natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sometimes polymerization produces partly insoluble polymers or slowly dissolving polymer fractions.
Joskus polymerisaatiossa syntyy liukenemattomia tai hitaasti liukenevia polymeerifraktioita.
The optical measuring system measures the intensity of a laser light passing through the solution mixture.
Optinen mittaus mittaa liuoksen läpi kulkevan laservalon intensiteettiä.
In torque stirrer measurements the differences between fast and slow dissolving samples were not observed as well and the obtained dissolution times for the samples were much shorter than the defined dissolution times.
Vääntömomenttimittauksissa eroja nopea- ja hidasliukoisten näytteiden välillä ei pystytty näkemään yhtä hyvin ja lisäksi saadut liukenemisajat olivat paljon tiedettyjä aikoja lyhyemmät.
The aim of this thesis was to find a reliable method for assessing the dissolution rate of ionic polyacrylamides by studying and comparing different measuring methods.
Tämän työn tarkoituksena oli löytää luotettava menetelmä ionisten polyakryyliamidien liukenemisnopeuden mittaamiseksi.
With rotational viscometer the dissolution rates of different samples could be clearly distinguished and the endpoint of the dissolution was relatively easy to assess as the viscosity values stabilized.
Viskometrillä eri näytteiden liukenemisnopeudet olivat helposti erotettavissa ja lisäksi liukenemisen päätepiste oli suhteellisen helppo arvioida viskositeetin tasaantumisesta.
The used methods were optical measuring system, torque measurements with a stirrer and viscosity measurements with a rotational viscometer.
Käytetyt menetelmät olivat optinen mittaus, vääntömomentin mittaus sekoittimella sekä viskositeetin mittaus viskometrillä.
There is no established practice on how to measure the rate of the dissolution of PAM.
PAM:n liukenemisnopeuden mittaamiseen ei ole vakiintunutta menetelmää.
The rotational viscometer was the most accurate for determining the dissolution rate of PAM.
Viskometri oli tarkin menetelmä PAM:n liukenemisnopeuden määrittämiseen.
These ionic copolymers of acrylamide have the ability for example to agglomerate particles by flocculation due to the large molecular mass and the charges of the ionic groups.
Näitä ionisia kopolymeerejä voidaan niiden korkean molekyylipainon ja ionisten ryhmien varausten ansiosta hyödyntää esimerkiksi flokkauksessa, jossa kiintoaineita erotetaan nesteestä.
The torque stirrer measures the torque of the impeller stirring the solution mixture and the rotational viscometer measures the apparent viscosity of the solution during the dissolution.
Vääntömomenttisekoittimella mitattiin sekoitinvarren vääntömomenttia ja viskometrillä mitattiin liuoksen näennäisviskositeettia liukenemisen aikana.
With both the optical measuring system and rotational viscometer the dissolution rates for different samples could be distinguished from each other.
Eri näytteiden liukenemisnopeudet pystyttiin erottamaan toisistaan sekä optisella mittauksella että viskometrillä.
Business Plan for a Technology-based Small Company
Pienen teknologiayrityksen liiketoimintasuunnitelma
Wireless condition monitoring
Langaton kunnonvalvonta
East Asian energy policies
Itä-Aasian energiapolitiikat
The thesis is mostly a literature study with some regression analysis related to the electricity and GDP growth relationship.
Metodit työlle ovat pääasiassa kirjallisuustutkimus ja jossain määrin regressio-analyysi, jonka avulla analysoidaan sähkön ja talouden kasvun yhtäläisyyttä.
Additionally, wind power is bigger to capacity in China and South Korea while solar power is bigger in Japan and Taiwan.
Lisäksi tuulienergia on lähteenä suurempi Kiinassa ja Eteläkoreassa, kun taas aurinkoenergia on lähteenä suurempi Japanissa ja Taiwanissa.
The first section is an introduction, later there are sections for each of the countries Japan, South Korea, China and Taiwan.
Diplomityön rakenne on seuraavanlainen: johdantoa seuraa maakohtaiset analyysit ja katsaukset Japanille, Etelä-Korealle, Kiinalle ja Taiwanille.
In many of the East Asian countries the energy policies are built up on many objectives of safety, environmental concerns as well as economic factors.
Itä-Aasian maissa energiapolitiikkaan liittyy vahvasti taloudelliset, turvallisuus- sekä terveys- ja ympäristöpoliittiset seikat.
Fourthly that especially the use of coal is expected to shrink in the East Asian countries due to policies to lower greenhouse gas emissions, while oil consumption is expected to more stable and gas consumption to grow somewhat.
Neljänneksi, hiilen kulutuksen odotetaan vähenevän, öljyn pysyvän suunnilleen samalla tasolla ja kaasun kasvavan jonkin verran Itä-Aasiassa.
It has as aim to research what the differences, similarities and future policies are within these countries.
Tämän jälkeen tulee analyysiosuus, jossa analysoidaan maitten eroja ja yhtäläisyyksiä.
The Master’s thesis of East Asian energy policies goes through the energy policies in the east Asian countries.
Diplomintyö käsittelee Itä-Aasian energiapolitiikkaa.
Secondly that all East Asian countries are increasing their share of renewable energy in their energy mix.
Toiseksi, kaikissa Itä-Aasian maissa uusiutuvat energiamuodot, varsinkin tuuli- ja aurinkovoima, ovat voimakkaimmin kasvava energian tuotantomuoto.
The main findings on the thesis were firstly that the GDP growth in the countries was one of the main drivers of growth for electricity and energy growth in the countries.
Ensimmäiseksi, bruttokansan-tuotteen kasvu on merkittävä syy sähkön kysynnän kasvuun Itä-Aasian maissa.
Thirdly that nuclear policies can be seen to be in different directions between the countries.
Diplomityön tavoite on käydä läpi eri itä-aasialaisten maiden energiapolitiikan yhtäläisyyksiä sekä eroavaisuuksia.
Planning of the building management
Kiinteistöjen kunnossapidon suunnittelu
The development of a waterway project risk management framework
Vesiväylähankkeiden riskienhallinnan puitteiden kehitystyö
Instead, various international and national standards and guidelines exist for risk management, each focusing on their own subject matter.
Vaikka useampi kansainvälinen ja kansallinen standardi ja ohje käsittelee riskienhallintaa, ne huomioivat vain oman erikoisalueensa.
There are no objective means available for determining an optimal approach to risk management, and there are no risk management standards which would explicitly discuss projects conducted in the context of a larger organization.
Ei ole olemassa objektiivista tapaa määritellä optimaalinen lähestymistapa riskienhallintaan, eikä yksikään riskienhallinnan standardi suoraan käsittele projekteja, jotka toteutetaan osana laajempaa organisaatiota.
The success of a waterway construction or maintenance project is strongly dependent on the management of risk.
Vesiväylien rakentamis- ja kunnossapidon projektien onnistuminen riippuu merkittävästi riskienhallinnasta.
Based on these results, the following risk management tools and processes were developed: - three risk management processes tied to the structures of waterway projects, - three hazard checklists, - the inclusion of opportunity management, - the enhancement of the risk analysis process, and - a model for the establishment of the context of the risk management process.
Arvioinnin perusteella tunnistettiin ensin riskienhallinnan puitteiden kehitysmahdollisuuksia, ja sen perusteella kehitettiin seuraavat riskienhallinnan työkalut ja prosessit: - kolme vesiväylähankkeiden läpivientiin sidottua riskienhallinnan prosessia, - kolme vaarojen tarkistuslistaa, - mahdollisuuksien hallinnan sisällyttäminen riskienhallinnan prosessiin, - riskianalyysin parannuksia, sekä - malli riskienhallinnan toimintaympäristön määrittelylle.
The FTA waterway risk management framework, which includes the guide-lines, tools, human resources, policies, processes and commitment available for managing risk, was evaluated utilizing the ISO 31004:2013 technical report for the implementation of the ISO 31000:2009 standard for risk management.
Liikenneviraston vesiväylähankkeiden riskienhallinnan puitteita, eli mm. ohjeita, työkaluja, resursseja, politiikkaa, prosesseja ja sitoutumista arvioitiin käyttäen riskienhallinnan standardin ISO 31000:2009 jalkauttamisohjetta ISO 31004:2013.
Finally, recommendations were made for the development of the waterway project risk management framework.
Lopuksi tehtiin suosituksia vesiväyläprojektien riskienhallinnan puitteiden kehittämiselle.
Striving for better results in their projects, the Finnish Transport Agency (FTA) had recognized the need to improve the resources, tools and guidelines available for the risk management of waterway projects.
Tavoitteenaan edistää riskienhallintaa vesiväyläprojekteissa, Liikennevirasto oli havainnut tarpeen kehittää vesiväylähankkeita palvelevia riskienhallinnan resursseja, työkaluja ja ohjeita.
The tools and processes were validated through case studies and user group testing, based on which the feasibility of the enhancements was assessed.
Kehitettyjen työkalujen ja prosessien toimivuutta tarkasteltiin tapaustutkimusten ja käyttä-järyhmätestauksen avulla, joiden perustella arvioitiin työkalujen ja prosessien hyödyllisyyttä ja toimivuutta.
Therefore, the first question one must ask in order to develop the practice of risk management is how does one determine which standard or guideline is the most valid in a given context?
Ensimmäinen kysymys vesiväyläprojektien riskienhallinnan kehittämisessä kuuluikin, kuinka määritellään, mikä riskienhallinnan standardi tai ohje soveltuu tarkoitukseen parhaiten.
In this thesis, a literature review, several expert interviews, and an expert survey were used to gather information about the theory and the current state of waterway project risk management in Finland.
Diplomityössä kerättiin ensin tietoa vesiväyläprojektien riskienhallintaan sovellettavasta teoriasta sekä tämänhetkisistä käytännöistä Suomessa, Ruotsissa sekä Tanskassa.
However, the target is ambiguous, as the optimal approach to risk management cannot be explicitly defined.
Ei kuitenkaan ole täysin selvää, millaiseen riskienhallintaan tulisi pyrkiä.
The implementation of the chosen process and its agility are assessed shortly.
Valitun prosessin toteutusta ja ketteryyttä arvioidaan lyhyesti.
In addition a brief description of agile development is presented in order to be able to evaluate the implemented development process later on.
Lisäksi pyritään kuvaamaan lyhyesti mitä ketterä kehitys on, jotta käytettävää prosessia voidaan arvioida myöhemmin.
In addition, the used method of introducing new configuration management practices and the importance of motivation in that work are discussed.
Lisäksi tarkastellaan kokeiltua tapaa uusien konfiguraationhallintakäytäntöjen käyttöönotossa ja motivoinnin tärkeyttä siinä työssä.
Existing solutions for agile SCM are sought in literature.
Olemassa olevia ratkaisuja ketterälle konfiguraationhallinnalle etsitään kirjallisuudesta.
Implementing software configuration management in an agile development project
Ohjelmiston konfiguraationhallinnan toteuttaminen ketterän kehityksen projektissa
The discussion forms a connection between the used software development process and SCM.
Pohdinnassa muodostuu yhteys käytettävän ohjelmistokehitysprosessin ja konfiguraationhallinnan välille.
The thesis begins with a description of the target project, the definition of core SCM activities, and an overview of agile development.
Työ alkaa kohdeprojektin kuvauksella, konfiguraationhallinnan ydinaktiviteettien määrittelyllä sekä katsauksella ketterään kehitykseen.
Some of the existing SCM activities are connected to the agile world and to the Scrum process in particular.
Osalle perinteisistä konfiguraationhallinnan aktiviteeteista muodostetaan yhteys ketterän kehityksen maailmaan ja erityisesti Scrum-prosessiin.
This thesis studies the implementation of Software Configuration Management (SCM) in an agile development project.
Tämä diplomityö tutkii ohjelmiston konfiguraationhallinnan toteuttamista ketterän kehityksen projektissa.
It describes the project environment in greater detail and reports the experiences from the evaluated configuration management practices.
Se kuvaa tarkemmin ympäristöä, jossa projektia kehitetään ja raportoi kokemuksista liittyen kokeiltuihin käytäntöihin.
The end of the thesis analyses and discusses the results of the middle part from a SCM point of view.
Työn loppuosa analysoi ja pohtii keskiosan tuloksia projektin sekä konfiguraationhallinnan näkökulmasta.
The goal of this thesis is to find SCM best practices suitable for the target project and agile development.
Työn tavoitteena on löytää kohdeprojektiin ja ketterään kehitykseen sopivia konfiguraationhallintakäytäntöjä.
The middle part documents the attempts to improve SCM practices in the target project using action research.
Työn keskiosa dokumentoi konfiguraationhallintakäytäntöjen parantamiseksi kohdeprojektissa toimintatutkimusmenetelmällä tehdyn työn.
The discussion part presents the importance of tool support in modern SCM and specifically in the agile target project.
Pohdinnassa tulee esille työkalutuen tärkeys modernissa konfiguraationhallinnassa ja erityisesti tarkasteltavana olevassa ketterässä projektissa.
A concept for measuring and communication at gym context adopting user-centered design methods
Konseptin kehittäminen fyysisen kunnon seurantaan ja viestintään kuntosalikontekstissa käyttäen käyttäjälähtöistä suunnittelua
Nitrification in drinking water distribution and wastewater treatment - Reasons, consequences and the effects of the organic matter
Nitrifikaatio talousveden jakelussa ja jäteveden puhdistuksessa – Syyt, seuraukset ja orgaanisen aineen vaikutus
This thesis concerns nitrification in different environments.
Tämä väitöskirja käsittelee nitrifikaatiota erilaisissa ympäristöissä.
The normal low dose of monochloramine (0.35–0.4 mgCl2 L-1) was not high enough to prevent nitrite formation; however, it limited the maximum nitrite concentrations.
Talousveteen normaalisti lisättävä pieni monoklooriamiiniannos (0,35–0,4 mgCl2 L-1) ei estänyt nitriitin muodostumista, mutta rajoitti sen maksimipitoisuuksia.
The key drivers causing seasonality were water temperature and water age.
Tärkeimmät nitriitin kausivaihteluun vaikuttavat tekijät olivat veden lämpötila ja veden ikä.
When the results were interpreted with a pseudo first order reaction rate model, it was observed that the decreased nitrite concentrations were a result of enhanced nitrite oxidation.
Kun tuloksia tulkittiin ensimmäisen kertaluvun reaktionopeusmallilla, havaittiin, että nitriittipitoisuuksien väheneminen johtui tehostuneesta nitriitin hapettumisesta nitraatiksi.
In non-disinfected conditions of tap water, decreasing the natural organic matter (NOM) in the water (TOC 1.0 mg L-1) prevented nitrite formation in SDSs, compared to unreduced NOM (TOC 1.6 mg L-1).
Talousveden orgaanisen aineen (NOM) vähentäminen (TOC 1,0 mg L-1) laboratoriomittakaavan simuloiduissa jakeluverkostoissa ilman desinfiointia esti nitriittipitoisuuksien nousun verrattuna siihen, että NOM-pitoisuutta ei vähennetty (TOC 1,6 mg L-1).
The maximum nitrite concentrations were strongly dependent on the ratio of the ammonium and nitrite oxidation activities.
Teoreettiset maksiminitriittipitoisuudet riippuivat voimakkaasti ammoniumin hapettumisen ja nitriitin hapettumisen keskinäisestä suhteesta.
However, upon closer inspection, it was revealed that the organic load into the nitrification basin was reduced in the pre-fermentation line by the preceding denitrification and biological phosphorus removal, compared to the pre-sedimentation line.
Lähemmässä tarkastelussa paljastui, että nitrifikaatiota edeltävät denitrifikaatio ja biologinen fosforinpoisto itse asiassa vähensivät nitrifikaatio-osastoon tulevaa orgaanisen aineen kuormaa esifermentaatiolinjalla verrattuna esiselkeytyslinjaan.
In DWDSs, nitrite is formed by an added disinfection chemical, monochloramine, or ammonium in the raw water.
Nitriitti muodostuu verkostoissa joko lisätystä desinfiointikemikaali monoklooriamiinista tai raakaveden sisältämästä ammoniumista.
Nitrite concentrations exhibited seasonal peaks either in the warm season or cold season, or there was no observable seasonal peak.
Nitriittipitoisuudet vaihtelivat kausittain niin, että pitoisuuksien huippu osui joko lämpimään aikaan, kylmään aikaan, tai sitä ei esiintynyt lainkaan.
Nitrification is a biochemical reaction of ammonium into nitrite and further nitrate.
Nitrifikaatiossa ammoniumtyppi hapettuu biokemiallisesti nitriitiksi ja edelleen nitraatiksi.
In wastewater treatment, ammonium removal via nitrification was unexpectedly enhanced when the soluble organic matter concentrations were increased with pre-fermentation, retrofitted in a previously used pre-sedimentation basin.
Jäteveden puhdistuksessa ammoniumtypen poisto nitrifikaation avulla yllättäen tehostui, kun liukoisen ja helposti hajoavan orgaanisen aineen pitoisuutta lisättiin esiselkeytyksen tilalle jälkiasennetun esifermentaation avulla.
On the other hand, in wastewater treatment plants (WWTPs), nitrification is utilized in biological ammonium removal from wastewater.
Toisaalta jätevedenpuhdistuksessa ammoniumtyppeä poistetaan biologisesti nitrifikaation avulla.
The results the thesis provide more possibilities to control nitrification in DWDSs and at WWTPs.
Väitöskirjan tulokset antavat lisää keinoja hallita nitrifikaatiota talousveden jakeluverkostoissa ja jätevedenpuhdistamoilla.
The dominant reaction at low water ages was ammonium oxidation into nitrite; and at high water ages, it was nitrite oxidation into nitrate.
Veden iän ollessa lyhyt nitriittipitoisuuksia hallitseva reaktio oli ammoniumin hapettuminen nitriitiksi ja veden iän ollessa pitkä hallitseva reaktio oli nitriitin hapettuminen nitraatiksi.
This study supports enhanced removal of NOM at the WTPs to also decrease the potentially harmful nitrite concentrations.
Tulokset puoltavat NOM-pitoisuuden vähentämistä vedenkäsittelyssä myös terveydelle haitallisten nitriittipitoisuuksien vähentämiseksi.
Furthermore, this thesis inspects nitrification in relation to organic matter, in both WWTPs and in laboratory-scale simulated distribution systems (SDSs).
Lisäksi väitöskirjassa selvitettiin orgaanisen aineen vaikutusta nitrifikaatioon täyden mittakaavan jätevedenpuhdistamolla sekä laboratoriossa simuloiduissa talousveden jakeluverkostoissa.
These results emphasize comprehensive and year-round nitrite monitoring in the DWDSs.
Käytännössä tämän väitöskirjan tulokset puoltavat ympärivuotista ja koko jakeluverkoston kattavaan nitriitin tarkkailua.
The nitrite peaks in the cold season were caused by the decelerated ammonium oxidation.
Kylmässä lämpötilassa hidastunut ammoniumin hapettuminen aiheutti kylmään aikaan osuvat nitriittihuiput.
In drinking water distribution systems (DWDSs), nitrite formed in nitrification can be problematic because it is potentially harmful to humans.
Talousveden jakeluverkostoissa nitrifikaatio voi aiheuttaa terveydelle haitallisen nitriitin pitoisuuksien nousua.
This thesis concerns the spatial and seasonal inspection of nitrite formation in full-scale DWDSs.
Väitöskirjassa tutkittiin nitriitin muodostumista talousveden jakeluverkostoissa spatiaalisesti ja kausitarkastelun avulla.
The spatial analysis of water quality revealed that nitrite was forming rapidly after leaving the water treatment plant (WTP) in the DWDSs.
Talousveden laadun paikkatietoon perustuva tarkastelu paljasti, että jakeluverkoston veden nitriittipitoisuudet nousivat jo lähellä vesilaitosta.
The nitrite concentrations tended to be low in stagnating water.
Pitkään verkostossa viipyneessä vedessä nitriittipitoisuudet olivat enimmäkseen matalia.
In addition, a connection between rod metering speed, air permeability and oil absorption was found.
Lisäksi havaittiin yhteys sauvan päällystysnopeuden, ilmanläpäisyn ja öljyn absorption välillä.
Both nanocellulose and barrier coatings are topical subjects, as evidenced by the accelerated number of recent reports related to nanocellulose and packaging.
Nanoselluloosa ja barrier-päällysteet ovat ajankohtainen aihe, mikä on selvästi havaittavissa tieteellisten julkaisujen määrästä.
In terms of liquid packaging, the main properties studied included barrier effects, which in this thesis were assessed by measurements of air permeability, water and oil absorption.
Nestepakkauksissa loppukäyttöominaisuudet kattavat ennen kaikkea barrier-ominaisuudet, joita tässä työssä edustivat ilmanläpäisy, veden absorptio ja öljyn absorptio.
The main target was to investigate the response of the end-use properties on both the device parameters and the properties of the coated material.
Kokeellisen osuuden päätavoite oli tutkia loppukäyttöominaisuuksien vastetta, sekä laiteparametrien suhteen että päällystekomposiitin käyttäytymisen suhteen.
Finally, nanocellulose percolation was found to decrease the fracture toughness as a function of coating solids.
Nanoselluloosan perkolaatiokäyttäytymisen havaittiin vaikuttavan murtositkeyden heikkenemiseen päällysteen kiintoainepitoisuuden funktiona.
Nanocellulose as barrier coating deposited using a laboratory rod coater
Nanoselluloosa barrier-päällysteenä sauvapäällystimellä applikoitaessa
This thesis aims to understand the flow behaviour of nanocellulose as a coating layer deposited on paper by using a laboratory rod coater.
Tämän diplomityön keskeisimpiä tavoitteita on tarkastella nanoselluloosan virtauskäyttäytymistä laboratoriomittakaavan sauvapäällystimellä päällystettäessä.
Associated properties were explored with respect to nanocellulose pretreatment, substrate type, heat treatment, as well as the effect of added soy proteins.
Käyttäytymistä tarkasteltiin liittyen pohjapaperiin, esikäsittelyyn, lämpökäsittelyyn, sekä ristisilloittamiseen, jossa perustettiin soijaproteiinin ja ristisilloittajan yhteisvaikutukseen.
Water transfer from the coating layer to the substrate and reduced coat weight were possible causes of a relatively high air permeability and oil absorption.
Kyse oli siitä, olivatko veden imeytyminen päällysteestä pohjapaperiin ja alhainen päällystemäärä yksiselitteisiä syitä osittain korkeisiin ilmanläpäisevyyksiin ja öljyn absorptiolukuihin, vai vaikuttivatko myös fibrillien agglomeraatio tai erilaiset reologiset ilmiöt, kuten hydrodynaamiset voimat.
The experimental efforts cover tests related to the rod-coating parameters and the properties of the deposited nanocellulose.
Kokeellinen osuus kattaa sekä laiteparametrien että päällystekomposiitin käyttäytymisen testausta.
Moreover, the relation between the rod coater parameters, the properties of the coating layer, coat weight and coating thickness were investigated.
Laiteparametrien, päällystekomposiitin käyttäytymisen ja loppukäyttöominaisuuksien välinen suhde käsitti päällystemäärän ja päällysteen paksuuden tutkimisen.
Heat treatment and binding with soy protein were identified as suitable strategies to reduce water absorption by nanocellulose.
Veden adsorptiota nanoselluloosaan onnistuttiin vähentämään sekä lämpökäsittelyn että ristisilloitetun soijaproteiinin avulla.
In addition, the tensile strength and fracture toughness were determined.
Lisäksi mekaanisia loppukäyttöominaisuuksia eli vetolujuutta ja murtositkeyttä tutkittiin vähäisissä määrin, kuten myös päällysteen nk. paksuuntumis-ilmiötä.
Barriers for increasing mobile phone penetration in emerging markets
Matkapuhelintiheyden kasvun tekijät kehittyvillä markkinoilla
Two lignin-rich fractions (24 and 40 % lignin content) were obtained by enzymatic fractionation of BSG using carbohydrases and proteases.
Kaksi ligniinipitoista jaetta (24 ja 40 % ligniiniä) valmistettiin hiilihydraatteja ja proteiineja pilkkovien entsyymien avulla.
Association of lignin with carbohydrates or proteinaceous material may have reduced the possible antimicrobial effects of lignin.
Ligniinin sidonnaisuus hiilihydraatteihin tai proteiiniperäiseen materiaaliin saattoi suojata mikrobeja ligniinin mahdollisilta antimikrobisilta ominaisuuksilta.
Ball-milling, which was the most efficient treatment, increased carbohydrate solubilisation from 23 to 45 %.
Erilaisten jauhatusten vaikutusta mäskin hiilihydraattien entsymaattiseen hydrolyysiin tutkittiin, ja kuulamyllytys osoittautui tehokkaimmaksi parantaen hiilihydraattien hydrolysoituvuutta 23 %:sta 45 %:iin.