natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I understand, can and try : parents' perceptions of the Strategy parent training program
Ymmärrän, pystyn ja yritän : vanhempien käsityksiä Strategia-vanhempainohjausmenetelmästä
Data was collected with surveys on four Strategy-courses in autumn 2019 organized by ADHD-association.
Aineisto kerättiin kyselyllä neljältä ADHD-liiton järjestämältä Strategia-kurssilta syksyllä 2019.
I implemented this study as qualitative study using phenomenology-hermeneutical approach.
Toteutin tutkimuksen laadullisena tutkimuksena käyttäen fenomenologis-hermeneuttista lä-hestymistapaa.
The themes were understanding, pedagogical operation models, positive interaction, conception of parenting and changes in child. Parents describe that the course change their information, knowledge, and experience of parenting positively.
Teemoiksi muodostuivat pedagogiset toimintamallit, ymmärtäminen, käsitys vanhemmuudesta, positiivinen vuorovaikutus ja muutos lapsessa.
I analyzed da-ta with theory guided content analysis.
Analysoin aineiston teoriaohjaavalla sisällönanalyysillä.
The Strategy-program is specifically developed for the parents of children with ADHD-symptoms.
Strategia-menetelmä on kehitetty adhd-oireisten lasten vanhemmille.
Majority of parents felt that the course met their goals.
Valtaosa vanhemmista koki kurssin vastanneen heidän tavoitteisiin-sa hyvin.
As so the Strategy parent training program should be considered as one of the support methods for parents of children with adhd symptoms.
Tämän tutkimuksen perus-teella Strategia-vanhempainohjausmenetelmä tulee ottaa huomioon yhtenä tukimuotona adhd-oireisten lasten vanhemmille.
Those included a study of the effects of psychoeducation and medical treatments, a report with pilot study and few theses.
Vanhempien kokemuksia kurssista on selvitet-ty aikaisemmin Ruotsissa tekemällä tutkimus psykoedukaation ja lääkehoidon vaikutuksista, laatimalla raportti pilottitutkimuksineen sekä muutamilla opinnäytetöillä.
Parents who took part of the study had positive experiences of the impacts of the Strategy-program.
Tutkimukseen osallistuneiden vanhempien kokemukset Strategia-menetelmän vaikuttavuu-desta olivat myönteisiä.
The purpose of this study was to provide information about the Strategy-parent training pro-gram.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tuottaa tietoa Strategia-vanhempainohjausmenetelmästä.
The study’s goal was to find out how parents’ experiences provides signs of pro-grams impacts.
Tutkielman tavoitteena on selvittää, millä tavoin vanhempien kokemukset anta-vat viitteitä menetelmän vaikuttavuudesta.
According the study, strategy-program responds to the goals and criteria of contents of the parent training.
Tutkimuksen aineiston mukaan Strategia-menetelmä vastaa vanhempainoh-jauksen tavoitteisiin ja sille asetettuihin sisällöllisiin kriteereihin.
Parents expressed the goals for the course according to five themes.
Kurssin tavoitteet näkyivät vanhempien kokemuksia ilmaisevissa käsityksissä vii-den teeman mukaisesti.
The study reflects parents’ experiences against the goals and requirements of the parent training program.
Tutkielmassa peilattiin vanhempien kokemuksia vanhempainohjaukselle asetettuihin tavoitteisiin ja sisällöllisiin vaatimuksiin.
I selected five entrepreneurship education guides for teachers as my research material, one produced by Suomen Yrittäjät, three produced by the YES Network and one produced by the Ministry of Education and Culture.
Valitsin tutkimusaineistokseni viisi opettajille suunnattua yrittäjyyskasvatus opasta, joista yksi oli Suomen Yrittäjien tuottama, kolme YES-verkoston tuottamia ja yksi opetus- ja kulttuuri-ministeriön tuottama.
The discourses built an entrepreneurial subjectivity in which students had to be rational, flexible, and moral, allowing them to automatically act correctly toward the market.
Diskurssit rakensivat yrittäjämäistä subjek-tiviteettia, jossa oppilaiden tuli olla rationaalisia, joustavia ja moraalisia, jolloin he automaatti-sesti toimivat oikein markkinoita kohtaan.
I found three dominant discourses, individual, responsibility, and entrepreneurial discourses.
Löysin aineistostani kolme hallitsevaa diskurssia, yksilö-, vastuu- ja yrittäjämäisyysdiskurssit.
Since entrepreneurship education is seen in many studies as part of neoliberal change in education policy, I think it is appropriate to approach the topic through theory of neoliberal government as well.
Koska yrittäjyyskasvatus useissa tutkimuksissa nähdään osana eräänlaista uusliberalistista koulutuspolitiikan muutosta, on mielestäni aiheel-lista lähestyä aihetta myös uusliberalistisen hallinnan teorian kautta.
The discourses constructed a reality in which students had to be individual and responsible, however, in such a way that individuality and responsibility appeared only as a certain kind of trait that served working life.
Diskurssit rakensivat todellisuutta, jossa oppilaiden tuli olla yksilöllisiä ja vastuullisia, kuitenkin siten, että yksilöllisyys ja vastuullisuus näyttäytyi vain tietynlaisena työelämää palvelevana ominaisuutena.
Entrepreneurship turned out to be a requirement for the whole individual to be certain, both in terms of personality and action.
Yrittäjämäisyys näyttäytyi koko yksilöön menevänä vaatimuksena olla tie-tynlainen, niin persoonan kuin toiminnan suhteen.
In terms of the nature and topics of my research, I chose critical discourse analysis as my research method, where it felt like a natural choice when I studied the power in discourses and governmentality that they produce.
Tutkimukseni luonteen ja aiheen vuoksi valitsin analyysimenetelmäk-seni kriittisen diskurssianalyysin, sillä se tuntui luonnolliselta valinnalta tarkastellessani dis-kursseissa esiintyvää valtaa ja niiden tuottamaa hallintaa.
The reality built by the discourses made these demands appear to the students as their best, in which case they want to implement them, that is, to control themselves.
Diskurssien rakentama todellisuus sai nämä vaa-timukset näyttämään oppilaiden omana etuna, jolloin he haluavat toteuttaa niitä, eli hallita itse itseään.
In my research material I searched discourses that were in a hegemonic position and that occur as natural truths.
Etsin aineistostani hegemonisessa asemassa olevia diskursseja, jotka esiintyvät luonnollisina totuuksina.
My goal is to look at what kind of discursive reality is constructed in the entrepreneurship education guides for teachers, what kind of subjectivity is produced in them for students, and how governmentality appears in these, produced subjectivity.
Tavoitteenani on tarkastella, millaista diskursiivista todellisuutta opettajille suunnatuissa yrittäjyyskasvatus oppaissa rakentuu, millaista subjektiviteettia niissä oppilaille tuotetaan ja miten hallinta näyt-täytyy näissä tuotetussa subjektiviteetissa.
The subjectivity constructed in the entrepreneurship education guides appeared strongly to the neoliberal ideal individual, so entrepreneurship education could be seen as neoliberal governmentality.
Yrittäjyyskasvatus oppaissa rakentuva subjektiviteetti näyttäytyi voimakkaasti uusli-beralistisen ihmiskäsityksen mukaiselta yksilöltä, joten yrittäjyyskasvatuksen voitiin nähdä ilmentävän uusliberalistista hallintaa.
Construction of students subjectivity in entrepreneurship education guides for techers
Yrittänyttä ei laiteta : oppilaiden subjektiviteetin rakentuminen opettajille suunnatuissa yrittäjyyskasvatus oppaissa
I approach this phenomenon with analytics of power and governmentality developed by Foucault.
Tarkastelen pro gradu -tutkielmassani yrittäjyyskasvatusta uusliberaalin hallinnan kontekstis-sa. Lähestyn tätä ilmiötä Foucault’n kehittämän hallinnan analytiikan keinoin.
When I had found them, I focused my research in what kind of dominance were inside discourses and what kind of subject positions they constructed for students.
Kun olin paikantanut valta-asemassa olevia diskursseja, siirryin tarkastelemaan niitä sisäisiä vallan käytäntöjä, joissa diskursseissa tuotettiin oppilaille erilaisia subjektipositioita.
Results and findings.
Tulokset ja johtopäätökset.
Interviewees were men aged 25 to 45 representing different parts of Finland, and they all lived in smart homes.
Haastateltavat ovat älykodeissa asuvia 25 – 45 vuotiaita miehiä eri puolilta Suomea.
The study has been carried out by using a qualitative research strategy.
Tutkielma on toteutettu laadullista tutkimusstrategiaa noudattaen.
The research material consists of six semi-structured phone interviews.
Tutkielman aineisto koostuu kuudesta puolistrukturoidusta puhelinhaastattelusta.
Typical problems in a smart home are challenges related to functionality and maintenance.
Tyypilliset älykodin ongelmat ovat toimivuuteen ja ylläpitoon liittyviä haasteita.
The qualitative analysis has been done via thematical classification and coding, and by applying ethnographical methods to content analysis.
Aineiston analyysi on tehty temaattisen luokittelun ja koodauksen kautta soveltamalla sisällönanalyysiä kokemuksen etnografian työtapoihin.
The aim of this thesis is to find how early adopters use technology in smart homes and what types of benefits and challenges living in a smart home create.
Tutkielman tavoitteena on selvittää, miten teknologian varhaiset omaksujat hyödyntävät älykodeissa esiintyvää teknologiaa, sekä minkä tyyppisiä hyötyjä ja haasteita älykotiasumisessa on.
Experiences of living in a smart home
Kokemuksia älykotiasumisesta
The interview frame consists of six themes based on the research questions.
Haastattelut on toteutettu tutkimuskysymyksistä johdettujen kuuden teeman muodostaman haastattelurungon perusteella.
The findings about the use of smart homes are described in relation to the different phases of use.
Tutkielman älykotien käyttöön liittyvät tulokset ovat kuvattuna suhteessa käytön eri vaiheisiin.
The functions of a smart home can be seen mainly corresponding to those of a traditional home, but some functions have traits present in service accommodations.
Älykodin nähdään suurelta osin vastaavan perinteisen kodin toimintoja, mutta osassa toimintoja on nähtävissä myös palveluasumisen piirteitä.
Smart home solutions are implemented primarily to address a singular and specific need.
Älykotiratkaisuja otetaan ensisijaisesti käyttöön, jotta voidaan vastata johonkin yksittäiseen eriteltyyn tarpeeseen.
Adapting a solution to use calls for functionality, usability, and acceptable price level from the smart home products.
Ratkaisujen käyttöönotto edellyttää älykotituotteiden toimivuutta, käytön helppoutta ja hyväksyttävää hintatasoa.
The use and experiences of smart home technologies are interpreted in the light of home economics science's framework focusing on skills, knowledge and functionality.
Tutkielmassa käyttöä ja kokemuksia tulkitaan suhteessa kotitaloustieteen tietoihin, taitoihin ja toiminnallisuuteen perustuvaan viitekehykseen.
In general, smart homes meet the requirements imposed on them and the needs of their inhabitants.
Älykotien koetaan vastaavan hyvin tarpeita ja niille asetettuja vaatimuksia.
According to the results, the implementation of smart home solutions is primarily a hobby for people interested about the subject.
Älykotien teknologisten ratkaisujen käyttöönotto on ensisijaisesti alasta kiinnostuneiden harrastus.
There is only little Finnish research about smart home technology studied from user’s experience.
Yleistyvän älykotiteknologian käytön kokemuksista on niukasti suomalaista tutkimusta.
The experiences of living in a smart home are described in relation to living in a traditional home while placing the comparison to a larger context of home.
Kokemukset älykodissa asumisesta ovat kuvattuna suhteessa perinteisiin koteihin laajemmassa kotikontekstissa.
Additionally, the thesis describes experiences of living in a smart home compared to living in a traditional home.
Lisäksi tutkielmassa selvitetään miten kotitaloudet kokevat älykodissa asumisen perinteisen kodin sijaan.
Answers to open-ended questions (n=127) were analysed with the abductive content analysis method.
Lisäksi avoimen kysymyksen vastauksia (n=127) analysoitiin abduktiivisella sisällönanalyysillä.
The data for the study were collected part of a broader study of working life skills (Tuononen, 2019).
Tutkimuksen aineisto kerättiin osana laajempaa työelämätaitoja koskevaa tutkimusta (Tuononen, 2019).
Development of generic skills during university studies
Geneeristen taitojen kehittyminen yliopisto-opintojen aikana
A total of 1023 University of Helsinki graduates responded to the survey.
Kyselyyn vastasi 1023 Helsingin yliopistosta valmistunutta.
More research is needed to show how studies should be developed to better support the relevance of generalist studies to working life.
Tarvitaan myös lisää tutkimusta, millä tavoin opintoja tulisi kehittää, jotta ne tukevat paremmin koulutuksen työelämärelevanssia.
Respondents were divided into two groups based on their hopes for more content in formal or informal learning environments.
Vastaajat jaoteltiin kahteen ryhmään sen perusteella, olivatko he toivoneet formaaleihin vai informaaleihin oppimisympäristöihin kuuluvia sisältöjä.
However, according to studies, some university graduates may lack generic skills or do not recognise them.
Tutkimusten mukaan osalla valmistuneista saattaa kuitenkin olla puutteita geneerisissä taidoissa tai niiden tunnistamisessa.
The respondents especially hoped for practical university courses with tangible applications to working life.
Vastaajat olisivat erityisesti toivoneet käytännönläheisempiä kursseja, joista olisi konkreettisesti hyötyä työelämässä.
Respondents were master’s degree graduates from the university’s faculties of arts, social sciences and behavioural sciences (n=372) and their responses were analysed with quantitative methods.
Tähän tutkimukseen valittiin humanistisesta, valtiotieteellisestä ja käyttäytymistieteellisestä tiedekunnista maisteriksi valmistuneet (n=372), joiden vastauksia analysoitiin kvantitatiivisin menetelmin.
The respondents had especially experienced to have learned critical thinking skills, multiple perspective viewing skills and structuring and analysing information skills.
Erityisen hyvin valmistuneet olivat arvioineet oppineensa kriittisen ajattelun taitoja, asioiden tarkastelua eri näkökulmista sekä jäsentämään ja erittelemään tietoa.
More attention should be given to developing co-operation and interaction skills during generalist studies and finding more efficient ways of teaching them.
Generalistien yhteistyö- ja vuorovaikutustaitojen kehittämiseen pitäisi kiinnittää enemmän huomiota koulutuksessa ja löytää tehokkaampia keinoja opettaa näitä taitoja.
There was no statistical difference in the assessment of generic skills learned between these groups.
Nämä ryhmät eivät tilastollisesti eronneet toisistaan geneeristen taitojen arviointien suhteen.
The results of the study show that graduates had, on average, learned the generic skills measured in the study well or quite well.
Tulosten perusteella valmistuneet olivat keskimäärin oppineet hyvin tai melko hyvin tässä tutkimuksessa mitattuja geneerisiä taitoja.
Formal learning environments included courses and practical training, whilst informal learning environments included working life events, alumni activities, study guidance and job-hunting training.
Informaaleihin oppimisympäristöihin sijoitettiin työelämätapahtumat, alumnitoiminta, opintojen ohjauspalvelut sekä työnhakuvalmennus.
Additionally, it was examined what kind of content graduates would have hoped for during their studies to develop their generic skills and the relationship between these hopes and generic skills learned during university studies.
Lisäksi tutkitaan, millaisia geneerisiä taitoja kehittäviä sisältöjä valmistuneet olisivat opintoihinsa toivoneet sekä näiden toiveiden yhteyttä tutkinnon aikana opittuihin geneerisiin taitoihin.
In this study, practical training or work experience acquired during university studies did not correlate with generic skills learned during university studies.
Tässä tutkimuksessa harjoittelulla tai opintojen aikaisella työkokemuksella ei ollut yhteyttä tutkinnon aikana opittuihin geneerisiin taitoihin.
Previous studies have shown that generic skills required in working life are learned during university studies.
Aikaisemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että yliopisto-opintojen aikana opitaan työelämässä vaadittavia geneerisiä taitoja.
Hopes for content to develop working life readiness were divided into formal and informal learning environments.
Valmistuneiden raportoimia toiveita opintojen geneerisiä taitoja kehittävistä sisällöistä jaoteltiin formaaleihin ja informaaleihin oppimisympäristöihin.
This study aims to examine what generic skills graduates from generalist fields have learned during their university studies and whether work experience acquired during studies and participating in practical training correlate with generalist skills learned during university studies.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tutkia, millaisia geneerisiä taitoja generalistialoilta valmistuneet ovat tutkinnon aikana oppineet ja onko harjoittelun suorittamisella tai opintojen aikaisella työkokemuksella yhteyttä tutkinnon aikana opittuihin geneerisiin taitoihin.
Co-operation and interaction skills were assessed to have been learned the least of the studied skills.
Tutkituista taidoista vähiten valmistuneet olivat arvioineet oppineensa yhteistyö- ja vuorovaikutustaitoja.
The research was qualitative.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena.
It is possible to state that young townspeople understand the methods of influencing that are used in advertising and they can challenge those as well.
Voidaan todeta, että nuoret kaupunkilaiset ymmärtävät mainonnan käyttämiä vaikutuskeinoja ja kykenevät myös haastamaan niitä.
The data was collected using semi-structured interviews.
Aineisto kerättiin puolistrukturoitujen haastatteluiden avulla.
The strategies behind food advertisements were understood and devices such as humour, stereotypes, images and irritation were noticed.
Ruokamainosten strategiat ymmärrettiin ja niistä löydettiin mainonnassa käytettäviä tehokeinoja, kuten huumoria, stereotyyppejä, mielikuvia ja ärsyttämistä.
Ten 27–42-year-old interviewees living in Helsinki metropolitan area took part in the study.
Tutkimukseen osallistui kymmenen pääkaupunkiseudulla asuvaa 27–42-vuotiasta haastateltavaa.
The data was analysed using qualitative content analysis.
Aineisto analysoitiin sisällönanalyysin avulla.
Consumers' opinions about gender in food advertising
Kuluttajien näkemyksiä sukupuolesta osana ruokamainontaa
Also some codes were found in advertisements that were aimed at specific target groups.
Lisäksi mainoksista löydettiin koodeja, jotka oli tarkoitettu kohderyhmän ymmärrettäväksi.
The study analysed how consumers connect gender to groceries and how representations of gender are experienced in food advertising.
Tutkimuksessa analysoidaan sitä, kuinka kuluttajat liittävät sukupuolen tiettyihin elintarvikkeisiin ja kuinka sukupuolten representaatiot koetaan esitetyiksi ruokamainonnassa.
One way is to take advantage of gender when making advertisements.
Yksi niistä on sukupuolen hyödyntäminen mainoksissa.
As in previous research, also in this research meat product was connected to male gender.
Aikaisempien tutkimusten tapaan tämänkin tutkimuksen haastateltavat yhdistivät lihatuotteen miessukupuoleen.
There are many ways to increase sales when advertising food.
Ruokamainonnassa käytetään monia keinoja myynnin edistämiseksi.
Advertising uses gender usually as binary and also gender stereotypes are used.
Mainonnassa sukupuolta käytetään usein binäärisesti ja sukupuoleen liitetään stereotypioita.
Also some groceries may be gendered, like meat is considered manly and sweets more as womanly.
Lisäksi tietyt elintarvikkeet voidaan kokea sukupuolittuneiksi, kuten liha miehiseksi ja makeiset naisisiksi.
This was influenced by gender representations and possible target groups.
Tähän vaikuttivat sukupuolten representaatiot mainoksissa sekä ajateltu kohderyhmä.
In this research the main area of investigation was consumer opinions about Finnish food marketing and especially how gender is used as part of advertising.
Tässä tutkimuksessa tutkittiin kuluttajien mielipiteitä suomalaisesta ruokamainonnasta ja erityisesti sukupuolen käytöstä osana ruokamainontaa.
When specifying target groups gender was in dominating role.
Mainosten kohderyhmän määrittelyssä sukupuoli oli hallitsevana tekijänä.
The study also examined the advertising literacy of the interviewees.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on myös selvittää mainonnanlukutaitoa.
Sweet products were connected to both male and female gender.
Makeismainokset yhdistettiin nais- ja miessukupuoleen.
The target group of the advertisement is usually the same gender as the character used in advertisement.
Sukupuolen representointi mainoksessa on usein sukupuoleltaan sama kuin mainoksen kuviteltu kohderyhmä.
Also signs that were connected to masculinity and femininity were found in the advertisements.
Lisäksi mainoksista löydettiin merkkejä, jotka yhdistettiin maskuliinisuuteen tai feminiinisyyteen.
Four Finnish food advertisements were used to stimulate the conversation in the interviews.
Osana haastattelua käytettiin virikkeinä neljää suomalaista elintarvikemainosvideota.
The interviewees found many connections between male and female gender and food advertisements.
Haastateltavat löysivät ruokamainoksista yhteyksiä mies- ja naissukupuoleen.
Interviewees’ advertising literacy was transpired in many ways.
Haastateltavien mainonnanlukutaito kävi ilmi monista seikoista.
The data was analysed as theory-driven content analyzes.
Aineisto analysoitiin teoriaohjaavana sisällönanalyysina.
Children participated in eight composing workshops that were recorded.
Lapset osallistuivat sävellyspajoiksi nimettyyn toimintaan, joita toteutettiin kahdeksan kertaa.
This teacher inquiry was implemented as a qualitative action research, in a group of 5-6-years old children, in an ECE center in Helsinki.
Tutkielma toteutettiin laadullisena toimintatutkimuksena 5-6-vuotiaiden lasten päiväkotiryhmässä Helsingissä, tutkivan opettajan näkökulmasta.
The research assignment is to describe, theorize and analyze a composing process in ECE.
Tutkimustehtävänä on kuvata, teoretisoida sekä analysoida varhaiskasvatuksessa toteutettavaa sävellysprosessia.
Supporting children’s creative agency during a composing process in early childhood education
Lapsen luovan toimijuuden tukeminen varhaiskasvatuksessa sävellysprosessin aikana
Based on earlier research, creative and musical activities enhance children’s over all growth, development and learning.
Aiemman tutkimuskirjallisuuden perusteella luova ja musiikillinen toiminta nähdään lapsen kokonaisvaltaista kasvua, kehitystä ja oppimista tukevana toimintana.
Creative agency can be supported by breaking the authority between teacher and children and by planning and changing the activities based on children’s needs and hopes.
Luovaa toimijuutta vaikutti erityisesti tukevan opettajan ja lasten välisen valta-aseman rikkominen, sekä toiminnan suunnittelu ja muokkaaminen lasten tarpeiden ja toiveiden perusteella.
The data consisted of seven recordings with 12 children participating in a composing process.
Lopullisessa otannassa oli mukana 12 lasta ja seitsemän sävellyspajoissa tehtyä äänitystä, joiden aikana toteutettiin sävellysprosessi.
The role of teachers is seen important when supporting children’s creative agency.
Opettajan rooli nähdään merkittävänä lapsen luovan toimijuuden kehittymisessä.
The factors that support children’s creative agency in the teachers action can be divided in two: factors concerning the interaction between the teacher and the children and factors concerning the planning, implementation and evaluation of the activities.
Luovaa toimijuutta tukevat seikat opettajan toiminnassa jakautuivat vuorovaikutuksellisiin sekä toiminnan suunnittelua, toteutusta ja arviointia koskeviin tekijöihin.
The research questions are to find out how does the composing process appear in ECE and what factors in the teachers action support children’s creative agency.
Tutkimuskysymyksinä on selvittää, millaisena sävellysprosessi varhaiskasvatuksessa näyttäytyy ja mitkä tekijät opettajan toiminnassa tukevat lapsen luovaa toimijuutta sävellysprosessin aikana.