natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although the Left had viewed the punishments in the pre-revolutionary courts as too harsh, the Revolutionary Courts followed their practice.
Tavanomaisissa rikosasioissa vallankumousoikeuksien ratkaisukäytäntö muistutti paljon vallankumouksella syrjäytetyissä tuomioistuimissa vallinnutta käytäntöä.
The Courts function was to replace the existing courts and to adjudicate in political matters.
Muutokset olivat välttämättömiä, jotta uudet tuomarit saattoivat alkaa käyttää tuomiovaltaa.
The Revolutionary Courts did not impose harsh punishments for political crimes.
Vallankumousoikeuksien ratkaisukäytäntö poliittisissa asioissa oli maltillista: kuolemanrangaistusta ei käytetty eivätkä vankeusrangaistuksetkaan olleet säännönmukaisia seuraamuksia.
In fact, there were practically no lawyers in the Revolutionary Courts as almost every Finnish lawyer had sided with the Whites.
Vallankumousoikeuksille kuuluivat monenlaiset oikeudelliset asiat punaisessa Suomessa: ne käsittelivät yhtäältä järjestyssääntörikkomuksia ja elatusapujuttuja, toisaalta tuomitsivat vallankumousta aseellisesti vastustaneita valkoisia.
The less dangerous culprits could be handed over to Courts that could then easily be lenient with their sentencing.
Muodollisuuksista piitattiin vähemmän oikeudenkäynneissä, joissa työntekijät vaativat työnantajiltaan työtaistelujen aikaisia palkkasaatavia.
Thirdly, the worst political offenders were not necessarily ever brought to Courts.
Syytettyjen yhteiskunnallisella asemalla ei ollut juurikaan vaikutusta tuomioihin.
Incarceration was used, but the main types of punishment for political crimes were fines and warnings.
Tutkimuksessa osoitetaan, että noin puolet vallankumousoikeuksien käsittelemistä jutuista oli tavanomaisia rikos-, riita- ja hakemusasioita, puolet poliittisia rikosasioita eli tapauksia, joissa oli päätettävä rangaistuksesta pidätetyille valkoisille.
Procedural rules resembled pre-revolutionary legislation but they were simplified so that almost anyone could act as a judge, attorney or public prosecutor.
Vallankumousoikeuksissa noudatettiin yksinkertaisempaa menettelyä kuin oikeudenkäymiskaaressa oli säädetty.
Firstly, the judges were uncertain of the success of the revolution and thus afraid for their own future.
Punakaarti oli periaatteessa vallankumousoikeuksien ulkopuolella, mutta käytännössä se pystyi vaikuttamaan vallankumousoikeuksien ratkaisuihin.
Their mechanisms and controls are intended to reduce inefficiency resulting from moral hazard and adverse selection.
Sen mekanismien ja valvontojen tarkoituksena on vähentää tehottomuutta, joka aiheutuu moraalikadosta ja negatiivisesta valikoitumisesta.
Furthermore, the government authority s lack of an incentive leads to inefficient control.
Myös viranomaisen kannustimien puute johtaa valvonnan tehottomuuteen.
Moreover, a supervisory board always supervises the board of directors.
Lisäksi hallintoneuvosto aina valvoo hallitusta.
Corporate governance systems aim at improving owner control.
Corporate governancella pyritään parantamaan omistajaohjausta.
For this reason, the Foundations Act should also embody the principle that work must be compensated.
Siksi myös säätiölain tulee sisältää periaate, että työstä on maksettava palkka.
But because the Foundations Act does not ensure the independence of the auditor, it cannot guarantee the efficiency of supervision.
Toisaalta, koska säätiölaki ei takaa tilintarkastajan riippumattomuutta, se ei myöskään takaa viranomaisvalvonnan tehokkuutta.
Rational as they are, individuals react to monetary incentives.
Yksilö on rationaalinen toimija, joka reagoi hintakannustimiin.
The Foundations Act explicitly states albeit in somewhat contradictory form that members of an administrative body may be paid a reasonable fee, unless such payment is prohibited by the by-laws.
Säätiölaissa säädetään, tosin ristiriitaisesti, että toimielimen jäsenelle voidaan maksaa kohtuullinen palkkio, mikäli sitä ei ole säännöissä kielletty.
The Companies Act enforces a clear division of power between the main players.
Osakeyhtiölaissa on säädetty pakottavasti selkeä toimivallanjako keskeisten toimijoiden välillä.
On the other hand, the Foundations Act has no mandatory provisions on the tasks of the supervisory body, such as overseeing the board of directors.
Toisaalta säätiölaissa ei säädetä pakottavasti hallintoneuvostolle kuuluvista tehtävistä, kuten hallituksen valvonnasta.
The by-laws may also provide for a body above the board of directors that can be entrusted with exclusive decision-making power in certain matters.
Säännöissä voidaan myös määrätä, että hallituksen yläpuolella on toimielin, jolle säännöissä voidaan antaa yksinomaista päätösvaltaa tietyissä asioissa.
Due to these mandatory re-quirements, shareholders can exercise firm control over the directors and can make such agreements that serve to minimise the principal s risks related to an agent and the resulting transaction costs.
Näiden pakottavien säännösten johdosta osakkeenomistajalla on mahdollisuus sekä vahvaan johdon valvontaan että sellaisen sopimuksen solmimiseen, jonka avulla osakkeenomistajan johdosta johtuvat riskit ja niistä johtuvat transaktiokustannukset vähenevät.
The foundation must have a minimum of one auditor, appointed as specified in the by-laws.
Säätiössä on oltava vähintään yksi tilintarkastaja, jonka valinnasta tulee määrätä säännöissä.
The Companies Act provides for efficient internal control.
Osakeyhtiössä on osakeyhtiölain mukaan tehokas sisäinen valvonta.
The Companies Act does not regulate the compensation of directors.
Osakeyhtiölaissa ei säädetä johdon palkkioista.
The author argues, on the basis of theoretical comparative analysis, that the corporate governance provisions of the Companies Act, concerning the election, supervision and compensation of management, contain more powerful incentives for management to fulfil its purpose efficiently than the corresponding provisions of the Foundations Act.
Suoritetun teoreettisen vertailuanalyysin tuloksena kirjoittaja väittää, että osakeyhtiölain johdon valintaa, valvontaa ja palkkioita koskevat corporate governance -säännökset sisältävät säätiölain vastaavia tehokkaammat kannustimet johdon toteuttaa tarkoitusta tehokkaasti.
Efficiency is increased by the power of the supervisory board, if one exists, to convene extraordinary general meetings and the shorter-than-normal periods within which lawsuits must be brought.
Tehokkuutta lisää hallintoneuvoston mahdollisuus, mikäli niin yhtiöjärjestyksessä määrätään, päättää ylimääräisen yhtiökokouksen pitämisestä sekä normaalia lyhyemmät vastuuta koskevat kanneajat.
In addition, the mandatory provisions of the Companies Act concerning the election of an auditor, unlike their non-mandatory counterparts in the Foundations Act, result in a minimisation of transaction costs caused by the moral hazard of management.
Lisäksi tilintarkastajan valintaa koskevan pakottavan säännöksen johdosta, toisin kuin säätiölain tahdonvaltaisen, vähenevät myös johdon moraalikadosta aiheutuvat transaktiokustannukset.
The efficiency of foundations The effect of corporate governance provisions on the ability of foundations to fulfil their purpose efficiently This study primarily relates to the preventive aspect of the structures that protect foundation assets, as regulated by the valid Foundations Act (Säätiölaki in Finnish), and focuses on provisions concerning the election, supervision and compensation of management.
Tutkimuksen tavoitteet keskittyvät säätiön tehokkuuteen Tutkimus koskee ensisijaisesti voimassa olevan säätiölain sääntelemää säätiöomaisuuden ennalta ehkäisevää suojarakennetta keskittyen johdon valintaa, valvontaa ja palkkioita koskeviin säännöksiin.
The structure of the Companies Act concerning the formal organisation of a limited liability company enables a clear division of responsibilities through individual provisions.
Myös osakeyhtiön muodollista organisaatiota koskeva rakenne mahdollistaa yksittäisten säännösten avulla tapahtuvan selkeän vastuunjaon.
However, the board of directors is the only administrative body with the power to represent the foundation.
Toisaalta vain hallitus voi toimielimenä edustaa säätiötä.
The first objective is to analyse how well the structure and norms of Finland's Foundations Act serve to fulfil the purpose of foundations.
Ensimmäisenä tavoitteena on lainopillisesti tutkia, kuinka säätiölain rakenne ja kyseiset säännökset toteuttavat säätiön tarkoitusta.
The second objective is to use the above results to assess the differences between the provisions of the Foundations Act and the Companies Act (Osakeyhtiölaki in Finnish) in motivating management to fulfil its purpose efficiently.
Toisena tavoitteena on edellä saatuja tutkimustuloksia hyödyntäen arvioida lainopillisesti oikeustaloustieteellisestä näkökulmasta säätiölain ja vastaavien osakeyhtiölain säännösten eroja johdon kannustavuudessa toteuttaa tarkoitusta tehokkaasti.
A shareholders' meeting (general meeting) elects the board, unless the company's by-laws stipulate that it must have a supervisory board which elects the board of directors.
Yhtiökokous valitsee hallituksen, jollei yhtiöjärjestyksessä määrätä hallintoneuvostosta ja siitä, että hallintoneuvosto valitsee hallituksen.
When, additionally, the corresponding provisions concerning the initiation of legal action are partly mandatory, the Companies Act minimises agent-related costs.
Kun lisäksi niitä vastaavat kanteennostoa koskevat säännökset ovat osin pakottavia, osakeyhtiölaki myös tältä osin vähentää johdosta aiheutuvia kustannuksia.
The third and final objective is to present conclusions, as well as de lege ferenda perceptions.
Kolmantena tavoitteena on esittää johtopäätökset sekä de lege ferenda - näkemykset siitä, millä lainsäädännöllisillä keinoilla säätiöiden tehokkuutta voidaan lisätä.
As with the Companies Act, the structure of the Foundations Act concerning the formal organisation of a foundation also enables a clear division of responsibilities through individual provisions.
Myös säätiölain muodollista organisaatiota koskeva rakenne mahdollistaa yksittäisten säännösten avulla tapahtuvan selkeän vastuunjaon.
The efficiency of foundations.
Avainkysymykseksi nousee niiden tehokkuus.
As the provisions are mandatory in nature, they lead to a minimisation of transaction costs.
Pakottavina ne vähentävät transaktiokustannuksia.
The effect of corporate governance provisions on the ability of foundations to fulfil their purpose efficiently.
Säätiön tehokkuus : Corporate governance -säännösten vaikutuksesta säätiön tarkoituksen tehokkaaseen toteuttamiseen
The mandatory provisions of the Companies Act concerning the election of management lead, more efficiently than the corresponding, non-mandatory requirements of the Foundations Act, to a minimisation of those agreement costs that result from adverse selection.
Osakeyhtiölain johdon valintaa koskevat pakottavat säännökset johtavat SäätiöL:n tahdonvaltaisia tehokkaammin negatiivisesta valikoitumisesta johtuvien kustannusten vähenemiseen.
The foundation s financial statements and audit report are key tools in the supervision process.
Keskeisenä valvontamateriaalina on juuri tilinpäätös- ja tilintarkastusaineisto.
In summary, there appears to be room for improvement in the currently valid Foundations Act.
Voimassa olevassa säätiölaissa on tehostamisen varaa Suomessa säätiölainsäädäntö elää varsin mielenkiintoista vaihetta.
The Foundations Act, too, has mandatory provisions on the division of power between a board of directors and a supervisory body, if such exists.
Myös säätiölaissa säädetään pakottavasti hallituksen ja hallintoneuvoston välisestä toimivallanjaosta.
Nevertheless, it is the general meeting that elects the supervisory board, if one exists, or at least the majority of it. A limited liability company must have at least one auditor, who must be elected by the shareholders.
Osakeyhtiössä on oltava vähintään yksi tilintarkastaja, jonka aina pakottavasti valitsevat osakkeenomistajat.
As a result of this and other factors, the Foundations Act provides less incentive for management to fulfil its purpose than the Companies Act does.
Muun muassa tämän pakottavan säännöksen puuttuessa säätiölain kannustavuus johdon toteuttaa tarkoitusta tehokkaasti on osakeyhtiölakia heikompi.
However, the fact that the Foundations Act does not stipulate mandatory supervision of the board of directors by a supervisory body nor, even if the foundation s by-laws stipulate such supervision, the methods for so doing means that the Foundations Act provides less incentive for management to fulfil its purpose than the Companies Act does.
Toisaalta säätiölaissa ei ole pakottavasti säädetty hallintoneuvostolle hallituksen valvontaa eikä mikäli siitä säännöissä määrättäisiinkin myöskään keinoja sen suorittamiseksi.
In foundations, this control has been assigned by law to a government authority.
Säätiössä on säätiölain mukaan pakottava ulkoinen valvonta.
It is supervised by a government authority (by the National Board of Patents and Registration in Finland) which oversees that the foundation is administered in compliance with the law and the foundation's by-laws.
Oikeusministeriö tutkii tätä kirjoitettaessa säätiöiden valvonnasta vastaavan viranomaisen aloitteesta tarvetta lain uudistamiseen.
The board of directors is the only mandatory administrative body.
Osakeyhtiölain säännökset kannustavat säätiölakia enemmän tarkoituksen tehokkaaseen toteuttamiseen Säätiön ainoa pakollinen toimielin on hallitus.
The government authority also has other means of intensified supervision at its disposal which may only be used, however, if a member of an administrative body is accused of a punishable act. Shareholders wield the ultimate power in a limited liability company.
Hallituksen jäsenen valinnasta on määrättävä säännöissä ja mikäli niin määrätään, hallitus voi myös valita itse itsensä, mikä käytännössä useimmiten tapahtuukin.
The study is divided into two main chapters.
On alettu kiinnittää huomiota kolmanteen sektoriin, jossa säätiöt ovat merkittäviä toimijoita.
From the perspective of the integrity of the individual, however, the procurement regulations have been formulated more restrictively than would have been necessary.
Yksilön integriteetin turvaaminen kannalta hankintalaki on säädetty kuitenkin rajoittavammaksi kuin olisi ollut välttämätöntä.
From the perspective of the legal certainty of the entities taking part in public procurement it has been reasonable that social welfare and health services acquisitions are also included in the scope of application of the regulations on procurement.
Julkiseen hankintamenettelyyn osallistuvien oikeusturvan kannalta on ollut perusteltua, että myös sosiaali- ja terveyspalveluhankinnat on sisällytetty hankintalain soveltamisalaan.
The sociopolitical aim of an organisation is not relevant to the application of regulations either to the internal market or to competition law.
Yleishyödyllisen ja aatteellisen järjestön sosiaalipoliittisella tarkoituksella ei ole ratkaisevaa merkitystä sisämarkkina- tai kilpailusääntöjen soveltamisessa.
Such justifications cannot be found at least when the goal is merely to eliminate profit-seeking.
Näi-tä perusteita ei voida löytää perusoikeusjärjestelmän puitteissa ainakaan silloin, jos kyse on vain halusta estää yksityinen voiton tavoittelu.
Competition laws and regulations on public procurement do not in any way limit the so-called non-profit civic activities of an organisation, and regulations on public financial aid do not limit the funding of such activities.
Säännöt eivät koske kuitenkaan yhdistyksen ns. vastikkeetonta kansalaistoimintaa, eivätkä julkista tukea koskevat määräykset rajoita tällaisen toiminnan rahoittamista.
A practical conclusion of the study is that when the social welfare and health services market further develops, the possibilities of publicly funded societies acting as service providers becomes more restricted.
Tutkimuksen käytännön johtopäätöksenä on, että sosiaali- ja terveyspalvelumarkkinoiden kehittyessä julkisin tuin rahoitettujen aatteellisten yhdistysten mahdollisuus toimia palvelujen tuottajana kapenee.
The subject of this study is the role in service provision of social welfare and health organisations that receive public financial aid.
Tutkimus käsittelee julkista avustusta saavan sosiaali- ja terveysjärjestön asemaa hyvinvointipalvelujen järjestämisessä.
Significant internal tensions can be discovered between competition law, regulations on public financial aid, regulations on social welfare and the Societies Act. Community law and the practice of the European Court of Justice significantly restrict the social welfare system s decision-making process.
Tutkimuksessa on voitu havaita merkittäviä sisäisiä jännitteitä kilpailulainsäädännön, julkista tukea koskevien määräysten, sosiaalilainsäädännön ja yhdistyslainsäädännön muodostamassa kokonaisuudessa.
It is difficult to find indisputable justifications within the fundamental rights system for limit-ing competitive tendering for social welfare and health services to non-profit entities.
Oikeudellisia perusteita ei ole esitettävissä myöskään sille, että sosiaali- ja terveyspalvelujen kilpailuttaminen varattaisiin vain voittoa tavoittelemattomille yhteisöille.
When societies act as providers of services, they must legally be associated with private companies.
Jos aatteelliset yhdistykset ovat palvelutuottajan roolissa, on oikeudellisessa tarkastelussa niiden asema samaistettavissa yrityksiin.
Non-profit organisations can act in a manner similar to private profit-making companies as providers of services.
Aatteelliset yhdistykset voivat toimia voittoa tavoittelevien yritysten tavoin sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottajina.
However, most of the corresponding restrictions in practice are already included in the national legislation.
Euroopan yhteisön oikeus ja yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisukäytäntö rajoittavat merkittävästi sosiaaliturvajärjestelmän toteuttamista koskevaa päätöksentekoa, vaikkakin useat vastaavat rajoitteet sisältyvät tosiasiassa jo kansalliseen lainsäädäntöön.
The study attempts to define the legal role of social welfare and health organisations in relation to the national Procurement Act and to find out under what conditions organisations can act as providers of social welfare and what the possibilities for providing social welfare services are for associations.
Lisäksi on pyritty selvittämään kattavasti ne edellytykset, joilla järjestöt voivat olla sosiaali- ja terveyspalve-lujen toteuttajina.
Organisations must have the same legal status as private companies for the purposes of the regulations on procurement.
Tarkastelunkohteena on järjestöjen julkisia han-kintoja koskevien säännösten kautta avautuva tehtävärooli.
But people s right to trust is also emphasised.
4) Myös luottamuksesta keskustellaan tuomioistuimissa.
The discourse on trust circulates in the courtrooms, and it shapes the knowledge construction of sexual crimes.
Luottamuskeskustelut vaikuttavat seksuaalista väkivaltaa koskevan tiedon muotoutumiseen tuomioistuimissa, ja luottamuksen rikkominen voikin toimia todisteena esimerkiksi uhria syyllistäviä väitteitä vastaan.
A complainant who is raped in an intimate relationship and who, paralyzed by fear, submits to the intercourse can be seen by the court as consenting, albeit against their will.
3) Seksuaalisen suostumuksen puuttumisen todistaminen tuomioistuimissa on vaikeaa tilanteissa, joissa rikoksen uhri ei vastusta tekijää fyysisesti esimerkiksi lamaannuttavan pelkotilansa tai harkitun passiivisuutensa seurauksena, tai jolloin rikoksen uhri vastustaa rikoksen tekijää ainostaan suusanallisesti kieltäen.
The new paradigm is designed for the safeguarding of sexual integrity and trust.
Lisäksi pohditaan seksuaalisen itsemääräämisoikeuden ja luottamuksen suhdetta seksuaalirikosoikeudellisen ajattelun kehittämiseksi ja uudistamiseksi.
--- My case analysis is grounded by a presentation of the cultural-historical and theoretical underpinnings of the sex crime laws.
Tutkimusta taustoitetaan esittelemällä seksuaalirikosoikeudellista sääntelyä pohjustavien ymmärrystapojen muuttumista ajassa.
Grounded in feminist theory and the case analysis a new approach to the sex crime legislation is proposed.
Seksuaalirikosoikeudellisessa teoriassa ja todistelussa rikoksen uhrin suostumukselle ja sen puuttumiselle on annettu keskeinen merkitys.
The Legal Constructions of Knowledge in Finnish Sexual Crimes
Tahdonvastainen suostumus ja liiallisen luottamuksen hinta : Raiskauksen ja muiden seksuaalirikosten oikeudellisen tiedon konstruktiot
I demonstrate that the current paradigm within which the sexual crime laws operate is becoming increasingly inadequate.
Väitöstutkimus osoittaa, että voimassaolevaan seksuaalirikosoikeudelliseen sääntelyyn sisältyy teoreettisia ja lainsoveltamisessa ajankohtaistuvia ongelmia, ja ettei laki välttämättä toimi soveltamisympäristössään.
The identities of the parties and the surrounding context of the alleged crime do however seem to influence the construction of the dividing line between legal and illegal sexual behaviour.
Väitöstutkimuksessa selvitetään, millaisia ongelmia liittyy uhrin suostumuksen puuttumiseen kiellettyä ja sallittua seksuaalista kanssakäymistä erottavana käsitteenä niin seksuaalirikoksia käsittelevässä teoriassa kuin tuomioistuinten oikeuskäytännöissäkin.
My findings indicate that the language used in Finnish criminal procedure and trials to describe sexual crimes demonstrates stereotypical ideas and prejudices about the female nature and sexuality.
Rikosprosessi ja oikeudenkäyntien todistelu on pohjautunut stereotypioihin ja kaksinaismoralistisiin uskomuksiin, mistä syystä raiskauksen saattaminen tuomioistuinkäsittelyyn on osoittautunut uhrille vaikeaksi.
The Legal Constructions of Knowledge in Finnish Sexual Crimes In this study, I explore the ways in which knowledge relating to sexual crimes is constructed in the Finnish Courts of Appeal by applying the methods of quantitative discourse analysis and ethnomethodological analysis of selected cases.
Seksuaalirikosten tuomioistuinkäsittelyä käsittelevissä ulkomaisissa tutkimuksissa on todettu, että oikeudenkäyntien todistelua ovat perinteisesti leimanneet uhria syyllistävät uskomukset.
Interestingly, instances of prejudicial language do not impact on the written reasoning presented in support of the verdicts.
2) Suomalaiset hovioikeudet jättävät ratkaisujen perusteluissaan ottamatta huomioon tällaisen uhrin kannalta epäasiallisena pidettävän todistelun.
The epistemology on the law of evidence is also discussed for the purpose of defining my constructionist approach to the facts and evidence.
Väitöstutkimuksen tarkoituksena on paikata tätä tutkimuksellista aukkoa rikos- ja todistusoikeudellisten sekä naisoikeudellisten kysymyksenasetteluiden välityksellä.
The quantitative research investigates the legal documentation of 98 court cases.
Tässä tutkimuksessa selvitetään hovioikeusratkaisuista koostuvaa laajaa oikeustapausaineistoa tutkimalla, onko näin myös Suomessa.
The Finnish legal concepts are compared with those relating to the common law, with particular reference to the Canadian legal understanding.
Suomessa aihetta koskevaa, etenkään rikoksen uhrin kannalta teemaa tarkastelevaa oikeustieteellistä tutkimusta on kuitenkin tehty vain vähän.
The asymmetric nature of the presumption provisions of the Enforcement Code inevitably impairs the status of the third party.
Ulosottokaaren säännökset ovat tältä osin epäsymmetrisiä, mikä väistämättä heijastuu sivullisen asemaan.
The empirical material has been of help in perceiving the problems (the dysfunctions) of the appeal system of enforcement from the third parties´ point of view.
Empiirisen aineiston analysointi on tuonut esiin eräitä ongelmakohtia ulosoton muutoksenhakujärjestelmässä.
The study combines both procedural and material law.
Tutkimuksessa selvitetään säännöksen teoreettista perustaa ja sen käytännön soveltamista.
Because of the summary nature of the enforcement procedure, the ownership of the debtor can be presumed by certain perceptible facts, such as the possession of the property.
Ulosottomies voi päätellä velallisen tosiasiallisen omistuksen tapauksen olosuhteista, esimerkiksi siitä että velallinen käyttää ja hyödyntää omaisuutta omistajan tavoin.