natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This distribution of place names may reflect a cultural shift that changed the status of women in the community.
Mallat arvelee, että tällainen paikannimien jakauma voi heijastaa kulttuurista murrosta, jonka seurauksena naisen asema yhteisössä on muuttunut.
They include both old names for important natural localities or boundaries and more recent names for modest dwellings, small cultivated areas and useless marshy ponds.
Niissä on sekä vanhoja, huomattavien luonnon- ja rajapaikkojen nimiä että nuoria, vaatimattomien asumusten, pienten viljelysten ja hyödyttömien suolampien nimiä.
First, to interpret the place names in the data, that is, to examine the words included in the data and establish their background and to differentiate names of different ages.
Ensiksi tavoitteena on tulkita aineiston paikannimet eli selvittää niihin sisältyvät sanat ja nimien asiatausta sekä erottaa nimiryhmistä eri-ikäiset nimet.
Names for smaller localities may also be mythological if they refer to a place with a key location or a special topography (e.g. steep or rocky places).
Pienempiinkin paikkoihin viittaavat nimet voivat olla mytologisia, jos niiden tarkoitteet ovat sijainniltaan keskeisiä ja topografialtaan erikoisia esimerkiksi jyrkkiä tai kivikkoisia.
Names beginning with Nais, Neitsyt, Akka and Ämmä highlight the duality of the data.
Nais-, Neitsyt-, Akka- ja Ämmä-alkuisissa nimissä korostuu aineiston kaksijakoisuus.
Names beginning with Morsian, on the other hand, appear to be of fairly recent origin and may be attributed to an international cautionary tale.
Morsian-nimet puolestaan vaikuttavat nuorehkoilta, ja ne on saatettu antaa melko myöhään kansainvälisen varoitustarinan pohjalta.
The criteria for mythological names have not been explicitly discussed in Finnish onomastics until now, and I seek to determine such criteria in this study with the help of the data.
Tutkimuksessa etsitään aineiston avulla mytologisen nimen kriteereitä, joita suomalaisessa nimistöntutkimuksessa ei tätä ennen ole eksplisiittisesti lainkaan käsitelty.
In establishing the background of a name, the type of place (e.g. lake, hill or marsh) and its location, as well as the semantics of the feminine specific, are taken into account.
Asiataustan selvittämisessä on otettu huomioon tarkoitteena olevan paikan laji (esim. järvi, mäki, suo) ja sijainti sekä nimien alkuosissa esiintyvien naista tarkoittavien sanojen semantiikka.
Mythology is pivotal for the interpretation of many place names with a feminine specific.
Nimen mytologisuus on olennainen osa monien naista merkitsevillä sanoilla alkavien paikannimien tulkintaa.
These names have thus often been misinterpreted in onomastics.
Naara(s)-nimiä onkin usein tulkittu myös nimistöntutkimuksessa väärin.
I also discuss the stories involved with specific places in the data, such as stories about supernatural beings.
Paikkoihin liittyy myös runsaasti tarinaperinnettä, esimerkiksi kertomuksia yliluonnollisista toimijoista, joita Mallat on aineistostaan kartoittanut.
Kyöpeli ( ghost, devil, elf, fairy, enchantress, witch ), Nainen ( woman ), Naara(s) ( female animal, derogatory term for a woman ), Neitsyt ( young, [virgin] woman ), Morsian ( bride ), Akka ( old woman, wife, grandmother ) and Ämmä ( [old] woman, wife, grandmother ) in Finnish place names This study examines a total of about 4,000 Finnish place names which include a specific that refers to a woman: Kyöpeli, Nainen, Naara(s), Neitsyt, Morsian, Akka or Ämmä.
Kaija Mallatin toukokuussa tarkistettavan väitöskirjan tutkimuskohteena on yhteensä noin 4 000 Suomen paikannimeä, joiden alkuosana on naiseen viittaava sana Kyöpeli, Nainen, Naara(s), Neitsyt, Morsian, Akka tai Ämmä.
The connotations of words referring to a woman are also studied.
Paikannimiaineiston valossa on tutkittu myös naista tarkoittavien sanojen sivumerkityksiä, konnotaatioita.
Under the power of passion.
Passion vallassa.
The present study approaches the passion in Minna Canth s works through five thematic chapters, in witch characters are interpreted suffering from blind love, ennui, crippling romantic idealism, melancholy, guilt and nostalgia, and their stories can be prescribed as medical histories which depict the born of the passion and its development towards ruin.
Canthin teoksissa sokea rakkaus, ikävystyneisyys, romaanien ruokkimat romanttiset kuvitelmat, itsekkäät halut, uskonnollinen nöyryys, syyllisyys tai loukattu ylpeys tuhoaa.
The age of nervousness in Minna Canth s works This research contemplates the psychology of Minna Canth s characters through the historical image of man in late 19th century Europe.
Hermostunut aika Minna Canthin teoksissa tulkitsee Canthin (1844−1897) teoksia 1800-luvun lopun tieteellistä ihmiskuvaa vasten.
The age of nervousness in Minna Canth s works.
Passion vallassa : Hermostunut aika Minna Canthin teoksissa
The study demonstrates that Canth did not, like previous research has suggested, wait until the 1890s before writing works of a psychological nature but had already written according to the psychological paradigm of her time in Työmiehen vaimo (1885).
Aikaisemmassa tutkimuksessa Canthin tuotannon on nähty jakautuvan 1880-luvun yhteiskunnalliseen ja 1890-luvun psykologiseen suuntaan, mutta tutkimus osoittaa, kuinka psykologinen motivaatio oli hallitsevana jo hänen 1880-luvun teoksissaan ja kuinka yhteiskunnallinen ja psykologinen itse asiassa kietoutuvat Canthin teoksissa yhteen.
Then, passion was widely discussed, and was perceived as a physiological phenomenon that influenced humans neurologically and caused different kinds of physiological symptoms and nervous disorders.
Tutkimus osoittaa, kuinka Canthin teokset hyödyntävät, tulkitsevat ja kommentoivat ajalleen ominaista käsitystä hermostuneisuudesta kaikkialle ulottuvana ajan henkenä, jonka nähtiin ilmenevän niin yksittäisten ihmisten hermosairauksina ja diagnooseina, kuin myös yhteiskunnallisena liikehdintänä, sosialismina, sekä herätysliikkeiden uskonnollisena hurmoshenkisyytenä.
But at the same time, passion was understood as a manifestation of human instincts and drives.
Jouduttuaan passion valtaan henkilöhahmot menettävät oman hallintansa ja kykynsä aktiiviseen toimintaan.
The study interprets the passions and the psychology of Canth s characters as they were understood in their own time.
Teokset näyttäytyvät kokeellisina tutkielmina passiosta, intohimojen, halujen ja psyykkisen kärsimyksen vaikutuksista päähenkilöihin, jotka Canthin tuotannossa lähes poikkeuksetta ovat kaikki naisia.
The naturalistic literature of the day aimed at creating deterministic studies of human morality and psychology following Émile Zola s application of experimental science methods in his writing.
Canthin henkilöhahmojen analyysi kietoutuu passion tematiikan kautta ajan medikaalisiin teorioihin ja käsityksiin esimerkiksi hysteriasta, alkoholismista ja syfiliksestä.
The indicator of the relevant contexts is the realist and naturalist genre of Canth s works.
Passion vallassa on ensimmäinen Canthin teosten tulkintaan keskittyvä laaja monografia.
The pathological image of man is most explicitly manifested in Canth s formerly unknown short story Lääkäri (Doctor, 1891), in which a doctor who is interested in psychology visits a jail to meet a peculiar criminal, a girl who feels no remorse for her multiple crimes.
Canthin tuotanto syntyi varsin tiiviin ajanjakson sisällä 1880- ja 1890-luvulla ja ilmentää voimakkaasti oman aikansa käsitystä ihmisestä patologisena, viettiensä ja vaistojensa armoilla olevana.
Intertextual analysis indicates that medical argumentation weighs most heavily in an application process, although a social appraisal should be carried out when deciding on applications for transport services.
Tutkimus osoittaa esimerkiksi, että lääketieteellinen argumentointi painaa päätöksissä eniten, vaikka laki ohjaa sosiaaliseen arviointiin.
They use delicate linguistic means to adjust the standard phrases to suit individual cases, and employ subtle strategies of politeness.
He muokkaavat pienin yksityiskohdin mallitekstejä yksilöllisiksi ja käyttävät hienovaraisia kohteliaisuuskeinoja.
The dissertation suggests that the customer contact staff who write official texts should be allowed to make better use of their professional competence.
Virkatekstejä kehitettäessä olisikin tarpeen vahvistaa kirjoittavien asiakastyöntekijöiden mahdollisuuksia käyttää omaa ammatillista osaamistaan.
A study of the language and context of benefit decisions.
Tekstit viraston työssä : Tutkimus etuuspäätösten kielestä ja konteksteista
My analysis also highlights good, but less obvious practices.
Tutkimuksessa paljastuu myös hyviä kirjoittamisen käytäntöjä.
Using a computer system in text production does not, however, serve all the needs of the writers.
Hierarkkisesti organisoitu ja tietojärjestelmiin kytketty kirjoittaminen ei silti useinkaan palvele selkeän tekstin tuottamista.
The circumstances surrounding official texts and their language and production are studied through textual analysis and interviews.
Ulla Tiililän helmikuussa tarkastettava väitöskirja Tekstit viraston työssä avaa virkatekstien, niiden kielen ja kirjoittamisen maailmaa haastattelujen ja tekstianalyysin keinoin.
The dissertation describes the textual features of the above decisions, and seeks to explain such features.
Tiililä selvittää tutkimuksessaan, millaisia päätökset ovat ja miksi ne ovat sellaisia kuin ovat.
Textwork is organised as hierarchical mass production.
Jotta kasvavasta dokumentoinnista selvittäisiin, moni virasto turvautuu tekstien massatuotantoon.
Also explored are the topics and methods of genre studies, especially the relationship between text and context.
Ne vaikuttavat erityisesti tekstien tyyliin sekä retorisiin ratkaisuihin, kuten siihen, ketä referoidaan ja mistä aiheista puhutaan.
A more general concern is that legislation and new management strategies require more and more documentation.
Mitä enemmän lakisääteistä ja muuta dokumentointia lisätään, sitä enemmän on luvassa yhä heikompilaatuisia virkatekstejä, joita kukaan ei ehdi lukea.
The data consist of decisions on transport services made by the Social Services Department of the City of Helsinki.
Aineistona on vammaispalvelulain mukaisia kuljetuspalvelupäätöksiä sekä niihin liittyviä hakemuksia ja asiantuntijalausuntoja.
This leads to many problems in the texts themselves.
Kun tekstejä on paljon, niistä tulee yhä enemmän toistensa puheenaiheita.
This allows them to produce texts of uniform quality which have been approved by the department s legal experts.
Asiakastietojärjestelmiin syötettyjen mallikatkelmien avulla saadaan tuotetuksi nopeaan tahtiin tasalaatuisia tekstejä, joiden ilmaisut ovat juristien tarkistamia.
Texts in the work of a city department: A study of the language and context of benefit decisions This dissertation examines documents granting or denying the access to municipal services.
Virkatekstejä tehdään laatu- ja leikkauspolitiikan ristipaineessa Virkatyössä tehdään yhä enemmän tekstejä, mutta kirjoittamiseen ei ole riittävästi aikaa eikä toimivia välineitä.
Yet, textwork is only rarely taken into account in the allocation of resources.
Lisääntyvä asiakirjatuotanto vaikuttaa osaltaan teksteihin.
The social workers and secretaries who write decisions must balance conflicting demands.
Kirjoitettuihin teksteihin kohdistuukin selvästi epärealistisia vaatimuksia ja odotuksia.
Rather, a text is also a physical object and the result of certain production processes.
Osa tekstien piirteistä johtuu lakien vaatimuksista.
The officials who write decisions rely on standard phrases extracted from a computer system.
Virkailijat tekevät työtään tehokkuus- ja laatuvaatimusten hankalassa ristipaineessa.
As a result 44 conceptual metaphors and 16 conceptual metonymies are presented through approximately 500 glossed examples.
Tuloksena on 44 käsitemetaforaa ja 16 käsitemetonymiaa, jotka esitellään noin 500:n glossatun esimerkin avulla.
This theoretical framework highlights culture as the underlying force behind conceptual metaphors.
Tämä teoreettinen kehys korostaa kulttuurin merkitystä käsitemetaforien taustavaikuttajana.
These findings are discussed against the background of what is known about the cognitive and neural processing of metaphors on the one hand, and what is known about Inari Saami culture on the other.
Näitä löydöksiä tarkastellaan yhtäältä sitä taustaa vasten, mitä tiedetään ihmisen metaforien ja metonymioiden kognitiivisesta ja hermostollisesta prosessoinnista, ja toisaalta siitä näkökulmasta, mitä tiedetään inarinsaamelaisesta kulttuurista.
The conceptual metaphor/metonymy seems to be a reflection of culture rather than a cognitive means of understanding an abstract domain in terms of a concrete domain, as hypothesized by certain theoreticians.
Käsitemetafora ja -metonymia näyttäisi heijastavan kulttuuria pikemminkin kuin kognitiivista mekanismia, jossa abstrakti domeeni ymmärretään konkreettisen domeenin kautta.
The metaphors and metonymies found in these literary sources are divided into categories on the basis of the target domains and according to the classic model of Lakoff ja Johnson (1980).
Näistä lähteistä löytyneet metaforat ja metonymiat on jaettu luokkiin kohdedomeenien perusteella Lakoffin ja Johnsonin (1980, Metaphors we live by) klassisen mallin mukaan.
The recurring metonymies seem to follow a culturally salient indexicality.
Toistuvat metonymiat näyttäisivät heijastavan kulttuurisesti salienttia indeksaalisuutta.
Repeating this study with other languages may lead to the possibility of typologizing the metaphorical systems of the world s languages and understanding the diversity of metaphor systems in the endangered languages of the world.
Sen toistaminen muiden kielten kohdalla voi johtaa maailman kielten metaforisten systeemien typologisoinnin mahdollisuuksiin.
The research material consists of the Inarinsaamen idiomisanakirja [Inari Saami idiom dictionary] which has been compiled by the author in collaboration with an Inari Saami co-author; the Inarilappisches Wörterbuch; Inarinsaamelaista kansantietoutta [Inari Saami folk knowledge]; and Aanaarkiela čájttuzeh [Inari Saami sample texts].
Tutkimusmateriaalina ovat Inarinsaamen idiomisanakirja, joka on väittelijän inarinsaamelaisen kollegansa kanssa laatima teos, Inarilappisches Wörterbuch, Inarinsaamelaista kansantietoutta sekä Aanaarkiela čájttuzeh.
This study discusses the conceptual metaphors of Inari Saami, an endangered, indigenous, Finno-Ugrian language spoken in northern Finland.
Inarinsaame on suomalais-ugrilainen, uhanalainen alkuperäiskansan kieli, jota puhutaan pohjoisessa Suomessa.
For example, the Inari Saami conceptual metonymy TIME IS NATURE reflects the seasonal changes in the year s cycle, which was the salient index of time in traditional Inari Saami culture.
Esimerkiksi käsitemetonymia AIKA ON LUONTO, eli abstraktio joka perustuu on lukuisiin konkreettisiin kielenilmauksiin, heijastaa vuoden kiertoa, joka oli salientti ajan indeksi perinteisessä inarinsaamelaisessa kulttuurissa.
A proud person is associated with a reindeer who shows off his impressive antlers.
Ylpeä henkilö rinnastuu poroon, joka ylpeilee komeilla sarvillaan.
Conceptual metaphors of Inari Saami
Inarinsaamen käsitemetaforat
The conceptual metaphor PRIDE IS ANTLERS is based on an iconicity which is experienced and interpreted by the Inari Saami.
Esimerkiksi käsitemetafora YLPEYS ON PORONSARVET perustuu inarinsaamelaisten kokemaan ja tulkitsemaan ikonisuuteen.
The research focuses on systematical mappings between source and target domains in conventional Inari Saami metaphors and metonymies.
Tutkimuksen kohteena ovat inarinsaamen konventionaalisissa metaforissa ja metonymioissa ilmenevät lähde- ja kohdedomeenien systemaattiset yhdistämiset.
This method reveals the systematical recurrence of source domains inside each category and thus discovers the systematical patterns of metaphoric mapping, the conceptual metaphors .
Tällä metodilla on saatu esiin jokaisen luokan sisällä toistuvat lähdedomeenit ja samalla metaforien ja metonymioiden systemaattisuuden perusteella hahmottuvat käsitemetaforat .
The recurring metaphors, for their part, follow a culturally salient iconicity.
Sen sijaan käsitemetaforat heijastavat kulttuurisesti salienttia ikonisuutta.
This orientation is also reflected in the representation of movement and space.
Osa keinoista liittyy liikkeen ja pysähdyksen kuvaamiseen.
This study shows how the idea of an image a dynamic image -- forms a holistic foundation for Jansson s imagination and work.
Ajatus kuvasta ja kuvan tekemisestä merkitsee Janssonille kokonaisvaltaista kuvittamisen ja kirjoittamisen pohjaa, jossa käytäntö yhdistyy tarinan ja henkilökuvauksen tasoihin.
The conventions of picturebook art and illustration are significant to both Jansson s visual art and her writing, and she was acutely conscious of them.
Luonnokset ja työsuunnitelmat valaisevat hänen työskentelytapaansa, kirjailija- ja taiteilijakäsitystään sekä keinoja, joilla Jansson sommitteli teoksiinsa huumoria, jännitystä ja tragiikkaa.
My analysis of Jansson s work begins by discussing her first published picturebooks and less familiar illustrations (before she began her Moomin books) and I then proceed to discuss her three Moomin picturebooks, The Book about Moomin, Mymble and Little My; Who Will Comfort Toffle?, and The Dangerous Journey.
Olen tutustunut teosten kuvitusluonnoksiin ja käsikirjoituksiin sekä Janssonin Kometjakten-kirjastaan (1946, suom. Muumipeikko ja pyrstötähti 1955) työstämään kolmeen kirjaversioon.
The idea of central perspective, or frame, for instance, provided inspiration for whole stories or in the way that she developed her characters, as in the case of the Fillyjonk, who is a complex female figure, simultaneously frantic and prim.
Novellissa Filifjonkan som trodde på katastrofer horisontissa piilevä, kuvitteellinen pakopiste tarjoaa lähtökohdan sekä juoneen että Vilijonkan henkilökuvaan.
The discussion moves from images to words and from words to images: Barthes s (1982) concept of anchoring and, in particular, what he calls relaying , form a point of reading and viewing Moomin texts and illustrations in a complementary relation, in which the message s unity occurs on a higher level: that of the story, the anecdote, the diegesis .
Maisema muuttuu koristeellisesta seikkailun tilasta voimaksi, joka kulkee hahmon läpi: jos kanervikko ryömii, sama liike tempaa valtaansa henkilöhahmon, kuten Muumipeikon kirjassa Pappan och havet (1965, suom. Muumipappa ja meri).
Here, I use two ideas from modern dance, contraction and release (Graham), to characterise the language of movement which is evident in Jansson s words and images.
Kahden ilmaisumuodon, kuvan ja sanan, yhdistäminen oli Tove Janssonille luontevaa ja läpi elämän jatkunutta.
My study focuses on the interweaving of images and words in Jansson s picturebooks, novels and short stories situated in the fantasy world of Moomin Valley.
Tutkimuksen pääasiallisena aineistona ovat Janssonin alkuperäiset muumikirjat ja muumiaiheiset kuvakirjat.
In her Moomin books, Jansson uses a wide variety of narrative and illustrative styles which are complementary to each other.
Tällaisia piktoriaalisia jaksoja Jansson pyrki myöhemmissä muumikirjoissaan vähentämään.
The books which were published first include more obviously descriptive passages, exemplifying the tradition of literary pictorialism.
Vastakohta liikkeelle on pysähdys, joka toteutuu esimerkiksi Kometjakten-kirjassa sen ensimmäisen version kuvauksellisina jaksoina.
Jansson s early stories are happy and adventurous but her later Moomin novels, beginning from Moominland Midwinter, focus more on the interiority of the characters, placing them in difficult situations which approximate social reality.
Tanssiaiheisten kuvitusten ojennetut nilkat vaihtuvat primitiivisiin liikeimpressioihin, joissa selän köyristyneellä asennolla on tärkeä merkitys varsinkin Vilijonkka-henkilöhahmolle.
My study also examines a number of Jansson s early sketches for her Moomin novels, in which movement is performed much more dramatically than in those illustrations which appeared in the last novels to be published.
Tarkastelen lisäksi Janssonin varhaista, yleisesti tuntematonta kuvakirjatuotantoa, joka ilmestyi 1930- ja 1940-luvuilla.
The idea of movement is central to the narrative art of picturebooks and illustrated texts, particularly in relation to the way that action is depicted.
Liikevaikutelmien luominen on toisaalta elimellinen osa kuvakirjan ja kuvitetun tekstin ilmaisua.
In particular, it concentrates on Jansson s development of a special kind of aesthetics of movement and stasis, based upon both illustration and text.
Väitöskirjani pyrkii valaisemaan muumiteoksia kokonaisuuksina, joissa sekä tekstillä että kuvituksella on merkitystä.
In Jansson s final Moomin novels and short stories, the idea of space becomes more and more dynamic and closely linked with characterisation.
Janssonin kuvitusluonnokset avaavat muumimaailmaan uusia tasoja ja sävyjä: hulluttelevia ja hurjia, kepeitä ja riipaisevia.
Tove Jansson (1914--2001) was a Finnish illustrator, author, artist, caricaturist and comic artist.
Vilijonkka ikkunassa - Tove Janssonin muumiteosten kuva, sana ja liike
Each book is different and unique in its own way, but a certain development or progression of mood and representation can be seen when assessing the series as a whole.
Henkilöhahmo pysähtyy katselemaan edessä avautuvaa maisemaa tai kohdetta ja näkee sen kuin kehyksiin rajattuna kuvana.
Substrata Uralica : Studies on Finno-Ugrian Substrate in Northern Russian Dialects
Väitöstutkimuksen aiheena ovat kuolleiden suomalais-ugrilaisten kielten jäljet pohjoisvenäläisissä murteissa.
The Finnic substrate languages, already identified by earlier studies, seem to have consisted of two groups, one of which was closest to the southern Finnic.
Tällaisia kieliä näyttää olleen ainakin kaksi ryhmää, joista toinen on muistuttanut karjalaa, toinen viroa.
The articles contribute to the general linguistic discussion concerning the nature of linguistic substrate and the outcome of language shift and to the onomastic discussion concerning the etymologisation and ethnic interpretation of substrate toponymy.
Eräät aikaisemmat tutkimukset ovat korostaneet kuolleiden kielten puhujien kielenvaihdon tuloksena syntyvien ns. substraattivaikutusten kohdistuvan kielen äännejärjestelmään ja rakenteisiin.
It treats the problems of the Uralic substrate, most notably, the substrate toponyms, in the Russian dialects of Arkhangelsk region.
Pohjoisvenäläisissä murteissa substraattivaikutukset ovat kuitenkin ensisijaisesti sanastoa koskevia.
It is found that the substrate interference that can be meaningfully studied, from the point of view of historical linguistics, is predominantly lexical and not related to phonetics and morphosyntax, as presumed in many handbooks.
Lisäksi alueella on puhuttu itämerensuomalaisista kielistä poikkeavia kielimuotoja, jotka ovat muistuttaneet saamea, mutta eronneet nykyisistä saamelaiskielistä eräiden tärkeiden piirteiden osalta.
Among the questions the articles scrutinised are the following: 1) How may phonetic and morphosyntactic substrate interference be verified?
Sen viidessä artikkelissa pohditaan metodeja, joita voidaan käyttää kuolleiden kielten jälkien selvittämiseksi nykykielissä.
2) When did the Slavicisation of the Finno-Ugrian population take place in the area of the Arkhangelsk Region?
Pohjois-Venäjän nykyisen Arkangelin alueen venäläisasutus syntyi keskiajalla.
Also, language(s) close to Sámi in some respects though not identical with it where spoken in pre-Slavic North Russia.
Tätä ennen ja pitkään samanaikaisesti venäjän kanssa alueella on puhuttu suomelle lähisukuisia itämerensuomalaisia kieliä, jotka katosivat lopullisesti n. 1600-luvulla.
New methods are outlined for the identification of substrate languages separately from the lexical, phonological and typological point of view by using the substrate toponymy as the main source of information on extinct languages.
Tutkimuksen merkittävimpiä tuloksia ovat havainnot siitä, miten kuolleiden kielten jäljet nykykielissä ilmenevät.