natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main events concerning the relations between the Church of England and the Russian Orthodox Church were the visit of an English Church delegation to Moscow in 1943, discussion about translating a book published by the Moscow Patriarchate, and the return visit to England by the Russian delegation in 1945.
Vierailujen lisäksi suhteiden luomisen kannalta tärkeäksi nousi myös kysymys siitä, käännettäisiinkö Moskovan patriarkaatin julkaisema kirja Totuus uskonnosta Venäjällä englanniksi vai ei. Käännöksen vastustajat pitivät kirjaa pelkkänä neuvostopropagandana, ja pelkäsivät sen vaikuttavan vahingollisesti brittien liittolaisuudelle antamaan tukeen.
The main archival sources on the church s side are the Archbishops (Lang, Temple) and Bishops (Headlam, Bell) papers and the papers of the Church of England Council on Foreign Relations at Lambeth Palace Library.
Tutkimus perustuu Englannin kirkon johtohenkilöiden sekä Britannian ulko- ja tiedotusministeriöiden arkistomateriaaliin.
The position of the Russian Orthodox Church changed on the eve of and during the war and the Soviet government allowed it to establish relations with churches abroad.
Toisen maailmansodan kynnyksellä ja sen aikana Stalin kuitenkin helpotti Venäjän ortodoksisen kirkon asemaa.
Transforming growth factor beta1 genotype, p16 expression, and treatment outcome in head and neck squamous cell carcinoma
Transforming growth factor beta 1 genotyyppi, p16 expressio ja hoitotulokset pään- ja kaulan alueen epiteelisyövissä
Consistent with this, pleomorphic viruses resembling HRPV-1 and infecting haloarchaea of the genera Haloarcula, Halorubrum and Halogeometricum have subsequently been isolated from geographically distant locations, and this study was extended to altogether seven viruses.
HRPV-1-viruksen kaltaisia viruksia on sittemmin eristetty eri puolilta maapalloa, ja väitöskirjassa tutkimus laajennettiin yhteensä seitsemän viruksen ryhmään.
In this thesis, a novel haloarchaeal virus, Halorubrum pleomorphic virus 1 (HRPV-1), was isolated from a solar saltern.
Altaista eristettiin Halorubrum-sukuun kuuluva arkkikanta, ja tämän arkin havaittiin toimivan isäntänä samasta altaasta peräisin olevalle virukselle, jolle annettiin nimi Halorubrum pleomorphic virus 1 (HRPV-1).
The three-dimensional virion structure of HRPV-1 revealed that the spike structures are randomly distributed on the virion surface.
HRPV-1-virionin analyysi osoitti, että virus on uudentyyppinen arkkivirusten joukossa sekä genominsa että virionin muodon puolesta.
Interestingly, the archaeal pleolipoviruses were observed to share several similarities with a bacterial mycoplasmavirus indicating that these viruses may form a viral lineage with an ancient origin.
Lisäksi väitöskirjatyö osoittaa, että nämä pleomorfiset virukset muistuttavat samanmuotoisia bakteeriviruksia antaen viitteitä siitä, että näillä viruksilla on yhteinen esi-isä, joka oli olemassa jo ennen arkki- ja bakteerilinjojen eriytymistä.
Life-cycle studies showed that the pleolipoviruses are nonlytic and progeny virions are produced continuously resulting in host growth retardation.
Infektion todettiin hidastavan solujen kasvua, mutta virusinfektioista huolimatta solut pysyivät hengissä mahdollistaen tehokkaan tuottosysteemin virukselle.
The genome analyses revealed that HRPV-1 is the first archaeal virus to be isolated which does not have a double-stranded but a single-stranded DNA genome.
Väitöskirjatyössä kuvattiin myös ensimmäinen arkkivirus, jolla on yksijuosteinen DNA-genomi, mikä todistaa sen, että arkkivirusten genomityyppi ei ole rajoittunut kaksijuosteisiin DNA-molekyyleihin kuten aiemmin on luultu.
Extremophiles are found in all three domains of cellular life but especially archaea are able to withstand harsh conditions.
Virukset ovat kuitenkin täysin riippuvaisia soluista, sillä ne pystyvät monistumaan ainoastaan solujen sisällä hyödyntäen näiden energiakoneistoa.
Altogether, approximately 100 archaeal viruses have been isolated but only a fraction of them has been subjected to detailed structural analyses.
Tällaisista ympäristöistä on eristetty myös monia viruksia, jotka infektoivat arkkisoluja.
So far, head-tailed viruses are the most common isolates infecting haloarchaea, which is in contrast to a variety of morphologies described for the viruses of hyper-thermophilic archaea.
Tämän vuoksi kaikki eliöt ovat alttiina virusinfektioille, ja virukset ovatkin yksi yleisimpiä taudinaiheuttajia.
The genome of the pleolipoviruses is enclosed in a lipid vesicle without associated nucleoproteins.
Kohteeksi valittiin suolanrikastusaltaat, joissa kiteytetään merivedestä suolaa ja joissa arkkisolut viihtyvät.
All these viruses were sensitive to lowered ionic strength confirming their halophilic nature.
Tämän väitöskirjatyön tavoitteena oli eristää uusia viruksia, jotka infektoivat arkkisoluja.
All pleolipoviruses have two major structural protein species, and biochemical dissociation studies showed that the larger-sized proteins form spike-like protrusions on the virion surface and the smaller-sized proteins are embedded in the inner surface of the membrane vesicle.
Viruksia on kaikkialla, ja on arvioitu, että maapallolla on jopa kymmenen kertaa enemmän viruksia kuin solullisia eliöitä.
The Child as an Asylum Seeker : Ethnographic Perspectives on Reception Centres and Daily School Life
Lapsi turvapaikanhakijana : Etnografisia näkökulmia vastaanottokeskuksen ja koulun arjesta
The methodology involved ethnographic narrative interviews made with children, parents and employees (12), fairy tales told by the children (59), and pictures drawn by them (38).
Analyysin apuna käytettiin kenttämuistiinpanoja, lapsi- ja aikuishaastatteluja (12) sekä lasten itsensä keksimiä ja kertomia satuja (59) ja tuottamia piirustuksia (38).
The target group was 18 children, representing seven nationalities and ranging from four to twelve years of age.
Siihen osallistui 18 turvapaikanhakijalasta, jotka edustivat seitsemää eri kansalaisuutta ja kahdeksaa eri kieliryhmää.
Extended application processes, long waiting periods for municipal housing, and responsibilities involving housework and caring for family members complicate the lives of the children as do the lack of friends and the sudden departures of friends, once they have been gained.
Siirtymiset keskuksesta toiseen, asumisahtaus, asuminen kaukana Suomessa olevista sukulaisista, hakuprosessin ja kuntapaikan löytymisen pitkittyminen, oma tai mukana olevan vanhemman heikko terveystilanne, vastuun kantaminen kotitöistä ja pikkusisaruksista, ystävien puute ja näiden poislähtemiset sekä eristäytyminen hankaloittivat monen lapsen elämää tuona aikana.
This study examines the daily life of children who seek asylum in Finland and spend their time at reception centres and schools.
Turvapaikkaa Suomesta hakevat lapset voivat usein huonosti asuessaan vastaanottokeskuksessa.
Activities at school, pre-school, clubs and organised hobbies, mentors, and social and health services help the children to cope with the asylum-seeking period.
Koulun ja iltapäiväkerhon käyminen auttoi kouluikäisiä lapsia selviämään hakuajasta.
Children are attached, especially, to family members who live with them during the asylum-seeking process in Finland, and to other children living at the reception centre.
Tärkeitä tuen antajia olivat lisäksi laitoksen muut lapsiasukkaat ja siellä työskentelevät työntekijät.
Shaping these children's lives is very much about giving them a voice, and through it securing that their rights are respected - or, in the worst case, denying their rights.
Näissa tilanteissa heille valehdeltiin, eikä heille annettu aikaa käsitellä tapahtunutta tai hyvästellä ystäviään.
The objective of the study is to establish how these children's previous experience finds representation in their lives during the asylum-seeking process and how social networks support them.
Aiempien kokemusten lisäksi heidän elämäänsä vaikeuttavat hakuprosessin aikaiset olosuhteet.
The research also shows how the positive representations of home are transferred to the home where the children live during the asylum-seeking process.
Myös käännytyksen toimeenpanotilanteet olivat lasten kannalta ongelmallisia.
The study reveals that asylum decisions have effects on the lives of all those who are connected in one way or other with the asylum-seekers.
Yksi merkittävimmistä epäkohdista oli turvapaikkatutkinnassa ilmenevät puutteet, sillä huoltajansa kanssa tulevien lasten asioihin ei perehdytty kunnolla.
The fear, uncertainty and discrimination experienced in the past do not subside while the children remain in Finland, however, and the feelings of desolation tend to increase during the asylum-seeking process.
Työntekijöillä oli vain vähän mahdollisuuksista selvittää lasten ahdistuneisuuden syitä, sillä toimintaan kohdennettuja varoja ei haluttu käyttää hakijoihin, joiden maahan jäämisestä ei ollut varmuutta.
The study describes the experience and thoughts of asylum-seeking children between the time of submission of an asylum application and the time of its approval or rejection.
Satujen kertominen oli narratiivinen tapa käydä läpi vaikeaan elämäntilanteeseen liittyviä tuntemuksia silloin, kun puhuminen muutoin oli vaikeaa.
Ethnographic research of childhood proposes to make visible the practices that create limitations and barriers in children's lives.
Tullakseen huomioiduiksi lapset käyttäytyivät huomiota herättävästi ja hakeutuivat herkästi muiden ihmisten läheisyyteen.
The results show only 12.5% of the farm households achieved near sustainable level (0.7 - 0.9, out of 10.0).
Tulokset osoittavat, että vain 12,5 % maatilatalouksista pääsi edes lähelle kestävää tasoa (0,7–0,9/10,0).
The study focus was on ADRA's (Adventist Development and Relief Agency) programme in the Ga West district of the Greater Accra Region in Ghana.
Tutkimuksessa keskityttiin ADRA:n (Adventis Development and Relief Agency) kehitysohjelmaan Ga Westin seudulla Greater Accran hallintoalueella Ghanassa.
A majority of the problems related to sustainability identified in the research area were based on environmental indicators, which apparently stemmed from socio-economic factors.
Suurin osa tutkimusalueella havaituista kestävään kehitykseen liittyvistä ongelmista perustui ympäristöindikaattoreihin, jotka olivat ilmeisesti lähtöisin sosioekonomisista tekijöistä.
The study demonstrated that human-environmental interactions (especially using agriculture to alleviate poverty) is complex, and mutually affect each other in diverse ways.
Tutkimus osoitti, että ihmisen ja ympäristön välinen vuorovaikutus (erityisesti kun köyhyyttä helpotetaan maanviljelyn avulla), on monimutkaista ja että ihminen ja ympäristö vaikuttavat toisiinsa monin tavoin.
For example, increased crop income as revealed by this study adversely affected soil fertility and water quality, which in turn negatively affected human and environmental health that could promote or cause poverty.
Esimerkiksi satojen paranemisesta johtuva tulojen kasvu vaikutti tämän tutkimuksen mukaan haitallisesti maaperän hedelmällisyyteen ja veden laatuun, mikä puolestaan vaikutti vahingollisesti ihmisten ja ympäristön terveyteen, mikä taas vuo-rostaan voi edistää tai aiheuttaa köyhyyttä.
Therefore, to assess and understand these complex interactions, the study adopted an analytical regime that identified how, why, and what happens where, and makes use of geographical information that links features and phenomena at the study area to their respective locations and relationships.
Siksi tässä tutkimuksessa käytettiin näiden vuorovaikutusten arvioimiseksi analyyttistä menetelmää, jolla selvitettiin, miten, miksi ja mitä tapahtuu missäkin, ja hyödynnetään alueellista tietoa, joka yhdistää tutkimusalueen ominaispiirteet ja ilmiöt paikkoihin ja niiden välisiin suhteisiin.
This study seeks to develop a systematic procedure with the capability to inter-relate complex datasets derived from multi-dimensional factors to evaluate an agriculture-based poverty alleviation programme.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kehittää menetelmä, jolla voidaan käsitellä järjestelmällisesti toisiinsa liittyvistä moniulotteisista tekijöistä koostuvaa tietokokonaisuutta maanviljelyyn perustu-van köyhyyden lievittämishankkeen arvioimiseksi.
Empirical analysis was completed with the development of a Spatial Sustainability Index (SSI), and the eventual creation of a Sustainable Poverty Alleviation Map (SPAM).
Empiiristä analyysiä täydennettiin kehittämällä spatiaalinen kestävän kehityksen indeksi (Spatial Sustainability Index, SSI) ja luomalla lopuksi köyhyyden lievittämisen tuloksia kuvaava kartta (Sustainable Poverty Alleviation Map, SPAM).
The link between poverty and agriculture distributed in space and time is multi-dimensional and complex.
Köyhyyden ja maanviljelyn välinen yhteys on moniulotteinen ajassa ja tilassa tapahtuva prosessi.
This project involves utilising geospatial analysis associated with poverty mapping, as well as other known sustainability parameters.
Työssä hyödynnetään köyhyyden kartoitukseen liittyvää geospatiaalista analyysiä sekä muita tunnettuja kestävän kehityksen parametrejä.
A total of 16 attributes derived from the analyses were combined for geoprocessing work-flow, i.e., eight socio-economic and developmental attributes representing the state of human activities or anthropogenic pressures associated with the programme, while the ecological/environmental attributes represented by 8 biophysics environmental state of the study area.
Näistä kahdeksan ominaisuutta oli sosioekonomisia ja kehityksellisiä tunnuksia, jotka edustivat ihmisen toiminnan tilaa tai kehitysohjelmaan liittyviä antropogeenisia paineita, ja toiset kahdeksan ekologisia/ympäristöllisiä tunnuksia.
Keywords: agriculture, geodatabase, geospatial analysis, geostatistics, GIS, poverty alleviation, poverty mapping, sensitivity analysis, sustainability.
Avainsanat: maanviljely, spatiaalinen analyysi, geostatistiikka, GIS, köyhyyden helpottaminen, köyhyyden kartoitus, herkkyysanalyysi, kestävä kehitys.
It cannot be quantified using a single routine measurement, but by a combined stochastic and deterministic optimization approach.
Sitä ei voi ilmaista määrällisesti yhden yksittäisen mittausmenetelmän avulla.
This formed the datasets for levels of analysis (Plot, Watershed, Farm household, Developmental).
Kerätystä aineistosta muodostettiin looginen tietomalli ja muodostettiin analysointia varten tietokokonaisuuksia (palsta, valuma-alue, maatilataloudet, kehitys).
Achieving the sustainable goal of using agriculture as a human intervention to alleviate poverty requires a measurement technique that can describe, explain, and predict with optimum accuracy the spatial distribution of social, economic, developmental, and environmental factors driving agriculture and poverty alleviation.
Kestävän kehityksen tavoitteiden seurantamenetelmien avulla on tarve ennustaa maatalouden ja köyhyyden helpottamista edistävien yhteiskunnallisten, taloudellisten ja kehityksellisten tekijöiden sekä ympäristötekijöiden alueellista jakautumista.
Guided by the reference values, the datasets and the breakdown of sustainable criteria into variables, different modelling procedures and methods were selected from the geospatial analysis regime.
Kestävän kehityksen kriteerien perusteella valittiin erilaisia spatiaalisia mallintamisprosesseja ja -menetelmiä.
The main contributions are the methods used for handling the data that are brought to bear in the debate, i.e., the irregular or noisy dynamics of the processes involved, the random nature of measuring events, the importance of the environmental dimension in poverty mapping, and the effective and efficient use of geospatial analysis to operationalise sustainability.
Mallinnuksessa huomioitiin tekijöiden epäsäännöllisyys, vaihteleva dynamiikka, mittaustapahtumien satunnainen luonne, ja ympäristöllisen ulottuvuuden merkittävyys köyhyyden kartoittamisessa.
This dissertation contributes to the evolving debate on spatial analysis and poverty, agriculture, poverty alleviation, poverty mapping, geospatial and crop management, and sustainable development.
Väitöskirja kehitettiin köyhyyden ja maatalousvaltaisen yhteisön kestävän kehityksen spatiaalista analyysiä.
Events, patterns/trend and relationships in time and space were very crucial.
Tarvitaan yhdistetty stokastinen ja deterministinen optimoiva lähestymistapa, joka huomioi ajassa ja tilassa tapahtuvat prosessit.
This is called hapax legomena and we call it Term Frequency = 1, or TF=1 challenge.
Me kutsumme tätä haastetta Term Frequency = 1 (Termi Frekvenssi = 1) tai TF=1 haasteeksi.
I propose weighting approaches for assessing the importance of terms for three tasks: (1) document categorization, which aims to classify documents such as tweets into categories, (2) keyword extraction, which aims to identify and extract the most important words of a document, and (3) keyword association modeling, which aims to identify links between keywords and use them for query expansion.
Ehdotan painotusmenetelmiä kolmeen eri osa-alueeseen: (1) dokumenttien kategorisointi, jossa pyritään luokittelemaan muun muassa Twitter viestejä, (2) avainsanojen louhinta, jossa tavoitteena on tunnistaa ja louhia dokumentin tärkeimmät sanat, ja (3) avainsanojen assosiaatiomallinnus, jonka tavoitteena on tunnistaa sanojen välisiä linkkejä ja hyödyntää niitä haun laajennoksessa.
As the focus of text mining is shifting toward datasets that hold user-generated content, for example, social media, the type of data used in the text mining research is changing.
Koska tekstinlouhinta keskittyy nykyään käyttäjien luomiin dokumentteihin, kuten esimerkiksi sosiaaliseen mediaan, tekstinlouhinnassa käytetty tieto on muuttumassa.
Term Weighting in Short Documents for Document Categorization, Keyword Extraction and Query Expansion
Termien painotus lyhyissä dokumenteissa dokumenttien luokitteluun, avainsanojen louhimiseen ja kyselyjen laajentamiseen
The first contribution of this thesis is a term weighting approach for document categorization.
Tämän työn ensimmäinen kontribuutio on termien painotus menetelmä dokumenttien luokitteluun.
The second contribution of this thesis is a keyword extraction approach that uses three levels of word evaluation: corpus level, cluster level, and document level.
Työn toinen kontribuutio on menetelmä avainsanojen louhintaan joka perustuu sanojen hyvyyden arviointiin kolmella eri tasolla: korpus, klusteri ja dokumentti tasoilla.
This thesis focuses on term weighting in short documents.
Tämä väitös keskittyy termien painotuksen haasteisiin lyhyissä dokumenteissa.
The main finding of this study is that the existing term weighting approaches have trouble performing well with short documents.
Tämän väitöskirjan tärkein löydös on se, että olemassa olevat ja hyväksi havaitut menetelmät jotka on luotu pitkille dokumenteille, eivät toimi lyhyiden dokumenttien kanssa optimaalisesti.
When using short documents, the biggest challenge in term weighting comes from the fact that most words of a document occur only once within the document.
Tästä seuraa painotuksen suurin haaste: sanat esiintyvät usein pelkästään kerran dokumentin sisällä.
For example, a user status update usually contains less than 20 words.
Suurin muutos on tekstin pituus, koska sosiaalisen median viestit ovat usein alle 20 sanaa pitkiä.
It is replaced by using word distribution among categories and within a single category as the main components.
Menetelmä perustuu sanan esiintymistiheyden korvaamiseen muilla komponenteille, kuten esimerkiksi sanan luokkakohtaisella jakaumalla.
As many traditional feature weighting approaches, such as Term Frequency - Inverse Document Frequency, are based on the occurrence frequency of each word within a document, these approaches do not perform well with short documents.
Tämän haasteen vuoksi useat perinteiset menetelmät, kuten esimerkiksi TF-IDF, ei tuota hyviä tuloksia lyhyissä dokumenteissa.
The novel algorithms proposed in this thesis produce promising results both for the keyword extraction and for the text categorization.
Tässä väitöksessä esitetyt uudet menetelmät tuottavat lupaavia menetelmiä kaikilla kokeilluilla osa-alueilla.
This approach uses keyword co-occurrences as the main component and creates an association network that aims to identify strong links between the keywords.
Tässä tavoitteena on löytää vahvasti toisiinsa liittyviä avainsanoja ja hyödyntää näitä linkkejä haun laajennoksessa.
Finally, the third contribution of this thesis is an approach for keyword association weighting that is used for query expansion.
Kolmas kontribuutio keskittyy avainsanojen assosiaatiomallintamiseen.
Religious Instruction in the Finnish Primary Schools in the Policy of Kansallinen Kokoomuspuolue (The Finnish National Coalition Party) between 1918 and 1923
Yhteinen hyvä ja yksilön oikeus : Kansakoulun uskonnonopetus Kansallisen Kokoomuspuolueen politiikassa 1918-1923
Left-wing parties in the Finnish Parliament opposed the continued inclusion of denominational religious instruction in the school syllabus.
Kokoomuslaisten kannanotoissa korostui kolme perustetta säilyttää uskonnonopetus kansakoulujen opetusohjelmassa.
In practice, religious instruction proved a key issue of contention between 1918 and 1923 in conjunction with the enactment of three pieces of legislation: the Compulsory Education Act (101/1921), the Freedom of Religion Act (267/1922) and the act on the foundation of the primary school system (137/1923).
Vuosien 1918 - 1923 välisenä aikana uskonnonopetuskysymys oli akuutti ennen kaikkea siksi, että tuolloin säädettiin keskeiset koululait ja uskonnonvapauslaki.
Later, however, when the Finnish Parliament enacted the Freedom of Religion Act and addressed the issue of ethics instruction in primary schools, the idea that religious instruction was not only a public good, but also a private right gained traction.
Vaalien jälkeen kansakoulun uskonnonopetus sai lainsäädännössä nuorkirkollisten teologien ja samalla myös evankelis-luterilaisen kirkon tavoitteiden mukaisen aseman: opetusta annettiin jatkossakin tunnustuksellisena, mutta kirkkoon kuulumattomille turvattiin mahdollisuus uskonnonopetuksesta vapautukseen ja vastikeaineiden opetuksen saamiseen.
Although this faction wielded relatively little influence in the party s parliamentary group, many candidates representing the faction won a seat in the summer 1922 elections.
Kokoomuksen määrätietoinen tuki uskonnonopetukselle johti osaltaan kesän 1922 vaalien alla siihen, että myös Maalaisliiton ja Edistyspuolueen oli määriteltävä kantansa uskonnonopetukseen varsin myönteiseksi.
Kokoomus strived to ensure social stability and security, and its followers widely believed that schools and their religious instruction could play a role in this.
Kannanotoissa näkyi vastakäyty sisällissota: kokoomuslaiset halusivat varmistaa, että yhteiskunnallinen järjestys säilyi ja että koko ikäluokan kokoavassa kansakoulussa annettu arvokasvatus oli sen näkökulmasta turvallisella pohjalla.
This study examines the policy of Kokoomus, the Finnish National Coalition Party, towards religious instruction in Finnish primary schools between 1918 and 1923.
Tutkimuksessa arvioidaan myös, mikä oli Kokoomuksen merkitys suomalaisen uskonnonopetuskäytännön muotoutumisessa.
The issue is explored in the context of the party s ideology and activities.
Tämä väitöskirja selvittää Kansallisen Kokoomuspuolueen suhtautumista kansakoulun uskonnonopetukseen ja sitä, miten kanta ilmeni sen toiminnassa.
The fourth faction, the party s cultural radicals, subscribed to non-denominational religious instruction.
Näistä kolme ensimmäistä ryhmää halusi, että uskonnonopetus olisi luonteeltaan tunnustuksellisesta, mutta kulttuuriliberaalit pitivät tavoitteenaan tunnustuskuntiin sitoutumatonta uskonnonopetusta.
The issue of religious instruction was especially advocated by the large number of theologians within the party.
Niitä käsitellessä uskonnonopetuksesta keskusteltiin vilkkaasti.
In Kokoomus, the issue of religious instruction was usually regarded as part of church policy rather than school policy, but rifts within the party emerged.
Kokoomuksessa uskonnonopetus nähtiin paitsi yhteistä hyvää lisäävänä, myös kirkkoon kuuluvan yksilön oikeutena.