natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Third, can the cloud provider’s money and time be saved with automation?
Kolmanneksi, voiko pilvipalveluntarjoaja säästää aikaa ja vaivaa automaatiolla?
Once the upgrade is done, the change is validated by sending the customers and internal staff a survey.
Kun käytännön projekti oli valmis, muutos validoitiin asiakkaille ja sisäiselle henkilöstölle lähetetyllä kyselytutkimuksella.
First, how to select components forming the public IaaS cloud?
Ensinnäkin, kuinka komponentit julkiseen IaaS-pilveen valitaan?
Second, how to add value for the customer with the products offered from the cloud?
Toiseksi, kuinka asiakkaalle tuotetaan lisäarvoa pilvituotteiden avulla?
When the company wants to build its own cloud, there are some matters one needs to clarify before starting.
Yrityksen alkaessa rakentaa omaa pilveä, se joutuu selvittämään ensin vastaukset eräisiin kysymyksiin.
The automation part is researched by a case study, where a billing component of an IaaS cloud is upgraded and automated.
Automaatiokysymys selvitettiin tapaustutkimuksella, jossa pilven laskutuskomponentti uusittiin ja automatisoitiin.
In conclusion, while having one case study limits the generalizability of the results, the methodology chosen still succeeded to validate and reinforce existing theories.
Yhteenvetona vaikka yksittäinen tapaustutkimus ei ole yleistettävissä, valittu metodologia validoi ja vahvisti silti olemassa olevia teorioita.
The customers were asked a question about the current backup reporting solution and about improvement compared to previous backup reporting solution.
Asiakkailta kysyttiin nykyisestä varmuuskopioiden raportointiratkaisusta ja siitä, oliko tilanne parantunut edelliseen ratkaisuun verrattuna.
What is inside cloud?
Mistä pilvi koostuu?
A problem with building the cloud is finding any guidance.
Ongelma pilven rakentamisessa on, että siihen ei ole ohjeita.
The thesis also revealed that cloud billing accuracy needs more research.
Samalla paljastui tarve pilven laskutustarkkuuden lisätutkimukselle.
Literature review is used to find the theories behind building the cloud and adding value to customer.
Vastaukset pilven rakentamisen ja lisäarvon tuottamisen kysymyksiin hankittiin kirjallisuusanalyysillä.
The results showed, that customers preferred the new solution over previous one.
Vastaukset osoittivat, että parannusta oli tapahtunut.
Because there was one case study, it couldn’t be stated, that these results mean the customers get more value when they get new and better solutions from their CSP.
Koska kyseessä oli yksittäinen tapaustutkimus, tuloksia ei voi yleistää sellaisenaan.
First, I provide a method of how process theory can be created based on longitudinal, real-time process data.
Ensinnäkin, tutkimus tarjoaa esimerkin siitä kuinka prosessiteoriaa voidaan kehittää perustuen pitkittäiseen, reaaliaikaiseen prosessiaineistoon.
The pre-internationalization period from venture foundation to its first international market entry is researched extensively by scholars in the field of international entrepreneurship.
Yrityksen kansainvälistymistä edeltävä ajanjakso (perustamisesta ensimmäisille markkinoille) on yksi tutkituimmista teemoista kansainvälisessä yrittäjyydessä.
Sixth, I argue that futureoriented sensemaking in interaction with others is central to strategy-making during entrepreneurial internationalization.
Tutkimus osoittaa, että tulevaisuusssuuntautunut vuorovaikutus ympäristön kanssa on keskeistä strategiatyössä, kun on kyse yrittäjämäisestä kansainvälistymisestä.
My research is able to make important contributions to the field of international entrepreneurship.
Tutkimus tuottaa uutta tietoa erityisesti kansainvälisen yrittäjyyden tutkimukseen.
Second, I am showing how experiential learning as a process of transformation of experience plays out at the level of the entrepreneur and the team as the process of entrepreneurial internationalization unfolds.
Toisaalta, tutkimus osoittaa kuinka kokemuksellinen oppiminen kehittyy kansainvälistymisprosessin aikana, sekä yksilön, johtoryhmän että yrityksen tasolla.
Fourth, my research illustrates empirically of how dynamic capabilities emerge in a new venture and how they are able to reconfigure the resource base of the firm in a concrete way on the micro-level.
Tutkimuksessa käy myös ilmi miten yrityksen osaaminen, erityisesti ns. dynaamiset kyvykkyydet, kehittyy prosessin aikana ja miten yritys voi järjestää resurssinsa uudelleen siten, että ne paremmin palvelevat yrityksen kansainvälistymistavoitteita.
Fifth, my research is able to extend our current knowledge on the cyclical nature between learning and networking by providing empirical evidence of the feedback loop between these two processes and the triggers and underlying mechanisms causing a spiraling effect.
Oppiminen ja verkostoituminen on tutkimuksessa kuvattu syklisinä prosesseina ja kuvaus tavoittaa sekä yhtymäkohdat prosessien välillä että ärsykkeet, jotka vievät prosessia eteenpäin/taaksepäin.
However, we know less about the internationalization process per se and especially of how it unfolds over time beyond the firms initial entry into global markets.
Itse kansainvälistymisprosessi ja erityisesti sen muotoutuminen ajan kuluessa on jäänyt vähemmälle huomiolle.
Moreover, learning and networking and their interplay are considered important activities underpinning the process of internationalization.
Tutkijat ovat todenneet että oppiminen ja verkostoituminen sekä niiden yhdistäminen ovat tärkeitä prosessin etenemisen kannalta – oppiminen kun tapahtuu liikesuhteissa.
Third, my framework shows that the role of the network goes beyond the common view in international entrepreneurship literature of the network as a source of knowledge.
Aikaisemmasta tutkimuksesta poiketen yrityksen verkostoa ei tarkastella vain relevantin tiedon lähteenä, vaan arvokkaana rajapintana yrityksen oppimiselle.
Besides our understanding of the importance of learning and networking as behavioral processes underlying internationalization, we only have a scarce understanding of how these two processes play out over time as the new venture internationalizes.
Meillä on kuitenkin vielä opittavaa siinä, miten oppiminen ja verkostoituminen kehittyvät rinnakkain kun uusi yritys kansainvälistyy.
This section is based on articles published by our research group.
Tämä osuus perustuu tutkimusryhmämme julkaisemiin artikkeleihin.
Thus it is difficult to develop an algorithm which could run effectively for all problem instances.
Täten on vaikeaa kehittää algoritmia, joka toimisi tehokkaasti kaikille ongelman esiintymille.
LCS problem has applications not only in computer science but also in research areas of bioinformatics.
PYA-ongelmalle on sovelluskohteita – paitsi tietojenkäsittelytieteen niin myös bioinformatiikan osa-alueilla.
Furthermore, the data structure of the algorithms has a crucial influence on the efficiency of the calculation: the more local the search and update operations are, the more efficient is the calculation of the algorithm.
Lisäksi algoritmin käyttämällä tietorakenteella on ratkaiseva vaikutus laskennan tehokkuuteen: mitä paikallisempia haku- ja päivitysoperaatiot ovat, sitä tehokkaampaa algoritmin suorittama laskenta on.
To the best known applications belong text and image compression, version maintenance of files, pattern recognition and comparison research of DNA and protein structures.
Tunnetuimpia niistä ovat tekstin ja kuvien tiivistäminen, tiedostojen versionhallinta, hahmontunnistus sekä DNA- ja proteiiniketjujen rakennetta vertaileva tutkimus.
The thesis should on the one hand be regarded as a handbook, where, after the description of basic concepts, already earlier developed exact LCS algorithms will be introduced.
Tutkielman on määrä toimia yhtäältä käsikirjana, jossa esitellään ongelman peruskäsitteiden kuvauksen jälkeen jo aikaisemmin kehitettyjä tarkkoja PYAalgoritmeja.
This target was tried to be reached in terms of programming techniques by introducing well-supporting data structures for the processing model of the algorithms, and by restricting fruitless calculation performed by the algorithms by improving their capability to detect intermediate results obtained once during the running time and to utilize them.
Kyseiseen tavoitteeseen on pyritty ohjelmointiteknisesti esittelemällä algoritmien toimintamallia hyvin tukevia tietorakenteita ja rajoittamalla algoritmien suorittamaa tuloksetonta laskentaa parantamalla niiden kykyä havainnoida suorituksen aikana saavutettuja välituloksia ja hyödyntää niitä.
Solving the problem is difficult, because the algorithms depend on several parameters of the input strings.
Ongelman ratkaisemisen tekee hankalaksi ratkaisualgoritmien riippuvuus syötejonojen useista eri parametreista.
The topic of this thesis belongs to string algorithmics.
Tämä tutkielma kuuluu merkkijonoalgoritmiikan piiriin.
On the other hand, the work contains quite a comprehensive section of empirical research, which aims at intensifying the running time and reduction of the memory consumption of existing exact algorithms.
Toisaalta työ sisältää laajahkon empiirisen tutkimusosuuden, jonka tavoitteena on ollut tehostaa olemassa olevien tarkkojen algoritmien ajoaikaa ja muistinkäyttöä.
A string denoted by S is a common subsequence of strings X[1..m] and Y[1..n], if it can be extracted by deleting arbitrarily 0..m symbols from X and 0..n symbols from Y. If no common subsequence of X and Y is longer than S, it is determined that S is the longest common subsequence (abbr. LCS) of X and Y. In this work, solving the LCS problem for two strings will be concerned, but the problem can also be generalized for several strings.
Merkkijono S on merkkijonojen X[1..m] ja Y[1..n] yhteinen alijono, mikäli se voidaan muodostaa poistamalla X:stä 0..m ja Y:stä 0..n kappaletta merkkejä mielivaltaisista paikoista.
They are considered in groups which are classified according to the processing model of the algorithm: one row, contour or one diagonal at a time or multidirectedy.
Niiden tarkastelu on ryhmitelty algoritmin toimintamallin mukaan joko rivi, korkeuskäyrä tai diagonaali kerrallaan sekä monisuuntaisesti prosessoiviin.
As conclusions of the thesis, it can be generally mentioned that the heuristic preprocessing almost systematically reduces the running time and especially the memory need of exact LCS algorithms.
Tutkielman johtopäätöksinä voidaan yleisesti todeta tarkkojen PYA-algoritmien heuristisen esiprosessoinnin lähes systemaattisesti pienentävän niiden suoritusaikaa ja erityisesti muistintarvetta.
To those belong, for instance, lengt of the input strings, size of the input alphabet, character distribution of the inputs, proportion of LCS in the shorter input string and amount of matching symbol pairs.
Näitä ovat syötejonojen pituuden lisäksi mm. syöttöaakkoston koko, syötteiden merkkijakauma, PYAn suhteellinen osuus lyhyemmän syötejonon pituudesta ja täsmäävien merkkiparien lukumäärä.
Exact LCS algorithms enforced with heuristic preprocessing are introduced for the first time in those articles.
Niissä käsitellään ensimmäistä kertaa heuristiikoilla tehostettuja tarkkoja menetelmiä.
The results calculated by those methods can be utilized either as such or in order to steer the processing of an exact algorithm.
Tarkkojen menetelmien lisäksi esitellään PYAn pituuden ylä- tai alarajan laskevia heuristisia menetelmiä, joiden laskemia tuloksia voidaan hyödyntää joko sellaisinaan tai ohjaamaan tarkan algoritmin suoritusta.
Information security contains many aspects.
Tietoturva koostuu useista osa-alueista.
The results provide direct benefits to all software stakeholders, from the developers and customers to the end users.
Tutkimustulokset hyödyttävät kaikkia sidosryhmiä ohjelmistojen kehittäjistä niiden tilaajiin ja loppukäyttäjiin.
At first, this demand is created by increased security regulation.
Tällä hetkellä kysyntää luovat lähinnä lisääntyneet tietoturvaa koskevat säädökset.
This also creates a demand for new security tools, processes and controls to improve the efficiency and effectiveness of software security engineering.
Kysyntä luo tarpeen myös uusille työkaluille, prosesseille ja tekniikoille, joilla lisätään tietoturvatyön tehokkuutta ja vaikuttavuutta.
In addition to the direct and indirect cost, they erode the trust in the very foundation of information security: availability, integrity, and confidentiality of our data.
Taloudellisten menetysten lisäksi hyökkäykset murentavat luottamusta tietoturvan kulmakiviin: tiedon luottamuksellisuuteen, luotettavuuteen ja sen saatavuuteen.
Security engineering processes are derived from extant literature, industry practices, and several national and international standards.
Tietoturvatyön prosessit on johdettu alan tieteellisestä ja teknillisestä kirjallisuudesta, ohjelmistokehitystyön vallitsevista käytännöistä sekä kansallisista ja kansainvälisistä tietoturvastandardeista.
The standardized requirements for software security are traced to their origins in the late 1960s, and the alignment of the software engineering and security engineering objectives followed from their original challenges to the current agile software development methods.
Standardoitujen tietoturvavaatimusten kehitystä on seurattu aina niiden alkuajoilta 1960-luvulta lähtien, liittäen ne ohjelmistokehityksen tavoitteiden ja haasteiden kehitykseen: nykyaikaan ja ketterien menetelmien valtakauteen saakka.
Increased awareness of information security issues has led to extend this regulation to one of the core issues in secure data processing: security of the software itself.
Lisääntyneen tietoturvatietoisuuden ansiosta uusi säännöstö on ulotettu koskemaan myös turvatun tietojenkäsittelyn ydintä,ohjelmistokehitystä.
The aim of the research is to find ways to produce secure software through the introduction of security engineering into the agile software development processes.
Tutkimuksen tavoitteena on löytää uusia tapoja tuottaa tietoturvallisia ohjelmistoja liittämällä tietoturvatyö kiinteäksi osaksi ohjelmistokehityksen prosesseja.
Automated, tool-based processes and the drive for efficiency and improved software quality were found to directly support the security engineering techniques and objectives.
Ohjelmistokehitystyön automatisointi, työkaluihin pohjautuvat prosessit ja pyrkimys tehokkuuteen sekä korkeaan laatuun ovat suoraan yhtenevät tietoturvatyön menetelmien ja tavoitteiden kanssa.
Awareness creates a demand for security, and the demand gives software developers the concrete objectives and the rationale for the security work.
Tieto puolestaan lisää kysyntää, joka luo tietoturvatyölle konkreettiset tavoitteet ja perustelut jo ohjelmistokehitysvaiheessa.
These mechanisms cover every aspect of security, from physical surroundings and people to data classification schemes, access control, identity management, and various forms of encryption.
Suojausmekanismit koskevat paitsi ohjelmistoja, myös niiden käyttöympäristöjä ja käyttäjiä sekä itse käsiteltävää tietoa: näitä mekanismeja ovat esimerkiksi tietoluokittelut, tietoon pääsyn rajaaminen, käyttäjäidentiteettien hallinta sekä salaustekniikat.
In contrast, detached security engineering processes may create security assurance that serves only purposes external to the software processes.
Erillisinä nämä prosessit johtavat tilanteeseen, jossa tietoturvamateriaalia hyödynnetään pelkästään ohjelmistokehityksen ulkopuolisiin tarpeisiin.
The main pressure for change will emanate from the people and organizations utilizing the software: security is a mandatory requirement, and software must provide it.
Pääosa muutostarpeesta syntyy kuitenkin ohjelmistojen tilaajien ja käyttäjien vaatimuksista: ohjelmistojen tietoturvakyvykkyyden taloudellinen merkitys kasvaa.
The systems are further interfaced by other systems, forming complex networks of data stores and processing entities.This data requires protection from misuse, whether accidental or intentional.
Tiedon suojaamiseksi sen ympärille on kehitetty lukuisia suojamekanismeja, joiden tarkoituksena on estää tiedon väärinkäyttö, oli se sitten tahatonta tai tahallista.
Despite the extensive information security effort, repeated security incidents keep compromising our financial assets, intellectual property, and privacy.
Suojaustoimista huolimatta tietoturvaloukkaukset vaarantavat sekä liiketoiminnan ja yhteiskunnan strategisia tietovarantoj että henkilökohtaisia tietojamme.
Lawmakers at various national and international levels have reacted by creating a growing body of regulation to establish a baseline for information security.
Näiden tietoturvan perustusten suojaamiseksi on laadittu kasvava määrä tietoturvaa koskevia säädöksiä, jotka määrittävät tietoturvan perustason.
Software security continues to gain importance, prompting for new solutions and research.
Tietoturvan tärkeys tulee korostumaan entisestään, lisäten tarvetta tietoturvatyölle ja tutkimukselle myös tulevaisuudessa.
The research provides direct solutions to the formation of security objectives in software development, and to the methods used to achieve them.
Tutkimuksessa esitetään konkreettisia ratkaisuja ohjelmistokehityksen tietoturvatyön tavoitteiden asettamiseen ja niiden saavuttamiseen.
Several new ways to integrate software engineering into agile software development processes were identified.
Tutkimuksessa tunnistettiin useita uusia tapoja yhdistää ohjelmistokehitys ja tietoturvatyö.
Software security engineering manages the software risk by implementing various security controls right into the software, and by providing security assurance for the existence of these controls by verification and validation.
Ohjelmistokehityksen tietoturva pyrkii pienentämään ohjelmistojen elinkaarikustannuksia määrittämällä ja toteuttamalla tietoturvakontrolleja suoraan ohjelmistoon itseensä.
Ways to integrate security assurance into the development process were also found, in the form of security documentation, analyses, and reviews.
Lisäksi on löydetty tapoja käyttää dokumentointiin, analyyseihin ja katselmointeihin perustuvaa tietoturvan todentamiseen tuotettavaa materiaalia osana ohjelmistojen suunnittelua ja laadunvarmistusta.
It also identifies and addresses several issues and challenges found in the integration of these activities into the development processes, providing directly applicable and clearly stated solutions for practical security engineering problems.
Tutkimuksessa myös tunnistetaan ongelmia ja haasteita tietoturvatyön ja ohjelmistokehityksen menetelmien yhdistämisessä, joiden ratkaisemiseksi tarjotaan toimintaohjeita ja -vaihtoehtoja.
Within application security, the various security engineering processes and techniques utilized at development time form the discipline of software security engineering.
Tähän osaalueeseen sisältyvät ohjelmistojen kehittämisen aikana käytettävät tietoturvatekniikat ja -prosessit.
It is generally classified into organizational security, infrastructure security, and application security.
Näitä ovat organisaatiotason tietoturvakäytännöt, tietojenkäsittelyinfrastruktuurin tietoturva, sekä tämän tutkimuksen kannalta keskeisenä osana ohjelmistojen tietoturva.
This dissertation concerns security engineering in agile software development.
Tämä väitöskirjatutkimus keskittyy tietoturvatyöhön osana iteratiivista ja inkrementaalista ns. ketterää (agile) ohjelmistokehitystä.
The aim of these security activities is to address the software-induced risk toward the organization, reduce the security incidents and thereby lower the lifetime cost of the software.
Tutkimuksen perusteella iteratiivisen ja inkrementaalisen ohjelmistokehityksen käytäntöjen ja periaatteiden yhteensovittaminen tietoturvatyön toimintojen kanssa parantaa ohjelmistojen laatua ja tietoturvaa, alentaen täten kustannuksia koko ohjelmiston ylläpitoelinkaaren aikana.
Electronic processing of personal and financial data forms the core of nearly all societal and economic activities, and concerns every aspect of life.
Merkittävä osa sosiaalisesta ja taloudellisesta toiminnastamme perustuu tiedon sähköiseen käsittelyyn, varastointiin ja siirtoon.
A software development process has typically several objectives, of which security may form only a part.
Näitä tehtäviä suorittamaan on kehitetty merkittävä joukko ohjelmistoja, jotka muodostavat mutkikkaita tiedon yhteiskäytön mahdollistavia verkostoja.
The society is run by software.
Ohjelmistojen tietoturvatyö perustuu tietoon ja koulutukseen.
The main method used in the study is legal dogmatics.
Tutkimuksen pääasiallinen menetelmä on lainopillinen.
In addition, the study contains a comparative overview of the Swedish and German rules and engages with legal concept analysis pioneered by W. N. Hohfeld and C. Wellman.
Hohfeldin ja C. Wellmanin oikeudellisia käsitteitä koskevaan analyysiin perustuen.
The study proposes that the right to freedom of expression be taken into account when courts rule on the permissibility of protest actions, normal contractual rules should apply in preliminary injunction cases, and the principle of proportionality should guide the analysis of the legitimacy of solidarity actions.
Tutkimuksen kehittämiskohteina esitetään mielenilmaisujen sallittavuutta koskevien tulkintojen tarkistuksia sananvapausperusteilla, kieltotuomioiden perusteiden uudelleentarkastelua osallisten velvoittautumiskompetenssin nojalla sekä suhteellisuusarviointia koskevien kriteerien hyödyntämistä myötätuntotyötaistelujen hyväksyttävyyden arvioimiseksi.
The Content, Boundaries and Protection of Right to Industrial Action The study focuses on the content, boundaries and protection of employees’ Right to Industrial Action.
Tutkimuksen kohteena on työtaisteluoikeus sen sisällön, rajojen ja suojan näkökulmasta.
It contains a systematic analysis of existing law rules that pertain to the right and scopes out possible legal reforms and canvasses how court case law could be developed.
Tutkimuksen tavoitteena on työtaisteluoikeutta koskevan oikeudellisen kokonaisuuden systemaattinen eritteleminen ja voimassaolevan oikeustilan tulkinnallinen analysointi.
The study suggests that the right to industrial action pertains to legal action only.
Työtaisteluoikeus koskee vain laillisia työtaistelutilanteita.
The collective and individual liberty and power spheres entails that right to industrial action temporarily alters the terms of employment with binding effect on the employer-side.
Kansallisella tasolla työtaisteluoikeus toteutuu kollektiivin toimeenpanovapauden, yksilön osallistumisvapauden sekä näiden molempien muutostoimivallan myötä työnantajan ja työntekijän välisessä työsuhteessa väliaikaisesti työsuhteen ehtoja muuttavin vaikutuksin.
This means the employee-collective’s right to industrial action is protected only if the action complies with national restrictions.
Rajoitusten vastaisissa tilanteissa osallistujia suojataan vain, jos kyse on ammattiyhdistystoimintaan osallistumisesta.
The international convention obligations, however, render the state’s margin of appreciation narrow when the state seeks to restrict industrial actions, in particular when employees stop work to further the conclusion of a collective agreement.
Kansainvälisten sopimusten mukaiset turvaamisvelvoitteet on Suomessa huomioitava erityisesti sellaisissa eturiitatilanteita koskevissa työnseisauksissa, kuten lakoissa, joissa työntekijöiden työsuhteisiin liittyvien etujen turvaamiseksi tavoitellaan kollektiivisopimusta työmarkkinavastapuolen kanssa.
International labor convention obligations create a sphere of immunity that prevents the state from interfering in industrial action.
Tutkimustulosten perusteella kansainvälisten sopimusten mukaiset yhdistymisvapauden ja lakko-oikeuden turvaamisvelvoitteet ilmenevät erityisesti tiettynä työtaisteluoikeuden käyttöön liittyvänä immuniteettina, valtion puuttumattomuutena.
Therefore, concerning policy, either price subsidies to offset the opportunity cost or strict mandates on healthcare practices are necessary.
Politiikan kannalta hintoihin kohdistuvat tuet vaihtoehtokustannuksen tasoittamiseksi tai tiukka sääntely terveydenhuoltoon liittyen näyttäisi olevan välttämätöntä.