natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Previous research has indicated that the family background affects the operating of families on the school market.
Aiempien tutkimusten mukaan perhetausta vaikuttaa perheiden toimimiseen koulumarkkinoilla.
Low-educated families chose less often special emphasis and also applied less often school place for their child.
Korkeakouluttamattomat valitsivat harvemmin opiskelun painotetussa opetuksessa ja hakivat harvemmin lapselleen yläkoulupaikkaa.
The special interest was to study low-educated families.
Erityisen kiinnostuksen kohteena olivat korkeakouluttamattomat perheet.
School choice orientations included four sum scores: comprehensive school-, school market-, student background- and future orientation.
Kouluvalintaorientaatiot käsittivät neljä summamuuttujaa: yhtenäiskoulu-, koulumarkkina-, oppilastausta- ja tulevaisuusorientaation.
I examined these phenomena at the local level in two municipalities which have different school choice spaces (Espoo and Vantaa).
Näitä ilmiöitä tarkastelin koko aineiston tasolla sekä kahta erilaista kouluvalintapolitiikkaa toteuttavan kunnan tasolla (Espoo ja Vantaa).
Low-educated families in the field of school choices : Parental educational background as determinator of upper stage comprehensive school choices
Korkeakouluttamattomat perheet kouluvalintojen kentällä : vanhempien koulutustausta yläkouluvalintojen määrittäjänä
At the municipality level the differences between different education levels of the families and the school choice existed especially in Espoo, which provides wide variety of school choice possibilities.
Kuntatasolla kouluvalinnoissa koulutustasojen mukaiset erot näkyivät erityisesti Espoossa, joka on runsaita kouluvalintamahdollisuuksia tarjoava kaupunki.
The aim of this study was to examine families' school choices, arguments for the school choice and school choice orientations in comparison with parental educational level.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tarkastella perheiden kouluvalintoja, kouluvalintaperusteluja ja kouluvalintaorientaatioita oppilaan siirtyessä yläkouluun suhteessa perheen koulutustasoon.
School choice was measured in terms of special emphasis, choice of A1- and A2- languages and choice between the nearest school and another school.
Kouluvalintoja, jotka käsittivät painotettuun opetukseen hakeutumisen, A1- ja A2-kielten valinnan ja hakemisen muuhun kuin lähikouluun, tarkastelin ristiintaulukon ja khiin neliön testin avulla.
The language choices and arguments for the school choice varied by the educational level of the families.
Kielivalinnat ja kouluvalintaperustelut koulutustasojen välillä erosivat myös toisistaan.
The school achievements of the child were connected to school choices and the future expectations of the parents.
Lapsen kouluarvosanat määrittivät sekä hänen kouluvalintojaan, että vanhempien tulevaisuusodotuksia tulevaisuusorientaation tulosten mukaan.
The future expectations indicated in the survey for example the importance families give on school choice in relation to future educational possibilities.
Tulevaisuusodotukset käsittivät yläkouluvalinnan vaikuttavuuden jatko-opintomahdollisuuksiin.
The educational background of the family had also an effect on the school choice, the arguments for the school choice and on the school choice orientations.
Kouluvalinnoissa, -perusteluissa ja –orientaatioissa näkyi perheen koulutustaustan vaikutus kouluvalintaprosessiin.
The data of the study were collected during 1980-2011 by AYY.
Tutkimuksen aineisto oli valmis ja kerätty vuosina 1980-2011 AYY:n toimesta.
Results and conclusions In students' experience the didactic relation was emphasized.
Tulokset ja johtopäätökset Opiskelijoiden kokemuksissa painottui didaktinen suhde.
In students' descriptions of excellent university teaching, teacher's characteristics, skills and action were more highlighted than the learning of students, although it also emerged in the data.
Opiskelijoiden kuvauksissa erinomaisesta yliopisto-opetuksesta korostui enemmän opettajan persoona, taidot ja toiminta kuin opiskelijoiden oppiminen, vaikka sekin tuli aineistossa esiin.
Method The data of the study consisted of written suggestions by students of Aalto University of which teacher from their university should be rewarded, considering Aalto University's students' unions (AYY) contest "Teacher of the Year".
Menetelmät Tutkimuksen aineisto koostui Aalto-yliopiston opiskelijoiden kirjallisista ehdotuksista oman yliopistonsa palkittavaksi yliopisto-opettajaksi, koskien Aalto-yliopiston ylioppilaskunnan (AYY) Vuoden opettaja -kilpailua.
The current constructivist learning theory highlights students' active role in learning and so the students' point of view of their learning situation becomes important.
Ajankohtainen konstruktivistinen oppimisnäkemys korostaa opiskelijan aktiivista roolia oppimisessa ja näin myös opiskelijan käsitykset oppimistilanteesta tulevat tärkeäksi.
Therefore, in teaching, the students value and recognize most teacher's practical teaching action.
Näin opiskelijat arvostavat ja tunnistavat opetuksessa eniten opettajan käytännön opetustoimintaa.
From the aspect of the study's results, which represent the students' point of view, it becomes important to emphasize the following aspects in developing university teaching: teaching should be seen as a dynamic continuous process; in teaching and learning the close personal and learning interaction between teacher and students should be emphasized; individuality: the previous experiences of students should be considered and teacher's sufficient subject's control should be guaranteed.
Yliopisto-opetuksen kehittämisessä tulisi tässä tutkimuksessa esiin tulleiden opiskelijoiden näkemysten mukaan painottaa neljää osa-aluetta: opetus tulisi nähdä dynaamisena, jatkuvana prosessina; opetuksessa ja oppimisessa tulisi painottaa läheistä henkilö- ja oppimisvuorovaikutusta opettajan ja opiskelijoiden välillä; opetuksessa tulisi huomioida yksilöllisyys: opiskelijoiden aikaisemmat kokemukset ja opettajan riittävä aineenhallinta tulisi taata.
"Dynamic wholes flavored with great slides" : Excellent university teaching according to students
"Loistavilla dioilla höystettyjä dynaamisia kokonaisuuksia" : Erinomainen yliopisto-opetus opiskelijoiden näkökulmasta
The study was guided by the following question: What kind of perceptions do the students have about excellent teaching in university?
Tutkimuksessa etsittiin vastausta seuraavaan kysymykseen: Millaisia käsityksiä opiskelijoilla on erinomaisesta opetuksesta yliopistossa?
The research question was elaborated from four perspectives: How do the students describe the teacher, expertise in subject knowledges' and pedagogical content knowledge, pedagogic relation and didactic relation?
Tutkimuskysymystä tarkasteltiin neljän eri näkökulman kautta: Miten opiskelijat kuvaavat opettajaa, aineenhallintaa ja ainedidaktista tietoa, pedagogista suhdetta ja didaktista suhdetta?
The aim of this study was to gain knowledge about how university students understand excellent university teaching.
Tutkimuksen tavoitteena oli saada tietoa siitä, miten yliopisto-opiskelijat käsittävät erinomaisen yliopisto-opetuksen.
The data of the study was analyzed with a qualitative theory guided content analysis in which the theoretic aspect used was the didactic triangle's elements and relations.
Tutkimusaineisto analysoitiin kvalitatiivisena teoriasidonnaisena analyysina, jossa käytettiin teoreettisena näkökulmana didaktisen kolmion elementtejä ja suhteita.
Aims of the study The goal of university teaching is to foster student learning.
Tavoitteet Yliopisto-opetuksella pyritään edistämään opiskelijoiden oppimista.
As a baseline for the study was the concept of scholarship of teaching, pragmatist constructivist learning theory and didactic triangle, which construe the core elements of teaching.
Lähtökohtana tutkimukselle oli opetuksen oppineisuuden käsite ja pragmatistiskonstruktivistinen oppimisnäkemys sekä opetuksen ydintekijöitä jäsentävä didaktinen kolmio.
Also the literature on this topic is limited.
Myös kirjallisuutta aiheesta on kovin vähän.
The research data was collected from a fifth grade class in a primary school at metropolitan area in spring 2015.
Tutkimuksen aineisto kerättiin yhden pääkaupunkiseudun alakoulun viidennen luokan oppilailta keväällä 2015.
The focus was in hearing the pupils because they have a legal right to be consulted in matters regarding themselves.
Tutkimuksessa haluttiin kuulla nimenomaan oppilaita, koska heillä on lakisääteinen oikeus tulla kuulluksi itseään koskevissa asioissa.
The data was collected with an open questionnaire: the children gave their answers in a paper form and adults in an electronic form.
Aineisto kerättiin avoimella kyselylomakkeella: lapset vastasivat paperiseen lomakkeeseen ja aikuiset sähköiseen.
The students are, in fact, the only ones who know what really happens when a substitute teacher leads a class.
Oppilaat ovat itse asiassa ainoita, jotka tietävät, mitä oikeasti tapahtuu, kun sijaisopettaja tulee luokkaan.
Substitute teacher is a person who is called to school when the actual teacher is out.
Sijaisopettajalla tarkoitetaan henkilöä, joka kutsutaan kouluun, kun varsinainen opettaja joutuu olemaan poissa.
The data was analyzed by data-driven based content analysis method.
Koottu aineisto analysoitiin aineistolähtöisesti sisällönanalyysimenetelmällä.
As a research theme a substitute teacher is quite rare.
Tutkimusaiheena sijaisopettaja on varsin harvinainen.
Most of the perceptions were placed in the following content categories: atmosphere, the substitute teacher's personality, teaching and learning, subjects, teaching skills, substitute teachers bad behavior and maintaining order in the classroom.
Suurin osa maininnoista sijoittui seuraaviin sisältöluokkiin: ilmapiiri, sijaisen luonne, opetus ja opiskelu, oppiaineet, opetustaidot, sijaisen huono käytös ja työrauha.
The students' answers divided in 13 different content categories.
Oppilaiden vastauksista syntyi kolmetoista sisältöluokkaa.
Altogether 32 people were heard: 19 students, 11 parents, the class teacher and the school's headmaster.
Tutkimukseen osallistui yhteensä 32 henkilöä: 19 oppilasta, 11 vanhempaa, luokanopettaja sekä rehtori.
There were two research problems: what the pupils expect from the substitute teacher and what is a good substitute teacher like?
Tutkimusongelmia oli kaksi: mitä oppilaat odottavat sijaisopettajalta ja millainen on hyvä sijaisopettaja oppilaiden arvioimana.
The objects of this study were short-term substitute teachers.
Tämän tutkimuksen kohteena olivat lyhytaikaiset sijaisopettajat.
The results of the study were summarized in to "10 Commandments" for a substitute teacher.
Tutkimuksen tuloksien pohjalta kehitettiin niin sanotut sijaisopettajan kymmenen käskyä.
In addition data was compiled with the answers of the guardians of the students', their class teacher and the school's headmaster.
Lisäksi aineistoa koottiin näiden oppilaiden huoltajilta, luokanopettajalta sekä koulun rehtorilta.
How to be a good substitute teacher
Hyvän sijaisopettajan ominaisuuksia metsästämässä
This study was based on an international evaluation of research and doctoral training in University of Helsinki in 2010–2012.
Tutkimus perustui Helsingin yliopistossa vuosina 2010–2012 teetettyyn tutkimuksen ja tohtorikoulutuksen kansainväliseen arviointihankkeeseen.
However, only few resources are traditionally allocated within universities to promote research leadership.
Kuitenkin tutkimusjohtamiselle on yliopistoissa perinteisesti suunnattu vain vähän resursseja.
In addition a significant number of doctoral students never finish their thesis.
Lisäksi suuri osa jatko-opiskelijoista ei koskaan valmistu tohtoriksi.
Results and Quality to Research : leadership and practices of doctoral training in researcher communities
Tuloksia ja laatua tutkimukseen : Johtaminen ja tohtorikoulutuksen käytännöt tutkijayhteisöissä
Altogether 136 voluntarily attending researcher communities took part in the survey.
Tutkimusjoukko koostui yhteensä 136:sta arviointiin vapaaehtoisesti osallistuneesta tutkijayhteisöstä.
The data were collected through a survey which consisted open ended questions related to the communities' leadership and practices of doctoral training.
Aineisto kerättiin kyselylomakkeella, joka sisälsi avoimia kysymyksiä koskien tutkijayhteisöjen johtamista ja tohtorikoulutuksen käytäntöjä.
The results showed that leadership in the researcher communities' was either distributed or centralised in structure and it was either formally or informally organised.
Tulokset osoittivat, että tutkijayhteisöjen johtaminen rakentui joko hajautetusti tai keskitetysti ja se organisoitiin formaalisti tai informaalisti.
Research leadership and practices of doctoral training play an important role in developing universities' research efficiency.
Tutkimusjohtaminen ja tohtorikoulutuksen käytännöt ovat tärkeässä asemassa yliopistojen tutkimuksen ja tohtorikoulutuksen kehittämisessä.
The distributed and formally led researcher communities received better research outcomes than the centralised and informally led communities.
Hajautetusti ja formaalisti johdetut tutkijayhteisöt menestyivät tuloksiltaan keskitetysti ja informaalisti johdettuja tutkijayhteisöjä paremmin.
The results indicate that distributed leadership and community based practices of doctoral training should be taken more in to account in developing research and doctoral training.
Tuloksista voidaan päätellä, että hajautettuun johtamiseen ja tohtorikoulutuksen yhteisölähtöisiin käytäntöihin tulisi kiinnittää tutkimuksen ja tohtorikoulutuksen kehittämisessä enemmän huomiota.
The aim of this study was to investigate how leadership was organised and what kind of practices of doctoral training could be found in researcher communities operating within University of Helsinki.
Tämän tutkimuksen tarkoitus oli selvittää, miten johtaminen organisoitiin Helsingin yliopiston tutkijayhteisöissä ja minkälaisia tohtorikoulutuksen käytäntöjä näissä yhteisöissä esiintyi.
Furthermore, this study explored how organisation of leadership and practices of doctoral training were related to the researcher communities' research outcomes and quality.
Lisäksi tutkimuksessa tarkasteltiin johtamisen organisoinnin ja tohtorikoulutuksen käytäntöjen yhteyttä tutkijayhteisön tuloksiin ja laatuun.
The relation leadership and practices of doctoral training had to the communities' research outcomes and quality were measured using statistical chi-squared test.
Johtamisen ja tohtorikoulutuksen yhteyttä tutkijayhteisöjen tuloksiin ja laatuun kuvattiin tilastollisen Khiin neliötestin avulla.
Despite their importance, scientific literature concerning research leadership and practices of doctoral training as well as their connection to research outcomes and quality remains limited.
Huolimatta niiden tärkeydestä, niin tutkimusjohtamisesta kuin tohtorikoulutuksen käytännöistä tiedetään vähän ja niiden yhteydestä tutkimuksen tuloksiin tarvitaan lisää tietoa.
The leadership and practices of doctoral training appearing in the communities were analysed using qualitative content analysis.
Tutkijayhteisöjen johtamista ja tohtorikoulutuksen käytäntöjä analysoitiin laadullisen sisällönanalyysin avulla.
Furthermore, the communities that favoured community based practices in their doctoral training received better research outcomes than the ones utilising individual based practices.
Tohtorikoulutuksessaan yhteisölähtöisiä käytäntöjä hyödyntävät tutkijayhteisöt menestyivät tuloksiltaan sen sijaan yksilölähtöisiä yhteisöjä paremmin.
In addition, the communities utilised either community based or individual based practices in their doctoral training.
Lisäksi saatiin selville, että tutkijayhteisöt hyödynsivät tohtorikoulutuksessaan joko yksilölähtöisiä tai yhteisölähtöisiä käytäntöjä.
The participants' own reports of music therapy were almost entirely positive.
Osallistujien omat palautteet musiikkiterapiasta olivat lähes pelkästään myönteisiä.
The participants (n = 102) of this study were pregnant women in inpatient care because of pregnancy-related complications.
Tutkimuksen osallistujat (n = 102) olivat raskauskomplikaatioiden vuoksi osastohoidossa olevia raskaana olevia naisia.
Previous studies have demonstrated that pregnant women experience greater stress than average and that it is a significant health risk for the fetus.
Aiemmissa tutkimuksissa on havaittu, että raskaana olevat naiset ovat keskimääräistä stressaantuneempia, mikä on merkittävä riskitekijä sikiön voinnin ja kehityksen kannalta.
The perceived anxiety of women with high state anxiety reduced significantly during the intervention both in the music group and in the control group but in neither group more than in the other.
Voimakkaasti ahdistuneiden kokema ahdistuneisuus väheni merkitsevästi intervention aikana sekä musiikkiterapia- että kontrolliryhmässä, mutta ei kuitenkaan kummassakaan ryhmässä enemmän kuin toisessa.
Heart rate variability was measured to investigate physiological stress levels.
Fysiologisen stressin määrää arvioitiin mittaamalla sydämen sykevälivaihtelua terapiahetkien aikana.
The benefits of music therapy were not greater when the amount of music therapy was greater.
Tässä tutkimuksessa musiikkiterapian hyöty ei lisääntynyt terapiakertojen määrän kasvaessa.
In addition, the participants reported their experiences of the given music therapy.
Lisäksi osallistujat antoivat palautetta siitä, miten he kokivat musiikkiterapian.
This study is a part of a research project of the Finnish Institute of Occupational Health, Women's Hospital and Music Therapy Tonkraft in order to improve the methods of music therapy in supporting the well-being of stressed out pregnant women in inpatient care.
Tutkimus on osa Työterveyslaitoksen, Naistenklinikan ja musiikkiterapia Tonkraftin yhteistä tutkimushanketta, jonka tarkoituksena on kehittää musiikkiterapian menetelmiä stressaantuneiden, eri syistä osastohoidossa olevien raskaana olevien naisten hyvinvoinnin tukemiseen.
Music therapy in general has been proven to be efficient in reducing both stress and anxiety, but the benefits for pregnant women are only beginning to be acknowledged.
Musiikkiterapian on aikaisemmissa tutkimuksissa todettu olevan tehokas hoitokeino vähentää sekä stressiä että ahdistuneisuutta, mutta sen vaikutuksia raskausajan stressin hoitamisessa on tutkittu vasta vähän.
The hypotheses were that music therapy would reduce both perceived and physiologically measured stress and anxiety and that women with high state anxiety would benefit more than women with normal state anxiety.
Tutkimuksessa oletettiin, että musiikkiterapia voisi vähentää sekä fysiologisesti mitattua että koettua odottavien äitien ahdistuneisuutta ja stressiä, että voimakkaasti ahdistuneet hyötyisivät musiikkiterapiasta enemmän kuin lievästi ahdistuneet ja että musiikkiterapian hyöty olisi sitä suurempi, mitä enemmän sitä on saanut.
No change was seen in the perceived anxiety of women with normal state anxiety.
Lievästi ahdistuneiden kokemassa ahdistuneisuudessa ei havaittu muutosta.
Perceived stress and anxiety levels were measured with self-report surveys in the beginning and in the end.
Tutkimusjakson aluksi ja lopuksi osallistujat täyttivät itsearviointikyselyt, joissa he arvioivat kokemansa stressin ja ahdistuneisuuden määrää.
Music therapy also appeared to be more efficient than rest in reducing perceived stress both in women with high state anxiety and in women with normal state anxiety, although the change was not significant.
Musiikkiterapia vaikutti lievittävän koettua stressiä tehokkaammin kuin lepo sekä lievästi että voimakkaasti ahdistuneilla, mutta havaittu muutos ei ollut merkitsevä.
The results of this study encourage to use music therapy in treatment of stressed out, pregnant women in inpatient care.
Tutkimuksen tulokset rohkaisevat hyödyntämään musiikkiterapiaa osana stressaantuneiden, raskaana olevien naisten hoitoa ja tutkimaan aihetta lisää.
Physiologically measured stress reduced during music therapy both in women with high state anxiety and in women with normal state anxiety.
Tutkimuksessa havaittiin viitteitä fysiologisen stressitason laskusta musiikkiterapian aikana sekä lievästi että voimakkaasti ahdistuneilla.
The Possibilities of Music Therapy in Improving the Well-Being of Pregnant Women with High or Normal State Anxiety
Musiikkiterapian vaikuttavuus lievästi ja voimakkaasti ahdistuneiden raskaana olevien naisten hyvinvoinnin edistäjänä
The results of this study reveal that stressed out pregnant women in inpatient care may benefit from music therapy.
Tämän tutkimuksen tulokset viittaavat siihen, että musiikkiterapian avulla on mahdollista edistää stressaantuneiden, osastohoidossa olevien raskaana olevien naisten hyvinvointia.
The purpose of this study was to explore the effects of music therapy in treating the anxiety and stress of pregnant women in inpatient care.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, minkälaisia vaikutuksia musiikkiterapialla on osastohoidossa olevien raskaana olevien naisten hyvinvointiin ja voidaanko musiikkiterapialla lievittää naisten ahdistuneisuutta ja stressiä.
I analyzed the research material by means of discourse analysis.
Analysoin aineiston diskurssianalyysia soveltaen.
Two of the interviewees were male, and four were female.
Haastatelluista neljä oli naisia ja kaksi miehiä.
That is also why the employees' agency seemed to be strong.
Siksi työntekijöiden toimijuus näyttäytyi myös vahvana.
Employee-focused parlance was the strongest one.
Työntekijäkeskeinen puhetapa oli puhetavoista vahvin.
Welfare service employee at child welfare institution : Examining work and agency in interview talk
Hyvinvointityöntekijä lastensuojelulaitoksessa : Tarkastelussa työ ja toimijuus haastattelupuheessa
In these kinds of situations, the employees' personal qualities like gender, attitude and personality were spoken of as central to being and acting at work.
Tällöin työntekijän henkilökohtaiset ominaisuudet kuten sukupuoli, asenne ja persoona puhuttiin työssä toimimisen ja siinä olemisen keskiöön.
From the point of view of society it was limited to social political decisions, child protection law and other agents working outside the institution.
Yhteiskunnan taholta toimijuus rajautui sosiaalipoliittisiin päätöksiin, lastensuojelulakiin tai muihin laitoksen ulkopuolisiin toimijoihin.
The results include four parlances, which are parlance of care, parlance of control, employee-focused parlance and societal parlance.
Tutkielman tuloksena konstruoitiin neljä puhetapaa; huolenpidon puhetapa, hallinnallinen puhetapa työntekijäkeskeinen puhetapa sekä yhteiskunnallinen puhetapa.
The employees' agency was, from this point of view minor.
Työntekijöiden toimijuus oli tässä suhteessa vähäistä.
The focus of my study was to find out, what kind of parlances concerning welfare service work at child welfare institution employees construct and what kind of agency is available to - and possible for -them in that particular context.
Tutkielman tavoitteena oli selvittää, millaisia puhetapoja koskien hyvinvointityötä lastensuojelulaitoksessa työntekijät konstruoivat sekä millainen toimijuus työntekijälle kyseisen työn kontekstissa on tarjolla ja mahdollista.
In the parlances of care and control, the focus was on the relationship between the employee and the child (client).
Huolenpidon- ja hallinnallisessa puhetavassa keskeiseksi puhuttiin suhde työntekijän ja asiakkaan välillä.
There was also talk concerning welfare service work at child welfare institutions in relation to society.
Hyvinvointityöstä lastensuojelulaitoksessa puhuttiin myös suhteessa yhteiskuntaan.