natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The research was carried out amongst immigrant women who were currently living in Finland.
Tutkimuksen maahanmuuttajanaiset asuivat tutkimushetkellä Suomessa.
Attention was also paid to the accommodative nature of activities; how women maintain traditions and adapt to Finnish life or re-create new activity patterns.
Toiminnassa oli myös nähtävissä piirteitä, jotka pyrkivät säilyttämään perinteitä, kotoutumaan Suomeen, mutta myös luomaan uusia toimintamalleja.
The method of analysis that evolved in this study together with the research findings are of potential use to professionals, allowing the targeting of interventions to improve the everyday lives of immigrants.
Tutkimuksessa kehitettyä analyysimenetelmää ja saatuja tutkimustuloksia voidaan soveltaa maahanmuuttajiin fokusoituneissa kehittämishankkeissa.
Also arranging one s life in Finnish society was central to their narrations.
Myös aktiivinen, moninainen suhde uskontoon, sekä elämän järjestyminen suomalaisessa yhteiskunnassa näyttäytyivät tärkeinä elementtinä naisten elämässä.
Everyday life activities were analysed emphasizing social, modal and spatial dimensions.
Arjen toimintaa analysoitiin sosiaalisen ja tilallisen sekä tekemisen tapaa kuvaavien ulottuvuuksien avulla.
Important daily moments were placed on a continuum: for me , for immediate others and with immediate others .
Arjen merkitykselliset tilanteet asettuivat jatkumoille yksin, toiselle, yhdessä sekä akselille rutiinia, poikkeamat rutiinista.
As everyday life, due to its mundane nature, is difficult to operationalise for research purposes, mixed data collection methods were needed to capture the passing moments that easily become invisible.
Tutkimusaineiston keräämisessä käytettiin monimenetelmäistä lähestymistapaa arjen ohikiitävien ja helposti huomaamattomien hetkien taltiointiin.
It revealed everyday life in a structured way.
Toiminta näyttäytyi seitsemässä eri tilallisessa ulottuvuudessa.
The women showed the need for information technology in their transnational lives.
Naisten kerronta nosti esiin arjen merkityksellisyyttä, kuten naisten ylirajaisen sukupolvien ketjun tärkeyttä ja informaatioteknologian tarpeellisuutta.
The data matrix was developed as part of this study.
Väitös kuuluu kotitaloustieteen alaan.
The students also needed the teacher as a mentor.
Oppilaat tarvitsivat opettajaa mentorina.
The students took almost optimal advantage of the allocated training time.
Oppilaat käyttivät annetun harjoitteluajan lähes optimaalisesti.
Communicative oral practice in Swedish through collaborative schema-based and elaboration tasks
: ruotsin kielen viestinnällinen suullinen harjoittelu yhteistoiminnallisten skeema- ja elaborointitehtävien avulla
Key words: communicative oral practice; the Swedish language; foreign language; didactic teaching-studying-learning process; communicative language teaching; collaborative task; schema-based task; elaboration task.
Avainsanat: viestinnällinen suullinen harjoittelu, ruotsin kieli, vieras kieli, didaktinen opetus-opiskelu-oppimisprosessi, viestinnällinen kieltenopetus, yhteistoiminnallinen tehtävä, skeemapohjainen tehtävä, elaborointitehtävä.
The language-specific aim was to study how Swedish was being practised communicatively and orally in a classroom context as part of the didactic teaching-studying-learning process, and how the students' communicative oral practice in Swedish was carried out through collaborative schema-based and elaboration tasks.
Kielispesifinä tavoitteena oli tutkia, miten ruotsin kieltä harjoitetaan ja harjoitellaan viestinnällisesti ja suullisesti luokkahuoneessa didaktisen opetus-opiskelu-oppimisprosessin osana ja miten oppilaiden ruotsin kielen viestinnällinen suullinen harjoittelu toteutuu yhteistoiminnallisten skeema- ja elaborointitehtävien avulla.
The language-didactic theory as presented in this study and the research findings can be widely utilised in pre-service and in-service teacher education, as well as, more generally, when developing communicative language teaching.
Tutkimuksen kielididaktista teoriaperustaa ja tutkimuksesta saatuja tuloksia voidaan laajalti hyödyntää opettajankoulutuksessa, täydennyskoulutuksessa ja yleisesti viestinnällisen kieltenopetuksen kehittämistyössä.
The study consisted of two groups of students from a Helsinki-area school (a group of upper secondary school students, Swedish Level A, Courses 2 and 3, n=9; and a group of basic education students, Swedish Level B, Course 2, n=13).
Tutkimukseen osallistui helsinkiläisen koulun lukiolaisten A-ruotsin ryhmä ja peruskoululaisten B-ruotsin ryhmä.
Asking for and giving help in language issues concentrated mainly on vocabulary, and only in a few cases on grammar or pronunciation.
Oppilaiden kielellisen avun pyytäminen ja antaminen oli aktiivista ja se kohdistui ensisijaisesti sanastoon, vain hyvin vähän kielioppiin ja ääntämiseen.
As well, the students had an enjoyable time when practising, which was most often related to carrying out the oral tasks.
Harjoittelulle oli tyypillistä myös oppilaiden hauskanpito, mikä tapahtui pääsääntöisesti tehtävään liittyneenä.
Finnish was mostly used by the students when they were deciding how to carry out a given task, aiming at intersubjectivity or negotiating meaning.
He puhuivat pääsääntöisesti ruotsia, mutta he käyttivät myös suomen kieltä erityisesti silloin, kun he orientoituivat tehtävään tai neuvottelivat kielellisistä ongelmista.
Communicative oral practice in Swedish through collaborative schema-based and elaboration tasks The general aim of this study was to learn how to better understand foreign language communicative oral practice and to develop it as part of communicative language teaching.
Tämän tutkimuksen yleistavoitteena oli oppia ymmärtämään vieraan kielen viestinnällistä suullista harjoittelua ja kehittää sitä osana viestinnällistä kieltenopetusta.
The students' questionnaire answers agreed with the research findings gained through systematic observation and the analysis of audio recordings.
Oppilaiden kyselylomakevastaukset tukivat heidän harjoittelunsa analyysin tuomia tuloksia.
The communicative tasks planned by the teacher and implemented by the students were very much in line.
Oppilaiden viestinnällinen suullinen harjoittelu vastasi pitkälti opettajan suunnittelemaa harjoittelua ja harjoittelun tavoitteiden voi katsoa toteutuneen.
The main research finding was that a good deal of social interaction, collaboration and communication took place between the students when involved in communicative oral practice in Swedish.
Keskeinen tutkimustulos oli, että ruotsin kielen viestinnällisessä suullisessa harjoittelussa toteutuivat oppilaiden vapautunut ja aktiivinen vuorovaikutteinen viestintä sekä yhteistoiminnallisen oppimisen periaatteet.
The research data were gathered through systematic observation, audio recordings and by a questionnaire.
Tutkimusaineistoa kerättiin lisäksi oppilaiden kokemuksia ja käsityksiä kartoittavalla kyselylomakkeella.
The thematic vocabulary used by the students corresponded well to the thematic lexis that served as a basis for the practice.
Lisäksi tutkimus osoitti, että oppilaiden harjoittelussa käyttämä teemasanasto vastasi hyvin sen perustana olevaa teemasanastoa ja tehokkaimmin se toteutui peruskoululaisten skeemapohjaisessa harjoittelussa.
From an administrative point of view, a description is a problem-solving strategy and an instrument of evaluation.
Johtamisnäkökulmasta kuvaus on ongelmanratkaisustrategia ja arvioinnin väline.
A result of this study is that, from the perspective of steering, the function of describing the operational culture is clearly linked to the evaluation supporting the goals and the vision of a learning organization.
Tutkimuksen tulos osoittaa, että ohjausnäkökulmasta toimintakulttuurikuvauksen funktio liittyy selkeästi tavoitteiden saavuttamista tukevaan arviointiin ja visioon oppivasta organisaatiosta.
The study environment is a structural context in and through which the actors of the school create, change and renew the elements of the structure rooted in the context; this structure is their historically and culturally mediated way of thinking and acting.
Opiskeluympäristö on rakennekonteksti, jossa ja josta käsin lukion toimijat luovat, muuttavat ja uusivat kontekstiin juurtuneen rakenteen elementtejä eli historiallisesti ja kulttuurisesti välittynyttä tapaansa toimia ja ajatella.
Towards the outer boundaries : The description of the operational culture in the upper secondary school
Kohti ulkorajoja : Lukion toimintakulttuurikuvaus ohjauksen ja johtamisen näkökulmasta
The study also aims to connect the description of the operational culture with the operational system of the upper-secondary school and to analyse the descriptions of the five upper-secondary schools in relation to the commitment to developing a study environment conducive to learning and participation, as well as conducive to supporting interaction.
Toisaalta tehtäväni on kiinnittää lukion toimintakulttuurikuvaus lukion toimintajärjestelmään sekä jäsentää ja analysoida viiden lukion toimintakulttuurikuvauksia suhteessa velvoitteeseen luoda lukiosta oppimisen ja osallisuuden mahdollistava ja vuorovaikutteisuutta tukeva opiskeluympäristö.
According to the theory used in this study, the steering sources of the day-to-day work of the upper-secondary school are the rules system of the state, the municipality, the curriculum, and on the level of the upper-secondary school administration.
Lukion toimintaa ohjaavina ohjauslähteinä valtion ja kunnan sääntösysteemi sekä opetussuunnitelma ja lukiotason johtaminen muovaavat yhdessä lukion toimintaa ja arkityötä.
The research data consist of the literature concerning the steering, steering forms and the principals professional picture in general terms, from 1950 to the present, and the steering texts concerning the educational environment and operational culture.
Tutkimusaineistona on lukion ohjausta sekä ohjaus- ja johtamismuotoja 1950-luvulta nykypäivään koskeva kirjallisuus sekä 1.8.2005 voimaan astuneiden koulukohtaisten opetussuunnitelmien laadintaa ohjanneet opiskeluympäristöä ja toimintakulttuuria koskevat ohjaustekstit sekä viiden helsinkiläisen lukion toimintakulttuurikuvaukset, toimintakertomukset ja opinto-oppaat, joita johtamis- ja johtajuusnäkökulmasta taustoittaa rehtorihaastatteluaineisto.
For the purpose of content analysis, moreover, classifying grounds are established on the basis of theoretical and empirical research data.
Tekstiaineistoa jäsennetään sekä ns. tasomallin avulla että analysoidaan kirjallisuus- ja empiria-aineistoanalyysin pohjalta vaiheittain rakentuvan analyysirungon avulla, jota hyödynnetään myös haastatteluaineiston analyysissa.
The aim of this qualitative study is to chart the operational context of the upper-secondary school principals and the historical, cultural and structural factors that steer their day-to-day work.
Kvalitatiivisen tutkimukseni tehtävänä on kartoittaa rehtorin toimintakontekstia sekä hänen arkityötään ohjaavia historiallisia, kulttuurisia ja rakenteellisia tekijöitä, määritellä käsitteet opiskeluympäristö ja toimintakulttuuri sekä osoittaa, millaisessa yhteydessä nämä käsitteet ovat keskenään ja selvittää toimintakulttuurikuvauksen funktiota.
The methods of analysis include the level model and content analysis.
Tutkimusmenetelmänä on myös käsitekartta.
The study includes four parts.
Tutkimus koostuu neljästä osasta.
KEY WORDS: home economics education, multicultural education, sociocultural perspective, classroom interaction, videoanalysis
AVAINSANAT: kotitalousopetus, monikultturinen opetus, sosiokulttuurinen näkökulma, luokkahuonevuorovaikutus, videoanalyysi
Furthermore, if multiple tools (both psychological and material) were used, the students managed better with new and sometimes difficult concepts and different working habits, and accomplished the practical work more smoothly .
Kun lisäksi käytettiin sekä psykologisia että materiaalisia välineitä, oppilaat pärjäsivät paremmin uusien vaikeidenkin käsitteiden ja työskentelytapojen kanssa jolloin käytännön työskentely osoittautui sujuvammaksi.
Practice in this study is understood as collaborative teaching and learning situations that include 1) guided activating learning, 2) establishing connections with students everyday lives and 3) multiple tool-use.
Käytäntöpainotteisuus ymmärretään tässä työssä yhteisenä opetus- ja oppmistilanteena, joka sisältää 1) ohjattua aktivoivaa oppimista, 2) opittavan asian liittämistä oppilaan arkielämään ja 3) sekä psykologisten että materiaalisten välineiden käyttöä.
The teacher s and students interaction in the home economics classroom is analyzed through the concepts of the sociocultural approach and the cultural-historical activity theory.
Opettajan ja oppilaiden välisiä vuorovaikutustilanteita on analysoitu sosiokulttuurisen näkökulman ja kulttuuri-historiallisen toiminnan teorian käsitteiden avulla.
The third part of the study presents an analysis of videodata collected in a multicultural home economics classroom.
Tutkimuksen kolmannessa osassa esitellään monikulttuurisessa kotitalousluokassa kerätyn videoaineiston analyysi.
Continuous growth in the number of immigrant students has changed the Finnish school environment.
Maahanmuuttajien määrän jatkuva kasvu Suomessa on muuttanut koulukulttuuria monissa kouluissa.
The second part outlines the theoretical frames of the study and focuses on the sociocultural approach.
Toisessa osassa esitellään tutkimuksen teoreettinen viitekehys, jonka painopiste on sosiokulttuurisessa näkökulmassa.
Home economics includes a great deal of knowledge and skills that immigrant students need during their everyday activities outside of school.
Lisäksi kotitalousopetus sisältää runsaan määrän tietoja ja taitoja, joita maahanmuuttajanuori tarvitsee arkielämässään koulun ulkopuolella.
Hopefully, this study can provide a seedbed for situations in which knowledge produced together, as well as horizontally oriented tool-use, can make school-learned knowledge more relevant to immigrant students everyday lives, and help students to better cope with both classroom work and outside activities.
Toivottavasti tämä tutkimus tarjoaa ituja monikulttuurisiin opetus- ja oppimistilanteisiin, joissa yhdessä tuotettu tieto sekä horisontaalisesti orientoitunut välineiden käyttö auttavat maahanmuuttajaoppilasta näkemään paremmin koulussa opitun tiedon yhteyden omaan arkielämään ja siten auttavat häntä pärjäämään paremmin sekä koululuokassa että sen ulkopuolella.
Guided activating learning in the classroom is defined as situations that occur and assignments that are done with a knowledgeable adult or peer and include action.
Ohjattu aktivoiva oppiminen määritellään tässä työssä oppimistilanteina tai oppimistehtävinä, jotka tehdään yhdessä osaavamman aikuisen tai oppilaan kanssa ja jotka sisältävät toimintaa.
Also, the practice-based approach facilitates students understanding during teaching and learning situations.
Lisäksi käytäntöpainotteinen näkökulma näyttää helpottavan oppilaan oivallusta opetus- ja oppimistilanteiden aikana.
The teacher s demonstrations during the practical part of the lessons seemed to be fruitful in the teaching and learning situations in the multicultural classroom.
Tämän tutkimuksen mukaan opettajan pitämät demonstraatiot käytännön töiden aikana osoittautuivat hedelmällisiksi opetus- ja oppimistilanteiksi monikulttuurisessa luokassa.
In order to develop multicultural learning environments, there is a need to understand immigrant students everyday lives in school.
Monikulttuuristen oppimisympäristöjen kehittäminen vaatii maahanmuuttajaoppilaiden arkielämän hahmottamista koulussa.
The resulting multicultural school environment is new for both teachers and students.
Monikulttuurinen kouluympäristö vaikuttaa kouluissa sekä oppilaiden että opettajien arkeen.
Establishing connections with students everyday lives motivated students to follow the lesson and supported understanding of meaning.
Myös oppilaiden arkielämän liittäminen oppisisältöihin motivoi oppilaita seuraamaan oppimistilanteita ja tukee merkityksen ymmärtämistä.
Firstly, this is done by analyzing the focusedness of the teacher s and the students actions as well as the questions presented and apparent disturbances during classroom interaction.
Ensimmäiseksi on analysoitu opettajan ja oppilaiden tekojen suuntautumista sekä käyty läpi tunneilla esiintyneitä häiriöitä ja oppilaiden esittämiä kysymyksiä.
The first part, an ethnographical prestudy, aims to understand the challenges of multicultural schoolwork with the aid of ethnographical fieldwork done in one multicultural school.
Ensimmäinen osa, etnografinen esitutkimus, rakentuu monikulttuurisessa koulussa tehdyn etnografisen kenttätyön ympärille.
In this study, home economics is seen as a fruitful school subject area for understanding these immigrant students lives as they cope with school and home cultures that may be very different from each other.
Tässä tutkimuksessa peruskoulun kotitalousopetus nähdään oppiaineena, jonka avulla voidaan ymmärtää maahanmuuttajanuoren arkea ja sen haasteita joskus hyvin erilaisten koti-ja koulukulttuurien välimaastossa.
-- The main aim of the study is to clarify the characteristics of multicultural home economics classroom practices and the multicultural contacts and interaction that take place between the students and the teacher.
Tutkimuksen päätavoite on ymmärtää monikulttuurisen kotitalousluokan vuorovaikutustilanteita, opettajan ja oppilaiden välisiä kohtaamisia sekä selvittää monikulttuurisen kotitalousluokan käytäntöjä.
Secondly, the immigrant students everyday experiences and cultural background are examined as they appear during discussions in the home economics lessons.
Toiseksi on tarkasteltu maahanmuuttajaoppilaiden ja opettajan välisiä tuntikeskusteluja ja niissä esiintyviä asioita liittyen oppilaiden arkielämään ja kulttuuritaustaan.
The fourth part presents the results, according to which a practice-based approach in the multicultural classroom situation is a prerequisite for the teacher s and the students shared object during classroom interaction.
Tutkimuksen neljännessä osassa esitellään tutkimustuloksia, joiden mukaan käytäntöpainotteinen näkökulma opetuksessa edesauttaa opettajan ja oppilaiden välisen yhteisen ymmärryksen syntymistä monikulttuurisessa luokassa.
Thirdly, the teacher s tool-use and actions as a human mediator are clarified during interaction in the classroom.
Kolmantena videoaineiston analyysissä on keskitytty opettajan käyttämiin välineisiin ja opettajan toimintaan merkitysten välittäjänä vuorovaikutustilanteiden aikana luokassa.
The teacher s tool-use and role as a mediator of meaning are also highlighted in the data analysis.
Lisäksi videoanalyysin tuloksena opettajan rooli merkitysten välittäjänä korostui monikulttuurisessa luokassa.
Key words: holistic notion of man, rationality, interaction.
Avainsanat: holistinen ihmiskäsitys, rationaalisuus, vuorovaikutus.
Ontological questions of existence are based on the holistic notion of man.
Ontologiaan kuuluvien olemassaolokysymysten lähtökohtana on holistinen ihmiskäsitys.
The qualitative dimensions are the aims of actions, knowledge that guides actions and interaction.
Laadullisiin ulottuvuuksiin kuuluvat toiminnan päämäärä, toimintaa ohjaavaa tieto ja toiminnassa ilmenevä vuorovaikutus.
As a result of the study, concepts describing the qualitative contents of the concept of mastery of everyday life are presented.
Tutkimuksen tuloksena esitetään arjen hallinta -käsitteen laadullista sisältöä kuvaava käsitteistö.
The philosophical part of the study deals with ontological and epistemological approaches.
Tutkimuksen filosofinen osa sisältää ontologista ja tietoteoreettista tarkastelua.
The whole conceptual framework will contribute to the study of both household activities and the teaching of home economics.
Arjen hallinta -käsitteen laadullinen analyysi palvelee sekä kotitalouden toiminnan että kotitalouden opetuksen tutkimista.
The epistemological approach to household activities is based on the Aristotelian concept of knowledge, according to which actions are viewed as being praxis and poiesis in type.
Kotitalouden toiminnan tietoteoreettisena lähtökohtana on antiikin ajan tietokäsitys, jonka mukaisesti toimintaa tarkastellaan praksis- ja poiesis-tyyppisenä.
There are three levels in the mastery of everyday life, which differ from one other in respect to the development of reflective thought and the scope of understanding.
Näiden tasojen erottelu perustuu refiektiivisyyden laadun muuttumiseen teknisestä reflektiivisyydestä tulkinnalliseksi ja kriittiseksi refektiivisyydeksi.
From the standpoint of these dimensions, the development of mastery of everyday life means an increase in the individual's sense of responsibility, so that s/he is gradually able to deal responsibility with the whole household, the immediate environment and the surrounding community and society.
Päämäärän yhteydessä rationaalisuus merkitsee yhteisen hyvän asettamista etusijalle, jolloin on kysymyksessä eettisiin arvoihin yhdistynyt evaluatiivinen rationaalisuus; tietoihin liittyvä kognitiivinen rationaalisuus edellyttää laaja-alaiseen kokonaisnäkemykseen pyrkimistä ja yleisten periaatteiden ymmärtämistä; toimintaa ohjaava praktinen rationaalisuus ohjaa toimijoita yhteisymmärrykseen.
Mastery of everyday life describes an individual's understanding of how to act in a household and promote the common good.
Koska vastuullisuus ilmenee toiminnassa, päädytään siihen, että eettisyys kuvaa kotitalouden toiminnan laatua arkielämän ristiriitaisissa valintatilanteissa, jolloin erilaisia arvoja joudutaan asettamaan tärkeysjärjestykseen.
The aim of this philosophical and theoretical study is to outline a conceptual framework, which could be used to describe the qualitative characteristics of household activities from a holistic point of view.
Tutkimuksen tavoitteena on selkeyttää arjen hallinta -käsitteen laadullisia piirteitä.
The quality of interaction develops so that the significance of communicative interaction becomes central.
Sen kautta perustellaan ihmisen olemuksen henkisyys, mikä tekee ymmärrettäväksi vastuullisuuden.
The role of non governmental organizations is significant in increasing global responsibility.
Kansalaisjärjestöjen merkitys on huomattava ihmisten väliseen globaalivastuuseen kasvamisessa.
The most significant obstacles to sustainable development in daily life were high costs, lack of knowledge and busyness.
Kestävän kehityksen mukaisen arkisen käyttäytymisen esteistä merkittävimmät olivat korkeat kustannukset, tiedon puute ja kiire.
Sustainable development and its promotion in a welfare society in a global age
Kestävä kehitys globaalin ajan hyvinvointiyhteiskunnan haasteena
People living in Helsinki had more sustainable ways of living than those living in the surrounding municipalities because of greater recycling and the low importance given to ownership.
Helsinkiläisten elämäntapa rakentui periaatteiltaan kestävämmälle pohjalle kuin ympäröivissä kunnissa asuvien erityisesti materian kierrosta huolehtimisen ja omistamisen vähämerkityksellisyyden vuoksi.
The objective of the dissertation was to determine the concept of sustainable development according to current understanding and to analyze the structuration of sustainable daily life and how it varies between different groups.
Tässä väitöstutkimuksessa määriteltiin kansainvälisen nykykäsityksen mukainen kestävän kehityksen konsepti ja analysoitiin kestävän kehityksen mukaista ihmisen arjen rakentumista ja sen vaihtelua eri ryhmien välillä.
Prefering vegetarian food turned out to be a real opportunity for a more sustainable way of living because there were few barriers identified.
Ravintopyramidissa alhaalla olevan kasvisruoan suosiminen osoittautui todelliseksi mahdollisuudeksi nykyistä kestävämpiin elämäntapoihin siirryttäessä.
Contradictory human behavior occurred when advanced sustainable consumer were ready to risk their health.
Käyttäytymisen ristiriitaisuus ilmeni edistyksellisten kuluttajien ollessa samalla terveytensä riskeeraajia ja postmaterialistisesti käyttäytyvien ohittaessa sosiaalisen vastuun kysymykset.
The importance of communality was high and it was considered an aspect of health.
Yhteisöllisyys jäsentyi tutkittavien ajattelussa osaksi terveyttä.