natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The empirical material is analyzed at three levels: within one supplier firm, between the client and one supplier, and among all three firms.
Aineiston analysointi tehtiin kolmella tasolla: yksittäisen toimittajayrityksen, asiakkaan ja toimittajan välisen suhteen sekä kaikkien toimijoiden välisten suhteiden tasolla.
The empirical setting embraces one client firm and its two IT suppliers for IT infrastructure services.
Tutkimusaineisto kerättiin yhdestä asiakasyrityksestä ja sen kahdesta IT-palveluiden toimittajasta.
With an interpretive perspective, a single case study is conducted with mixed methods of Social Network Analysis (SNA) and qualitative inquiries.
Aihetta tutkittiin tulkitsevan tapaustutkimuksen keinoin yhdistäen puolistrukturoitua haastattelututkimusta ja sosiaalisten verkostojen analyysiä.
To address this research gap, this study aims to understand multi-sourcing governance with an integrated theoretical framework incorporating both governance structure and governance mechanisms.
Tässä tutkimuksessa kehitettiin IT-palveluiden moniulkoistamisen hallintaan soveltuva integroitu, tieteellinen viitekehys, joka sisältää sekä hallinnan rakenteet että hallinnan mekanismit.
IT outsourcing (ITO) refers to the shift of IT/IS activities from internal to external of an organization.
IT-palveluiden ulkoistamisen tarkoituksena on hankkia organisaation tarvitsemat IT-palvelut toiselta organisaatiolta.
Methodologically, the viability and benefit of mixed-method is illustrated and confirmed for both researchers and practitioners.
Tutkimus nostaa myös esille hyötyjä laadullisten ja määrällisten tutkimusmenetelmien yhdistämisestä sekä tieteellisen tutkimuksen tekemisessä että yritysten käytännön kehitystyössä.
However, research on ITO governance is still under developed due to the lack of integrated theoretical frameworks and the variety of empirical settings besides dyadic client-vendor relationships.
Lisäksi aiempi IT-palveluiden hallintaa käsittelevä empiirinen tutkimus on perehtynyt vain kahdenvälisiin asiakas–tuottaja suhteisiin.
For ITO governance in general, this study has identified two research strands of governance structure and governance mechanisms, and integrated both concepts under a unified framework.
Tutkimuksessa osoitetaan, että aiempi IT-palveluiden ulkoistamisen hallintaa käsittelevä tutkimus on jakautunut kahteen tutkimusalueeseen, joista toinen keskittyy hallinnan mekanismeihin ja toinen hallinnan rakenteisiin.
This dissertation contributes to the understanding of ITO governance in three domains: the governance of ITO in general, the governance of multi-sourcing in particular, and research methodology.
Tämän johdosta on tärkeää tutkia lisää IT-palveluiden ulkoistamisen hallintaa yleensä ja erityisesti niissä tilanteissa, joissa IT-palvelut on ulkoistettu useille toimijoille eli kyse on IT-palveluiden moniulkoistamisesta.
The composition of four research papers contributes to multi-sourcing research by illustrating the benefits of zooming in and out across the multilateral relationships with different aspects and scopes.
Tutkielma osoittaa, että moniulkoistamiseen liittyviä toimijoita kannattaa analysoida sekä itsenäisinä toimijoina että verkoston jäseninä.
Empirical evidences, at all levels, illustrate various deviations in governance mechanisms, with which emerging governance structures are shaped.
Työn empiirisessä osassa erityisenä kiinnostuksen kohteena oli se, mitä palvelun hallinnasta oli virallisesti sovittu, kuinka eri osapuolet olettivat hallinnan tapahtuvan, ja miten hallinta käytännössä toteutui.
Under the rapid transformation of global market, the evolving practice of ITO requires updated knowledge on effective governance.
Hankittavien palveluiden laatu on aiemman tutkimuksen mukaan riippunut siitä, miten palveluiden ulkoistusta on hallittu.
:"It’s all about the language".
"Kielestä kiinni".
The longer the pupils had lived in Finland, and the younger they had come to Finland, the better they succeeded in the tests.
Mitä kauemmin oppilaat olivat asuneet Suomessa ja mitä nuorempina he olivat tulleet Suomeen, sitä paremmin he menestyivät kielitesteissä.
The study was a mixed methods study, using the approaches of quantitative survey research and qualitative content analysis.
Tutkimusmetodina toimi mixed methods -tutkimus, ja tutkimuksen lähestymistapoja olivat kvantitatiivinen survey-tutkimus ja kvalitatiivinen sisällön analyysi.
Based on teachers’ assessment, the pupils' oral communication skills were on average equivalent to independent user (B2) and written communication skills corresponded to threshold level (B1).
Opettajien arviointien perusteella oppilaiden suulliset taidot vastasivat keskimäärin itsenäisen kielenkäyttäjän osaajan tasoa (B2) ja kirjoittamistaidot kynnystasoa (B1).
In addition, the pupils and their parents answered a questionnaire prepared by the researcher.
Lisäksi oppilaat ja vanhemmat täyttivät tutkijan laatimat taustatietolomakkeet.
The survey group consisted of 219 immigrant pupils in 20 schools in the city of Turku.
Tutkimukseen osallistui 219 maahanmuuttajaoppilasta 20:stä Turun koulusta.
Of all the four language modalities, the participants achieved the best results in the dictation and structure, whilst poorer results were found in the listening and reading comprehension.
Kaikista neljästä kielellisestä osiosta maahanmuuttajataustaiset oppilaat menestyivät parhaiten rakennekokeessa ja sanelussa, kun taas kuullun ja luetun ymmärtämisen tulokset olivat heikompia.
Their grade point average in Finnish as a Second Language was 7.26 (on a scale 4-10).
Oppilaiden suomi toisena kielenä -arvosanan keskiarvo oli 7,26.
Those who had studied their mother tongue for longer succeeded better in the grammatical tests than those who had studied it for a shorter period of time, but performed equally well to those who had not studied their mother tongue at all.
Omaa äidinkieltään enemmän opiskelleet menestyivät kielitaitotehtävissä paremmin kuin vähän aikaa omaa äidinkieltään opiskelleet, mutta yhtä hyvin kuin ne, jotka eivät olleet opiskelleet omaa äidinkieltään lainkaan.
According to the language test results, over half of the pupils had satisfactory level of Finnish.
Kielitestien tulosten mukaan oppilaista yli puolella oli tyydyttävä suomen kielen taito.
The pupils also assessed their own language skills in Finnish and mother tongue.
Oppilaat arvioivat omaa äidinkielen ja suomen kielen taitoaan.
The research material was gathered using a language test package prepared by special education teachers and Finnish as a Second Language teachers from the participating schools.
Tutkimusaineisto kerättiin Turun erityisopettajien ja suomi toisena kielenä -opettajien laatiman kielitestipaketin avulla.
The study also investigates how the variables (gender, mother tongue, the age and reason of moving to Finland, the number of years lived in Finland and educational background of the pupils’ parents) and teaching arrangements, such as instruction preparing for basic education, instruction in mother tongue and Finnish as a Second Language, influence the Finnish language proficiency.
Tutkimuksen tavoitteena on myös selvittää, minkälainen yhteys taustamuuttujilla (sukupuoli, äidinkieli, maahantuloikä, maahantulon syy, maassaoloaika ja vanhempien koulutausta) ja opetusjärjestelyillä, kuten perusopetukseen valmistavalla opetuksella, suomi toisena kielenä -opetuksella ja oman äidinkielen opetuksella, on suomen kielen taidon tasoon.
The highest results in all categories were achieved by those pupils who had not taken part in preparatory studies nor in separate Finnish as a Second Language studies.
Parhaiten eri mittareissa menestyivät oppilaat, jotka eivät olleet osallistuneet perusopetukseen valmistavaan opetukseen eivätkä erilliseen suomi toisena kielenä -opetukseen.
Mother’s higher educational background was found to be connected to pupil’s higher Finnish language level.
Erityisesti äidin korkeampi koulutustaso oli yhteydessä oppilaiden korkeampaan suomen kielen taidon tasoon.
In addition, the study aims to investigate a relationship between the language used by the pupil (Finnish and mother tongue) and the Finnish language proficiency.
Lisäksi tutkimuksen tavoitteena on selvittää oppilaan käyttämän kielen (suomen kieli ja äidinkieli) yhteyttä suomen kielen taidon tasoon.
Pupils assessed their language skills in speaking, reading and writing to be higher in Finnish than in their mother tongue.
Oppilaat arvioivat suomen kielen taitonsa omaa äidinkieltään paremmaksi puhumisessa, lukemisessa ja kirjoittamisessa.
The number of years lived in Finland, the mother tongue, the age and reason of moving to Finland and the educational background of the parents seemed to have statistically significant relationship to Finnish skills.
Suomessa asumisen kestolla, maahantulon syyllä, äidinkielellä, maahantuloiällä, ja vanhempien koulutaustaustalla oli tilastollisesti merkitsevä yhteys suomen kielen taidon tasoon.
Teachers assessed their pupils’ speaking and writing skills by using the Common European Framework of Reference for Languages.
Oppilaan suullista ja kirjallista tuottamista arvioivat lasta opettavat opettajat eurooppalaisen viitekehyksen kielitaitotasojen kriteereitä käyttäen.
The variation in the Finnish language levels of sixth grade immigrant pupils The purpose of this study is to explore the variation in the Finnish language skills of immigrant pupils in sixth grade.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, minkälaista vaihtelua esiintyy maahanmuuttajaoppilaiden suomen kielen taidoissa peruskoulun kuudennella luokalla.
Pupils with refugee status achieved the poorest results, whereas those who had re-emigrated to Finland succeeded the best.
Paluumuuttajat menestyivät kielitaitotehtävissä kaikkein parhaiten ja pakolaiset heikoiten.
According to the language tests and teachers’ assessment, those pupils who use both Finnish and their mother tongue with their friends proved to have a higher language level.
Oppilaat, jotka puhuivat kaveriensa kanssa sekä omaa äidinkieltään että suomen kieltä, osoittautuivat kielitaidon tasoltaan paremmiksi kielitesteissä ja opettajien arvioinneissa.
Metaphors are easier to comprehend, and the processing of the intended meaning of metaphors starts at an earlier stage of reading.
Metaforat ovat helpompia ymmärtää ja niiden merkityksen prosessointi alkaa varhaisemmassa vaiheessa.
Based on the findings of this thesis, I present a new theoretical framework, the Cumulative Evidence Model.
Tämän tutkielman löydöksiin perustuen esitän uuden teoreettisen viitekehyksen ironian ymmärtämiseen, kumuloituvien todisteiden mallin.
Recent results have suggested that there might be individual differences in irony comprehension related to working memory capacity (WMC) and emotion processing.
Lisäksi viimeaikaiset tutkimustulokset antavat viitteitä siitä, että ironian ymmärtämisessä on yksilöllisiä eroja, jotka voisivat liittyä työmuistin kapasiteettiin ja emotionaalisen tiedon prosessointikykyyn.
This slowdown reflects problems in integrating the utterance into the developing text representation, which results in a reanalysis of the utterance.
Tämän hidastumisen ajatellaan heijastavan virkkeen uuden merkityksen liittämistä aiempaan tekstikontekstiin, mikä edellyttää virkkeen uudelleen prosessointia.
Emotion processing abilities help to recognize the emotional cues of irony; readers with a poorer ability to process emotional information need to rely more on textual context to resolve the ironic meaning.
Emotionaalisen informaation prosessointikyky auttaa lukijaa tunnistamaan ironisen kommentin emotionaalisen viestin; ne lukijat joiden emootioiden prosessointikyky on heikko, joutuvat tulkintaa tehdessään nojaamaan enemmän kontekstissa esitettyihin vihjeisiin.
Theoretical accounts of irony comprehension assume that when an ironic utterance is unfamiliar and the context does not prime for ironic interpretation, processing should take longer than when reading the same utterance with a literal meaning.
Yksilölliset erot kirjoitetun ironian prosessoinnissa Ironian ymmärtämisen teorioiden mukaan ironisen lausahduksen merkityksen ratkaiseminen kestää pidempään kuin saman lausahduksen prosessointi kirjaimellisessa merkityksessä, mikäli lausahdus ei ole entuudestaan tuttu ja jos sitä ei ole voinut ennakoida.
Moreover, emotion processing abilities are related to the processing of irony, but not metaphors.
Lisäksi emotionaalisen informaation prosessointikyky liittyy vain ironian prosessointiin.
WMC aids this process by helping readers to keep contextual information in their mind while they integrate the meaning of the utterance with the context and/or inhibit a more salient literal interpretation while making the inference.
Työmuistin kapasiteetti auttaa tässä prosessissa joko auttamalla lukijoita pitämään mielessään konteksti-informaatiota, jotta he voivat integroida uuden merkityksen siihen, tai auttamalla lukijoita torjumaan ironisen lausahduksen kirjaimellisen merkityksen tulkintaprosessin aikana.
These questions were examined in four studies using eye-tracking to tap into the detailed time-course of resolving the meaning of irony.
Näitä tutkimuskysymyksiä selvitettiin neljässä osatutkimuksessa silmänliikemenetelmän avulla.
The results of these studies showed that readers need to reprocess the ironic utterance to achieve the intended meaning, as suggested by the theories on irony comprehension.
Tutkielman tulokset osoittavat, että lukijat prosessoivat ironisen virkkeen uudelleen ymmärtääkseen sen tarkoitetun merkityksen.
Similar assumptions are made about other forms of figurative language, such as metaphors, although studies have shown that there are differences in the cognitive demands of different forms of figurative language.
Muiden kuvaannollisen kielen muotojen, kuten metaforien, merkityksen ymmärtämisen on oletettu tapahtuvan samankaltaisen prosessin kautta.
Until fairly recently, most of the studies have ignored possible individual differences in irony comprehension among healthy adults.
Lisäksi pitkään on oletettu, että terveet aikuiset ymmärtävät ironiaa samalla tavoin.
Finally, resolving the ironic meaning differs from resolving other forms of figurative language, namely metaphors.
Tutkimuksen tulokset osoittavat myös, että ironian prosessointi eroaa metaforien prosessoinnista.
Directions for future research and school-based antibullying practices are suggested.
Tulevaisuuden suuntaviivoja esitetään kiusaamisen tutkimukselle ja kiusaamisenvastaisille toimenpiteille kouluissa.
The first objective of the thesis is to simultaneously examine risk factors for victimization at individual, classroom, and school levels (Study I).
Väitöskirjan ensimmäinen tavoite on samanaikaisesti tutkia yksilö-, luokka- ja koulutason riskitekijöiden yhteyksiä kiusatuksi joutumiseen (julkaisu I).
The second objective is to uncover the individual- and classroom-level working mechanisms of the KiVa antibullying program which has been shown to be effective in reducing bullying problems in Finnish schools (Study II).
Toisena tavoitteena on selvittää yksilö- ja luokkatason mekanismit, jotka selittävät kiusaamisenvastaisen KiVa Koulu -ohjelman vaikuttavuutta suomalaisissa kouluissa (julkaisu II).
Included are four original publications, three of which are empirical studies utilizing data from a large Finnish sample of students in the upper grade levels of elementary school.
Näistä kolme ovat empiirisiä tutkimuksia, jotka perustuvat alakoulun ylempien luokka-asteiden oppilaista koostuvaan laajaan suomalaiseen aineistoon.
Finally, attention is paid to the assessment of victimization and, more specifically, to how the classroom context influences the concordance between self- and peer reports of victimization (Study IV).
Lopuksi huomio kiinnitetään kiusaamisen mittaamiseen ja tarkemmin sanottuna siihen, miten luokkakonteksi vaikuttaa kiusatuksi joutumisen itsearvioiden ja toveriarvioiden yhteneväisyyteen (julkaisu IV).
Findings demonstrate the multiple ways in which contextual factors, and importantly students’ perceptions thereof, contribute to the bullying dynamic and efforts to counteract it.
Tutkimustulokset ilmentävät niitä moninaisia merkityksiä, joita konteksteilla – ja erityisesti oppilaiden omilla käsityksillä konteksteistaan – on kiusaamisen dynamiikalle ja siihen puuttumiselle.
Whereas certain popular beliefs regarding the implications of classroom and school contexts do not receive support, the role of peer contextual factors and the significance of students’ perceptions of teachers’ attitudes toward bullying are highlighted.
Siinä missä jotkin yleiset uskomukset luokka- ja koulukontekstien vaikutuksista eivät saa tukea, tuloksissa korostuvat vertaisryhmän sosiaalisten tekijöiden vaikutukset sekä sen tärkeys, miten oppilaat uskovat opettajiensa suhtautuvan kiusaamiseen.
Guided by the social-ecological conceptualization of bullying, this thesis examines the implications of classroom and school contexts—that is, students’ shared microsystems—for peer-to-peer bullying and antibullying practices.
Luokka- ja koulukonteksteilla on väliä Kiusaamisen sosioekologisen käsitteellistämisen ohjaamana tämä väitöskirja tarkastelee luokka- ja koulukontekstien – oppilaiden yhteisten mikrosysteemien – merkityksiä vertaisten välillä tapahtuvalle kiusaamiselle ja kiusaamisenvastaisille toimenpiteille.
Both self- and peer reports of bullying and victimization are utilized, and the hierarchical nature of the data collected from students nested within school ecologies is accounted for by multilevel modeling techniques.
Tutkimuksissa käytetään sekä oppilaiden itsearvioita että toveriarvioita kiusaamisesta ja kiusatuksi joutumisesta, ja koulumaailmaan sijoittuvan oppilasaineiston hierarkkinen luonne huomioidaan monitasomallinnuksen keinoin.
Thirdly, an overview of the extant literature on classroom- and school-level contributions to bullying and victimization is provided (Study III).
Kolmanneksi luodaan katsaus tähänastiseen tutkimukseen luokka- ja koulukontekstien merkityksistä kiusaamiselle ja kiusatuksi joutumiselle (julkaisu III).
A particular feature of the studied organizational models is the decentralization of authority over strategic decisions to the individual level.
Tutkittujen organisaatiomallien erityispiirre on strategisen päätöksenteon hajauttaminen yksilötasolle.
The Kondratieff wave theory describes the functioning of the socio-economic system as fluctuations of growth and decline in a 40-60 year cycle.
Kondratieffin aaltoteoria kuvaa sosio-ekonomisen järjestelmän toimintaa 40–60 vuoden sykleinä.
The other key driver, limits of planetary bio-capacity, may explain the surprisingly strong ethical argumentation that guides the operations in some of the studied organisations.
Toinen tärkeä muutostekijä, planeetan biokapasiteetin rajat, voi osaltaan selittää tutkimuksessa yllättävän voimakkaasti esiin nousseen eettisen argumentaation, joka ohjaa joidenkin tutkittujen organisaatioiden toimintaa.
There, one effect of advancing ICT is that individuals have an enhanced capability to connect to novel kinds of information sources.
Yksi kehittyvän tieto- ja viestintätekniikan vaikutuksista on, että yksilöillä on entistä paremmat mahdollisuudet hyödyntää uusia tietolähteitä.
KEYWORDS: anticipation, Kondratieff long wave theory, pioneer analysis, case study, social change, organisational culture, self-managed organisations
ASIASANAT: antisipaatio, Kondratieffin aaltoteoria, pioneerianalyysi, tapaustutkimus, yhteiskunnallinen muutos, organisaatiokulttuuri, itseohjautuvat organisaatiot
For understanding the studied cases in the context of broader systemic change, two cases from the established fields of foresight were included in the thesis.
Tutkittujen tapausten ymmärtämiseksi laajemman systeemisen muutoksen osana tutkielmaan sisällytettiin kaksi tapausta vakiintuneemman ennakointitoiminnan piiristä.
Socio-economic transformations typically affect broadly societal structures, practices, technologies, and organising models.
Sosio-ekonomisille murroksille on tyypillistä, että ne koskettavat laaja-alaisesti yhteiskunnallisia rakenteita, ja vaikuttavat vallitseviin käytäntöihin, teknologioihin ja organisoitumisen malleihin.
The first of these cases studies the views of an international loose network of foresight professionals.
Ensimmäinen näistä tapauksista tutkii ennakoinnin ammattilaisten löyhän kansainvälisen verkoston näkemyksiä alan tulevaisuudesta.
Methodologically, the combination of long wave analysis and pioneer analysis is a new tool for anticipating effects of societal innovation in socio-economic systems.
Metodologisesti väitöskirjassa kehitetty pitkien aaltojen yhdistäminen pioneerianalyysiin on uusi tapa ennakoida sosiaalisten innovaatioiden vaikutuksia sosio-ekonomisen järjestelmän tasolla.
The analysis of the novel form of foresight was connected with the analysis of the key drivers for the next Kondratieff wave.
Ennakoinnin uusien muotojen analyysi liitettiin tutkimuksessa seuraavan Kondratieff-aallon avaintekijöihin.
The approach may be proactive (fulfilling a mission) or reactive (focus on survival and finding new opportunities).
Tulevaisuuteen orientoituminen voi olla proaktiivista ja missiolähtöistä, tai reaktiivista, jolloin fokus on organisaation ylläpitämisessä ja uusien mahdollisuuksien löytämisessä.
As result, more traditional ways of applying futures research methodology may come across as an artificial narrowing down of the scope of relevant futures related information.
Kompleksisessa ympäristössä perinteisemmät tavat soveltaa tulevaisuudentutkimuksen menetelmiä saattavat vaikuttaa keinotekoisesti kaventavan relevantteja näkökulmia tulevaisuuteen.
The thesis’ theoretical contribution is a theoretical concept of Reflexive Foresight, built on the observations from the pioneering cases and related literature.
Väitöskirjan teoreettinen kontribuutio on edelläkävijäorganisaatioiden toiminnasta tehtyjen havaintojen ja aihetta käsittelevän kirjallisuuden pohjalta rakennetun Refleksiivisen ennakointimallin esittely.
In this study, novel approaches to forward looking were examined in case studies on low hierarchy organisations and Silicon Valley entrepreneurs.
Uudenlaisia ennakointitapoja tutkittiin tapaustutkimuksilla, joiden kohteina oli kaksi matalan hierarkian organisaatiota, sekä Piilaakson alueellisen bisnesekosysteemin piirissä toimivia yrittäjiä.
The results were interpreted as indicating an ongoing transition in the regime.
Tämän tulkittiin olevan heijastuma sosio-ekonomisen järjestelmän käynnissä olevasta murrosvaiheesta.
From the cases, it was found that the studied network organisations orient themselves towards the future by using a unifying purpose as guide to information seeking.
Tutkimuksissa havaittiin, että tutkitut verkostomaiset organisaatiot orientoituvat tulevaisuuteen käyttämällä organisoitumisen jäsentäjänä toiminnan tarkoitusta, ja yhdistävät sen organisaation tilan ja ympäristön jatkuvaan seurantaan.
Thus, the organizing model enables making full use of the anticipatory capabilities of the individuals constituting the organisation.
Tämä mahdollistaa kaikkien organisaation jäsenten ennakointikyvykkyyden tehokkaan ja samanaikaisen hyödyntämisen.
The Reflexive Foresight approach, presented as the summary of findings from the novel approaches to foresight, describes the structured way in which the guiding ethos or purpose, observations and anticipations, combined with autonomous motivation are comprising the forward looking attitude.
Refleksiivinen ennakointi on tutkimuksen tulosten pohjalta muotoiltu konsepti, joka kuvaa järjestelmällistä lähestymistapaa, jossa toiminnan tarkoitus, ympäristön havainnointi ja sen pohjalta tehdyt ennakoinnit orientoivat organisaation tulevaisuutta kohti.
In this study, the societal change process was studied by focusing on emerging ways to use the future as basis of good decisions in the present.
Tässä tutkimuksessa yhteiskunnallisen muutoksen tematiikkaa tutkittiin tulevaisuuden ennakoinnin tapojen muutoksen kautta.
Studies were made by interviews, and in one case also by non-participatory observation.
Tapaustutkimuksissa menetelminä käytettiin teema- ja ryhmähaastatteluja, ja yhdessä tutkimuksista myös etnografista havainnointia.