen osallistumisen muotoja mutta pysyy silti uskollisena osallistumista määrittäville päämäärille, jotka tekevät osallistumisesta (käsitteellisesti) julkista.
The conceptual question runs throughout the study.
Käsitteellinen kysymys kulkee mukana alusta loppuun.
Following the pragmatic theory on public I understand ‘the public’ as a group of people that comes into being through shared issues or problems.
Miellän julkison pragmatistista julkisuusteoriaa seuraten ihmisryhmäksi, jonka toiminta kumpuaa jaetusta ongelmasta tai asiasta.