natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since the 1950s the Aanaar Sámi music was not an essential part of the various projects collecting the Finnish Sámi music traditions.
Suomessa tapahtuneessa kulttuurisessa murroksessa 1960- ja 1970-luvuilla perinne kuitenkin katkesi ja korvautui suomalaisella lauluperinteellä sekä pohjoissaamelaisella joikuperinteellä.
However, archive work of this study has now brought to light more than a hundred performances by Aanaar Sámi tradition holders.
Aineistojen tunnistamisessa inarinsaamelaiseksi on saamelaisten ääniteaineistojen kokonaisinventoinnilla ollut huomattava merkitys.
The buns of hair loosening.
Nutturat löystymässä.
Liberalization of book selection in Finnish public libraries in the 1960’s and 1970’s
Kirjavalinnan liberalisoituminen Suomen yleisissä kirjastoissa 1960- ja 1970-luvuilla
The highest library authorities include the State Library Bureau, state library inspectors, the Library Committee of 1950 and the Library Committee of 1973 and their committee reports, the Library Law of 1928 and the Library Statute of 1928, the Library Law of 1961 and the Library Statute of 1962 and the parliamentary debates about them.
Ylimpään kirjastotoimeen on luettu kuuluviksi Valtion kirjastotoimisto, kirjastontarkastajat, vuoden 1950 kirjastokomitea ja vuoden 1973 kirjastokomitea ja niiden mietinnöt sekä vuoden 1928 kansankirjastolaki ja -asetus ja vuoden 1961 kirjastolaki ja -asetus sekä niistä käydyt eduskuntakeskustelut.
But the majority of the local librarians absolutely rejected this version of the public library's function and supported the already convincing liberal views of the book selection.
Kirjastonhoitajakunnan enemmistö kentällä torjuu kuitenkin kasvatustehtävän uuspuritanismina ja kannattaa jo vallalla olevaa liberaalia kirjavalintapolitiikkaa.
The essential concepts of the welfare state discourse: the equality and the equal view of human beings, are particularly analysed in the public discourse of these sectors.
Tutkimuksessa tarkastellaan näiden sektoreiden julkista diskurssia ja siinä esiintyviä tasa-arvoajatuksia ja tasavertaista ihmiskäsitystä.
This controversial confrontation between educational and liberal views was actually a decisive question in the liberalization process and the final result was the victory of the liberal views of the book selection including the equality and the versatility of the modern public library institution.
Yleinen kirjavalintakeskustelu on syvällistä arvokeskustelua kirjavalinnan arvoista ja ratkaisu demokratian ja kasvatuksen vastakkainasetteluun on itse asiassa koko kirjavalinnan liberalisointikehityksen kynnyskysymys, jossa demokraattinen palvelulaitoskirjasto tasa-arvoisine ihmiskäsityksineen ja monipuolisine kirjavalintoineen selviää voittajana yhteiskuntapoliittisessa murroksessa.
The book selection views of the local librarians are reported from the articles of Kirjastolehti and some staff magazines.
Kirjastoalan epävirallisten toimijoiden eli pääasiassa kirjastonhoitajakunnan kirjavalintakäsityksiä tutkittiin Kirjastolehden ja kymmenen yleisen kirjaston henkilökuntalehden kirjoitusten diskurssin kautta.
The results of this research will prove that the liberalization process got started as a part of the general transition of the Finnish society and was inspired by the generous and elastic Library Law of 1961, by the examples of the public library as a service institution from other Nordic countries and by the wider adoption of the equality and the equal view of human beings.
Yleisen kirjastotoimen kehityksen kannalta tässä murroksessa keskeisimpiä tekijöitä olivat tietoisuus siitä, että elettiin muutoksen keskellä, vuoden 1961 kirjastolaki, joka sekä taloudellisesti että väljällä tehtävämäärittelyllään mahdollisti muutoksen ja muista pohjoismaista saatu malli palvelulaitoskirjastosta ja sen käytännön toteuttamisesta.
One manifestation of the cultural revolution and changing moral atmosphere was the liberalization of book selection in Finnish public libraries.
Tutkimustuloksista käy ilmi, että lähtökohtana kirjastolaitoksen muuttumiselle sivistyslaitoksesta palvelulaitokseksi ja sen mahdollistama kirjavalinnan liberalisoituminen oli se yleinen yhteiskuntapoliittinen murros, joka Suomessa käynnistyi 1960-luvulla.
All the reviews of the Critical Book Review in 1960's and 1970's are analysed by the qualitative and quantitative research methods.
Aineistojen analysointimenetelmänä on pääsääntöisesti laadullinen sisällönanalyysi, mutta Arvostelevan kirjaluettelon kirja-arvosteluja analysoidaan sekä kvalitatiivisesti että kvantitatiivisesti kirjallisuudentutkimuksen kirjallisuuskritiikin menetelmiä soveltaen.
Therefore the liberalization process of the book selection is considered in the context of other wide reforms of 1960's, i.e. the comprehensive school system and adult education, but also the more positive attitude towards the popular culture.
Kirjavalinnan liberalisoituminen oli osa laajempaa suomalaisen yhteiskunnan hyvinvointivaltiokehitystä, jossa myös eri yhteiskuntaluokkien kulttuuri tasoittui ja yhtenäistyi.
The views in the book "Kirjanvalinnan ongelmia" (1967) by Helle Kannila, the most influential person in the Finnish public library history, are also analysed.
Kirjastoneuvos Helle Kannilan merkittävä asema yleisessä kirjastotoimessa antoi aihetta hänen kirjavalintanäkemystensä tarkasteluun tässäkin tutkimuksessa lähteinä hänen kirjoituksensa Kirjastolehdessä sekä teoksensa Kirjanvalinnan ongelmia vuodelta 1967.
The research is dealing with the views of the book selection of both the highest library authorities and the local librarians.
YM Outi Vuorenrinteen tutkimuksessa tarkastelun kohteena ovat ylimmän kirjastotoimen sekä kirjastoalan epävirallisten toimijoiden eli kirjastonhoitajakunnan kirjavalintaperiaatteet ja niiden liberalisoituminen julkisessa diskurssissa ja käytännön kirjavalintatyössä.
In 1960's and 1970's Finland faced many great transitions in social structure, cultural life and moral atmosphere on its path to a modern, western welfare state.
Tutkittavana ilmiönä on yhteiskunnallinen muutosprosessi Suomessa 1960- ja 1970-luvuilla ja kirjastolaitoksen rooli siinä.
Thus, traditional ways of understanding responsibility in terms of blameworthiness or prospective obligations remain relevant.
Tällöin perinteiset tavat ymmärtää vastuuta syyllisyyden tai velvollisuuden suhteen ovat edelleen relevantteja.
Individual responsibility for climate change : A social structural account
Yksilöiden vastuu ilmastonmuutoksesta : Yhteiskuntarakenteellinen näkökulma
In hierarchically structured societies, it is both a philosophical and an empirical question how much and in what way different individuals are responsible for climate change.
Yhteiskuntarakenteellisesta näkökulmasta on sekä filosofinen että empiirinen kysymys, missä määrin jotkut tietyt yksilöt ovat vastuussa ilmastonmuutoksesta.
In this dissertation, I argue that in order to understand individual moral responsibility for climate change, we need to understand how climate change is related to social structures.
Väitän väitöskirjassani, että ymmärtääksemme yksilöiden moraalista vastuuta ilmastonmuutoksen suhteen, meidän tulee tarkastella ilmastonmuutosta yhteiskuntarakenteellisena ongelmana.
From the social structural viewpoint, individual responsibility also remains a troublesome issue, but for different reasons than in the collective action problem view.
Myös yhteiskuntarakenteellisesta näkökulmasta yksilön vastuu ilmastonmuutoksesta on hankala asia, mutta eri tavalla kuin kollektiivisen toiminnan ongelmissa.
This dissertation is thus both a meditation on responsibility in the time of climate change and an argument for taking seriously the sociological assumptions behind our moral reasoning.
Väitöskirjassani pohditaan, mitä vastuu tarkoittaa ilmastonmuutoksen aikana ja samalla esitetään, että on syytä ottaa moraalisten pohdiskelujemme yhteiskuntateoreettiset taustaoletukset vakavasti.
I ask how we should understand responsibility if climate change is a social structural problem and if our moral agency is conditioned by the same structures that produce climate change.
Tutkimuskysymykseni on, miten vastuu ilmastonmuutoksesta tulisi ymmärtää, mikäli ilmastonmuutos on yhteiskuntarakenteellinen ongelma ja mikäli samat yhteiskuntarakenteet vaikuttavat sekä ilmastonmuutokseen että yksilöiden moraalisen toimijuuden muodostumiseen.
Taking responsibility for climate change requires that we understand our social positions and what kinds of actions and practices, including political activism, are possible for us. We should also strive to understand how living in contemporary societies makes being environmentally responsible difficult, and how one can live responsibly in an irresponsible society while striving to change social structures together with others.
On myös pyrittävä ymmärtämään, miten elämä nykyisenkaltaisessa yhteiskunnassa tekee ilmastovastuullisuuden hankalaksi ja miten vastuuttomassa yhteiskunnassa voi toimia vastuullisesti samalla kun pyrkii muuttamaan yhteiskuntarakenteita yhdessä toisten kanssa.
In climate ethics, climate change is often understood as a collective action problem where individuals, through their disparate and in themselves inconsequential actions, produce climate change.
Tähänastisessa ilmastoeettisessä keskustelussa on usein oletettu, että ilmastonmuutos on kollektiivisen toiminnan ongelma, jonka aiheuttavat toisistaan riippumattomien yksilöiden sinänsä harmittomat toimet.
No single individual’s greenhouse gas emissions contribute to climate change in a way that would make a difference.
Tästä näkökulmasta kenenkään yhden yksilön ilmastopäästöillä ei ole mainittavaa vaikutusta ilmastonmuutoksen suhteen, joten kysymystä yksilön vastuusta on pidetty monin tavoin hankalana.
The social structural viewpoint that I advocate sees climate change as the result of the normal functioning of our societies.
Yhteiskuntarakenteellinen näkökulma kuitenkin tarkoittaa, että ilmastonmuutoksen ajatellaan johtuvan siitä, miten yhteiskuntamme toimivat ja yksilöiden toiminta ymmärretään yhteydessä siihen, miten yhteiskunta on rakentunut.
We can be responsible to different degrees for how we uphold or resist the social structures that cause climate change, not just for the emissions that can be traced to us as individuals.
Yksilökohtaisten päästöjen lisäksi olemme ennen kaikkea vastuussa siitä, miten toimintamme ylläpitää tai vastustaa yhteiskuntarakenteita.
Some people may occupy such social positions that they could make or could have made a significant difference.
Jos yhteiskunta on rakentunut hierarkkisesti, voi joillakin yksilöillä olla huomattavan suuret vaikutusmahdollisuudet myös ilmastonmuutokseen vaikuttavien toimien suhteen.
The main conclusion of my dissertation is that policy measures based on competition for funding and market-type steering appear to be relatively ineffective instruments for improving research performance in universities in the long term.
Väitöskirjan pääasiallinen johtopäätös on, että rahoituskilpailuun ja markkinaperustaiseen ohjaukseen tukeutuva politiikka vaikuttaa olevan verrattain tehoton keino parantaa yliopistojen tutkimustuloksellisuutta pitkällä aikavälillä.
Still, sociologists continue to publish and cite monographs and articles in books.
Sosiologien julkaisukäyttäytymisessä korostuu edelleen tieteellisten monografioiden ja kirja-artikkeleiden julkaiseminen ja niihin viittaaminen.
University research performance: Influence of funding competition, policy steering and micro-level factors
Rahoituskilpailun, politiikkaohjauksen ja mikrotason tekijöiden vaikutus yliopistotutkimuksen tuloksellisuuteen
The minority of researchers are much more productive in publishing and are cited disproportionally more often than the majority.
Myös tutkijoiden väliset erot tuloksellisuudessa ovat hyvin vakaita: vähemmistö tutkijoista on selvästi muita tuottavampaa julkaisutoiminnassa, ja heidän julkaisuihinsa viitataan suhteessa merkittävästi enemmän kuin tutkijoiden enemmistön julkaisuihin.
A related major conclusion from the findings of the micro-level analysis is that the reward and value system of science is potentially able to check the influence of policy instruments.
Tätä tukeva johtopäätös on, että tiedeyhteisöjen arvo- ja palkkiojärjestelmä voi heikentää tiede- ja korkeakoulupoliittisten toimien vaikutusta.
The analysis of the patterns of publication productivity and citation visibility among Nordic sociologists shows the persistence of disciplinary cultures.
Pohjoismaisia sosiologian tutkijoita koskeva analyysi osoittaa kuinka pysyviä ovat eri tieteenaloilla vallitsevat julkaisemisen kulttuurit.
The results of the dissertation indicate that, at the level of national university systems, improvements of research performance are not an automatic and direct result of the competitive funding environment or of a state steering model that relies on market mechanisms.
Väitöskirjan tulokset osoittavat, että rahoituskilpailu tai markkinamekanismeja painottava valtiollinen ohjaus eivät yksiselitteisesti johda yliopistojen tutkimustuloksellisuuden paranemiseen.
I utilize the theory to frame the development of science and higher education policies from the 1980s to the 2000s.
Rahoituskilpailu on tehoton keino parantaa yliopistotutkimuksen tuloksellisuutta Yliopistojen tutkimuksen tuloksellisuus on noussut tärkeäksi tiede- ja korkeakoulupoliittiseksi tavoitteeksi 1980-luvulta lähtien monissa maissa.
The data for the national and university level studies of research performance is drawn from the Web of Science citation database and from the Finnish higher education database.
Kansallisten yliopistojärjestelmien ja suomalaisten yliopistojen tuloksellisuuden analyysissä hyödynnettiin tieteellisiä julkaisuja, viittauksia ja tohtorintutkintoja kuvaavia indikaattoreita.
This part of the dissertation focuses on the field of sociology at the Nordic universities and asks: what are the patterns of research performance among Nordic sociologists and factors which influence it?
Näitä analyysejä täydennettiin pohjoismaisten yliopistojen sosiologian alan tutkijoiden julkaisutoiminnan ja tutkimustuloksellisuuden tarkastelulla.
Finally, I present an analysis of university research performance at national and university level, and scrutinize the influences of competition for funding and steering models on research performance.
Väitöstutkimuksessa tarkasteltiin rahoituskilpailun ja valtioiden harjoittaman yliopistojen ohjauksen vaikutusta yliopistotutkimuksen tuloksellisuuteen kahdeksassa maassa.
The major contribution of my dissertation to existing research is the analysis of connections between performance oriented policy and research performance, at both national and university level.
Toisaalta analyysit viittaavat siihen, että rahoituskilpailu voi parantaa tuloksellisuutta lyhyellä aikavälillä sekä kansallisella että yliopistojen tasolla.
The main objective is to analyze university research in a context where high research performance is regarded as an important goal in science and higher education policies and to ask if this performance-oriented science and higher education policy is beneficial for universities’ research performance.
Yliopistoihin tehdään suuria taloudellisia panostuksia ja niiden odotetaan tuottavan korkeatasoista tutkimusta, jonka tulokset ovat myös yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti hyödyllisiä.
Furthermore, the national level data shows that university systems like those in Sweden, Denmark and the Netherlands can be high-performing and/or improve their performance in conditions of a relatively low level of competition for funding or when the state steering is not based on a market-type steering model.
Kansallisen tason analyysin perusteella voidaan myös todeta, että rahoituskilpailun lisäämistä tai markkinamekanismeihin perustuvaa valtio-ohjausta ei välttämättä tarvita tuloksellisuuden nostamiseen.
The ideology of New Public Management, emphasizing accountability, cost-effectiveness and competition in the public sector, has influenced policy-making so that universities are expected to be accountable for the large (financial) investments on them.
Useat valtiot ovat lisänneet kilpailua tutkimusrahoituksesta sekä ohjanneet yliopistoja tehostamaan ja kehittämään toimintaansa autonomisina ja samalla tilivelvollisina organisaatioina.
I approach the patterns of research performance and scientific publishing among the Nordic sociologists by using the concepts of disciplinary publication practices and cumulative advantage in science.
Sosiologian tutkijoiden julkaisemista tarkasteltiin tilastollisilla monimuuttujamenetelmillä.
The university-level analysis also points to the relative ineffectiveness of a competitive funding environment in improving research performance, except for the University of Jyväskylä.
Tutkimustyön ruohonjuuritasolla korkeatasoinen ja tuloksellinen tutkimustoiminta edellyttää sellaisia tekijöitä, joihin ei voi riittävästi vaikuttaa kilpailua lisäämällä.
The second objective of the dissertation is to study research performance at the micro-level of university systems.
Lisäksi tutkittiin rahoituskilpailun vaikutusta tuloksellisuuteen kolmessa suomalaisessa yliopistossa.
The study included four phases.
Tutkimus sisälsi neljä vaihetta.
Further research is needed, especially by means of implementation research.
Aiheesta tarvitaan lisää tutkimusta, erityisesti implementaatiotutkimuksen avulla.
The extracted data were analyzed using thematic analysis.
Aineisto analysoitiin temaattisella analyysillä.
A total of 250 Finnish speaking mothers of healthy infants agreed to participate, of which 120 were randomly allocated to the intervention and 130 to the control group.
Tutkimukseen osallistui yhteensä 250 yhden terveen lapsen synnyttänyttä, suomea puhuvaa äitiä, joista 120 satunnaistettiin koeryhmään ja 130 kontrolliryhmään.
Quality appraisal was performed using CASP tools and JBI checklists.
Tutkimusartikkeleiden laatu arvioitiin CASP- ja JBI-tarkastuslistojen avulla.
Ten themes were identified: The consequences of having an excessively crying infant in the family creates desperation; it ruins everyday life; impairs breastfeeding; isolates and casts parents into loneliness; strains and breaks family relationships; brings feelings of failure as a parent; brings a struggle that can lead to physical and mental exhaustion; the infant may have problems later in childhood; parents are actively trying to solve the problem and adjust; time allows survival with traces of negative symptoms, feelings and memories.
Aineistosta tunnistettiin kymmenen teemaa: itkuinen vauva aiheuttaa perheessä epätoivoa; vauvan itkuisuus pilaa arjen; vauvan itkuisuus heikentää imetystä; itkuisuus eristää ja jättää yksinäisyyteen; vauvan itkuisuus rasittaa ja rikkoo perheenjäsenten välisiä suhteita; itkuisuus aiheuttaa epäonnistumisen tunteita; itkuinen vauva perheessä tekee elämästä taistelua; itkuisuudesta voi aiheutua vauvalle vaaraa tai ongelmia myöhemmin lapsuudessa ja nuoruudessa; vanhemmat yrittävät aktiivisesti ratkaista ongelman ja sopeutua; aika auttaa selviytymään vauvan itkuisuudesta.
Thirty-one articles were included in the integrative literature review.
Kirjallisuuskatsaukseen sisällytettiin 31 tieteellistä tutkimusartikkelia.
The control group mothers received standard care.
Kontrolliryhmä sai tavanomaisen hoidon.
The empirical data were collected during March 1st to May 20th, 2019 from three postpartum units in one university level hospital in Finland.
Empiiristen vaiheiden aineisto kerättiin kyselytutkimuksen avulla 1.3.–20.5.2019 kolmesta äiti-lapsiyksiköstä yhdestä yliopistosairaalasta Suomessa.
Almost all mothers, who used The Happiest Baby technique, experienced it feasible; all infants calmed completely or somewhat, and all mothers recommended the method to other families.
Lähes kaikki The Happiest Baby -itkuisen vauvan rauhoittelumenetelmää käyttäneet äidit kokivat sen hyödyllisenä; kaikki vauvat rauhoittuivat kokonaan tai jonkin verran ja kaikki äidit suosittelivat menetelmää muille perheille.
Age, marital status, education and type of birth were not associated with parenting self-efficacy nor satisfaction.
Ikä, siviilisääty, koulutus ja synnytystapa eivät olleet yhteydessä vauvanhoitovalmiuksiin tai tyytyväisyyteen.
This study concludes that having an excessively crying infant in the family causes many problems.
Tämän tutkimuksen johtopäätöksenä voidaan todeta, että vauvan itkuisuus aiheuttaa perheelle monenlaisia ongelmia.
A higher number of children (≥ 3) were positively associated with both parenting self-efficacy and satisfaction.
Suurempi lapsiluku (≥ 3) oli positiivisesti yhteydessä sekä vauvanhoitovalmiuksiin että tyytyväisyyteen.
Mothers who were unemployed or working only part-time reported statistically significantly higher scores across all categories of parenting self-efficacy, compared to full time employed mothers.
Äidit, jotka olivat työttömiä tai työskentelivät vain osa-aikaisesti, arvioivat vauvanhoitovalmiutensa tilastollisesti merkitsevästi paremmiksi kaikissa vauvanhoitovalmiuksien alaryhmissä verrattuna kokoaikaisesti työssä käyneisiin äiteihin.
Follow-up data were collected six to eight weeks postpartum.
Seurantakysely tehtiin äideille 6–8 viikkoa synnytyksen jälkeen.
Phase I explored the consequences of having an excessively crying infant in the family using an integrative literature review.
Tutkimuksen vaiheessa I selvitettiin, millaisia seurauksia vauvan itkuisuudesta on perheelle integroivan kirjallisuuskatsauksen avulla.
Mothers who reported poor breastfeeding initiation success also reported statistically significantly lower scores in parenting self-efficacy and parenting satisfaction across all categories.
Äidit, jotka ilmoittivat imetyksen onnistuneen huonosti, ilmaisivat myös tilastollisesti merkitsevästi heikommat vauvanhoitovalmiudet ja tyytyväisyyden vanhemmuuteen.
Mothers in the intervention group were taught The Happiest Baby infant calming technique in the postpartum units.
Koeryhmän äideille annettiin interventioohjaus The Happiest Baby -itkuisen vauvan rauhoittelumenetelmästä äiti-lapsiyksiköissä.
The overall aim was to produce evidence of the effectiveness and feasibility of the intervention in calming a crying infant and reducing excessive crying in infants.
Tavoitteena oli tuottaa näyttöä menetelmän vaikuttavuudesta, soveltuvuudesta ja toimivuudesta itkuisen vauvan rauhoitteluun ja selittämättömän itkuisuuden vähentämiseen.
The literature review search was conducted in databases: MEDLINE, CINAHL, PsycINFO, Medic and Journals@Ovid and consisted of empirical research literature published between January 2008 and April 2018.
Kirjallisuuskatsauksen aineiston haku toteutettiin MEDLINE-, CINAHL-, PsycINFO-, Medic- ja Journals@Ovid -tietokannoista.
Parenting self-efficacy and satisfaction were measured using validated instruments.
Vauvanhoitovalmiuksia ja tyytyväisyyttä vanhemmuuteen arvioitiin validoiduilla mittareilla.
Phase II described mothers’ self-efficacy, parenting satisfaction and the mother and infant related factors associated with the above parenting aspects in the first days postpartum using a descriptive cross-sectional design.
Vaiheessa II tarkasteltiin äitien vauvanhoitovalmiuksia ja tyytyväisyyttä vanhemmuuteen sekä niihin yhteydessä olevia tekijöitä ensimmäisinä päivinä synnytyksen jälkeen kuvailevan poikkileikkausasetelman avulla.
All mothers completed a baseline questionnaire after randomization.
Kaikki äidit vastasivat alkukyselyyn satunnaistamisen jälkeen.
The main purpose of this study was to evaluate the effectiveness and feasibility of The Happiest Baby infant calming intervention.
Tämän tutkimuksen päätarkoituksena oli arvioida The Happiest Baby -itkuisen vauvan rauhoittelumenetelmän vaikuttavuutta ja soveltuvuutta vauvan rauhoitteluun.
The hypothesis was that The Happiest Baby infant calming intervention increases mothers’ self-efficacy and parenting satisfaction.
Tämän tutkimuksen hypoteesi oli, että The Happiest Baby -itkuisen vauvan rauhoittelumenetelmä lisää äitien vauvanhoitovalmiuksia ja heidän tyytyväisyyttään vanhemmuuteen.
The Happiest Baby infant calming intervention can strengthen mothers’ parenting self-efficacy.
The Happiest Baby -itkuisen vauvan rauhoittelumenetelmän avulla on mahdollista vahvistaa äitien vauvanhoitovalmiuksia.