natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sustainable clothing consumption and its challenges were also examined.
Myös kestävää vaatteiden kulutusta ja sen haasteita tarkasteltiin.
The research data was collected on two different E forms from 24 November to 10 December 2018.
Tutkimusaineistoa kerättiin kahdella eri E-lomakkeella 24.11.–10.12.2018 välisenä aikana.
However, when choosing a garment, its fit, model, quality and material were the most important features on which the choices were made.
Vaatteen valinnassa sen istuvuus, malli, laatu ja materiaali olivat kuitenkin tärkeimmät ominaisuudet, joiden perusteella valinnat suoritettiin.
As a rule, consumers were of the opinion that future textile industry solutions should be on a sustainable basis and suitable for circulation.
Pääsääntöisesti kuluttajat olivat sitä mieltä että tulevaisuuden tekstiiliteollisuuden ratkaisujen pitää olla kestävällä pohjalla sekä soveltua kiertoon sopiviksi.
The theoretical background of the study looked at the complex interplay between the consumption of textiles and clothing, the importance of products and the relationship between personal and product relations.
Tutkimuksen teoriataustassa tarkasteltiin tekstiilien ja vaatteiden kulutuksen, tuotteiden merkityksen ja henkilö- ja tuotesuhteiden monimutkaista vuorovaikutusta.
The quantitative and qualitative responses of the 45 consumers involved in the study were analyzed with reflection on the research questions.
Tutkimuksessa mukana olleiden 45 kuluttajan määrälliset että laadulliset vastaukset analysoitiin tutkimuskysymyksiin peilaten.
The material collected at Heureka served as a preliminary investigation to build the actual questionnaire.
Heurekassa kerätty aineisto toimi esitutkimuksena varsinaisen kyselylomakkeen rakentamiseksi.
The Mixed methods method was chosen to make the material as complete as possible.
Mixed methods – tutkimusmenetelmä valikoitui, jotta aineistosta olisi mahdollista saada mahdollisimman hyvä kokonaiskuva.
The future of cellulose based textiles : a consumer perspective on ioncell-based textile materials
Selluloosapohjaisten tekstiilien tulevaisuus : kuluttajanäkökulma ioncell-pohjaisiin tekstiilimateriaaleihin
The first survey respondents were visitors to the Future Pieces - Circular Economy in Heureka.
Ensimmäisen kyselyn vastaajina olivat Tulevaisuuden palasia – kiertotaloutta Heurekassa -tapahtuman kävijät.
Which things will affect your clothing and how much interest in sustainable consumption will affect your purchases.
Mitkä asiat vaikuttavat vaatehankintoja tehtäessä ja kuinka paljon kiinnostus kestävään kulutukseen vaikuttaa han-kintoihin.
The aim of the study was to map consumers' views on cellulose-based textile materials.
Tutkimuksen tavoitteena oli kartoittaa kuluttajien näkemyksiä selluloosapohjaisista tekstiilimateriaaleista.
Based on material samples, estimates of the ioncell-F process were very positive.
Materiaalinäytteiden perusteella tehdyt arviot ioncell-F menetelmällä valmistetusta tekstiilistä olivat hyvin positiivisia.
The aim was also to collect opinions and thoughts from the respondents on the basis of new samples of cellulose fiber ioncell-F developed by the University of Helsinki and Aalto University.
Tavoitteena oli myös kerätä vastaajilta mielipiteitä ja ajatuksia uudesta Helsingin yliopiston ja Aato-ylipiston kehittämästä selluloosakuidusta ioncell-F materiaalinäytteiden pohjalta.
Both quantitative and qualitative research methods were used as research methods.
Tutkimusmenetelminä käytettiin sekä kvantitatiivista että kvalitatiivista tutkimusotetta.
The future of cellulosic textiles from a consumer perspective seems bright whether it is made of virgin or recycled fiber.
Selluloosatekstiilien tulevaisuus kyselyyn vastanneiden kuluttajien mielestä vaikuttaa valoisalta riippumatta siitä onko se valmistettu neitseellisestä vai kierrätetystä kuidusta.
For the occasional consumers in the shopping centers, a semi-structured questionnaire was presented.
Kauppakeskuksissa satunnaisesti asioiville kuluttajille esitettiin puolistrukturoitu kyselylomake, jossa oli sekä määrällisiä kysymyksiä valmiine vastausvaihtoehtoineen että laadullisia, avoimia kysymyksiä.
The changing context places the social workers in a challenging position.
Muuttuva konteksti asettaa sosiaalityöntekijät haastavaan tilanteeseen.
My study was a qualitative research.
Tutkimukseni on luonteeltaan kvalitatiivinen.
The experts of life and understanding : The narrated expertise of adult social workers
Elämän ja ymmärryksen asiantuntijat : Aikuissosiaalityöntekijöiden kerrottu asiantuntijuus
The stories are an expression of the individual life but also the social context where story-telling takes place.
Kertomukset ilmentävät yksilön elämää mutta samalla myös sitä sosiaalista todellisuutta, jossa ne syntyvät.
In narrative approach story-telling is seen as a natural part of human life.
Narratiivisessa lähestymistavassa kertominen nähdään ihmiselle luontaisena.
I conducted seven interviews with social workers who work in adult social work.
Haastattelin tutkimusta varten seitsemää aikuis-sosiaalityössä toimivaa sosiaalityöntekijää.
Expertise was impacted by structural conditions and multi-professional collaboration where adult social work’s expertise is often seen as inferior.
Asiantuntijuuteen vaikuttivat työn rakenteelliset reunaehdot sekä moniammatil-linen yhteistyö, jossa aikuissosiaalityö näyttäytyy usein vähempiarvoisena.
Because of the diversity of the adult social work, the social workers were required to use various forms of expertise in their work.
Työn moninaisuus edellyttää sosiaalityöntekijöiltä kykyä erilaisten asiantuntijuuksien hyödyntämiseen työssään.
I analysed the data with narrative methods.
Analysoin aineiston narratiivista lähestymistapaa hyödyntäen.
The emphasis is now more on collaboration and expertise is seen to be shared and negotiated.
Asiantuntijuus on muuttunut yksilökeskeisestä tietämisestä yhteistoimijaiseksi, jaetuksi ja neuvotelluksi.
The context of adult social work is changing and the most noticeable change is still the transfer of supplementary benefit from municipalities to the Social Insurance Institution of Finland (Kela).
Aikuissosiaalityö on erilaisten muutosten keskellä, joista näkyvin on edel-leen toimeentulotuen Kela-siirto.
Further, the purpose was to examine how social workers narrate and perform their expertise.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, millaisena aikuissosiaalityön asiantuntijuus näyt-täytyy sosiaalityöntekijöiden kerronnassa ja miten sosiaalityöntekijät kertovat sekä esittävät asiantuntijuuttaan.
Expertise was experienced in the context of changes and continuities.
Asiantuntijuuden kokemisen kontekstin muodostivat muutokset ja jatkuvuudet, jotka vaikuttavat esimerkiksi mahdollisuuteen kehittää työtä.
In the narration of the social workers, expertise seemed to be challenging to explain.
Sosiaalityöntekijöiden kerronnassa aikuissosiaalityön asiantuntijuus näyttäytyi vaikeasti sa-noitettavana.
My main interest in this study was in narrative episodes which occur in the narration of the social workers.
Analyysiyksiköksi tässä tutkielmassa muodostuivat haastateltavien ker-ronnassa ilmenevät kertomusepisodit.
Adult social work’s expertise seems to be personal and emotion-related.
Aikuissosiaalityön asiantuntijuus näyttäytyi kerronnassa hen-kilökohtaisena tunnetyönä.
The study was conducted by interviewing 18 fifth-year engineering students, who had started their studies on August 1, 2013.
Tutkimus toteutettiin haastattelemalla 18 viidennen vuoden insinööriopiskelijaa, jotka olivat aloittaneet opintonsa 1.8.2013.
Learning was located especially in problem-solving and project working environments where students co-worked in inter- or multidisciplinary groups.
Kursseilla oppimisessa painottuivat etenkin ongelmanratkaisua ja projektityöskentelyä sisältävät ympäristöt, joissa opiskelijat työskentelivät poikki- tai monitieteellisissä ryhmissä.
However, other than entrepreneurial courses did not directly support learning of entrepreneurial competencies.
Muut kuin yrittäjyyskurssit eivät suoraan tukeneet yrittäjyyskompetenssien kehittymistä.
The research instrument was built on directions of narrative research, critical incident technique and lifeline approach.
Tutkimusinstrumentti rakentui narratiiviselle tutkimukselle, kriittisten tapahtumien tutkimukselle ja elämänviivalähestymistavalle.
Engineering students’ experiences of learning entrepreneurial competencies during university studies
Insinööriopiskelijoiden kokemuksia yrittäjyysosaamisen kehittymisestä yliopisto-opintojen aikana
Entrepreneurial competencies have been observed as learnable and teachable, although there has been contradictory evidence about effectiveness of entrepreneurial education.
Yrittäjyyskompetenssit on käsitetty mahdollisina oppia ja opettaa, vaikkakin näyttö yrittäjyyskoulutuksen tuloksellisuudesta on ollut ristiriitaista.
The objective of this study is to bring together previously separate research traditions on educational outcomes and process, introducing more profound picture of learning entrepreneurial competencies especially from the students’ perspective.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on yhdistää aiemmin erillisiä koulutuksen tuloksiin ja prosessiin liittyviä näkökulmia, ja siten muodostaa syvällisempi kuva yrittäjyyskompetenssien oppimisesta opiskelijoiden näkökulmasta.
All students recognized learning of business competencies.
Kaikki opiskelijat tunnistivat bisnesosaamisen kehittymistä.
The data were analyzed with content analysis combined with abductive reasoning and data quantification.
Aineisto analysoitiin sisällönanalyysia, abduktiivista päättelyä sekä aineiston kvantifiointia hyödyntäen.
By now, researchers’ have recommended socio-constructive and experiential approaches to pedagogics.
Tutkijat ovat suositelleet sosiokonstruktivistisia ja kokemuksellisia pedagogisia lähestymistapoja yrittäjyyskasvatukseen.
Consistently with the previous studies, entrepreneurial competencies were shown possible to learn.
Aiempien tutkimusten suuntaisesti yrittäjyyskompetenssit osoittautuivat mahdollisiksi oppia.
However, competencies needed in early-phase entrepreneurship were emphasized by students, who had accomplished several entrepreneurial courses.
Varhaisvaiheen yrittäjyyttä tukevien kompetenssien oppimiskokemukset painottuivat kuitenkin useita yrittäjyyskursseja suorittaneille opiskelijoille.
Process perspective on entrepreneurial education has left as a minor viewpoint.
Yrittäjyyskasvatuksen koulutuksellisen prosessin tutkimus on jäänyt vähäiseksi.
Results concerning learning process indicated that combining formal learning environments with elements of informal learning resulted as a wide spectrum of learned entrepreneurial competencies.
Oppimisprosessia koskevat tulokset osoittivat, että yrittäjyyskompetenssien laaja-alainen oppiminen mahdollistui yhdistämällä formaaliin oppimiseen informaaleja elementtejä.
The interview invitations were targeted based on study register data for reaching participants from diverse backgrounds on entrepreneurial studies.
Haastattelukutsut kohdennettiin opiskelijarekisteritietojen pohjalta siten, että tavoitettiin mahdollisimman erilaisia yrittäjyyteen keskittyviä opintojaksoja suorittaneita opiskelijoita.
Previous research on entrepreneurial education has mainly been driven by economic interest.
Aikaisempi yrittäjyyskasvatuksen tutkimus on perustunut pääasiassa kvantitatiiviseen lähestymistapaan ja se on keskittynyt tuloksellisuuteen taloudellisten motiivien ohjaamana.
Thus, the findings set base for further actions in integrating the elements of entrepreneurial courses into project courses.
Yrittäjyyskurssien osia voi olla kannattavaa sisällyttää jatkossa erityisesti projektikursseihin.
The material of the study was collected by qualitative thematic interviews, targeting teachers (n = 5) who taught and guided preparatory class pupils in classroom teaching in the spring semester 2016.
Tutkimuksen aineisto kerättiin laadullisilla teemahaastatteluilla, joissa kohderyhmänä olivat sellaiset opettajat (n=5), jotka opettivat ja ohjasivat valmistavan luokan oppilaita luokkamuotoisessa opetuksessa kevätlukukaudella 2016.
From the point of view of this framework, learning can not be considered merely as information gathering or as an individual's knowledge.
Tästä viitekehyksestä katsoen oppimista ei voi pitää pelkästään tiedonhankintana tai yksittäisen ihmisen osaamisena.
Interviewing transcripts constituted a material that was analyzed by the method of analytical content analysis.
Haastatteluiden litteraatit muodostivat aineiston, joka analysoitiin teoriaohjaavan sisällön analyysin menetelmällä.
According to the sociocultural perspective, learning and building knowledge is a social and cultural phenomenon in social interaction, not as an individual phenomenon.
Sosiokulttuurisen näkökulman mukaan oppiminen ja tiedon rakentaminen tapahtuvat sosiaalisena ja kulttuurisena ilmiönä sosiaalisessa vuorovaikutuksessa, ei yksilöllisenä ilmiönä.
The practices and working methods of classroom teachers in multiliteracy, actors and participatory guidance are based on the pupil's need to be part of the surrounding society and to be heard.
Luokanopettajien kertomat toiminta- ja työskentelytavat monilukutaitoon, toimijuuteen ja osallistumiseen ohjaamisessa perustuvat oppilaan tarpeelle olla osa ympäröivää yhteiskuntaa ja tulla kuulluksi.
How is the multiliteracy practiced in the class?
2) Millä tavoin monilukutaitoa luokassa harjoitetaan?
The study showed that multiliteracy in teachers' perceptions was diverse.
Tutkimuksessa havaittiin, että monilukutaito opettajien käsityksissä oli moninainen.
The theoretical framework for this study is multiliteracy and sociocultural learning.
Tämän tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä ovat monilukutaito ja sosiokulttuurinen oppimiskäsitys.
As the forms of produce, interpreting, and conveying information and developing technological communication tools evolve, new concepts need to be added to describe learning, teaching and modernize forms of communication.
Informaation tuottamisen, tulkinnan ja välittämisen muotojen uudistuessa ja teknologisten viestintävälineiden kehittyessä luku- ja kirjoitustaidon rinnalle on tarvittu uusia käsitteitä kuvaamaan oppimista, opetusta ja uudistuvia viestinnän muotoja.
One of the main findings of the study was that multiliteracy skills are practiced in a diverse and goal-oriented manner in the preparatory classes, but partly unconscious.
Tutkimuksen yksi keskeisimmistä havainnoista oli, että monilukutaitoa harjoitetaan valmistavan opetuksen luokissa monipuolisesti ja tavoitteellisesti, mutta osin tiedostamatta.
Guiding multitasking is present everywhere and all the time in preparatory education.
Monilukutaitoon ohjaaminen valmistavalla luokalla on läsnä kaikkialla ja koko ajan.
The content analysis was used to classify the material according to themes referring to multidisciplinary literacy and picked up the sections of agency and inclusion and participation.
Sisällönanalyysin avulla aineisto luokiteltiin monilukutaitoon viittaavien teemojen mukaisesti, ja siitä poimittiin toimijuuteen ja osallisuuteen viittaavat kohdat.
Teachers' perceptions of multiliteracy practice in a preparatory education
Opettajien käsityksiä monilukutaidon harjoittamisesta valmistavassa luokassa
It relates to the interpretation, production and valuation of various texts.
Tarpeeseen pyrkii vastaamaan monilukutaito, joka liittyy erilaisten tekstien tulkitsemiseen, tuottamiseen ja arvottamiseen.
It is the ability to acquire, to produce, to modify, to present and to evaluate information, build identity and critical thinking and learning.
Se on kykyä hankkia, tuottaa, muokata, esittää ja arvioida tietoa, rakentaa identiteettiä ja kriittistä ajattelua sekä oppimista ollen samalla eettistä pohdintaa monikulttuurisesta ja kulttuurisesti moninaisesta maailmasta.
As society change around us, the texts and reading and writing practices change as well.
Tiivistelmä - Referat - Abstract Yhteiskunnan muuttuessa muuttuvat niin tekstit kuin lukemisen ja kirjoittamisen käytänteet.
The material was approached from phenomenographical point of view.
Taustalla vaikutti fenomenografinen lähestymistapa.
The most important results describing the uniqueness of music education concerned its ability to teach other things besides just music, such as collaboration skills, concentration and creativity.
Erityispiirteistä merkittävimmät tu-lokset liittyivät musiikin kykyyn opettaa itse musiikin lisäksi muitakin taitoja kuten yhteistyötaitoja, luo-vuutta, keskittymiskykyä ja kekseliäisyyttä.
Music teachers' views on the importance and role of music education and music as a subject in Finnish society
Musiikinopettajien näkemyksiä musiikkikasvatuksen ja musiikin oppiaineen merkityksestä ja asemasta suomalaisessa yhteiskunnassa
The material of this study was collected from 3 participants, all of them working as music teachers in high school.
Tutkimukseen osallistui kolme musiikinopettajaa, jotka kaikki opettavat musiikkia yläkoulussa.
The purpose of this qualitative study is to explore what kind of views music teachers have on teaching music, music as a subject and the situation of music education in today’s society.
Tämän laadullisen Pro gradu-tutkielman tarkoituksena on kuvata, millaisia näkemyksiä musii-kinopettajilla on musiikinopetuksesta sekä musiikin oppiaineesta ja näiden asemasta.
Earlier studies concerning music teaching, its history and the special features of music education were introduced in theory chapters.
Teoriataustassa esiteltiin aiempaa musiikkikasvatustutkimus-ta, musiikinopetuksen historiaa ja nykytilaa sekä opetukseen ja oppimiseen liittyviä erityispiirteitä.
Large teaching groups, the lack of mandatory courses and digitalization were seen as big challenges in music education as well.
Suurimpina opetuksen haasteina mainittiin suuret opetusryhmät ja pakollisten musiikin kurssien vähäisyys.
Common knowledge was also seen as an important theme music can teach.
Lisäksi musiikin yleissivistävä tehtävä nousi esiin tärkeänä teemana.
The results of this study were categorized into meanings concerning the uniqueness of music teaching and meanings concerning the situation of music education.
Tutkimuksen tulokset jaettiin kahteen osaan, musiikinopetuksen erityisiin piir-teisiin ja musiikinopetuksen ja oppiaineen asemaan liittyviin tuloksiin.
The most important meanings describing the situation of music education concerned on one hand, the generally underrated position of music education in today’s society.
Musiikinopettajien ja musiikinopetuksen asemaan liittyen tuloksissa korostui yhtäältä mu-siikin yhteiskunnallisesti aliarvostettu asema, toisaalta korkea arvostus oman koulun sisällä.
Previous studies about music education were applied in the analysis.
Analyysi toteutettiin teoriaohjaavana si-sällönanalyysinä ja siinä hyödynnettiin aiempia tutkimuksia ja kirjallisuutta musiikkikasvatukseen liittyen.
The role of theory was directional in the analysis.
Aineiston keruu tapahtui puolistrukturoidulla teemahaastattelulla.
However, music education was highly valued by music teachers’ school communities.
Myös musiikinopetuksen monipuolisuusnäkökulma vaikutti taustalla läpi tutkielman.
The data was analyzed using hierarchical regression analysis.
Aineisto analysoitiin hierarkkisella regressioanalyysillä.
This study is a part of an occupational health study, in which three large organizations (N = 1415) were examined by using an e-mail questionnaire.
Tämä tutkimus on osa laajempaa työhyvinvointitutkimusta, jossa tutkittiin kolmea isoa organisaatiota (N = 1415).
Job Demands-Resources Model (Bakker & Demerouti, 2007) and Conservation of Resources Theory (Hobfoll, 2001) were used as a theoretical framework of the study.
Teoreettisena viitekehyksenä käytettiin Bakkerin ja Demeroutin (2007) mallia työn vaatimuksista ja voimavaroista sekä samansuuntaista resurssien säilyttämisen teoriaa (Hobfoll, 2001).
It is important to study factors to manage work-related stress to get more tools to support sustainable ways of doing work and flourishing work environments.
On tärkeää tutkia työssä jaksamiseen liittyviä tekijöitä, jotta saataisiin enemmän välineitä tukea kestäviä työympäristöjä ja -tapoja.
As a conclusion, servant leadership and sense of community can serve as important social resources against burnout and support recovery from work.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että palveleva johtaminen ja yhteisöllisyys voivat toimia sosiaalisena voimavarana työuupumusta vastaan, ja tukea työstä palautumista.
The results showed that servant leadership and sense of community were negatively associated with burnout and positively associated with recovery.
Tulokset osoittivat, että palveleva johtaminen ja yhteisöllisyys olivat negatiivisessa yhteydessä työuupumukseen ja positiivisessa yhteydessä työstä palautumiseen.
The participants answered questions concerning burnout, recovery, servant leadership, community and workaholism.
Tutkittavat vastasivat sähköisesti työuupumusta ja työstä palautumista sekä palvelevaa johtamista, yhteisöllisyyttä ja työriippuvuutta mittaaviin kysymyksiin.
The purpose of this study was to examine what extent servant leadership, sense of community and workaholism are associated with burnout and recovery from work.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin palvelevan johtamisen, yhteisöllisyyden ja työriippuvuuden yhteyksiä työuupumukseen ja työstä palautumiseen.
Associations between servant leadership, sense of community, workaholism, and burnout and recovery
Palvelevan johtamisen, yhteisöllisyyden ja työriippuvuuden yhteys työuupumukseen ja työstä palautumiseen
Workaholism was positively associated with burnout and negatively with recovery.
Sen sijaan työriippuvuus oli positiivisessa yhteydessä työuupumukseen ja negatiivisessa yhteydessä työstä palautumiseen.
In this study, following the JD-R model, it was hypothesized that servant leadership and sense of community are negatively associated with burnout and positively associated with recovery.
Tässä pro gradu -tutkimuksessa nähtiin työn vaatimukset ja voimavarat –mallia sekä resurssien säilyttämisen teoriaa mukaillen, että palveleva johtaminen ja yhteisöllisyys ovat työn voimavaroja, sekä oletettiin niiden olevan negatiivisessa yhteydessä työuupumukseen ja positiivisessa yhteydessä työstä palautumiseen.
Previous studies have shown that servant leadership and sense of community are negatively associated with burnout, whereas no previous research exist focusing on the associations between servant leadership, sense of community and recovery.
Aiemmassa tutkimuksessa palvelevan johtamisen ja yhteisöllisyyden on havaittu olevan negatiivisessa yhteydessä työuupumukseen, mutta tutkimusta niiden yhteydestä työstä palautumiseen ei ole.
Thus, promoting servant leadership and employees’ sense of community might serve as advantages for organizations.
Näin ollen ne voivat olla organisaatiolle eduksi ja hyödyksi.
In addition, it would be important to actively recognize workaholism to reduce its threat for employees’ well-being.
Työriippuvuutta tulisi pyrkiä organisaatioissa aktiivisesti tunnistamaan ja ehkäisemään, sillä se saattaa olla uhka työssä jaksamiselle ja kestäville työtavoille.
In addition, it was also hypothesized that workaholism is associated positively with burnout and negatively with recovery.
Työriippuvuus nähtiin olevan työhön liittyvä vaatimus sekä oletettiin sen olevan positiivisessa yhteydessä työuupumukseen ja negatiivisessa yhteydessä työstä palautumiseen.
Modern society evoked conflicting thoughts.
Moderni yhteiskunta herätti ristiriitaisia ajatuksia.
Many of the respondents saw that it is important to reduce consumption.
Moni vastanneista koki tarpeelliseksi kuluttamisen vähentämisen.
There was altogether five interviews and five filled in questionnaires.
Haastatteluja tehtiin yhteensä viisi ja kyselylomakkeisiin tuli yhteensä viisi vastausta.
The material for the study was collected using half structured interview and questionnaire with open questions.
Aineisto kerättiin puolistrukturoidulla haastattelulla ja avoimella kyselylomakkeella.
Those values were especially: admiration of traditional lifestyle, ecological values and family values.
Arvoissa korostuivat traditionaalisen elämäntavan ihannointi, ekologisuus ja perhearvot.