natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It also reveals multiple phases during which these heterogeneous networks get continually reconfigured, transformed, and finally revitalised into one more coherent heterogeneous network as well as different strategies through which actors continually try to stabilise these configurations.
Se tuo myös ilmi useita vaiheita, joiden aikana nämä heterogeeniset verkostot jatkuvasti muuttuvat, muuntuvat ja lopulta elpyvät osaksi yhtä heterogeenistä verkostoa.
Besides pursuing the thought that the network of technological innovation concerns continually unfolding sociomaterial processes and consequently continually unfolding heterogeneous networks (packs), this study also contributes to the network studies in business context by providing the sociomaterial network trajectory.
Sen lisäksi, että tutkimukseni valottaa ajatusta teknologisen innovaation verkostosta alati muuttuvina sosiomateriaalisina prosesseina ja siis heterogeenisinä verkostoina (laumoina), se kontribuoi verkostotutkimusta liike-elämän kontekstissa tarjoamalla myös näkemyksen teknologisen innovaation verkoston muotoutumisesta sosiomateriaalisena verkostokaarena.
It displays several competing heterogeneous networks and consequently several competing packs including multiple human and nonhuman actors, their actions, and their interconnected relationships to each other while forming the network and consequently the technological innovation.
Se esittää useita toisiaan vastaan kamppailevia heterogeenisiä verkostoja (laumoja), inhimillisiä ja ei-inhimillisiä toimijoita, heidän toimiaan sekä heitä yhdistäviä kytköksiä teknologisen innovaation verkoston muotoutumisen aikana.
I broaden the networks as processes view generally and the strong process view to networks specifically by arguing that the network of technological innovation concerns continually unfolding sociomaterial processes and consequently continually unfolding heterogeneous networks (packs), which are equipped with entanglements of humans (individuals, firms and organizations), nonhumans (e.g., machines, methods and apparatuses of many sorts) and their interconnected relationships.
Laajennan näkemystä verkostoista prosesseina, eritoten vahvaa prosessinäkemystä verkostoihin väittämällä, että teknologisen innovaation verkostossa on kyse alati muuttuvista sosiaalisista prosesseista ja näin alati muuttuvista heterogeenisistä verkostoista (laumoista), jotka koostuvat ihmisten ja materiaalien sekä näiden välisten suhteiden vyyhdeistä.
The contemplation of these trajectories leads to three shortcomings of this view: (1) heavy emphasis has been put on humans and their relationships as principal carriers of technological innovation activities, (2) non-humans and their relationships have only been treated as instruments in these activities, and (3) the human parties have rather deterministically and linearly been seen to influence and be influenced by the networks within which they are embedded while engaging in technological innovation activities.
Esitän, että verkostokaaret (1) painottavat ihmisiä ja näiden välisiä suhteita teknologisen innovaatioprosessin pääajureina, (2) redusoivat ei-inhimilliset toimijat ainoastaan välineiksi edistää teknologisen innovaation kehittämistä ja levittämistä sekä (3) tuottavat melko deterministisen ja lineaarisen kuvan teknologisen innovaation verkoston muotoutumisesta.
It enables capturing simultaneously a network, that is, actors and their relationships and a path of movement of this network across space and time.
Verkostokaaren käsitteen avulla voidaan samanaikaisesti tarkastella sekä teknologisen innovaation verkoston toimijoita ja näiden välisiä suhteita että tällaisen verkoston liikehdintää yli paikan ja ajan.
The intelligent paper is a technological innovation and a network as I regard it in this study.
Älykäs paperi on sekä teknologinen innovaatio että verkosto.
The study is situated in the context of construction; I draw analytical insights from many sources and use these in describing and analyzing the network formation of technological innovation.
Teen analyyttisiä oivalluksia monista eri lähteistä ja hyödynnän niitä sekä kuvatessani että analysoidessani holistisesti ja prosessilähtöisesti teknologisen innovaation verkoston muotoutumista.
The formation of these heterogeneous networks plays out as a process of translation and gets depicted as a sociomaterial network trajectory.
Tällaiset vyyhdit saadaan purettua auki tarkastelemalla teknologisen innovaation verkoston muotoutumista käännöksen prosessina, ja ne voidaan kuvata sosiomateriaalisena verkostokaarena.
It also offers a broader explanatory frame to potential and actual courses of network formation of technological innovation.
Se myös tarjoaa laajemman selityskehyksen teknologisen innovaation verkoston muotoutumisen mahdollisille kulkusuunnille.
The first is the concept of network trajectory.
Nämä tavat ovat verkostokaaren (network trajectory) ja käännöksen käsitteet.
It is part of the emerging printed intelligence markets, which is located at the crossroads of several industries, namely paper and printing, optics, and electronics.
Se on osa painetun älykkyyden kenttää, joka sijoittuu usean eri toimialan risteymään.
I identify two ways to describe and analyze the network formation of technological innovation, namely the concepts of network trajectory and translation.
Tunnistan kaksi lähestymistapaa teknologisen innovaation verkoston muotoutumisen kuvaamiseen ja analysoimiseen.
This trajectory complements the other three network trajectories identified from the network studies in business context in terms of heterogeneous networks and the continual power plays of actors occurring while forming the network of technological.
Tämä verkostokaari täydentää niitä kolmea verkostokaarta, jotka olen tunnistanut aiemmasta verkostotutkimuksesta liike-elämän kontekstissa.
Additionally, the study enhances the understanding on concrete development paths opened up and guided by the nonhuman actors in technological innovation processes.
Näiden lisäksi tutkimus lisää ymmärrystä teknologioiden avaamista ja ohjaamista konkreettisista kehityspoluista.
This narration provides a multifaceted and empirically grounded understanding of the network formation of technological innovation, which is full of noise and disturbances.
Tämä kertomus tarjoaa moniulotteisen ja empiirisen ymmärryksen teknologisen innovaation verkoston muotoutumisesta.
These strategies have not previously been discussed in actor-network theoretical studies while scrutinizing the translation process, namely the technology developers’ personal career development opportunities and the collaborative work.
Nämä strategiat ovat kollaboratiivinen työnteko ja teknologian kehittäjien omakohtaiset urakehitysmahdollisuudet.
The study also provides a few strategies to lock actors into their places in the network as well as to keep them locked.
Tutkimukseni tarjoaa myös muutamia strategioita, joiden avulla näitä heterogeenisiä verkostoja pyritään vakauttamaan.
Studying this research phenomenon as processes generally and as sociomaterial processes specifically calls for a holistic and process driven research approach.
Tässä tutkimuksessa kuvataan ja analysoidaan teknologisen innovaation verkoston muotoutumista yleisesti prosesseina ja erityisesti sosiomateriaalisina prosesseina.
As a result, I narrate the network formation of technological innovation.
Tutkimuksen empiirisessä osuudessa tuotan kertomuksen teknologisen innovaation verkoston muotoutumisesta.
The concept of translation shifts the focus onto sociomateriality involved in the network formation of technological innovation.
Toimijaverkkoteoriassa keskeisen käännöksen käsitteen avulla voidaan kuvata ja analysoida teknologisen innovaation verkoston muotoutumista.
There are some problems yet to be solved related to methods.
Menetelmiin liittyy joitakin toistaiseksi ratkaisemattomia ongelmia.
The discussion in the Introduction is more general in nature, because most of the conclusions extend to any case of group-level data.
Johdannossa oleva keskustelu on luonteeltaan edellä kuvattua yleisempää, koska suurin osa johtopäätöksistä voidaan yleistää koskemaan mitä tahansa tapausta, johon liittyy ryhmätason aineistoja.
Changes in the structure of employment were not found to affect migration.
Työllisyyden rakennemuutoksilla ei havaita olevan vaikutusta muuttoliikkeeseen.
Especially the literature on how to estimate causal effects in the presence of externalities, or peer effects, is still relatively young and still needs to evolve before satisfying methods are available to study some research questions.
Erityisesti kirjallisuus, joka koskee kausaalivaikutusten estimointia ulkoisvaikutusten, tai vertaisvaikutusten, läsnä ollessa, on verraten nuorta ja sen tulee kehittyä ennen kuin joidenkin tutkimuskysymysten tutkimista varten on käytettävissä tyydyttäviä menetelmiä.
In the third essay, the effects of public health care spending on subjective well-being are estimated.
Kolmannessa esseessä estimoidaan julkisten terveydenhuoltomenojen vaikutusta subjektiiviseen hyvinvointiin.
It is shown that high expenditures in health care have a positive effect on citizens’ life satisfaction.
Tutkimuksessa osoitetaan, että korkeammat terveydenhuoltomenot lisäävät kansalaisten elämään tyytyväisyyttä.
The main finding is that while home-owners are less likely to experience unemployment, as documented by many earlier studies, an increase in the rate of home-ownership causes regional unemployment to rise.
Päätulos on, että vaikka, kuten aiemmissakin tutkimuksissa on havaittu, omistusasujat kokevat työttömyyttä muita harvemmin, omistusasumisen lisääntyminen johtaa työttömyyden lisääntymiseen aluetasolla.
There are various econometric approaches that can be taken when studying regional data, and the choice of an appropriate approach is crucial.
Kun alueaineistoja käytetään tutkimuksessa, on olemassa useita mahdollisia ekonometrisia lähestymistapoja, ja oikean lähestymistavan valinta on olennaista.
Since today's econometricians are usually interested in causal inference, simple associations between variables are more and more seldom the key output of an econometric study.
Koska nykyaikana ekonometrikot haluavat yleensä tehdä kausaalivaikutuksia koskevia johtopäätöksiä, pelkät yksinkertaiset yhteydet muuttujien välillä ovat yhä harvemmin ekonometrisen tutkimuksen päätuloksia.
This thesis consists of an introductory chapter and four empirical essays in public and labour economics.
Tämä väitöskirja koostuu johdantoluvusta ja neljästä julkistaloutta ja työn taloustiedettä koskevasta empiirisestä esseestä.
The aim of almost any econometric study is to utilise the variation in one or more explanatory variables to identify their effects on, or associations with, some outcome variable.
Miltei kaikkien ekonometristen tutkimusten tavoite on hyödyntää yhden tai useamman selittävän muuttujan vaihtelua sen selvittämiseksi, mikä on niiden vaikutus tai yhteys johonkin lopputulemamuuttujaan.
In the last essay, the effects of regional labour market conditions on interregional migration are estimated.
Viimeisessä esseessä estimoidaan alueiden työmarkkinaolosuhteiden vaikutusta alueiden väliseen muuttoliikkeeseen.
Explanatory variables may vary across cross-sectional units, over time or both in the case of panel data.
Selittävät muuttujat saattavat vaihdella poikkileikkausyksiköiden, ajanhetkien tai paneeliaineiston tapauksessa molempien välillä.
In the second essay, the effects of home-ownership on the labour market are examined.
Toisessa esseessä tutkitaan omistusasumisen vaikutuksia työmarkkinoihin.
Essays in Public and Labour Economics: Estimating causal effects using regional variation
Esseitä julkistaloudesta ja työn taloustieteestä: Kausaalivaikutusten estimointi aluevaihtelua hyödyntäen
Two of the essays examine impacts of public policies and the other two essays examine causal effects of factors that are market outcomes rather than policy instruments.
Kahdessa esseessä tutkitaan politiikkojen vaikutuksia ja kahdessa muussa esseessä tutkitaan sellaisten tekijöiden kausaalivaikutuksia, jotka ovat markkinalopputulemia.
Any variation across units of observation in both explanatory variables and the outcome variable allows the researcher to estimate simple statistical associations.
Mikä tahansa havaintoyksiköiden välinen vaihtelu sekä selittävissä muuttujissa että lopputulemamuuttujassa mahdollistaa yksinkertaisten tilastollisten yhteyksien estimoinnin.
The results indicate that hires from unemployment and job separations leading to unemployment have sizeable effects on migration.
Tulokset osoittavat, että työttömien työllistymisellä ja työttömäksi joutumisella on merkittäviä vaikutuksia muuttoliikkeeseen.
The empirical essays apply methods reviewed in the Introduction to four research questions in public and labour economics.
Empiirisissä esseissä sovelletaan johdannossa esiteltyjä menetelmiä neljään julkistalouden ja työn taloustieteen tutkimuskysymykseen.
It is found that receiving a pre-filled income tax return leads to a reduction of over one-fourth in the number of individuals claiming for deductions.
Tuloksena on, että esitäytetty veroilmoitus vähentää vähennyksiä hakeneiden määrää neljänneksellä.
In each of the essays, the aim is to estimate causal effects using variation in the explanatory variables of interest across regions.
Jokaisessa esseessä tavoitteena on estimoida kausaalivaikutuksia hyödyntäen alueiden välistä vaihtelua kiinnostuksen kohteena olevissa selittävissä muuttujissa.
In the first essay, the effects of a pre-filled tax return on deduction claims are studied.
Ensimmäisessä esseessä tutkitaan esitäytetyn veroilmoituksen vaikutuksia verovähennysten hakemiseen.
The Introduction provides a review of cases in which it is beneficial, and sometimes imperative, to use regional data to estimate causal effects.
Ensin luodaan katsaus tapauksiin, joissa alueaineistojen käyttö on hyödyllistä tai jopa välttämätöntä kausaalivaikutusten estimoimiseksi.
In the Introduction, issues related to the use of regional data in identifying causal effects is discussed.
Johdannossa keskustellaan alueaineistojen käytöstä kausaalivaikutusten identifioinnissa.
Next, the issues related to estimation of causal effects in different cases involving regional data are discussed.
Seuraavaksi keskustellaan kausaalivaikutusten estimointiin liittyvistä kysymyksistä tapauksissa, joissa hyödynnetään alueaineistoja.
The effects of hires from and separations to other labour market states, while statistically significant, appear smaller.
Työllistymisellä muista työmarkkinatiloista ja työsuhteiden katkeamisilla, jotka eivät johda työttömyyteen, on pienempiä, joskin tilastollisesti merkitseviä vaikutuksia.
A regulated firm is subsidized if it does not have to pay for every emission unit it produces.
Yritystä subventoidaan, jos sen ei tarvitse maksaa jokaisesta tuottamastaan päästöyksiköstä.
It consists of theoretical models that apply and extend the classical model that Martin L. Weitzman introduced in 1974.
Väitöskirja koostuu teoreettisista tutkimuksista, joissa käytän ja laajennan Martin Weitzmanin klassikkomallia vuodelta 1974.
In the thesis, theWeitzman model is extended by incorporating discrete choices, subsidization, and cost inefficiencies.
Väitöskirjassa Weitzmanin kehikkoa laajennetaan ottamalla huomioon myös diskreetit valinnat, subventiot ja kustannustehottomuus.
The thesis discusses two particular sources of the base effect: programs encouraging voluntary emissions reductions and the presence of positive technological externalities.
Tutkimus osoittaa kaksi lähdettä ilmiölle: vapaaehtoisten päästöleikkausten ohjelma ja positiivisten ulkoisvaikutusten olemassaolo.
The base effect originates from changes in the regulated industries’ cost structures in the absence of inefficiencies.
Lähtökohtailmiö liittyy sellaisiin säädeltyjen toimialojen kokonaiskustannusten muutoksiin, joihin ei liity tehottomuutta.
The thesis isolates three general effects that influence the classical instrument choice: the base effect, cost effect, and volume effect.
Mallilaajennusten vaikutukset voidaan tiivistää kolmeen uuteen ilmiöön: lähtökohtailmiöön (base effect), kustannusilmiöön (cost effect) ja määräilmiöön (volume effect).
Political inefficiency is the result of conflict between the regulator and various policy stakeholders.
Poliittinen tehottomuus liittyy erilaisten sidosryhmien vaikutusvaltaan.
This thesis studies the goals and means for reducing emissions.
Väitöskirjassani tutkin päästövähennystavoitteita ja päästöjen sääntelykeinojen valintaa.
As the emissions follow the quota, the volume effect makes the aggregate damage of emissions uncertain under the quantity regime.
Kun kokonaispäästöt seuraavat kiintiötä, määräilmiö muuttaa määräsääntelyssä päästöhaitat arvaamattomiksi.
Notably, Marc J. Roberts and Michael Spence produced the same finding in their classical study of instrument choice in 1976, so the volume effect can be thought of as a new interpretation of their original idea.
Ilmiö ei ole sinällään uusi, sillä jo Marc Roberts ja Michael Spence vuonna 1976 hyödynsivät heiluvaa kokonaiskiintiötä omassa sääntelyehdotuksessaan.
In the thesis, an important source of complexity is that technological externalities create agglomeration economies, so, as more companies invest in green technology, additional investments become less expensive.
Väitöskirjassa kuvatussa monimutkaisuudessa on kyse teknologisesta ulkoisvaikutuksesta eli kasaantumisvaikutuksesta: mitä enemmän yritykset siirtyvät käyttämään vihreää teknologiaa, sitä edullisemmaksi sen käyttö muodostuu.
Traditionally, an emission quota is modeled as fully binding.
Päästökiintiö oletetaan teoreettisissa tutkimuksissa yleensä sitovaksi.
Combining these effects, the thesis shows that the overall effect on instrument choice depends on the policy- and industryspecific factors.
Väitöskirjassa myös osoitetaan, että näiden ilmiöiden yhteisvaikutus riippuu politiikka- ja toimialakohtaisista tekijöistä.
The thesis presents policy implementations in which firms’ discrete choices affect the size of the emissions quota.
Väitöskirjan malleissa esitetään ympäristöpolitiikan toteutuksia, joissa yritysten diskreetit valinnat aiheuttavat lupakiintiön vaihtelua.
A discrete choice is a major project that produces considerable emission reductions with a considerable monetary outflow; an investment in green technology is an example of a discrete choice.
Diskreetillä valinnalla tarkoitetaan isoa investointihanketta, jossa yhdellä päätöksellä ja suurella rahallisella panostuksella saadaan aikaan huomattava päästövähennys.
Technical inefficiency is a more subtle concept and refers to the conflict that arises v between the complexity of the regulated industries and the simplicity of the regulatory instruments.
Se liittyy ristiriitaan, joka vallitsee saastuttavan tuotantoalan monimutkaisuuden ja sitä säätelevien instrumenttien yksinkertaisuuden välillä.
However, whether inefficiency is technical or political in the models of the thesis, the cost effect invariably favors price instrument—environmental tax—in the instrument choice.
Toisaalta väitöskirjassa tutkitut tapaukset osoittavat, että kustannusilmiö suosii hintainstrumenttia (ympäristöveroa) poikkeuksetta.
Importantly, the thesis studies tradable permits (quantity policy) and environmental taxes (price policy) that both contain emission payments, so the instruments are vulnerable to subsidization and inefficiencies.
Sekä ympäristövero (hintainstrumentti) että kaupattavien päästölupien järjestelmä (määräinstrumentti) sisältävät päästöihin sidottuja maksuja.
The regulator promotes the efficient use of natural resources, whereas the stakeholders often have other (usually narrower) goals—incumbent polluting firms seek tax exemptions while environmentalists aim for generous support for green technologies.
Säädeltävien yritysten tavoitteena on ennemmin verovähennysten tavoittelu, kun taas ympäristöliikkeet mieluusti edistävät vihreän teknologian tukitoimia.
The thesis argues that the regulator now pays more attention to the damages caused by pollution, favoring the use of pollution quotas.
Väitöskirjassa esitetään, kuinka leikkauskustannusten laskiessa sääntelijä keskittyy enenevässä määrin sääntelyn ympäristövaikutuksiin ja siten määräsääntelyyn päästöjen kokonaiskiintiön kautta.
Whenever technological externalities interact with asymmetric information, the thesis shows that an efficient solution involves subsidizing firms, but the policy requires very complicated subsidization designs.
Väitöskirjan analyysin mukaan tehokkuus vaatii vihreän teknologian subventointia, mutta epäsymmetrisen informaation vuoksi toteutus tarvitsee hyvin monimutkaisia instrumentteja.
The cost effect is primarily the result of inefficient subsidization of polluting firms.
Kustannusilmiön taustalla on subventoinnin aiheuttama tehottomuus säädellyillä toimialoilla.
TheWeitzman model restricts the means of regulation to price and quantity policies, which require setting either a price or a quota in the market for emissions production.
Weitzman jakaa tutkimuksessaan sääntelykeinot hinta- ja määräkeinoihin; säätelijä määrittää joko saasteen yksikköhinnan (hintainstrumentti) tai määräkiintiön suuruuden (määräinstrumentti).
The thesis shows that the shape of the cost effect depends on the source of the inefficiency.
Väitöskirja osoittaa, että kustannusilmiön rakenne riippuu siitä, onko tehottomuus luonteeltaan poliittista vai teknistä.
Taken together, the thesis discusses howsubsidization manipulates emissions payments and discrete choices such that aggregate emissions reduction becomes inefficiently organized.
Väitöskirjassa osoitetaan, kuinka saastuttavien yritysten diskreettien valintojen subventointi aiheuttaa päästöleikkausten kustannusten allokoitumisen tehottomasti yritysten kesken.
The extensions of the original Weitzman model produce novel insights into the rules for the choice of instrument between price policy and quantity policy.
Väitöskirjan tutkimukset osoittavat, että laajennukset vaikuttavat voimakkaasti valintaan hinta- ja määräinstrumentin välillä.
The augmented models demonstrate that the new features change the classical instrument choice formula in significant ways.
Väitöskirja osoittaa, että mallilaajennukset kehittävät Weitzmanin alkuperäistä näkemystä instrumenttien valinnasta.
In both cases, the aggregate abatement costs fall.
Näiden oletetaan alentavan päästöjen leikkaamisen kustannuksia.
The thesis traces instances of subsidization and subsequent cost inefficiency in environmental policy and discusses two general sources of inefficiencies in more detail: technical factors and political factors.
Väitöskirjassa päädytään tarkastelemaan kahta eri tukipolitiikkaa ja niistä kumpuavaa kustannustehottomuutta.
Weitzman finds that the instruments are not equivalent, as asymmetric information induces societal costs that differ between price and quantity policies.
Epäsymmetrinen informaatio säätelijän ja säädeltävien välillä luo kustannuksia, joiden suuruus riippuu valitusta instrumentista.
Interestingly, mainly because non-binding quota reduces the cost of cutting emissions, the thesis shows that the volume effect may also favor the quantity instrument.
Väitöskirjani kuitenkin osoittaa, että tämä hallinnan menetys ei välttämättä vahingoita määräsääntelyä, sillä menetyksen vastapainoksi yritysten leikkauskustannukset laskevat.
Therefore, the base effect is unilaterally biased toward quantity regulation.
Väitöskirjan lähtökohtailmiöt suosivatkin aina määräsääntelyä.
Altogether, the cohort comprised 571 women with ICP and 1,333 women as a reference.
Siten tutkimusjoukossa oli 571 raskaushepatoosin sairastanutta naista ja 1333 verrokkia.
Mutations in gene ABCB4 in ICP and cholelithiasis might be an example of the shared risk factors that may influence the pathogenesis of ICP and other diseases of the digestive system.
ABCB4-geenin mutaatiot raskaushepatoosissa ja sappikivitaudissa ovat esimerkki mahdollisesta jaetusta riskitekijästä, joka voi vaikuttaa sekä raskaushepatoosin että muiden ruuansulatuselinten sairauksien riskiin.
However, it confirms the importance of anamnesis in guiding the conclusions of the clinician.
Tutkimus vahvistaa käsitystä anamneesin tärkeydestä ohjaamassa kliinikon päätelmiä.