natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The genetic correlations of udder texture with other udder conformations traits were positive with the highest being with mammary system (0,52), median suspensory (0,51) and udder depth (0,45).
Utarekudoksen ja -rakenneominaisuuksien geneettisistä korrelaatioista korkeimpia olivat kokonaisutarerakenteelle 0,52, keskisiteelle 0,51 ja utaremuodolle 0,45.
The heritability of udder conformation traits were from 0,13 for fore udder up to 0,47 for teat length.
Utarerakenneomaisuuksien periytymisasteet olivat seuraavat: etukiinnitys 0,13, vedinpituus 0,47 ja utarekudos 0,15.
The Canadian classification system differs from the Nordic system and has e.g. udder texture as a new trait describing udder softness and elasticity.
Kanadalaisessa ja pohjoismaisessa luokituksessa on muutamia eroja lypsylehmien arvosteltavissa ominaisuuksissa, kuten utarekudoksen laadun arviointi, joka kertoo utarekudoksen pehmeydestä ja joustavuudesta.
The fixed effects of the traits were investigated by analysis of variance (R program lm).
Tutkittaviin ominaisuuksiin vaikuttavat kiinteät tekijät testattiin varianssianalyysillä.
The variation in this number was mainly explained by the milk yield and SCS of the first lactation records.
Ensimmäisen lypsykauden tuloksista poikimakertojen määrän vaihteluun vaikuttivat eniten maitotuotos ja soluluku ja utarerakenneominaisuuksista keskiside ja utaremuoto.
The heritability of udder texture was 0,15.
Soluluvun (logaritmin) periytymisaste oli 0,10.
This master’s thesis is part of "Valkuaisfoorumi" project executed in co-operation with Häme University of Applied Sciences (HAMK) and Natural Resources Institute Finland (Luke).
Tutkielma on osa Hämeen Ammattikorkeakoulun (HAMK) ja Luonnonvarakeskuksen (Luke) toteuttamaa Valkuaisfoo-rumi-hanketta.
Crop yield grows within time but harvesting is recommended before autumn rains as humid condi-tions increase risk of losses during harvesting and preservation.
Lisääntyvä vihermassa kasvuston kehittyessä lisäsi kuiva-ainesatoa, mutta korjuuta ei ole syytä venyttää liian pitkälle syksyyn, sillä märät korjuuolosuhteet lisäävät korjuutappioita ja riskiä rehun virhekäymiselle.
Experiment 1: Optimizing harvesting time for whole-crop faba bean.
Kokeessa 1 määritettiin kokoviljahärkäpavulle optimaalinen korjuuaika.
Chemical additive restricted the fer-mentation of feed and fermentation losses were minute.
Muurahaishappopohjaisella säilöntäaineella säilötty rehun käyminen oli rajoittunutta ja käymistappiot olivat vähäiset.
Main goal of "Valkuais-foorumi" is to increase self-sufficiency of protein by increasing the cultivation area and to search possibili-ties to utilize protein plants in crop rotation and to increase the use of locally produced protein feeds for domestic animals, both ruminants and monogastric animals.
Valkuaiskasvien kilpailukyvyn ja käytettävyyden parantamiseksi etsitään keinoja hyödyntää valkuaiskas-veja märehtijöiden ja yksimahaisten ravitsemuksessa.
Optimizing harvesting and ensiling of faba bean (Vicia faba L.) : ideal harvesting time for whole-crop faba bean & effects of ensiling crimped faba bean using different additives
Härkäpavun korjuun ja säilönnän optimointi : Kokoviljasäilörehun korjuun ajoittaminen ja säilöntäaineen vaikutus murskesäilöttyihin papuihin
Amount of tannins varied among treatments and antimicrobial chemical addi-tive was the most efficient in reducing tannins compared to ensiling without additives.
Tanniinipitoisuus vaihteli eri käsittelyillä ja oli pienin AKS-säilön-nällä.
There is a rising interest of using faba bean in food industry and as a feedstuff for domestic animals.
Härkäpavun kysyntä elintarvikkeena ja rehuraaka-aineena on kas-vussa.
Aerobic stability was good with all additives and with antimicrobial chemical treatment the 2-degree temperature rise could not be reached during the measurement period of 210 h. Lactic acid bacteria based inoculant improved fermen-tation quality of feed by decreasing the number of harmful microbes.
AKS-säilötty härkäpapumurske ei lämmennyt yli raja-arvon (+2°C ympäristön lämpötilan yläpuolella) mittausjakson (210 h) aikana.
Optimal harvesting time was determined by collecting samples from three different faba bean varieties five times at two-week intervals during growing period and analysing changes in nutritional value and crop yields.
Tutkimuksessa käytettiin kolmea eri härkäpapulajiketta, Honey, Fanfare ja Pyramid, joista kerättiin kahden viikon välein korjuuaikanäytteet.
Experiment 2: Crimped faba beans were ensiled using different additives based on lactic acid bacteria or additives restricting fermentation.
Säilöntäaineet perustuivat maitohappokäymistä edistäviin tai käymistä rajoittaviin ainesosiin.
Additives improved quality of ensiled crimped faba bean.
Säilöntäaineen lisäys härkäpapumurskeeseen paransi rehun säilönnällistä laatua.
Amounts of vicin and convicin decreased during fermentation process.
Murskesäilöntä pienensi rehun vi-siini- ja konvisiinipitoisuuksia kaikilla käsittelyillä.
By ensiling crimped faba bean it is possible to harvest the crop in earlier stage of maturity and using adidtives improves the nutritional and microbial qual-ity.
Maito-happobakteeripohjaiset säilöntäineet edistivät härkäpapumurskeen maitohappobakteerikäymistä ja rehut sisälsivät vähän haittamikrobeja.
Optimal harvesting time is after the pods are starting to fill and the plant is still green, leafy and not rotten.
Rehu voidaan korjata kosteana ja papuja ei tarvitse kuivata.
Nutritional value, microbiological and fermentation quality, aerobic stability and reduction of the antinutritional factors were determined.
Tutkielman tavoitteena oli tarkastella härkäpavun ominaisuuksia viljelykasvina ja etsiä ratkaisuja härkäpavun vil-jelyssä ja rehuraaka-ainekäytössä havaittuihin käyttöä rajoittaviin tekijöihin.
The assessment is mainly made by using economist Gary S. Becker's theoretical framework.
Arviointi tehdään pääsääntöisesti taloustieteilijä Gary S. Beckerin teoreettisen viitekehyksen kautta.
A certain amount of these cases lead to prosecution and only a few are condemned.
Näistä vaan osa johtaa syyteharkintaan, joista vain osa tuomitaan.
In 2011-2015, the number of environmental crime reported to the police is over 600 per annum.
Vuosina 2011- 2015 poliisille ilmoitettujen ympäristörikosten määrä oli reilu 600 kappaletta vuosittain.
Becker has examined crime and the importance of punishment for crime in his article "Crime and Punishment".
Becker on tarkastellut rikollisuutta ja rangaistuksen merkitystä rikollisuuteen julkaisussa "Crime and Punishment".
Gary Becker's article of an optimal punishment for a crime has been seen as the starting point of an economic approach to crime and punishment.
Gary Beckerin julkaisua optimaalisesta rangaistuksesta rikokseen on pidetty taloustieteellisen lähestymistavan alkuna rikoksen ja rangaistuksen näkökulmasta.
It has been estimated that there is far more environmental crime in Finland than what the authorities are aware of.
Ympäristörikollisuutta on arvion mukaan Suomessa paljon enemmän kuin mitä viranomaisten tietoon tulee.
The prevailing crime prevention system with low risk of capture and minor penalties does not create enough deterrent effect on environmental crime offenders.
Vallitseva rangaistuskäytäntö matalalla kiinnijäämisriskillä ja pienillä rangaistuksilla eivät luo tarpeeksi suurta pelotevaikutusta ympäristörikosten tekijöihin.
There is a need for societal consideration of the way in which environmental crime can be tackled more effectively.
Yhteiskunnallisesti tulee pohtia tapaa, jolla rikollisuuteen voidaan puuttua tehokkaimmin.
Environmental crime is often the subject of economic savings and environmental crime in Finland is categorized as part of economic crime.
Ympäristörikosten taustalla on usein taloudelliset säästöt ja Suomessa ympäristörikokset luokitellaan osaksi talousrikollisuutta.
Environmental crime has grown into people's awareness in the 21st century through the reporting of major environmental cases.
Ympäristörikollisuus on 2000- luvulla noussut ihmisten tietoisuuteen suurien ympäristörikostapausten uutisoinnin kautta.
This thesis explores environmental crime from an economic point of view based on eight environmental case reports.
Tutkielmassa tarkastellaan taloustieteellisestä näkökulmasta ympäristörikollisuutta kahdeksan ympäristörikostapauksen tietojen perusteella.
Preventing environmental crime causes significant costs for society.
Rikostorjuntajärjestelmä tuottaa merkittäviä kustannuksia yhteiskunnalle.
The aim of this thesis is to examine how profitable environmental crime is in Finland, how much environmental crime causes social loss to society and how to tackle environmental crime effectively.
Tutkielman tavoitteena on tarkastella, miten kannattavaa Suomessa ympäristörikollisuus on ja kuinka paljon ympäristörikollisuus aiheuttaa yhteiskunnalle hyvinvointitappiota, sekä miten ympäristörikollisuuteen voidaan tehokkaimmin puuttua.
Harsher penalties may be more cost-effective for society, but on the other hand, the fear of punishment could increase.
Rangaistukseen vaikuttaminen voi olla kustannustehokkaampaa, mutta toisaalta pelko rangaistuksista voi nostaa laillisesti toimivien yritysten kustannuksia.
Social loss of society can be affected by raising the risk of being caught or the punishment from an offense.
Hyvinvointitappioon voidaan vaikuttaa nostamalla rikoksen kiinnijäämisriskiä tai rikoksesta annettua rangaistusta.
Increasing the rate for apprehension could be a costly solution to society, since the costs added to the authorities and supervision will increase.
Kiinnijäämisriskin nostaminen voi olla kallis ratkaisu yhteiskunnalle.
Honeybees visited 1.5 flowers per plant on average and frontal visits constituted 55% of all visits recorded.
Tarhamehiläiset vierailivat keskimäärin 1,5 kukassa kasviyksilöä kohden ja kävivät kukissa kukan etuosan kautta 55 % kaikista kukkavierailukerroista.
Honeybees (Apis mellifera) are one of the most important pollinators for the bean in Finland.
Tarhamehiläinen (Apis mellifera L.) on yksi härkäpavun tärkeimmistä pölyttäjistä Suomessa.
The faba bean (Vicia faba L.) has increased its cultivation area in Finland because of its high protein content.
Kiinnostus härkäpavun (Vicia faba L.) viljelyä kohtaan on kasvanut Suomessa muun muassa pavun korkean proteiinipitoisuuden ansiosta.
The study was done in collaboration with The Finnish Beekeeping Association.
Yhteistyökumppanina tutkimuksessa toimi Suomen mehiläishoitajainliitto (SML ry).
The second and third aims were to find out more about the honeybee behaviour on the faba bean flowers and the abundance of pollinators and species richness on faba bean fields.
Toisena ja kolmantena tavoitteena oli havainnoida mehiläisten kukkakäyttäytymistä härkäpavun kukissa ja saada lisää tietoa pölyttäjien määrästä ja hyönteislajien monimuotoisuudesta härkäpapupelloilla.
The faba bean is partly self-pollinating, but insect pollination has been shown to increase yield and reliability.
Härkäpapu on osittain itsepölytteinen, mutta hyönteispölytyksellä on havaittu olevan positiivinen vaikutus satoon ja sadon luotettavuuteen.
For these parts a field survey was conducted on eight different faba bean fields in Southern Finland.
Kukkakäyttäytymistä ja pölyttäjien määrää tutkittiin linjalaskelmin kahdeksalta eri pellolta Suomen eteläosissa.
Pollinator numbers and species diversity varied greatly from field to field.
Pölyttäjien määrä ja lajimonimuotoisuus vaihteli huomattavasti eri havaintopeltojen kesken.
They give a good understanding into the potential yield effects and provide pointers for future research on the topic.
Tutkimuksen tulokset puoltavat tarhamehiläisen satoa lisäävää pölytysvaikutusta härkäpavulla ja osoittavat lähtökohtia aiheen jatkotutkimusta ajatellen.
It replaces some of the imported plant proteins, such as soybean (Glycine max) meal, as feed for livestock and has increasing interest as an ingredient in plant-based meat-substitute food products.
Härkäpapu korvaa osan kotieläinten rehujen proteiinilisänä käytetystä tuontisoijasta.
The increase in pod count following bee activity was found to be as high as 65% and the increase in pods per node 19%.
Pölytyksestä johtuva palkojen määrän kasvu oli 54 % verrattuna tyhjiin häkkeihin.
The distribution of the pods was increased towards the middle of the plant in the plants that were insect pollinated, compared to the plants that were not.
Palot sijoittuivat kasvissa enemmän kasvin keskiosiin mehiläisten pölyttämissä kasveissa.
This was done mainly via a cage experiment about the pod count and distribution along the plant stem, with and without pollination from honeybees.
Pääasiallisena toteutuksena toimi häkkikoe, jonka avulla tutkittiin vaikutuksia palkojen lukumäärään ja sijoittumiseen pavun varressa ilman mehiläisiä ja mehiläisten ollessa läsnä kasvustossa.
The study is aimed to prepare the background for introducing a better basis for cooperation between beekeepers and faba bean farmers.
Taustatavoitteena tutkimukselle on lähtökohtien pohjustaminen mehiläistarhaajien ja härkäpavun viljelijöiden väliselle yhteistyölle, erityisesti kaupallisten pölytyspalveluiden näkökulmasta.
The aims of the thesis were to study the effects of honeybee interactions with faba bean flowers and pollination.
Tämän maisterintutkielman kokeellisena tavoitteena oli tutkia tarhamehiläisen pölytysvaikutusta ja vuorovaikutusta härkäpavun kukissa.
There was a strong correlation between the number of honeybees (Apis mellifera) on the fields and the pod counts per plant node.
Tarhamehiläisten määrä pelloilla korreloi vahvasti palkojen määrän kanssa lehtihankaa kohden.
The results show that pollination by of honeybees benefits faba bean yield.
Tulosten perusteella kaupallisten pölytyspalveluiden käyttöä härkäpapuviljelmillä voi suositella.
Screw speed was 400 rpm and the feed rate was 68 g/min.
Ekstruuderin ruuvien pyörimisnopeus oli 400 rpm ja massan syöttönopeus oli 68 g/min.
The results were analyzed by Partial least squares regression (PLSR) and by Multiple linear regression (MLR) analysis with Matlab R2017b software.
Tuloksia analysoitiin Matlab R2017b -ohjelmalla Partial least squares regression (PLSR)- ja Multiple linear regression (MLR) -analyyseillä.
The CCF modified Box-Behnken’s experimental design was used with total of 21 experiments.
Tutkimuksessa käytettiin CCF-muunnettua Box-Behnkenin koeasetelmaa.
The meat content of the processed flour mixture was 10, 20 or 30%, the water content of the processed dough was 16, 18 or 20% and the processing temperature of the sixth section and the die was 110, 130 or 150 °C.
Asetelma sisälsi yhteensä 21 koetta, joissa prosessoitavan jauheseoksen lihapitoisuus oli 10, 20 tai 30 %, massan vesipitoisuus oli 16, 18 tai 20 % ja ekstruuderin kuudennen lohkon ja suuttimen lämpötila oli 110, 130 tai 150 °C.
The sensory attributes of the extrudates were also observed.
Ekstrudaateille suoritettiin myös aistinvaraista havainnointia.
The aim of the experimental study was to examine the influences of broiler meat and extrusion parameters to the structure of extrudates.
Kokeellisen osion tavoitteena oli tutkia broilerinlihan ja ekstruusioparametrien vaikutusta ekstrudaattien rakenteeseen.
Extrudates containing broiler meat were successfully prepared using extrusion cooking and differences of changing process parameters on structure of extrudates were detected.
Keittoekstruusiolla valmistettiin onnistuneesti broilerinlihaa sisältäviä ekstrudaatteja, joiden rakenteessa havaittiin eroja prosessiparametrien muuttamisen myötä.
The literature review dealed with the extrusion processing, producing protein-rich extrudates, the attributes of extrudates and the future of snack-foods produced by extrusion cooking.
Maisterintutkielman kirjallisuuskatsauksessa perehdyttiin ekstruusioprosessiin, proteiinipitoisten ekstrudaattien valmistamiseen, ekstrudaattien ominaisuuksiin ja ekstruusiolla valmistettujen snack-tuotteiden tulevaisuuden näkymiin.
Regression analysis showed that torque of the screws was statistically significantly lower when the meat content of the processed flour mixture increased.
Regressioanalyysin tulosten pohjalta ruuvien vääntömomentti pieneni tilastollisesti merkitsevästi prosessoitavan jauheseoksen lihapitoisuuden kasvaessa.
Response variables were hardness of extrudates, expansion index (SEI) of extrudates, water content of extrudates, torque of the extruder’s screws and pressure of the extrusion dough at the die.
Vastemuuttujina olivat ekstrudaattien kovuus, ekspansioindeksi (SEI) ja vesipitoisuus sekä ekstruuderin ruuvien vääntömomentti ja ekstruusiomassan paine suulakkeella.
The water content of the extrudates was statistically significantly higher when the temperature of the sixth section and the die or the water content of the processed dough increased.
Valmistettujen ekstrudaattien vesipitoisuus suureni tilastollisesti merkitsevästi ekstruuderin kuudennen lohkon ja suuttimen lämpötilan tai prosessoitavan massan vesipitoisuuden kasvaessa.
The following variables were used: meat content of processed flour mixture, water content of processed dough and temperature of the sixth section and the die.
Muuttujina käytettiin prosessoitavan jauheseoksen lihapitoisuutta, massan vesipitoisuutta ja ekstruuderin kuudennen lohkon ja suuttimen lämpötilaa.
Pressure at the die was statistically significantly lower when the water content of the dough, the temperature of the sixth section and the die or the meat content of the processed flour mixture increased.
Suulakkeen paine taas pieneni tilastollisesti merkitsevästi massan vesipitoisuuden, ekstruuderin kuudennen lohkon ja suuttimen lämpötilan tai jauheseoksen lihapitoisuuden kasvaessa.
The hardness of the extrudates was statistically significantly higher and the expansion index of the extrudates was statistically significantly smaller when the meat content of the processed flour mixture increased.
Prosessoitavan jauheseoksen lihapitoisuuden kasvaessa ekstrudaattien kovuus taas suureni ja ekspansioindeksi pieneni tilastollisesti merkitsevästi.
The consequences of its use must still be monitored.
Sen käytön seurauksia tulee kuitenkin tarkkailla.
A long and lean animal is an economical aim.
Pitkä ja solakka eläin olisi taloudellisempi tavoite.
The genetic analyses were performed with R program MCMCglmm package which is based on Bayesian inference.
Geneettiset analyysit tehtiin R-ohjelman MCMCglmm-paketilla, joka perustuu bayeslaisiin tilastollisiin menetelmiin.
The obesity can impair animals' health, fertility, welfare and also damage the image of production.
Ylipainosta aiheutuu ongelmia eläinten terveyteen, hedelmällisyyteen, hyvinvointiin ja tuotannon imagoon.
Heritability of dry matter intake was 0.71-0.85 and that of sum-RFI 0.43-0.48.
Kuiva-ainesyönnin periytymisasteet vaihtelivat 0,71-0,85 ja summa-RFI:n 0,43-0,48.
The selection on BMI would not affect length, while there was genetic correlation 0.42 between daily gain and length.
Painoindeksin valinnalla ei ole vaikutusta pituuteen, mutta päiväkasvun ja pituuden välinen geneettinen korrelaatio oli 0,42.
Blue fox already has a subjective 5-level body score index (BSC), but the aim of this study was to develop a body mass index (BMI) which contains easily measured traits: length and weight.
Siniketuille on olemassa subjektiivinen viisiportainen kuntoluokitus (kl), mutta tämän tutkielman tavoitteena on kehittää tarkkoihin mittoihin eli pituuteen ja painoon perustuva painoindeksi.
Fat animals are most likely increasing feed consumption and subsequent feed costs.
Lihavat eläimet lisäävät myös rehukustannusta.
The obesity problem of blue fox must be intervened and the BMI seems to be good tool for that.
Sinikettujen lihavuusongelmaan tulee puuttua valintaa muuttamalla ja painoindeksi vaikuttaa hyvältä työkalulta siihen.
We also wanted to quantify the genetic variation of animals' length, daily gain and BMI and their relation to feed consumption.
Lisäksi tavoitteena on tutkia pituuden, päiväkasvun ja kehitetyn painoindeksin perinnöllistä vaihtelua ja niiden yhteyttä rehunkulutukseen.
The genetic correlation between sum-RFI and daily gain or BMI was high (0.60-0.63), hence selection on either trait would reduce also RFI.
Summa-RFI:n ja päiväkasvun sekä painoindeksin välillä oli korkea positiivinen korrelaatio (0,60-0,63), joten kumpaa tahansa pienentämällä paranisi rehunkäyttökyky.
Heritability of length varied 0.43-0.66, heritability of daily gain 0.72-0.83 and heritability of BMI 0.66-0.72.
Pituuden periytymisasteet vaihtelivat 0,43-0,66, päiväkasvun 0,72-0,83 ja painoindeksin 0,66-0,72.
The data was from MTT's SOLAKKA experiment (2005-2006) where animals were raised in cages occupied by a pair of individuals.
Aineisto oli peräisin MTT:n SOLAKKA-kokeesta vuosilta 2005-2006.
The feed consumption was analyzed at an individual- and cage-level.
Rehunkulutusta tutkittiin eläin- ja eläinpari- eli häkkitasolla.
Using the BMI we could determine with the length of normal sized animals' their required amount of feed.
Painoindeksin avulla määritettiin normaalikokoisten eläinten pituuteen perustuva rehuntarve.
The BMI parameters were calculated separately for males and females, because of their weight difference.
Urosten ja naaraiden välinen ero otettiin huomioon laskemalla indeksin parametrit erikseen sukupuolille.
The summed RFI was used for a cage pair.
Tämä laskettiin häkkipareille (summa-RFI).
The aim of the fur production is a high-quality pelt.
Turkistuotannon tavoitteena on hyvälaatuinen nahka, johon pyrkiminen on suosinut samalla isoa ja ylipainoista eläintä.
The BMI was developed using the data from the normal sized animals (BSC 3 and 4).
Painoindeksi on painon suhde pituuden mukaan lasketulle normaalipainolle (kl 3 ja 4).
Selection on pelt size has lead to heavy and possibly obese animals.
Painoindeksin käytön validointi vaatii sen ja ruhojen rasvaisuuden yhteyden määrittämisen.
The residual feed intake (RFI) was the difference between measured and predicted feed intake.
Sinikettujen rehunkäytön ja koon valinta painoindeksin avulla
Cost-effective mitigation of climate change is essential for climate policy.
Kustannustehokkaiden keinojen löytäminen ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi on ilmasto- ja ympäristöpolitiikan näkökulmasta tärkeää.
The unit costs for carbon sequestration were between 2.3 – 18.1 (€/ton of CO2) for Norway spruce and 0.2 – 15.9 for Scots pine.
Kiertoajan pidentämisestä aiheutuvat hiilidioksiditonnin yksikkökustannukset olivat välillä 2,3 – 18,1 (€/tCO2) kuusille, ja 0,2 – 15,9 männyille.
The incompleteness of carbon trading is an obstacle for the commercialization of forest carbon sequestration.
Hiilinielukaupan keskeneräisyys on esteenä kaupalliselle metsien hiilinielukaupalle.
However, the carbon sequestration was by average higher and more cost-efficient for Norway spruces than for Scots pines.
Hiilensidonta oli kuitenkin keskimäärin voimakkaampaa ja kustannustehokkaampaa kuusikoissa kuin männiköissä.
The discounted net revenues of the forest owner increased in almost every case, which implies that the carbon sequestration is profitable in the right circumstances.
Metsänomistajan tulojen nettonykyarvot kasvoivat lähes jokaisessa tapauksessa, joka osoittaa että hiilensidonta metsien kiertoaikoja pidentämällä on kustannustehokasta oikeissa olosuhteissa.
Forest rotation age is a silvicultural measure by which forest carbon stocks can be influenced with in accordance with the Kyoto Protocol, Article 3.4.
Metsien kiertoajan muuttaminen on yksi Kyoton Artiklan 3.4 mukainen metsien hiilinielua lisäävä toimenpide.
Ten test sites were selected from a list of forest stands in Eastern-Finland, 5 of which were Norway spruce stands and 5 were Scots pine stands.
Tutkimuksen metsikkökoealoiksi valittiin 5 männikköä ja 5 kuusikkoa Itä-Suomesta, ja niiden kehitystä simuloitiin Motti-metsikkösimulaattorin avulla.
The purpose of this study was to evaluate how lengthening the forest rotation periods would affect the profitability of forestry and carbon sequestration.
Tässä tutkimuksessa selvitettiin, miten kiertoajan pidentäminen ja hiilensidonta vaikuttavat metsänkasvatuksen kannattavuuteen.