natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The incidents after the municipal elections have affected strongly on the co-operation of Finland and Nicaragua.
Kunnallisvaalit ja sen jälkeiset tapahtumat ovat vaikuttaneet huomattavasti myös Suomen ja Nicaraguan kehitysyhteistyöhön, sillä vaalien epärehellisyyden perusteella Suomi veti suoran budjettitukensa pois Nicaraguan valtionbudjetista.
Due to this classification I explain how many people actually have opportunity to participate the dialogue of the municipal decision making and how many can follow the activity of the municipal governance.
Kuntahaastatteluiden pohjalta tehty vastaajatyypittely auttaa kertomaan kuinka suurella osalla loppujen lopuksi on mahdollisuus osallistua kuntatason päätöksentekoon ja seurata vapaasti sen toimintaa.
I also review the level of the trust of a citizen to an authority by asking if s/he voted in the municipal eleccions in November 2008.
Lomakehaastatteluiden pohjalta vastataan varsinaisiin tutkimuskysymyksiin, joissa kysytään mitkä ovat vaikuttamisen keinot kansalaisten mielestä, luottaako kansalainen kunnallishallintoon ja äänestikö hän kunnallisvaaleissa 2008.
Furthermore, I define the work of municipal government in the point of view of the citizen.
Lisäksi tutkielmassa vastataan kysymykseen, miten kansalainen näkee kunnallishallinnon työn ja mikä on hänen mielestään tärkein päätöksenteon taso.
I apply these principals to the Nicaraguan context and especially in two rural municipalities in Chontales department.
Tässä pro gradu -tutkielmassa on kartoitettu hyvän hallinnan periaatteita ja niiden liittymistä Nicaraguan maakontekstiin.
These elections were robbed in 33 municipalities and because of this there started a crisis in Nicaragua and among the actors of development cooperation.
Kunnallisvaalit aloittivat Nicaraguassa kriisin aikakauden, jonka tulevaisuuden asetelmia selvitetään tässä opinnäytteessä.
I clarify the development of the space of participation in Nicaraguan municipal level.
Osallistuminen ja läpinäkyvyys kuntatasolla : tapaustutkimus Nicaraguasta
However, the number of such buildings has doubled between 1996-2002.
Määrä on kuitenkin kaksinkertaistunut vuosina 1996-2002.
Housing policy and spatial concentration of immigrant population in Helsinki in 1992-2005
Asuntopolitiikka ja vieraskielisen väestön alueellinen keskittyminen Helsingissä vuosina 1992-2005
The immigration and refugee policies of the state have also had an impact on the development.
Myös Suomen harjoittama pakolais- ja paluumuuttopolitiikka on vaikuttanut kehityksen taustalla.
Spatial concentration of immigrant population was studied both at district and building levels using GIS-methods and statistical methods.
Vieraskielisen väestön alueellista keskittymistä tarkasteltiin osa-alue- ja rakennustasolla GIS-menetelmien ja tilastollisten menetelmien avulla.
The difference in the level of concentration between the public housing sector and privately owned housing companies is remarkable.
Ero aravakiinteistöjen ja asunto-osakeyhtiöiden omistamien talojen kesken on huomattava.
Dispersion to new areas has mainly taken place within the eastern and north-eastern parts of the city or in the adjacent areas.
Uusille alueille levittäytyminen on pääasiassa suuntautunut itäisen ja koillisen Helsingin sisällä tai niiden läheisyydessä sijaitseville alueille.
The spatial pattern of concentration was formed already at the beginning of the 1990's when immigration to Finland suddenly peaked.
Alueellisessa keskittymisessä näkyvä malli syntyi heti 1990-luvun alussa maahanmuuton vilkastuttua.
Institutionally generated migration, i.e. migration patterns generated by various housing and immigrant policies and procedures, is one of the central factors in the development of ethnic segregation.
Institutionaalisesti synnytetty muuttoliike, kuten kaupungin asuntopoliittisten ja ulkomaalaispoliittisten toimenpiteiden aiheuttama muuttoliike, on yksi keskeisistä etnisen segregaation muodostumiseen vaikuttavista prosesseista.
The concentration of immigrant population concerns mainly the public housing sector.
Maahanmuuttajataustaisen väestön keskittyminen koskee Helsingissä pääasiassa kaupungin vuokra-asuntosektoria.
The importance of ethnic communities and networks is, however, acknowledged and small-scale concentration is therefore not considered harmful.
Etninen segregaatio nähdään kaupungin asunto- ja ulkomaalaispoliittisissa ohjelmissa uhkaavana, joskin etnisten vähemmistöjen keskinäisen tuen merkitys tiedostetaan, eikä pieniä keskittymiä pidetä tästä syystä haitallisena.
According to Andersson and Molina ethnic residential segregation results from different dynamic intra-urban migration processes.
Anderssonin ja Molinan mukaan asuinalueiden segregoituminen syntyy ja muotoutuu erilaisten, toisiinsa yhtä aikaa vaikuttavien muuttoliikeprosessien seurauksena.
The aim of the thesis was to study the extent of spatial concentration of immigrant population in Helsinki and to analyse the impact of housing policy on ethnic residential segregation in 1992-2005.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää Helsingin maahanmuuttajataustaisen väestön alueellista keskittymistä vuosina 1992-2005 ja tarkastella erityisesti Helsingin asuntopoliittisten toimenpiteiden vaikutusta kehitykseen.
The data of the study consisted of population and housing statistics and housing and immigrant policy documents of Helsinki municipality.
Tutkimuksen aineisto koostui Helsingin väestön alueellista sijaintia ja asuntokantaa koskevista tilastoista sekä kaupungin asuntopoliittisista ja ulkomaalaispoliittisista ohjelmista.
Despite the spatial dispersion policy, the immigrant population is concentrated in the eastern, north-eastern and north-western suburbs of Helsinki.
Hajauttamispyrkimyksestä huolimatta vieraskielinen väestö on Helsingissä painottunut voimakkaasti kaupungin itäisiin ja koillisiin osiin sekä Luoteis-Helsinkiin.
Housing policy, namely the location of new residential areas and public housing blocks and the policies of public housing allocation were key factors influencing the residential patterns of immigrant population in the 1990's.
Kaupungin asuntopoliittiset toimenpiteet, erityisesti uustuotantoalueiden ja arava-asuntojen sijainti sekä kaupungin asunnonjakokäytännöt vaikuttivat olennaisesti vieraskielisen väestön alueelliseen sijoittumiseen 1990-luvulla.
The migration patterns of native population and the reasonably rapid changes in the housing market have emerged as new factors generating and influencing the ethnic residential segregation in Helsinki in the 2000's.
Kantaväestön muuttoliike ja asuntomarkkinoiden muutokset näyttäisivät nousseen asuntopolitiikan rinnalle olennaisina Helsingin etniseen eriytymiseen 2000-luvulla vaikuttaneina tekijöinä.
For the purpose of the study, immigrant population was defined based on the language spoken at home.
Maahanmuuttajataustaisuuden määrittelijänä käytettiin tutkimuksessa vieraskielisyyttä.
New immigrant groups were housed in the neighbourhoods where public housing was available at the time.
Helsinkiin muuttaneet maahanmuuttajat ohjautuivat asumaan alueille, joilla kaupungin vuokra-asuntoja oli helposti saatavilla.
The housing policy of Helsinki has a strong focus on social mixing and spatial dispersion of housing stock.
Helsingin asuntopolitiikka on vahvasti hajauttamiseen pyrkivää.
The number of residential buildings with a high share of immigrant population is very modest.
Selkeinä maahanmuuttajataustaisen väestön keskittyminä erottuvien kiinteistöjen määrä on Helsingissä koko asuntokantaan suhteutettuna hyvin pieni.
The concentration of immigrant population has continued in the same areas in the beginning of the 2000's.
2000-luvulla samat maahanmuuttajien asuinalueina 1990-luvun alussa korostuneet alueet ovat edelleen vieraskielisen väestön tyypillisimpiä asuinalueita.
Due to social mixing and spatial dispersion policies, ethnic segregation in Helsinki has so far been fairly small-scale, concentrated in particular housing blocks.
Etninen segregaatio näyttäytyy Helsingissä toistaiseksi kaupungin harjoittamasta sosiaaliseen sekoittamiseen pyrkivästä asuntopolitiikasta johtuen kortteli- ja kiinteistökohtaisena.
The theory of residential segregation by Andersson and Molina formed the main theoretical framework for the study.
Helsingin asuinalueiden etnistä eriytymistä lähestyttiin Anderssonin ja Molinan kehittämän segregaatioteorian näkökulmasta.
The housing policy of Helsinki municipality was analysed using a method created by Musterd et al. Musterd et al. categorise two types of policy approaches to residential segregation: spatial dispersion policy and compensating policy.
Kaupungin asuntopolitiikkaa analysoitiin hollantilaisten tutkijoiden Musterdin ym. kehittämän luokittelumenetelmän avulla.
In general the findings support the theoretical framework.
Yleisesti ottaen tulokset tukevat teoreettista viitekehystä.
In this way the differences in the commercial structure is found out.
Näin saadaan selville erot kaupallisessa rakenteessa.
The results gained are however not sufficient to make far reaching conclusions.
Saatua tulosta ei ole kuitenkin tarpeeksi, jotta varmaa tietoa olisi saatu.
The results for chain stores are ambiguous.
Ketjuyritysten osalta tulokset ovat epäselviä.
The research material was gathered using a commercial inventory in three Finnish towns: Ekenäs, Kerava and Pori.
Tutkimusaineisto koottiin kaupallisen inventoinnin avulla, joka suoritettiin kolmessa suomalaisessa kaupungissa: Tammisaaressa, Keravalla ja Porissa.
At first many shop owners are sceptical to what changes a pedestrianizations brings about, but experience shows pedestrian streets have been successful and raises the sales of businesses located on it.
Aluksi moni kauppias epäilee kävelykadun tuomia muutoksia, mutta kokemus osoittaa, että kävelykadut ovat olleet menestyksekkäitä ja nostavat siellä olevien yritysten myyntiä.
Local factors are in many cases stronger than general theories of shop localization on pedestrian streets.
Paikalliset tekijät ovat usein voimakkaampia kuin yleiset teoriat kauppojen sijainnista kävelykaduilla.
There are some hints that they are more common on pedestrian streets, especially in bigger towns.
On olemassa osviittaa siitä, että ne ovat tavallisempia kävelykaduilla, etenkin suurissa kaupungeissa.
During the last 10–15 years pedestrian streets in Finland has become more dominated by restaurants on the expense of other services, while the number of retailers has remained the same.
Viimeisten 10–15 vuoden ajan Suomen kävelykadut ovat muuttuneet enemmän ravintolavaltaisiksi muiden palveluiden kustannuksella.
The case specific results show a lot of local variance.
Tapauskohtaisissa tuloksissa esiintyy paljon eroavaisuuksia.
The results are separated for pedestrian streets, shopping centres and other locations and put into the overall categories of retailers, restaurants and other services.
Tulokset eriteltiin kävelykadun, kauppakeskusten ja muiden paikkojen osalta ja luokiteltiin yleisluokkiin vähittäiskauppa, ravintola ja muu palvelu.
However, certain businesses are not favoured by a pedestrianization while others can gain a lot from it.
Jotkut yritykset eivät kuitenkin hyödy kävelykaduista, kun taas toiset hyötyvät paljon kun katu muuttuu kävelykaduksi.
The results give more exact information on the commercial structure of pedestrian streets and shopping districts and what impacts on this structure.
Tulokset antavat tarkempaa tietoa kävelykatujen ja kaupallisten keskusvyöhykkeiden kaupallisesta rakenteesta ja siitä, mitkä tekijät tähän vaikuttaa.
The material was classified into categories and the results drawn onto a map as well as analyzed by basic statistical methods.
Saatu aineisto luokiteltiin ja tulokset piirrettiin kartalle.
Pedestrian streets have been a recognized method of revitalizing inner-city trade for decades.
Kävelykadut ovat tunnustettu tapa elävöittää keskusta-alueiden kauppaa.
Pedestrian streets have much more retailers, especially fashion shops, than has other locations.
Kävelykaduilla on paljon enemmän vähittäiskauppoja, etenkin muotikauppoja, kuin muilla kaduilla.
The thesis also looks into how frequent chain stores are on pedestrian streets and in shopping districts.
Pro gradu tutkii myös miten tavallisia ketjuyritykset ovat kävelykaduilla ja kaupallisissa keskusvyöhykkeissä.
This master's thesis examines the commercial structure of pedestrian streets in order to find out what businesses are located on pedestrian streets.
Tämä pro gradu -tutkielma tutkii kävelykatujen kaupallista rakennetta, jotta saataisiin selville, minkä tyyppiset yritykset löytyvät kävelykadulta.
Restaurants are more evenly spread out over the shopping district as a whole.
Ravintolat ovat melkein yhtä tavallisia koko kaupallisessa keskusvyöhykkeessä.
Shopping centres show a similar commercial structure to pedestrian streets, while the rest of the shopping district has fewer retailers and more service businesses.
Kauppakeskuksilla on samantapainen kaupallinen rakenne kuin kävelykaduilla kun taas muilla kaduilla esiintyy vähemmän vähittäiskauppoja ja enemmän palveluyrityksiä.
The results are compared with the commercial structure of the shopping district in which the pedestrian street is located.
Tuloksia verrataan sen kaupallisen keskusvyöhykkeen kaupalliseen rakenteeseen missä kävelykatu sijaitsee.
Finnish pedestrian streets still show a different commercial structure to pedestrian streets in Scandinavia that have more retailers and fewer services than their Finnish counterparts.
Suomalaiset kävelykadut eroavat kaupalliselta rakenteeltaan pohjoismaisista kävelykaduista, joilla on enemmän vähittäiskauppoja ja vähemmän palveluyrityksiä.
The results show that there are clear differences in commercial structure when comparing pedestrian streets with the surrounding shopping district.
Tulokset näyttävät, että on olemassa selkeitä eroja kun vertaa kävelykatuja ja kaupallisia keskusvyöhykkeitä.
The collected questionnaire data was analyzed statistically using cross-tabulation.
Kyselyaineistoa analysoidaan tutkimuksessa tilastollisten menetelmien avulla.
The development of the car-free zones in the Helsinki city center has been long and winding process.
Helsingin kävelykeskustan suunnittelu ja rakentuminen on ollut pitkällinen prosessi.
The negative attitudes of entrepreneurs are the most common in the larger cities of Finland.
Yrittäjien kielteiset asenteet ovat usein myös painottuneet suuriin kaupunkeihin.
Other research material consisted of two specialist interviews, empirical observations, studies and researches concerning pedestrian areas and car-free zones, research literature concerning urban planning and urban studies and newspaper articles.
Tutkimuksen aineisto koostuu Helsingin ydinkeskustan kadunvarsiliikeyrittäjille tehdystä kyselystä, kävelykeskustoihin liittyvistä tutkimuksista ja selvityksistä, kaupunkisuunnitteluun ja -tutkimukseen liittyvästä tutkimuskirjallisuudesta, sanomalehtiartikkeleista, ydinkeskustassa tehdystä empiirisestä havainnoinnista ja kahdesta asiantuntijahaastattelusta.
According to the recent studies, the negative attitude of the entrepreneurs is on of the main barriers in the development of the car-free zones in the city centers of Finland.
Aiempien tutkimusten mukaan keskustayrittäjien kielteinen asenne on olennaisesti vaikeuttanut kävelykatujen toteuttamista kaupunkikeskustoissa.
City dwellers and people living in the city center would be interesting to integrate in to the study as well and compare the results with results from this study.
Tämän lisäksi olisi mielenkiintoista selvittää keskustan käyttäjien ja keskustassa asuvien asenteita kävelykeskustan suunnitteluun, ja verrata tuloksia tässä tutkimuksessa selvitettyihin kadunvarsiliikeyrittäjien näkemyksiin.
Only two streets from the 1 989 car-free zone guideline plan have been changed to pedestrian streets.
Vuoden 1 989 kävelykeskustan periaatesuunnitelmasta on konkretisoitunut Kluuvikatu ja Mikonkatu.
In future it would be interesting to examine how the other firms located in the Helsinki city center, e.g. department stores, shopping centers, developers and real estate firms see the planning of pedestrian areas.
Jatkotutkimuksen kannalta olisi kiinnostavaa selvittää, onko muiden ydinkeskustassa toimivien yritysten, kuten esimerkiksi tavaratalojen ja kauppakeskusten johdon ja kiinteistösijoittajien ja -omistajien suhtautuminen kävelykeskustan kehittämiseen myös positiivista.
The reasons behind the negative attitudes are possibly the problems appeared in the pedestrian streets.
Em. yrittäjien asenteisiin vaikuttavat oletettavasti tutkituilla kävelykaduilla ilmenneet ongelmat.
However, the development and the building of pedestrian streets is proceeding.
Kävelykeskustan rakentuminen kuitenkin etenee.
Entrepreneurs in the city center are afraid of losing their income due to the limited private car use in the city centers.
Yrittäjät pelkäävät ostokykyisten asiakkaiden kaikkoavan ja liikevaihtonsa pienenevän kävelykeskustauudistusten myötä.
This research explored the development of the planning of car-free zones in the Helsinki city center, the goals of the planning and how the planning and developing of car-free zones and pedestrian streets is seen by the storefronts located in the city center.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää, mikä on ydinkeskustan kadunvarsiliikeyrittäjien näkemys Helsingin kävelykeskustan suunnittelusta, millaisena ydinkeskustan kadunvarsiliikeyrittäjät näkevät sijaintikatunsa kävelykeskustan suunnittelupäämäärien kautta tarkasteltuna, ja onko kävelykatuyrittäjien ja kävelykatujen ulkopuolella sijaitsevien yrittäjien näkemysten välillä eroja.
The storefronts located in pedestrian streets see the development of the pedestrian areas more negatively than storefronts located outside of the pedestrian streets.
Kävelykatuyrittäjien näkemykset kävelykeskustan suunnittelusta ja kehittämisestä olivat kävelykatujen ulkopuolisia yrittäjiä kielteisempiä.
According to the results, the building and developing of pedestrian areas is seen positively by most of the respondents.
Kadunvarsiliikeyrittäjien yleinen suhtautuminen kävelykeskustan kehittämiseen ja suunnittelupäämääriin on kuitenkin pääosin positiivista.
In the worst case, pedestrian streets outside of the main pedestrian area may even complicate the business performance of the storefronts.
Kyse voi myös olla siitä, että uusien kävelykatujen rakentaminen haittaa kävelykatujen saavutettavuutta.
Especially the small storefronts have regarded the building of car-free zones as a negative feature.
Etenkin ydinkeskustassa sijaitsevat kadunvarsiliikeyrittäjät ovat kokeneet kävelykadut ongelmiksi.
The focus of the development of car-free zones is at the moment around the Aleksanterinkatu blocks on the east side of the Central Business District of Helsinki.
Tällä hetkellä kävelykeskustan suunnittelun painopiste on Aleksanterinkadun kortteleiden ympäristössä, ja suunnittelun tärkeimpiä päämääriä ovat viihtyisyyden, turvallisuuden, kaupallisen vetovoimaisuuden ja saavutettavuuden parantaminen.
Pedestrian areas are under continuous improving as well.
Keskuskatu ja Kalevankadun itäpää muutetaan kävelykaduiksi ja ydinkeskustan jalankulkuympäristöä parannetaan ja kehitetään jatkuvasti.
The results confirm that in order to develop a functional pedestrian street the strategy has to be comprehensive.
Kyselyyn vastanneiden yrittäjien mielestä kävelykeskustaa tulisi laajentaa, sillä laajemman kävelykeskustan nähdään kasvattavan liikevaihtoa ja lisäävän yleisesti ydinkeskustan vetovoimaa.
The migrants felt that the social environment is homogeneous and difficult to approach.
Osaajat kokivat sosiaalisen ympäristön homogeeniseksi ja vaikeaksi lähestyä.
The empirical data is formed of 25 semi-structured interviews with skilled migrants and additionally 5 expert interviews.
Empiirisen aineiston muodostavat 25 kansainvälisten osaajien haastattelua sekä 5 asiantuntijahaastattelua.
Skilled and educated workforce is an increasingly important resource in the new economy, and cities are competing globally for talented workers.
Uudessa taloudessa osaava ja koulutettu työvoima on tärkeä resurssi, josta kaupungit kilpailevat maailmanlaajuisesti.
The housing market is difficult for the migrants to approach, since they often do not speak Finnish and there are prejudices towards foreigners.
Asuntomarkkinat ovat maahanmuuttajille vaikeat, sillä harva heistä puhuu suomea, ja he kohtaavat syrjintää ulkomaalaisuutensa vuoksi.
The physical environment was generally rated well, the most appreciated features being public transportation, human scale of the Metropolitan Helsinki, cleanliness, and the urban nature.
Fyysistä ympäristöä pidettiin yleisesti hyvänä, ja osaajat olivat erityisen tyytyväisiä julkiseen liikenteeseen, pääkaupunkiseudun inhimilliseen mittakaavaan, siisteyteen ja kaupunkiluontoon.
The examination is executed on three scales: housing, neighbourhoods and the city region.
Tarkastelu on jaettu kolmeen osa-alueeseen: asumiseen, naapurustoihin ja koko kaupunkiseutuun.
The general quality of housing was rated well.
Asuntojen yleinen laatu oli osaajien mielestä hyvä.
Considering the level of the city region, the most challenging feature for the skilled migrants was the social life.
Kaupunkiseudun tasolla haastavinta osaajille oli sosiaalinen elämä.
Specific focus is on the built environment and how it meets the needs of the migrants.
Tutkimuksen tavoitteena on erityisesti selvittää, miten rakennettu ympäristö vastaa osaajien tarpeisiin.
Urban culture and services were seen good for the city region's size, but lacking in international comparison.
Osaajien mielestä pääkaupunkiseudun tarjoama kaupunkikulttuuri ja palvelut ovat riittäviä seudun kokoon nähden, mutta kansainvälisessä vertailussa pääkaupunkiseudulta puuttuu ominaisuuksia, joita he kaipaavat.
Migrants were usually satisfied with their neighbourhoods; however, part of the suburban dwellers were unsatisfied with the services and social life in their neighbourhoods.
Osaajat olivat pääosin tyytyväisiä asuinalueisiinsa lukuun ottamatta osaa esikaupunkialueiden asukkaista, jotka kaipasivat asuinalueilleen enemmän palveluja ja sosiaalisia kontakteja.
On the neighbourhood level, the skilled migrants had settled in residential areas which are also preferred by the Finnish skilled workers.
Kansainväliset osaajat asuivat alueilla, jotka ovat suosittuja myös suomalaisten osaajien asuinalueina.
While the migrants showed suburban orientation in their settlement patterns, they were not concentrated in the suburban areas which host large shares of traditional immigrant groups.
Vaikka haastateltavista suurin osa asui esikaupunkialueilla, he eivät olleet keskittyneet muiden maahanmuuttajaryhmien suosimille esikaupunkialueille.
In housing, the skilled migrants found the price-quality ratio and the general sizes of apartments inadequate.
Kansainvälisten osaajien mielestä asumisen heikoimmat puolet olivat hinta-laatusuhde sekä asuntojen pieni koko.
Housing the skilled migrants in the Helsinki Metropolitan Area : International attractiveness of housing, neighbourhoods and the city region
Kansainväliset osaajat pääkaupunkiseudulla : asuminen, asuinalueet ja kaupunkiseutu kansainvälisestä näkökulmasta
The aim of this thesis is to examine the skilled migrants' satisfaction with the Helsinki Metropolitan Area.
Tutkimuksessa tarkastellaan kansainvälisten osaajien tyytyväisyyttä pääkaupunkiseutuun.
With aging population and a need to develop its innovational structure, the Helsinki Metropolitan Area needs migrant workforce.
Pääkaupunkiseudun tarpeeseen houkutella työvoimaa ulkomailta vaikuttavat myös väestön ikääntyminen ja tarve vahvistaa innovaatiopohjaa.
It has been stated that quality of place is a central factor for skilled migrants when choosing where to settle, and from this perspective their satisfaction with the region is significant.
On esitetty, että osaajien muuttopäätöksiin vaikuttavat keskeisesti kaupunkiseudun ominaisuudet.
The governmental policies, district level development plans and some NGOs support ecotourism development.
Hallituspolitiikka, kuntatason kehityssuunnitelmat ja useat hallituksesta riippumattomat järjestöt tukevat ajatusta ekoturismin kehittämisestä.