natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One solution to this problem is arguably the key concept of the study – specifically, the ideas of the festival microcitizenship and coming community – which may be used as an alternative perspective for exploring the political function of music festivals as much in Serbia as elsewhere.
Yhtenä ratkaisuna tutkimus esittää, että siinä kehitettyjä keskeisiä teoreettisia käsitteitä, festivaalien mikrokansalaisuutta ja yhteisöksi tulemista, on mahdollista käyttää vaihtoehtoisina lähestymistapoina musiikkifestivaalien poliittisten funktioiden tutkimisessa sekä Serbiassa että muualla maailmassa.
To achieve both objectives, I develop a new approach to festival research on national identity – one which arises from the idea of contemporary music festivals as micronational spaces.
Tätä varten kehitän tutkimuksessa uuden lähestymistavan kansallisen identiteetin tarkasteluun festivaalitutkimuksen kautta, joka nojaa ajatukseen nykyajan musiikkifestivaaleista mikrokansallisina tiloina.
Of special analytical interest is also the perception of each festival, both native and foreign, within the symbolic geographies of Serbia and the world beyond.
Analyyttisen huomion kohteena ovat niin ikään kotimaiset ja ulkomaiset mielikuvat ja käsitykset kyseisistä festivaaleista osina Serbian symbolista maantiedettä sekä muuta maailmaa.
The Exit and Guča festivals are particularly instructive for this line of inquiry because of fundamental aesthetic and ideological differences they are said to embody; namely, the two festivals are often narrated domestically as representing Two Serbias, thereby evoking the recurring West-East hermeneutic and its familiar taxonomy of binaries.
Exit- ja Guča-festivaali toimivat havainnollistavina esimerkkeinä, sillä niiden välillä katsotaan yleisesti olevan huomattavia esteettisideologisia eroja; kansallisissa narratiiveissa festivaalien kuvaillaan edustavan kahta Serbiaa, mikä toisintaa länsi-itä-hermeneutiikkaa ja sen vastakohtaisuusajatteluun perustuvaa arvomaailmaa.
Informed by the larger framework of critical cultural theory and using rich research material from a wide variety of sources (including ethnographic evidence), the study ultimately illuminates the discursive practices underpinning the social production of Exit and Guča as particular types of micronational spaces, specifically, as a counter- and as an organic space respectively.
Tutkimuksen pohjana toimivat kriittisen kulttuurintutkimuksen teoriat sekä monipuolinen tutkimusaineisto (mukaan lukien etnografinen materiaali), joiden avulla tutkimus valottaa Exit- ja Guča-festivaaleja ympäröiviä diskurssin tuottamisen tapoja ja miten ne sosiaalisesti rakentavat kuvaa kyseisistä festivaaleista mikrokansallisina tiloina, ensin mainittua vastakulttuurisena ja jälkimmäistä orgaanisena tilana.
The study concludes with a discussion on the transformation of Exit and Guča into (national) brandscapes and the effects this conceptual change has produced on the local perception of each festival as well as of the interrelated fields of popular music and national identity more generally.
Tutkimuksen perusteella Exit- ja Guča-festivaalien voidaan todeta muodostuneen (kansallisiksi) brändikokonaisuuksiksi (brandscape) ja että tämä käsitteellinen muutos on vaikuttanut paikallisiin mielikuviin molemmista festivaaleista sekä yleisemmin populaarimusiikin ja kansallisidentiteetin kytköksiin.
Three additional bocaviruses, HBoV2-4, were discovered in 2009-2010.
hBoV2-4 löydettiin vuosina 2009–2010.
These viruses have mainly been found in faecal samples, and their role in human diseases is still uncertain.
Näitä viruksia esiintyy pääasiassa ulostenäytteissä ja niiden merkitys sairauksien aiheuttajana on vielä epäselvä.
Human bocavirus 1 (HBoV1), belonging to the Parvoviridae family was discovered in 2005 in nasopharyngeal samples from children with respiratory tract infections (RTIs).
Ihmisen bokavirus 1 (hBoV1), joka kuuluu Parvovirusten sukuun, löydettiin vuonna 2005 ylähengitystieinfektioita sairastaneiden lasten nenänielunäytteistä.
HBoV1 causes a wide spectrum of respiratory diseases in children including common cold, acute otitis media, pneumonia, bronchiolitis and asthma exacerbations.
hBoV1 aiheuttaa lapsilla useita eri hengitystieinfektioiden taudinkuvia, joihin kuuluvat tavallinen flunssa, akuutti välikorvatulehdus, keuhkokuume, bronkioliitti, toistuva uloshengitys-vaikeus ja astman pahenemisvaihe.
HBoV1 DNA can persist in airway secretions for months after an acute infection.
hBoV1-DNA:ta voi esiintyä hengitysteiden eritteissä kuukausia akuutin infektion jälkeen.
Because of their high clinical specificity, diagnostic developments such as HBoV1 mRNA and antigen detection have shown promising results.
Uusilla tutkimusmenetelmillä, kuten hBoV1-mRNA -tunnistuksella ja hbov1-antigeenintunnistuksella on saatu lupaavia tuloksia.
Consequently, acute HBoV1 infection cannot be diagnosed with standard DNA PCR; quantitative PCR and serology are better diagnostic approaches.
Tämän vuoksi akuutin hBoV1-infektion diagnosoinnissa ei voida käyttää tavallista DNA-PCR-menetelmää.
This review summarizes the knowledge on human bocaviruses, with special focus on HBoV1.
Katsaukseen valikoituneista tutkimuksista ilmenee, että hBoV1 on yleinen ylähengitystieinfektioiden aiheuttaja lapsilla.
Of these themes three levels can be distinguished: work (1) as a life area, (2) as a set of values, and (3) in the societal context.
Näistä teemoista erotettavissa kolme tasoa: (1) elämänalue, (2) arvomaailma ja (3) yhteiskunnallinen konteksti.
Work, work values, and working life experiences are explored based on the themes fetched by the writers themselves.
Työtä, työarvoja ja työelämäkokemuksia tarkastellaan tutkimusaineiston päiväkirjojen kirjoittajien itsensä esille noutamien teemojen pohjalta.
The research material consists of the 718 diaries of the writers, who were 18–68 years old on the writing day, February the 2nd, 2009, and whose gender, age, education, and profession were available as background information.
Tutkimusaineistoon on valittu ne arkistoaineistokorpuksen 718 päiväkirjaa, joiden kirjoittajat olivat kirjoituspäivänä 2.2.2009 18–68-vuotiaita työssä olevia suomalaisia ja joista oli saatavissa taustatietoina sukupuoli, syntymäaika, koulutus ja ammatti.
The descriptions of the society are branded by the global economic crisis in 2008–2009 with its mass unemployment, which the writers connect with their experiences of the depression of the 1990's.
Päiväkirjojen yhteiskuntakuvauksia hallitsee vuosien 2008–2009 globaali talouskriisi ja sen aiheuttama joukkotyöttömyys, jota kirjoittajat vertaavat 1990-luvun lamakokemuksiin.
The societal context of the work shows in the descriptions of the reality of the writing time and in the prospects of the writers.
Työn yhteiskunnallinen konteksti ilmenee sekä kirjoitusajankohdan todellisuuden että kirjoittajien tulevaisuudenodotusten kuvauksissa.
Based on the value judgments, the work seems to be both an instrumental value and a value of its own, an identity, and morale, an honour.
Arvoarvostelmissa työ näyttäytyy väline- ja itseisarvona, identiteettinä ja moraalina, kunniana.
On the basis of the everyday life narratives of the research material, the significance of work seems to be based above all in relation to the home and the family, that show themselves as the central life areas of the Finnish peopele.
Tutkimusaineiston arkielämäkuvausten perusteella työn merkitys näyttää rakentuvan ennen kaikkea suhteessa kotiin ja perheeseen, jotka näyttäytyvät suomalaisten hallitsevina elämänalueina.
In the working life narratives of the diaries the social significance of the work community is strongly emphasised, but to the most central values of work rise the significance of work as the foundation of everyday life and life order, and above all, the absolute value of work itself, the honour of working.
Päiväkirjojen työelämäkuvauksissa työyhteisön sosiaalinen merkitys painottuu voimakkaasti, mutta työn keskeisimmäksi arvoiksi nousevat työn merkitys arkielämän rutiinien ja elämänjärjestyksen perustana ja ennen kaikkea työnteon itseisarvo, työtekijyys ja työnteko kunnia-asiana.
The Zeitgeist of the narratives of the 2000’s is the experienced uncertainty, which exceeds the actual personal employment uncertainty and grows into a collectively adopted and experienced mental uncertainty.
2000-luvun päiväkirjojen ajan henkenä on koettu epävarmuus, joka ylittää omakohtaisen reaalisen työmarkkinaepävarmuuden ja laajenee kollektiivisesti omaksutuksi ja koetuksi mentaaliseksi epävarmuudeksi.
On the diaries of the research material the Finnish everyday life and working life of the 2000's appears quite steady and traditional.
Tutkimusaineiston päiväkirjoissa 2000-luvun suomalainen arki- ja työelämä näyttäytyy varsin vakaana ja traditionaalisena.
However, the writers' interpretations of present and future working life are characterised by the experience of uncertainty both on the personal and on the collective national level.
Sekä kirjoitusajankohdan että tulevaisuuden työtulkinnoissa keskeiseksi nousee kuitenkin sekä kollektiivisen kansallisen kokemuksen että kirjoittajan omakohtaisen kokemuksen tasolla epävarmuuden kokemus.
As a life area, work appears as a routine of everyday life, as a work–life (im)balance, as a social community, and as balancing between paid work and housework.
Elämänalueena työ näyttäytyy arjen rutiinina, työn ja yksityiselämän rajanvetona, sosiaalisena yhteisönä ja ansio- ja kotityön yhteensovittamisena.
The research material is also reviewed through concepts related to the biographic research tradition: everyday life, life course and generation.
Tutkimusaineistoa tarkastellaan myös elämäkerralliseen tutkimusperinteeseen liittyvien arkielämän, elämänkulun ja sukupolven käsitteiden kautta.
The research material is sifted out of diaries that have been collected by the Finnish Literature Society on its writing competition Suomalaisen päivä ("A Finn’s Day") on the 2nd of February, 2009.
Tutkimusaineistona on otos Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Kansanrunousarkistoon arkistoituja Suomalaisen päivä 2.2.2009 -kirjoituskilpailussa kerättyjä päiväkirjakirjoituksia.
The research method used is diary research that is a part of narrative and biographic research tradition.
Tutkimusmenetelmänä käytetään päiväkirjatutkimusta ja laajemmin narratiivista ja elämäkerrallista tutkimusta.
Everyday Work: The work experience in the Finnish everyday life in the 2000's The changing working life has been a common subject on public and scientific discussion during the last two–three decades.
Työelämän muutos on ollut näkyvästi esillä julkisessa ja tieteellisessä keskustelussa viimeiset kaksi–kolme vuosikymmentä.
The quantitative survey research results concerning the Finnish working life and the Finnish people’s work values and life values act as a background for the qualitative research of this study.
Kvalitatiivista tutkimusaineistoa taustoitetaan suomalaista työelämää ja suomalaisten työ- ja elämanarvoja koskevien kyselytutkimusten kvantitatiivisilla tutkimustuloksilla.
In this study, the Finnish working life of the 2000's is examined through the narratives, which Finnish people have written about their everyday life and working life.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan 2000-luvun työelämää suomalaisten omien arkielämäkuvausten kautta.
Elective caesarean section is associated with low adiponectin levels in cord blood
Synnytystavan vaikutus napaveren adiponektiinipitoisuuteen
Overall, I hoped to derive clear-cut recommendations for the conservation of this threatened species in its northernmost range.
Kaiken kaikkiaan toivon tutkimukseni tuottavan selkeät suositukset tämän uhanalaisen lajin suojelulle sen pohjoisimmalla esiintymisalueella.
Second, to retrace the origin and demographic history of this population with the aid of a genetic marker.
Toiseksi, jäljitän tuon populaation alkuperän ja demografisen historian geenimarkkeria hyödyntäen.
However, the European hermit beetle is not a single species but comprises at least four cryptic species, the distribution, morphology, and genetics of which have diverged from each other.
Euroopan erakkokuoriainen ei kuitenkaan ole yksittäinen laji, vaan se muodostaa vähintään neljä kryptistä lajia, joiden levinneisyys, morfologia ja perimä ovat eriytyneet toisistaan.
My work had five objectives: First, to establish the species identity of the Finnish population, which was previously unclear.
Minulla on viisi päämäärää: Ensiksi pyrin selvittämään suomalaisen erakkokuoriaispopulaation lajin.
Furthermore, study of the hollow substrates should continue as the results can be beneficial in improving the future habitat quality of the hermit beetle.
Lisäksi tutkimuksia onkalopuiden substraattien vaikutuksista tulisi jatkaa, koska tuloksia voidaan tulevaisuudessa hyödyntää erakkokuoriaisen habitaatin laadun edistämisessä.
Neither the specific location of the tree (e.g. open area, dense forest) nor the characteristics of the cavity (e.g. the size of the entrance hole, the volume of wood mould) had any clear-cut effect on the presence of the species.
Myöskään yksittäisen puun sijainti (esim. avoin ympäristö, tiheä metsä), tai puun onkalon ominaisuudet (esim. aukon koko, puuhumuksen määrä) eivät vaikuttaneet merkittävästi lajin esiintyvyyteen.
Within their habitat, the larvae of the hermit beetle develop on a substrate consisting of decaying organic material.
Habitaatissaan erakkokuoriaisen toukat kehittyvät lahoavassa substraatissa, joka koostuu orgaanisesta materiaalista.
The eastern clade hermit beetle species has not been recorded in any other part of Fennoscandia.
Itäistä erakkokuoriaislajia ei tunneta muualta Fennoskandiasta.
Within its Finnish range, the hermit beetle occurred most frequently within large-sized hollow oaks (Quercus robur), of which the species occupied ca 90 %.
Suomen päälevinneisyysalueella erakkokuoriainen esiintyi useimmiten suurikokoisten tammien (Quercus robur) onkaloissa, joissa lajin esiintyvyys oli noin 90 % tasolla.
Nevertheless, the beetle was encountered in hollows of multiple different tree species (Tilia sp., Alnus glutiosa, Acer platanoides, Sorbus aucuparia), and consequently, conservation should not be focused on particular tree species.
Kuoriaislajia tavattiin kuitenkin useampien puulajien (Tilia sp., Alnus glutiosa, Acer platanoides, Sorbus aucuparia) onkaloista, joten lajisuojelu ei tulisi perustua ainoastaan tiettyihin puulajeihin.
The conservation management of this population should be focused on securing a continuous supply of veteran trees, and large-sized broadleaf trees should be retained regardless of the tree species.
Tämän erakkokuoriaispopulaation suojelussa tulisi turvata veteraanipuiden jatkuva saatavuus esiintymäalueella, ja suurikokoiset lehtipuut pitäisi säilyttää niiden puulajista huolimatta.
In Finland, the occurrence of the species was confirmed to be restricted to the Turku region, with Ruissalo Island being the core of its distribution.
Suomessa lajin levinneisyysalueeksi varmistui Turun seutu, jossa Ruissalon saari on esiintymän ydin.
Thus, the species seems fairly liberal in terms of its habitat requirements.
Näin ollen lajin vaatimukset habitaattinsa osalta vaikuttavat melko väljiltä.
Fourth, to study its habitat requirements within its Finnish range.
Neljänneksi, tutkin lajin habitaattivaatimukset Suomessa.
In terms of variation within the mitochondrial COI gene, the Finnish population proved to be characterised by very low genetic variation.
Mitokondrion COI-geenin osalta Suomen populaation geneettinen variaatio oli vähäistä.
Overall, my results suggest that the regional populations should be managed as separate subunits, and that the northernmost, Finnish population of O. barnabita may be marked by low total genetic diversity.
Tulokseni osoittavat, että erakkokuoriaisen toisistaan etäällä sijaitsevien osapopulaatioiden suojelutoimet tulisi toteuttaa erillisinä, ja että pohjoisimman, suomalaisen O. barnabita populaation geneettinen diversiteetti saattaa olla vähäistä.
Overall, the diversity of the COI marker was found to decrease northwards of Central and Eastern Europe, a pattern which may be attributed to post-glacial migration.
Lajin O. barnabita COI-markkerin diversiteetti väheni pohjoissuuntaisesti Keski- ja Itä-Euroopasta, mikä on todennäköisemmin seuraus post-glasiaalisesta migraatiosta.
As hermit beetle presence on host trees is often difficult to establish, more effort should be invested in the strategic, long-term maintenance of a good supply of hollow trees than in the ad hoc rescue of single tree-level occurrences.
Erakkokuoriaisen käyttämien puiden vaikean todennettavuuden seurauksena lajisuojelun strategiana tulisikin painottaa onkalopuiden suuren määrän säilyttämistä pitkällä aikavälillä yksittäisten puiden ad hoc suojelun sijaan.
In the current thesis, I focus on the hermit beetle in Finland.
Tässä väitöstutkimuksessa huomioni keskittyy erakkokuoriaisen esiintymään Suomessa.
A link between female preference and larval performance indicates that female beetles are able to detect the quality of their oviposition site for their larvae.
Havaittu naaraiden muninnan ja toukkien kasvun välinen yhteys viittaa naaraiden kykyyn arvioida munintapaikkansa laatu toukkiensa kasvuvaatimusten kannalta.
Third, to establish the current range of the species in Finland.
Kolmanneksi, varmistan erakkokuoriaisen levinneisyyden laajuuden Suomessa.
The hermit beetle (Osmoderma eremita sensu lato) is a flagship species for invertebrate conservation in Europe.
Erakkokuoriainen (Osmoderma eremita sensu lato) on selkärangattomien eläinten lajisuojelun lippulaivalaji Euroopassa, jonka suojelu edesauttaa myös veteraanipuita hyödyntävien eliöyhteisöjen säilyttämistä.
Here, a high content of nutrient-rich leaf humus was observed to promote both larval growth and female oviposition, whereas the material of the cavity walls, including brown-rot wood and mycelium of the sulphur polypore (Laetiporus sulphureus), were of inferior quality as regards larval development.
Sen sijaan lahopuiden onkaloiden seinämän materiaalin, punalahopuun ja rikkikäävän (Laetiporus sulphureus) sienirihmaston, todettiin haittaavan ja/tai hidastavan toukkien kehittymistä.
Fifth, within its habitat, to dissect the species’ larval substrate requirements.
Viidenneksi, tarkastelen lajin vaatimuksia toukkien ravinnonkäytön osalta.
This is possible because the information can be assembled in one picture, which facilitates comparison.
Tämä on mahdollista koska tiedot voi koota yhteen kuvaan, mikä helpottaa vertailua.
The basic definition for sustainable development is: the future generations should have similar opportunities as the previous.
Kestävän kehityksen perusmääritelmä on, että tulevilla sukupolvilla tulisi olla samanlaiset mahdollisuudet kuin edellisillä.
Each phase ended with an open seminar, where the results of the study were presented.
Jokainen vaihe päättyi avoimeen seminaarin, jossa tutkimuksen tulokset esiteltiin.
So far, the development of ESD has not achieved its goals.
Toistaiseksi kehitys ei ole saavuttanut suunniteltuja tavoitteita.
The thesis is based on five studies.
Väitöskirja perustuu viiteen tutkimukseen.
It is a comparative study on both policy and implementation level, between the Nordic countries and China.
Se on vertaileva tutkimus sekä politiikan että käytännön tasolla Pohjoismaissa ja Kiinassa.
Soft changes are applied to larger problems that affect the entire organization or beyond it.
Pehmeät muutokset ovat laajempia ongelmia, jotka vaikuttavat koko organisaatioon tai sen yli.
Change management is a discipline within management that was developed in the 1980s because business changed from being predictable to unpredictable.
Muutoksenhallinta on johtamisen tieteen haara, joka kehitettiin 1980-luvulla, koska liiketoiminta muuttui ennustettavissa olevasta arvaamattomaksi.
Hard changes are more applied to problems that have clear objectives and indicators, with a known cause of the problem.
Kovat muutokset ovat rajoitetumpia ongelmia, joilla on selkeät tavoitteet ja indikaattorit, ja joiden syy ongelmaan on tiedossa.
It is viable to make comparative studies between cultures, for getting insight in special characteristics of the own culture.
On kannattavaa tehdä vertailevia tutkimuksia eri kulttuurien välillä oman kulttuurin erityispiirteiden oivaltamiseksi.
It is a theory that is based on the evolutionary theory by Darwin, applied for social sciences.
Se on teoria joka perustuu Darwin evoluutioteoriaan, sovellettuna yhteiskuntatieteisiin.
The memetic approach can be applied for structuring.
Memeettistä lähestymistapaa voi hyödyntää jäsentämiseen.
A classification of a change, in either hard or soft, can help understanding the type of change that an organization is facing.
Muutoksen luokittelu joko kovaan tai pehmeään voi auttaa ymmärtämään millainen muutos organisaatiolla on edessään.
The fourth study is a single case study based on change management.
Neljäs tutkimus on yksittäinen tapaustutkimus, joka perustuu muutoksenhallintaan.
The project was partly financed by the Nordic Council of Ministers and partly by the participating pilot universities.
Hankeen rahoitti osittain Pohjoismaiden Ministerineuvosto ja osittain osallistuvat yksitoista, pilottikorkeakoulua.
In the third study, I explore if the change depends on national culture or if it is global.
Kolmannessa tutkimuksessa selvitän onko muutos paikallinen vai globaali.
It corresponds with these, meaning that drivers are taken into account and barriers tackled.
Näissä on samankaltaisuuksia, mitä tarkoittaa että ajurit on otettu huomioon ja esteisiin puututtu.
The PEST mnemonic is a method to categorize factors enabling change; such as political, economic, socio-cultural and technological factors, which all affect higher education.
Metodi, joka ryhmittää muutoksen mahdollistavia tekijöitä, on PEST muistisääntö: poliittiset, taloudelliset (economic), sosiokulttuuriset ja teknologiset tekijät, jotka kaikki vaikuttavat korkeakoulutukseen.
Quality, environmental and integrated management systems are used by some universities for filling the quality assurance requirements.
Laatu-, ympäristö- ja yhdistettyjä hallintajärjestelmiä hyödynnetään joissakin korkeakouluissa laadunvarmistuksen vaatimusten täyttämiseksi.
The objective for ESD in higher education is that graduates obtain the competence to take economic, social and environmental costs and benefits into account when making decisions.
Korkeakouluissa kestävän kehityksen koulutuksen tavoitteet ovat, että valmistuneet saavat tietoa ja taitoa huomioida taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat kustannukset ja hyödyt tehdessään päätöksiä.
Based on the change management study I have summarized recommendations on what to consider in order to enable the studied change.
Muutoksenhallinta-tutkimuksen perusteella olen tiivistänyt suosituksia mahdollistamaan tutkittu muutos.
Both ESD and management systems in universities could be considered successful memes, which can reflect an effective way of communication among individuals.
Sekä kestävän kehityksen koulutus että hallintajärjestelmät korkeakouluissa voitaisiin pitää onnistuneina meemeinä, joka heijastaa tehokasta viestintää yksilöiden välillä.
The development of the model is based on a study that includes earlier studies, a survey in academia and an analysis of the practice in 11 universities in the Nordic countries.
Mallin kehitys perustuu tutkimukseen, joka koostuu aikaisempiin tutkimuksiin, kyselyyn ja 11 Pohjoismaisen korkeakoulun käytäntöjen analysointiin.
Relevant sustainability aspects have been identified in different fields of studies by applying the final process model.
Olennaisia kestävän kehityksen näkökohtia on todettu eri aloilla hyödyntämällä lopullista prosessimallia.
The aim was, by applying the process, to identify and publish examples of relevant sustainability aspects in different degree programs in universities in the Nordic countries.
Tavoitteena oli tunnistaa ja julkaista esimerkkejä kestävän kehityksen näkökohdista eri koulutusohjelmissa Pohjoismaisissa korkeakouluissa.
Finally, the process model was piloted and applied for identifying sustainability aspects in curricula.
Lopulta prosessimalli pilotoitiin ja sovellettiin kestävyysnäkökohtien todentamiseen opetussuunnitelmissa.