natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In that case it is considered essential both the modelling of the wholeness of the complex leadership reality and the diff erences between the educational institution leaders competence profi les which are included in the modelling.
Olennaisena pidetään tällöin sekä kompleksisen johtamistodellisuuden kokonaisuuden mallinnusta että mallinnukseen sisältyvien kompetenssien erilaista profi loitumista oppilaitos johtajien välillä.
The reliability of the formed competence matrix was tested with help of a rotated EFA and Bayes modelling.
Muodostetun kompetenssimatriisin luotettavuutta testattiin rotatoidun faktorianalyysin (EFA) ja Bayes-mallinnuksen avulla.
The development needs which are related to competences were studied with help of a qualitative and quantitative description.
Kompetensseihin liittyviä kehittämistarpeita tarkasteltiin laadullisen kuvauksen ja kvantifi oin nin perusteella.
The diff erent competence profi les between the educational institution leaders were studied with help of a grouping analysis and separation analysis.
Kompetenssien erilaista profi loitumista oppilaitosjohtajien välillä tutkittiin ryhmittely- ja erotteluanalyysin avulla.
In the empiric item of the study the reliability of the competence matrix and the diff erent competence profi les and development needs of the educational institution leaders are tested inside the matrix.
Tutkimuksen empiirisessä osiossa testataan kompetenssimatriisin luotettavuutta sekä oppilaitosjohtajien kompetenssien ja niihin liittyvien kehittämistarpeiden erilaista profi loitumista matriisin sisällä.
The study is aimed at the vocational competences, competence profi les and development needs of the educational institution leaders under a municipal educational administration.
Tutkimus kohdistuu opetustoimen alaisen oppilaitosjohdon ammatillisiin kompetensseihin, kompetenssien profi loitumiseen ja kehittämistarpeisiin.
The proposed system would require considerable legislative and administrative changes.
Kaksoiskuntalaisuus edellyttäisi merkittäviä periaatteellisia, lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia muutoksia.
Using these models, municipalities can proceed step by step from the current situation to increasing participation of second home owners without laborious amendments to the structures of the prevailing system (legislation etc.).
Näissä malleissa on mahdollista edetä nykytilanteesta kohti suurempaa osallisuutta pienin ja suuremmin askelin ilman hankalia muutoksia vallitsevan järjestelmän rakenteisiin.
The results of this research indicate that it is very unlikely for this kind of system to be implemented in near future.
Varsinaisen kaksoiskuntalaisuuden toteuttaminen lähitulevaisuudessa näyttää epätodennäköiseltä.
These new solutions enhance both wellbeing of those living in two places and vitality of rural municipalities.
Arvioiden mukaan osallisuuden lisääminen toisessa kotikunnassa toteutuukin parhaiten erilaisten osittaisratkaisujen kautta, jotka lisäävät sekä kahdessa kunnassa asuvien hyvinvointia että maaseutukuntien elinvoimaisuutta.
Several proposals for "dual local citizenship" have been made in Finland in recent years.
Monet suomalaiset asuvat käytännössä kahdella paikkakunnalla.
The aim of this project was to specify solutions to the dilemma of living in two places but having rights to municipal services and participation (voting rights etc.) only in one place.
Tämän hankkeen tehtävänä oli tutkia kahdessa kunnassa asuvien asemaa parantavien ratkaisujen tarvetta ja mahdollisuuksia sekä arvioida niiden vaikutuksia.
There is also a growing proportion of people whose permanent residence is in one place and work residence in another.
Useimmiten asumisaika jakautuu varsinaisen asuinkunnan ja mökkeilykunnan välille, mutta syynä kahteen asuinpaikkaan voi olla myös työssäkäynti.
For this reason, three models are presented in this report.
Siksi kaksoiskuntalaisuusmallin rinnalle esitetään kolme muuta ratkaisumallia kahdessa kunnassa asuvien aseman parantamiseksi.
People spend more and more time at their second homes, but they have full citizenship rights only in one municipality.
Kuntien välisiä maksusitoumuksia lisäämällä voidaan turvata nykyistä parempi palvelutaso toisessa kunnassa.
In the end of the research, three modes of operation of interactive artefacts are discussed: real-time immersion, social interaction and embodied participation.
Tutkimuksen lopussa keskustellaan myös kolmesta eri vuorovaikutteisten teosten toimintatavasta: reaaliaikainen immersio, sosiaalinen vuorovaikutus sekä kehollistunut tai ruumiillistunut osallistuminen.
The qualities are gathered together to create a Simplicity Framework, and based on this framework they are mapped to a Simplicity Matrix related to the work Climatable.
Yksinkertaisuuden ominaisuuksien avulla on rakennettu viitekehys (Simplicity Framework), ja viitekehyksen avulla on tarkasteltu Climatable -teosta.
As a result, from designerly practice and research, literary review and user experience evaluations, the research defines the concept of simplicity as a set of qualities: reduction, organisation, affordances, tangibility, intuitiveness and familiarity.
Ominaisuudet ovat: rajaaminen / vähentäminen (reduction), järjestäminen (organisation), käyttömahdollisuudet (affordances), käsitettävyys / käsiteltävyys (tangibility), intuitiivisuus (intuitiveness) sekä tuttuus (familiarity).
Validity of the framework and the matrix are also researched by conducting three user surveys of different interactive artworks which provide deeper understanding of the applicability of the framework and the matrix for Interaction design research.
Viitekehyksen ja matriisin hyödyllisyyttä vuorovaikutussuunnitteluun ja muotoilun tutkimiseen on myös testattu tekemällä käyttäjätutkimus kolmesta eri vuorovaikutteisesta teoksesta.
In this research Interaction design is also considered to contain presentational design aspects, such as spatial and physical design, graphical design and audio design as well as the information and programming interaction itself.
Tässä tutkimuksessa vuorovaikutussuunnittelu käsitettä käytetään laajassa merkityksessä: ohjelmoinnin ja informaatiosuunnittelun lisäksi se sisältää myös esillepanoon ja esityksellisyytteen liittyviä asioita, kuten tilallinen ja fyysinen suunnittelu, graafinen suunnittelu ja äänisuunnittelu.
Discussion of how these modes are related to the Qualities of Simplicity illustrates ways in which interactive (art) works create experiences between machines and humans.
Näiden suhteita yksinkertaisuuden käsitteeseen sekä yksinkertaisuuden ominaisuuksiin käsitellään vuorovaikutteisen taiteen kokemuksellisuuden — ihmisten ja koneiden kanssakäynnin luoman erilaisten suhteiden — havainnollistamiseksi.
Qualities of Simplicity in designing interactive art presents a constructive design research process in the field of Interaction design.
Qualities of Simplicity in designing interactive art on vuorovaikutussuunnittelun alaan liittyvä tutkimus, jossa muotoilukäytäntöön perustuvalla tutkimuksella luodaan ja rakennetaan uutta tietoa vuorovaikutteisen taiteen käyttö- ja muotoilukokemuksesta.
Besides qualities designed or qualities experienced, the research also discusses Artefact Functions, qualities which can be thought to be aesthetic qualities of interactive artefacts.
Tutkielmassa käsitellään yksinkertaisuuden piirteitä ei ainoastaan suunniteltuina tai koettuina, vaan myös vuorovaikutteisen teoksen esteettisinä ominaisuuksina (Artefact Functions).
The underlying thought is that when interactive art is presented, it is used and activated by people other than the artist, and therefore artists should also consider how the works are used and how the work behaves.
Vuorovaikutteisessa taiteessa taideyleisö osallistuu teoksen toimintaan aktiivisesti, konkreettisesti, fyysisesti — tämä luo osallistujan ja teoksen välille muista taiteen lajeista poikkeavan suhteen.
In the study, the creative process of an interactive art installation Climatable is documented.
Osallistumisen voidaan sanoa luovan vuorovaikutteisen taiteen merkityksen.
This research discusses the field of interactive art as a sub-field of media art, and considers it to contain similar features and practices as design exploration carried out by Interaction designers.
Tässä tutkimuksessa vuorovaikutussuunnittelu tapahtuu osallistavan mediataiteen kontekstissa, tuoden uusia näkökulmia vuorovaikutteisen mediataiteen käyttäjäkeskeisempään suunnitteluun.
This moves the role of an interactive artist closer to the field of Interaction design.
Lähtökohtana on ollut ajatus vuorovaikutteisesta taiteesta taiteenlajina, joka aktivoituu vasta sen käyttötilanteessa.
The installation is also included as a creative part of the research.
Näitä tarkastellaan käyttäjiä varten rakennettuun vuorovaikutustilanteen osa-alueina.
This idea is present also in the title of this thesis.
Yksinkertaisuus -käsitteen tarkastelu ja määrittely on tässä tutkimuksen keskiössä.
Behind the subject, the dynamics of careers and the requirements of multiprofessionality have an effect: the attitudes towards working have changed, occupation is switched for different reasons and the variable working life requires transprofessional skills.
Aiheen taustalla vaikuttavat työurien dynaamisuus ja moniammatillisuuden vaatimukset: asenteet työntekoa kohtaan ovat muuttuneet, ammattia vaihdetaan eri syistä ja muuttuva työelämä vaatii yliammatillista osaamista.
This is a phenomenological hermeneutic study, whose material consists of the semi -structured individual interviews with five qual- ified dance teachers.
Kyseessä on fenomenologis-hermeneuttinen tutkimus, jonka aineisto koostuu viiden pätevän tanssinopettajan puolistrukturoiduista yksilöhaastatteluista.
On the basis of the theory-guided analysis, a dance teacher’s competence contained three areas of competence, which were occupation -specific competence, general workplace skills and self -regulation skills.
Teoriaohjaavan analyysin perusteella tanssinopettajan osaamiselle muodostui kolme osaamisen aluetta, joita olivat ammattispesifi osaaminen, yleiset työelämävalmiudet ja itsesäätelyvalmiudet.
There were also many areas of competence under these concepts, and they were related, among other things, to th e pedagogic and artistic nature of the occupation.
Myös näiden käsitteiden alle muodostui monia osaamisen alueita, jotka liittyivät muun muassa ammatin pedagogisuuteen ja taiteellisuuteen.
On the basis of the findings of the research, it can be claimed that transfer is possible in connection with occupational change, and earlier competence is useful in the new job.
Tutkimustulosten perusteella voidaan väittää, että transfer on mahdollista ammatinvaihdon yhtey-dessä ja aikaisemmasta osaamisesta on hyötyä uudessa työssä.
Competence from all areas of competence was transferred to the new occupations, and in the transition, the competence became suitable to be used as part of the new context.
Niihin siirtyi osaamista kaikilta osaamisen alueilta ja siirtyessään osaaminen soveltui osaksi uutta kontekstia.
The topic of the study is the transfer of competence, which is considered in connection with a dance teacher’s change of occupation.
Tutkimuksen aiheena on osaamisen siirtyminen, transfer, jota tarkastellaan tanssinopettajan ammatinvaihdon yhteydessä.
The objective of the study is to unravel what a dance teacher’s competence is, experienced by dance teachers who have changed their occupations.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, mitä tanssinopettajan osaaminen on ammattia vaihtaneiden tanssinopettajien kokemana.
In connection with occupation change, competence from a dance teacher’s occupation was transferred to new lines of work.
Ammatinvaihdon yhteydessä tanssinopettajan ammatista siirtyi osaamista uusiin ammatteihin.
The intention of the study was also to find out whether competence is transferred to the new occupation in connection with a dance teacher’s occupation change, and if it is, what kind of competence.
Tutkimuksessa otetaan selvää myös siitä, siirtyykö tanssinopettajan ammatinvaihdon yhteydessä osaamista uuteen ammattiin ja jos siirtyy, niin millaista osaamista.
It means that the productivity and efficiency depend on people who are engaged to their work and organizational development.
Tämä tarkoittaa sitä, että organisaatioiden tuloksellisuuden ja tehokkuuden taustalla ovat ihmiset, jotka ovat sitoutuneet työhönsä ja organisaation kehittämiseen.
The target organization was the Customer Contact Center of the Social Insurance Institution of Finland (KELA).
Tutkimuksen kohdeorganisaationa oli Kansaneläkelaitoksen (Kela) Yhteyskeskus.
This research also leaned on a process-based model of learning at work according to which learning processes happen in various contexts.
Tässä tutkimuksessa nojataan työssä oppimisen prosessimallin näkemykseen, jonka mukaan oppimisprosessit tapahtuvat eri konteksteissa.
The new organizational thinking is based on the idea of people as the core resource of organizations.
Uudenlaisen organisaatioajattelun keskiössä on näkemys ihmisistä organisaation keskeisenä voimavarana.
The data were obtained through themed-interviews in spring 2011.
Tutkimusaineiston muodostivat keväällä 2011 toteutetut tutkimushenkilöiden teemahaastattelut.
Well-being at work is determined by individual factors, factors related to social relationships at work, and organizational factors.
Työhyvinvointia määrittävät niin yksilölliset tekijät kuin työyhteisön sosiaaliset suhteet ja organisaatioon liittyvät tekijät.
The customer advisors participated in group interviews while immediate supervisors were interviewed personally.
Asiakasneuvojien haastattelut toteutettiin ryhmähaastatteluina, esimiesten haastattelut olivat yksilöhaastatteluita.
The findings are usable in practice when developing the coaching work culture in work units.
Tutkimustuloksia voidaan hyödyntää valmentavan toimintakulttuurin kehittämisessä työyhteisöissä.
From four sub-units of the Customer Contact Center, five immediate supervisors and 19 customer advisors participated in this research.
Tutkimukseen osallistui viisi lähiesimiestä ja 19 asiakasneuvojaa Yhteyskeskuksen neljästä yksiköstä.
Well-being at work is viewed from a resource-based perspective especially in relation to the coaching leadership style.
Työhyvinvointia kuvataan voimavaralähtöisesti erityisesti suhteessa valmentavaan esimiestyöhön.
The following research question was set for this research: How does coaching leadership style promote wellbeing and learning at work in the target organization according to the customer advisors’ and immediate supervisors’ perceptions?
Tutkimukselle asetettiin seuraava päätutkimuskysymys: Miten valmentava esimiestyö edistää työhyvinvointia ja työssä oppimista kohdeorganisaation asiakasneuvojien ja lähiesimiesten käsitysten mukaan?
The coaching leadership style, learning at work, and well-being at work constructed an entity strengthening and supporting each of its elements.
Valmentava esimiestyö, työssä oppiminen ja työhyvinvointi muodostivat toisiaan vahvistavan ja tukevan kokonaisuuden.
Engagement can be supported with coaching leadership style which is also seen to support well-being and learning at work.
Sitoutumista edistetään valmennuksellisin johtamisottein, minkä ajatellaan tukevan myös työhyvinvointia ja työssä oppimista.
The research illustrates how to realize promotion and support of learning and well-being at work as a part of the coaching leadership style.
Tutkimus valottaa, kuinka työssä oppiminen ja työhyvinvoinnin edistäminen ja tukeminen toteutuvat osana valmentavaa esimiestoimintaa.
The research focused on which methods of coaching leadership style were in use and how the immediate supervisors and employees described their usability.
Tutkimuksessa tutkittiin, mitä valmentavan esimiestyön työvälineitä ja menetelmiä valmentavassa esimiestyössä oli käytössä ja kuinka esimiehet ja työntekijät kuvasivat niiden toimivuutta.
This was a phenomenographic case study focusing on perceptions of and understandings about various phenomena of daily life.
Tutkimus edustaa fenomenografista tapaustutkimusta, jossa tutkimuskohteena ovat ihmisten erilaisia arkipäivän ilmiöitä koskevat käsitykset ja niiden erilaiset ymmärtämisen tavat.
Reflection of work and learning is considered crucial as well as promotion of learning through managerial coaching.
Oleellista työssä oppimisessa on työhön ja oppimiseen kohdistuva reflektointi sekä oppimisen edistäminen valmentavalla esimiestyöllä.
Learning and well-being at work could be promoted in many various means and methods through the coaching leadership style in the daily work.
Työssä oppimista ja työhyvinvointia valmentava esimies johti monin eri keinoin ja menetelmin työn teon arjessa.
; (2) What kinds of perceptions did the customer advisors and immediate supervisors have of well-being at work and means of supporting it?
Minkälaisia käsityksiä asiakasneuvojilla ja lähiesimiehillä on työhyvinvoinnista ja sen tukemisesta?
In this research, coaching within the organization is in the focus and the concept of coaching leadership style is used for describing the coaching-based approach in supervision.
Tässä työssä käsitellään nimenomaan organisaation sisäistä valmennusta ja käytetään valmentavan esimiestyön käsitettä kuvaamaan valmennuksellista työotetta.
The theoretical framework introduces coaching leadership style as a means of supervision.
Teoreettisen viitekehyksen keskiössä on valmentavan esimiestyön tarkastelu esimiestyön toimintatapana.
; and (3) What kinds of perceptions did the customer advisors and immediate supervisors have of learning at work and the means of supporting it?
Minkälaisia käsityksiä asiakasneuvojilla ja lähiesimiehillä on työssäoppimisesta ja sen tukemisesta?
The purpose was to understand how coaching leadership style enhanced employees’ experiences of well-being and learning at work.
Tutkimuksen tarkoituksena oli ymmärtää, miten valmentava esimiestyöote on yhteydessä työntekijöiden työhyvinvoinnin ja työssä oppimisen kokemuksiin.
According to the findings, the immediate supervisors’ action was perceived important to well-being and learning at work.
Tutkimuksen mukaan valmentavan esimiehen toiminta oli tärkeä työhyvinvointiin ja työssä oppimiseen vaikuttava tekijä.
The objective of this research was to analyze immediate supervisors’ and employees’ perceptions of coaching leadership style in relation to well-being and learning at work.
Tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella lähiesimiesten ja henkilöstön käsityksiä valmentavasta esimiestyöstä työhyvinvoinnin ja työssä oppimisen edistämisessä.
The question was answered by analyzing the research participants’ perceptions in the following three specific questions: (1) What kinds of perceptions did the customer advisors and immediate supervisors have of coaching leadership style implemented in their organization?
Pääkysymykseen vastattiin analysoimalla asiakasneuvojien ja lähiesimiesten käsityksiä seuraavien tarkentavien tutkimuskysymysten avulla: 1.
The coaching leadership style could enable learning and promote well-being.
Valmentavan esimiehen koettiin olevan työssä oppimisen mahdollistaja ja työhyvinvoinnin edistäjä.
Supervision that enhanced learning also supported well-being at work—and vice versa.
Oppimista tukeva esimiestyö tuki työhyvinvointia ja taas työhyvinvoinnin edistäminen vaikutti myönteisesti työssä oppimiseen.
My research is situated in Finnish Lapland.
Tutkimukseni paikantuu Lappiin.
In the life courses of women, moving away expanded the space of agency, often after conflicts and tension-ridden events.
Naisten elämänkulussa lähteminen laajensi toimijuuden tilaa usein ristiriitaisten ja jännitteisten tapahtumien jälkeen.
Spaces of agency in Lapland proved to be gendered, especially in the traditional model of the family: women work at home, men outside the home.
Toimijuuden tilat osoittautuvat Lapissa sukupuolittuneiksi erityisesti perinteisessä perhemallissa: nainen on kotona töissä ja mies kodin ulkopuolella.
At the time, they were unemployed or working in placements created through various employment support measures.
He olivat työttöminä työnhakijoina tai erilaisin tukitoimenpitein sijoitettuna töihin.
The focal data for the later stages of the research comprise letters (N=29) written by the original participants in the years 2001–2002 and interviews with a subset of them conducted in 2011 (N=10).
Tutkimukseni aineistoina painottuvat näiden henkilöiden kirjeet vuosilta 2001–2002 (N=29) ja lisäksi kirjeen kirjoittaneiden haastattelut vuodelta 2011 (N=10).
I analyse how choices in life produce agency and what kind of agency they produce, with agency defined here in terms of the interplay of six modalities: ability, obligation, opportunity, feeling, desire and competence.
Analysoin, millä tavoin ja millaista toimijuutta elämänvalinnat tuottavat toimijuusanalyysiin liittyvien modaliteettien eli kykenemisen, täytymisen, voimisen, tuntemisen, haluamisen ja osaamisen vuoropuhelun avulla tarkasteltuna.
However, today, on the threshold of middle age, the participants have stable careers and believe that education will open doors on the job market for their children.
Keski-iän kynnyksellä työurat ovat kuitenkin vakiintuneet ja omien lasten kohdalla uskotaan koulutuksen avaavan ovia työmarkkinoille.
For their part, men built new agency for themselves primarily through their choice of occupation.
Miehet taas rakensivat uudenlaista toimijuuttaan useimmiten ammatillisen suuntautumisen kautta.
The research questions addressed in the work are: What kinds of spaces for agency have opened up in the life courses of the participants in the research?
Tutkimuksessani kysyn, millaisia toimijuuden tiloja tutkimukseen osallistuvien elämänkuluissa on avautunut?
In the analyses, I have focused on essential episodes in the narratives, that is, events that the participants point to as being significant in their life course and that have helped them to create agency.
Analyyseissa olen keskittynyt kertomusten ydinepisodeihin eli merkityksellisiksi kerrottuhin elämänkulun tapahtumiin, jotka toimivat toimijuuden rakennusaineina.
The research shows that the educational system, as well as developments in society that brought new demands induced the young people to pursue an education but left many of them disappointed.
Tutkimustulokseni osoittavat, että koulutusjärjestelmä ja yhteiskuntakehitys vaatimuksineen ovat rekrytoineet aikuistuvia nuoria koulutukseen, mutta tuottaneet monille pettymyksiä luomalla toteutumattomia toiveita valmistua työelämää varten.
One aim of the study is to introduce the research community to analyses of the life courses of women and men who were born and grew up outside of growth centres.
Tarkoituksena on tuoda tutkimuskeskusteluun analyyseja kasvukeskusten ulkopuolelta lähtöisin olevien naisten ja miesten elämänkuluista.
The work represents an interdisciplinary, narrative and feminist study of life courses with a longitudinal research design spanning the period from 1990 to 2011.
Tutkimukseni edustaa tieteidenvälistä, kerronnallista ja feminististä elämänkulun tutkimusta, jossa on pitkittäistutkimuksen asetelma.
The respondents were young people between the ages of 18 and 25 from the communities of Kolari, Posio and Sodankylä who held a lower or higher secondary-level vocational qualification.
T utkimukseni taustalla on vuonna 1989 kyselyllä kerätty aineisto, jossa oli mukana 232 Kolarin, Posion ja Sodankylän kunnista kotoisin olevaa 18–25 -vuotiasta alemman tai ylemmän keskiasteen ammatillisen koulutuksen suorittanutta nuorta.
Making a career at the time required moving away from home to get a qualification or moving away from one’s hometown altogether.
Työuran avautumisen ehtona on ollut hakeutuminen kotipaikkakunnalta muualle koulutukseen tai sieltä kokonaan pois muuttaminen.
Typical male and female behavior came to the fore in the narratives in which informants indicated a desire to break free from the past in order to find new spaces, spaces of their own.
Nais- tai miestapaisuus saattoi purkautua niissä kertomuksissa, joissa haluttiin tehdä irtiotto entisestä uudenlaisten, omien tilojen löytämiseen.
What kinds of essential episodes for agency can be pinpointed in the narratives and how is agency gendered in the narratives?
Millaisia toimijuuden rakentumiseen liittyviä ydinepisodeja kertomuksista voidaan kiteyttää?