natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, very little is known concerning the risk factors of ED in apparently healthy men without comorbidities affecting the arteries.
Koska erektiohäiriön riski on selvästi suurentunut valtimotauteja sairastavilla miehillä, on mahdollista että tällä voi olla vaikutusta saatuihin tuloksiin.
Excluding those with previously diagnosed cardiovascular diseases, diabetes or chronic kidney disease, every community-dwelling inhabitant was invited to take part in the survey.
Kaikki 45-75 –vuotiaat kaupunkilaiset, joilla ei ollut aikaisemmin todettua valtimotautia, diabetesta tai munuaisten vajaatoimintaa, kutsuttiin tutkimukseen.
Thus the development of sustainable and renewable liquid fuels is an essential global challenge in order to combat the climate change.
Uusiutuvien, ympäristöystävällisten polttoaineiden kehittäminen onkin yksi keskeisimmistä haasteista taistelussa ilmaston lämpenemistä vastaan.
Researchers have long ago realized that there is a need for advanced biofuels with improved physical and chemical properties compared to bioethanol and with biomass raw materials not competing with food production.
Tutkijat ovat yhtä mieltä siitä, että muutokseen vaaditaan uusia vaihtoehtoisia biopolttoaineita, joiden fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet ovat nykyisiä paremmat ja joiden valmistamiseen käytettävä biomassa ei kilpaile ruuantuotannon kanssa.
Greenhouse gases emitted from energy production and transportation are dramatically changing the climate of Planet Earth.
Energiatuotannon ja liikenteen aiheuttamat kasvihuonekaasupäästöt muuttavat jatkuvasti maapallon ilmastoa, mikä vaikuttaa kaikkiin maapallolla eläviin lajeihin, myös ihmisiin.
Several target molecules have been identified as potential fuel candidates, such as alkanes, fatty acids, long carbon‐chain alcohols and isoprenoids.
Mahdollisia uusiutuvista lähteistä saatavia polttoaineita ovat esimerkiksi alkaanit, rasvahapot, pitkäketjuiset alkoholit ja isoprenoidit.
In the past decades many technologies have been developed as alternatives to currently used petroleum fuels, such as bioethanol and biodiesel.
Viimeisten vuosikymmenten aikana on kehitetty useita teknologioita uusiutuvien polttoaineiden valmistamiseksi fossiilisten polttoaineiden rinnalle.
It was also shown that butanol can be produced from acetyl‐CoA using acetoacetyl CoA synthase (NphT7) or acetyl‐CoA acetyltransferase (AtoB) enzymes.
Lisäksi tulokset osoittivat, että butanolia voidaan tuottaa E. coli –bakteerissa myös asetyyli‐CoA –lähtöaineesta, käyttäen hyväksi asetoasyyli CoA syntaasi ‐ (NphT7) ja asetyyli CoA asetyylitrasferaasi (AtoB) –entsyymeitä.
However, even with gradually increasing production, the market penetration of these first generation biofuels is still relatively small compared to fossil fuels.
Esimerkiksi bioetanolin ja biodieselin osuus käytetyistä polttoaineista on ollut jatkuvassa kasvussa, joskin niiden markkinaosuus on edelleen vain murto‐osa verrattuna uusiutumattomiin polttoaineisiin.
Two ways of generating butyraldehyde were described, one via the bacterial fatty acid elongation machinery and the other via partial overexpression of the acetone‐butanol‐ethanol fermentation pathway found in Clostridium acetobutylicum.
Kahdessa rinnakkain suunnitellussa systeemissä butyraldehydiä valmistettiin joko bakteerin omaa rasvahappobiosynteesikoneistoa apuna käyttäen, tai Clostridium acetobutylicum –bakteerin asetoni‐butanoli‐etanoli –käymistiestä muokatun biosynteesireitin kautta.
The study also demonstrated, for the first time, that bacterial biosynthesis of propane is possible.
Työn keskeisimmät tulokset liittyivät propaanin biosynteesiin: Tutkimus todisti ensimmäistä kertaa, että propaanin tuottaminen bakteerisoluissa on mahdollista.
The efficiency of the system is clearly limited by the poor kinetic properties of the ADO enzyme, and for proper function in vivo, the catalytic machinery requires a coupled electron relay system.
Keskeisiä tuottotehoa rajoittavia tekijöitä olivat ADO‐entsyymin kineettiset ominaisuudet, sekä entsyymin toiminnalle välttämättömän pelkistyssysteemin toiminta.
The first theme of the work studied the pathways generating butyraldehyde, the common denominator for butanol and propane biosynthesis.
Työn ensimmäinen vaihe keskittyi biosynteesireiteille yhteisen välituotteen, butyraldehydin, tuottamiseen.
The results showed that the novel butanol pathway, based on fatty acid biosynthesis consisting of an acyl‐ACP thioesterase and a carboxylic acid reductase, is tolerant to oxygen, thus being an efficient alternative to the previous Clostridial pathways.
Työ osoitti, että rasvahappoaineenvaihdunnan välituotteisiin perustuva keinotekoinen butanolin tuottosysteemi ei ole herkkä hapelle ja tarjoaa näin ollen vaihtoehdon anaerobisille Clostridium –biosynteesireiteille.
The second theme of the experimental work studied the reduction of butyraldehyde to butanol catalysed by various bacterial aldehyde‐reductase enzymes, whereas the final part of the work investigated the in vivo kinetics of the cyanobacterial aldehyde deformylating oxygenase (ADO) for the generation of hydrocarbons.
Kolmas osio käsitteli vaihtoehtoisen lopputuotteen, propaanin, biosynteesiä ja viimeistä reaktiota katalysoivan ADO‐entsyymin (aldehydia deformyloiva oxygenaasi) toimintaa.
The current study focuses on the biosynthesis of butanol and propane as possible biofuels.
Väitöskirjatyö keskittyy kahden polttoaineen, butanolin ja propaanin, valmistamiseen mikrobien avulla.
The scope of this research was to investigate novel heterologous metabolic pathways and to identify bottlenecks for alcohol and alkane generation using Escherichia coli as a model host microorganism.
Tavoitteena oli rakentaa keinotekoisia biosynteesireittejä polttoaineiden tuottamiseksi Escherichia coli –bakteerissa, sekä tutkia systeemien toimintaa ja niiden keskeisiä rajoittavia tekijöitä.
The questionnaire was designed for this study.
Kyselylomake suunniteltiin tätä tutkimusta varten.
The data was statistically analyzed an the open-ended question was analyzed by quantifying.
Aineisto analysoitiin tilastollisesti ja avoin kysymys kvantifioimalla.
The research material was collected with Webrobol from five educational institutions in which practical nurses are trained in Finland.
Tutkimusaineisto kerättiin Webrobol-kyselyllä viidestä lähihoitajakoulutusta antavasta oppilaitoksesta Suomessa.
It consisted of the items of the digipedagogical competence of teacher (n = 48), backround factors (n = 5), perceptions of the practical nurse students on the digital teaching methods used by the teachers, digital teaching methods hoped by the students and their usefulness in the teaching (n = 3).
Se koostui lähihoitajaopiskelijoiden taustatiedoista (n=5), opettajien digipedagogista osaamista kuvaavista väittämistä (n=48), lähihoitajaopiskelijoiden näkemyksistä digitaalisten opetusvälineiden käytöstä, heidän toivomista digitaalisista opetusmenetelmistä ja niiden hyödyistä (n= 3).
The competence was estimated in the categories of the digital resources, learning and teaching and the empowering of students.
Osaamista arvioitiin digitaalisten voimavarojen, oppimisen ja opettamisen sekä opiskelijoiden voimaantumisen osa-alueissa.
From the practical nurse student’s point of view the most enjoyable digital teaching methods were a computer, Powerpoint, digital platforms or games.
Lähihoitajaopiskelijoiden mukaan toivotuimpia digitaalisia opetusmenetelmiä tai - välineitä olivat tietokone, Powerpoint, digitaaliset oppimisalustat ja pelit.
Furthermore, the desires of practical nurse students’ of the use of digital teaching methods were described.
Lisäksi kuvattiin lähihoitajaopiskelijoiden toiveita digitaalisten opetusmenetelmien käytöstä.
A total of 115 second and third year practical nurse students participated in the study.
Tutkimukseen osallistui 2. ja 3. vuoden lähihoitajaopiskelijoita nuoriso- ja aikuiskoulutuksesta (n=115).
The use of digital teaching methods was hoped for more to the teaching.
Digitaalisten opetusmenetelmien ja -välineiden käyttöä toivottiin enemmän opetukseen.
The digipedagogical competence of the teachers are based on the reference of the European Comission from the teachers’ digipedagogical competence.
Sosiaali- ja terveysalan opettajien digipedagogisen osaamisen väittämät pohjautuivat Euroopan Komission julkaisemaan viitekehykseen opettajien digipedagogisesta osaamisesta.
Digital teaching methods can supplement traditional teaching, improve giving and receiving feedback and facilitate information retrieval.
Lähihoitajaopiskelijoiden opetuksessa digitaalisten opetusmenetelmien ja -välineiden käytöllä voidaan edistää tiedon etsimistä ja palautteen antamista tai saamista sekä täydentää perinteistä opetusta.
Especially digital teaching methods are wished being used in the teaching of the mathematical materials or of the language skills.
Erityisesti matemaattisten aineiden tai kielten opetuksessa toivottiin käytettävän digitaalisia opetusmenetelmiä ja -välineitä.
Open-ended question (n = 1) described the digital subjects hoped by the practical nurse students.
Kyselylomakkeen avoin kysymys (n=1) kuvasi oppiaineita, joissa lähihoitajaopiskelijat toivovat digitaalisia opetusmenetelmiä ja -välineitä opetukseen.
Students’ perceptions in the use of digital teaching methods proved to be significant statistically.
Osaamisen arvioinnissa lähihoitajaopiskelijoiden oma suhtautuminen digitaalisuuteen todettiin tilastollisesti merkittäväksi.
The purpose of the study was to describe the perceptions of practical nurse students on the digital methods used by the teachers of the health care and social services and on the teachers’ digipedagogical competence.
Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata lähihoitajaopiskelijoiden näkemyksiä sosiaali- ja terveysalan opettajien digipedagogisesta osaamisesta, heidän opetuksessa käyttämistään digitaalisista opetusmenetelmistä ja niiden hyödyistä.
According to the results of the study the practical nurse students evaluated a teachers’ digipedagogical competence mainly to the middle level.
Tutkimuksen tulosten mukaan lähihoitajaopiskelijat arvioivat sosiaali- ja terveysalan perustutkintokoulutuksen opettajien digipedagogisen osaamisen keskitasolle, mutta näkemykset vaihtelivat.
The use of the teaching methods which require separate digital technique should be increased in the teaching of practical nurse students.
Erillistä digitaalista tekniikkaa vaativien opetusmenetelmien ja -välineiden käyttöä tulisi lähihoitajaopiskelijoiden opetuksessa lisätä sekä samalla vahvistaa opettajien osaamista näiden opetusmenetelmien ja -välineiden hallinnassa.
It is social, historical and cultural phenomenon that develops since ones childhood home until his last days.
Se on sosiaalinen, historiallinen ja kulttuurinen ilmiö, joka kehittyy varhaislapsuudesta lähtien kodista käsin ja muotoutuu elämän loppuun asti.
I also use archival and newspaper material, historical publications and my personal observations.
Lisäksi käytän asiakirjoja, sanomalehtiaineistoa ja historiateoksia sekä omia havaintojani.
Environmental relationship means all man does in, to, for and affected or inspired by ones environment.
Ympäristösuhde tarkoittaa kaikkea, mitä ihminen tekee ympäristössään, ympäristölleen ja ympäristönsä vaikutuksesta tai innoittamana.
My analysis gives a solid start¬ing point to the research of the environmental relationship of any other person, especially someone who is still living.
Tutkimukseni antaa lähtökohdan kenen tahansa, varsinkin elossa olevan henkilön, ympäristösuhteen tutkimiselle.
As my main sources I use oral history interviews I conducted in 1985–2004 with Lind and 15 other persons as well as about fifty landscapes Lind painted since the 1920s until the 1970s documenting private and public buildings, streetscapes and natural landscapes.
Keskeiset lähteeni ovat vuosina 1985–2004 tekemäni Lindin ja 15 muun henkilön muistitietohaastattelut sekä puolensataa Lindin maalaamaa maisemaa, jotka dokumentoivat luontoa, yksityistaloja, julkisia rakennuksia ja kaupunkinäkymiä.
I investigate Lind’s homes and his places in general; his relationship with water and waterways: the dimensions of his environmental experiences; and demonstrate the importance of oral history in the interpretation of Lind’s environmental experiences.
Tutkin erityisesti Lindin paikkoja ja ympäristökokemuksia; tarkastelen hänen kotejaan ja muita tärkeitä paikkojaan; käsittelen hänen suhdettaan veteen ja vesistöihin; selvitän hänen maalausharrastustaan ja ympäristökokemustensa ulottuvuuksia sekä osoitan muistitiedon tärkeyden kokemusten tulkinnassa.
I study his relationship with nature and cultural milieu during his leisure-time from early childhood till his last years.
Tarkastelen hänen suhdettaan luontoon ja kulttuuriympäristöön hänen vapaa-aikanaan.
The richness and many dimensions of Lind’s environmental relationship ap¬peared in the oral history interviews and landscapes.
Lindin ympäristösuhteen moniulotteisuus ja rikkaus ilmeni sekä haastatteluissa että maisemamaalauksissa.
The categories of Lind’s places offer a useful starting point to the analysis of anybody’s place relationship.
Laatimani Lindin paikkojen luokituksen perustalta voidaan tutkia muidenkin ihmisten paikkasuhdetta.
---- I investigate the lifelong environmental relationship of a Finnish worker, painter Frans Lind (1903–1988).
---- Tutkin yhden työläisen, maalari Frans Lindin (1903–1988) ympäristösuhdetta lapsuudesta viimeisiin elinvuosiin asti eli kirjoitan hänen ympäristöelämäkertaansa.
Individual and environment: The lifelong environmental relationship of the painter Frans Lind (1903–1988) based on oral history and landscape paintings --- Due to copywright issues images of the text must have been blurred on the electronic version of the thesis.
Yksilö ja ympäristö: Maalari Frans Lindin (1903–1988) elinikäinen ympäristösuhde muistitietohaastattelujen ja maisemamaalausten valossa
Lind’s environmental relationship and developed with various people at different times and in different activities.
Lindin ympäristösuhde kehittyi eri ihmisten vaikutuksesta, eri aikoina ja eri toiminnoissa ja konkretisoitui paikoissa, jotka olivat koettuja, muistettuja ja kerrottuja.
I look at Lind‘s environmental relationship with three methods: cultural historical envionmental approach, biographical approach and oral historical approach.
Lähestyn Lindin ympäristösuhdetta kulttuurihistoriallisen ympäristötutkimuksen, henkilöhistorian ja muistitietohistorian näkökulmasta.
The thesis consists of an introductory part and five articles.
Tutkimukseen kuuluu johdanto-osan lisäksi yksi suomenkielinen ja neljä eng¬lanninkielistä artikkelia.
All described challenging situations were related to meetings and negotiations with clients.
Kaikki kerrotut vaativat tilanteet liittyivät kohtaamisiin ja neuvotteluihin asiakkaiden kanssa.
The formal vertical expertise changed in the situations more to the direction of reflective and negotiating expertise.
Muodollinen vertikaalinen asiantuntijuus muuttui tilanteissa enemmän reflektiivisen ja neuvottelevan asiantuntijuuden suuntaan.
The challenges were related to the consolidation and verbalization of support and control to the client.
Vaativuus liittyi tuen ja kontrollin yhteensovittamiseen ja sanoittamiseen asiakkaalle.
The learning related to the situations was integrated in many ways with the roles in the work situation and duties of social workers at the different stages of the child protection process.
Tilanteisiin liittyvä oppiminen integroitui monella tapaa sosiaalityöntekijöiden työtilannerooleihin ja tehtäviin lastensuojeluprosessin eri vaiheissa.
The situations triggered a critical and developmental reflection in social workers that focused on the customer process and the customer interaction, their co-operation, work ethic and their own values.
Tilanteet käynnistivät sosiaalityöntekijöissä kriittistä ja kehittävää reflektiota, joka suuntautui asiakasprosessiin, asiakkaaseen, vuorovaikutukseen, omiin toimintatapoihin tilanteessa, kollegayhteistyöhön, työn etiikkaan ja omiin arvoihin.
The first data set of the study comprises narratives of challenging client situations (N=14) and the second thematic interviews with social workers (N=20).
Tutkimuksen ensimmäinen aineisto muodostuu vaativista asiakastilannekertomuksista (N=14) ja toinen tutkimusaineisto sosiaalityöntekijöiden teemahaastatteluista (N=20).
Learning in the workplace, learning from experiences and reflection were however considered important in professional development.
Työssä oppimisella, kokemuksista oppimisella ja reflektiolla koettiin kuitenkin olevan suuri merkitys ammatillisessa kehittymisessä.
The structures within the work community, working in pairs and teams were considered an important source of learning, but the organization of the development of learning and expertise was not strategically managed or connected to the job in a target-oriented manner.
Työyhteisön rakenteita parityöskentelyä ja tiimejä pidettiin tärkeinä työssä oppimisen lähteinä, mutta oppimisen ja asiantuntijuuden kehittämisen organisointi ei ollut strategisesti johdettua, eikä tavoitteellisesti työhön kytkeytyvää.
In the future, more deliberately planned development of expertise development is required within larger organizational frames and multiprofessional teams, to strengthen the learning from others and the creation of multiprofessional knowledge to respond to the challenges of child welfare.
Tulevaisuudessa tarvitaan suunnitellumpaa ammatillisen asiantuntijuuden kehittä-mistä isommissa organisatorisissa rakenteissa sekä moniammatillisia tiimejä, jotta toi-silta oppiminen ja monialaisen tiedon tuottaminen vahvistuisivat lastensuojelun haasteisiin vastaamiseksi.
Learning at work was versatile and it took place in challenging client situations as if a side product of working, implicitly and reactively.
Työssä oppiminen oli monimuotoista ja oppimista tapahtui vaativissa asiakastilanteissa ikään kuin työntekemisen sivutuotteena implisiittisesti ja reaktiivisesti.
In the analysis on the client situation narratives, the critical incident approach (CIT) is applied and the-matic content analysis is applied in the analysis of the interviews.
Asiakastilannekertomuksien analysoinnissa sovelletaan critical incident (CIT) tutkimusotetta ja haastattelujen analysoinnissa temaattista sisällönanalyysia.
The social workers considered that the education in social work had provided an extensive theoretical knowledge base for the work and a professional identity.
Sosiaalityöntekijät kokivat sosiaalityön koulutuksen antaneen työhön laaja-alaisen teoreettisen tietopohjan ja ammatti-identiteetin.
The development of professional expertise in child protection social work appeared as quite common part of the work, for example as participation in continuing professional education in the field and job counselling.
Ammatillisen asiantuntijuuden kehittäminen lastensuojelun sosiaalityössä ilmeni varsin tavanomaisena, esimerkiksi alan täydennyskoulutuksiin osallistumisena ja työn-ohjaukseen osallistumisena.
Deliberative, planned learning was not related to any of the challenging client situations, and there were no systematic efforts to learn from the events at the work community level.
Yhteenkään vaativaan asiakastilanteeseen ei liittynyt suunniteltua tarkoituksellista oppimista, eikä tapahtumista pyritty työyhteisötasolla johdetusti oppimaan.
Learning related to challenging client situations in child welfare social work was linked with interaction expertise, reflective expertise, social expertise and expertise on operational methods.
Vaativiin asiakastilanteisiin liittyvä oppiminen kytkeytyi lastensuojelun sosiaalityössä vuorovaikutusasiantuntijuuteen, reflektiiviseen asiantuntijuuteen, yhteiskunnalliseen asiantuntijuuteen ja toimintatapa-asiantuntijuuteen.
Some of the interviewees’ workplaces employed structured, community-oriented methods of operation, which were considered an integral part of learning in the workplace and the development of expertise.
Osassa haastateltavien työpaikkoja oli käytössä suunnitelmallisia yhteisöllisiä toimintamuotoja, jotka koettiin tärkeäksi osaksi työssä oppimista ja asiantuntijuuden kehittymistä.
The main research aim was to study how the experience gained from challenging client situations affects the learning in the workplace and the professional expertise of social workers in child welfare.
Keskeisenä tavoitteena oli tutkia, miten vaativissa asiakastilanteissa saatava kokemus vaikuttaa lastensuojelun sosiaalityöntekijöiden työssä oppimiseen ja ammatilliseen asiantuntijuuteen.
In challenging client situations, the professional expertise in child welfare was constructed in the situations based on context and as situation-specific work and decision-making.
Vaativissa asiakastilanteissa lastensuojelun ammatillinen asiantuntijuus rakentui tilanteissa enemmän kontekstuaalisesti ja tilannekohtaisena työskentelynä ja päätöksentekona.
The study examines the professional expertise in child welfare work and child protection social workers’ learning at workplace in challenging client situations.
Tutkimuksessa tarkastellaan lastensuojelun sosiaalityön ammatillista asiantuntijuutta ja erityisesti työssä oppimista vaativien asiakastilanteiden yhteydessä.
The study is based on four peer reviewed articles, the data for which was collected during 2013-2015.
Tämä tutkimus koostuu neljästä empiirisestä tutkimuksesta, joiden aineisto kerättiin vuosina 2013-2015.
It was found that especially the ethical aspects of computer-mediated communication skills in organisations were not at the required level.
Tutkimuksessa ilmeni myös, että erityisesti eettisen toiminnan osaaminen ei ollut edellytetyllä tasolla työelämässä.
The research data was collected with a questionnaire (N = 98).
Aineisto kerättiin sähköisellä kyselomakkeella ja vastauksia saatiin Suomesta 98 kappaletta.
In addition, the thesis presents a model for the development of computer-mediated communication skills and suggests appropriate learning environments for developing these skills.
Tämän lisäksi esitetään malli siitä, mitä osaamista tulee erityisesti kehittää ja miten näiden kehittäminen tapahtuu tarkoituksenmukaisissa oppimisympäristöissä.
In addition to sharing and co-creating information, the skill to choose the correct medium for communication is essential.
Viestintään teknologian välityksellä liitetään tiedon jakamisen ja tiedon yhteisöllisen luomisen lisäksi taito valita sopiva viestintäkanava viestintätilanteeseen sekä tarkoituksenmukainen toiminta verkossa viestittäessä.
The data was collected from the course descriptions (N=112) of the Degree Programmes in Entrepreneurship and Business Competence by utilizing content analysis method.
Kolmannessa tutkimuksessa tarkasteltiin 112:ta Yrittäjyyden ja liiketoimintaosaamisen tutkinnon (YAMK) toteutussuunnitelmatekstiä laadullisen sisällönanalyysin avulla.
The Digital Skills Reference Framework and Media Synchronicity Theory (MST) are used as a theoretical base for the study, taking into account ethical factors related to computer-mediated communication.
Osaamista lähestytään Ferrarin (2013) teknologiavälitteisen viestintäosaamisen kuvauksen sekä Median synkronisuuden teorian avulla (MST).
This study was conducted using a mixed method approach with data from a quantitative survey (N=274) and qualitative theme interviews of five working life representatives.
Tämä aineisto kerättiin työelämän edustajilta (N=274) viidestä eri Euroopan maasta sähköisellä kyselylomakkeella.
The fourth article presented students´ (N=36) experiences on development of computer-mediated communication skills in Master’s studies in the Degree Programmes in Entrepreneurship and Business Competence.
Neljännessä tutkimuksessa käytettiin laadullisia ja määrällisiä menetelmiä ja aineisto koostui sähköiseen kyselylomakkeeseen vastanneiden Yrittäjyyden ja liiketoimintaosaamisen tutkinnon (YAMK) opiskelijoiden näkemyksistä koulutuksen työelämävastaavuudesta (N=36).
The first article focused on determining which specific computer-mediated communication skills are important in working life and the development of those skills in organisations.
Ensimmäisen tutkimuksen aineisto selvittää työelämäedustajien näkemyksiä teknologiavälitteisen viestintäosaamisen tärkeydestä sekä sen osaamisesta omassa työyhteisössä.