natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Co-operation was categorized into different categories: (1) minor co-operation, (2) more plentiful co-operation which maintains traditional practices and (3) dialogical and innovative co-operation.
Yhteistyö seurakunnan kanssa jakautui kolmeen kategoriaan: vähäiseen yhteistyöhön, runsaampaan ja vanhoja toimintatapoja ylläpitävään yhteistyöhön sekä keskustelevaan ja uudistavaan yhteistyöhön.
Those practices and ideas which included co-operation with religious communities were divided into five themes: general worldview education, religious events, support of wellbeing, mentoring and more general co-operation with none specific theme.
Yhteistyön toimintatavoista ja ideoista muodostettiin viisi teemaa: yleissivistävä katsomuskasvatus, uskonnolliset tilaisuudet, yhteistyö ilman yksittäistä teemaa, kasvun ja hyvinvoinnin tuki ja katsomuskasvatuksen mentorointi.
The answers (N=60) were analysed by using content analysis.
Tiedonantajina oli yhteensä 60 varhaiskasvattajaa (N=60).
Based on the study, it can be concluded that organizing in-service training to early childhood educators is very necessary and more discussion is currently needed about practices concerning worldview education, both in work communities, with parents and with co-operating religious communities.
Johtopäätöksenä varhaiskasvattajien täydennyskoulutus sekä työyhteisön, huoltajien ja yhteistyötahojen kanssa katsomuskasvatuksen käytännöistä ja yhteistyöstä käytävä keskustelu katsomuskasvatuksen kehittämiseksi on merkityksellistä ja tarpeellista.
The achievement level of middle school aged students is already quite stable.
Yläkouluikäisten osaamistaso on jo melko vakiintunut.
The data (N=6021) were drawn from the MetrOP-research project, and consisted of students who participated in the math assessment in the beginning of 7th grade in 2011 and at the end of 9th grade in 2014.
Aineisto (N = 6021) muodostui metropolialueen oppilaista, jotka täyttivät samat perusopetuksen alaluokkien matematiikan sisältöjä mittaavat tehtävät 7. luokan alussa vuonna 2011 sekä 9. luokan lopussa 2014.
Three models were tested with logistic regression.
Havaintojen jakautumista näihin luokkiin tutkittiin logistisella regressioanalyysilla kolmen mallin mukaan.
In addition, higher achievement level is related to better cognitive abilities, more positive attitudes towards learning and higher socioeconomic status (SES).
Vahvempaan osaamiseen liittyvät niin paremmat kognitiiviset valmiudet, positiivisemmat asenteet kuin korkeampi sosioekonominen asema.
Loss of Curriculum Based Math Skills of Middle School Students
Opetussuunnitelman mukaisten matemaattisten taitojen katoaminen peruskoulun yläluokkien aikana
Overall it seems that there is a loss of curriculum based math skills across ability levels and there is a need to strengthen the basic math skills of middle school students.
Kaiken kaikkiaan näyttäisi siltä, että peruskoulun alaluokkien aikana opittujen matematiikan perussisältöjen osaamisessa tapahtuu lasku kaikilla taitotasoilla, joten pohjataitojen vahvistamiseen tulisi mahdollisesti kiinnittää huomiota yläkoulun matematiikan opetuksessa kattavammin.
It is known that math skills develop hierarchically and there is a strong association between previous and later math performance.
Aiemman tutkimuksen perusteella tiedetään, että matemaattiset taidot kehittyvät hierarkkisesti ja aiempi osaaminen ennustaa vahvasti myöhempää osaamista.
The first model focused on achievement level, and included the test result of 2011 and math grade of 6th grade as independent variables.
Ensimmäisessä lähtötasoon pohjautuvassa mallissa mukana olivat 7.luokan testitulos sekä 6.luokan matematiikan arvosana.
In the second model the effects of student characteristics were tested, and it included immigrant status, SES and gender as independent variables.
Toisessa taustamuuttujien vaikutusta tutkivassa mallissa mukana olivat tieto maahanmuuttajataustasta, sosioekonomisesta asemasta sekä sukupuolesta.
The third model tested if the support for learning protects from the decline, and the information about the three-tiered support was added as an independent variable in addition to the variables in the first two models.
Kolmannessa oppimisen tuen suojaavaa vaikutusta arvioivassa mallissa mukana olivat aiemmissa malleissa mukana olleiden muuttujien lisäksi tieto oppilaan saamasta tehostetusta ja erityisestä tuesta.
The variables of student characteristics were inadequate to explain the decline in the second model, and only the immigrant status and SES had minor effects when the achievement level was in the model.
Muilla taustamuuttujilla ei onnistuttu selittämään taitojen katoamista lainkaan, ja vain maahanmuuttajataustalla ja sosioekonomisella asemalla oli pieni vaikutus kun osaamisen lähtötaso oli huomioitu.
This study investigates the extent to which mathematics achievement level and students’ background explain the decline.
Tässä tutkimuksessa tarkoituksena on selvittää millainen yhteys yläkoulun aikana tapahtuvalla matemaattisten taitojen katoamisella on osaamisen lähtötasoon ja oppilaan taustaan.
The achievement level had minor and inconsistent effect, since lower grades and the higher test performance of 2011 both had positive effects.
Yhteys oli myös ristiriitainen, sillä sekä matalammilla kouluarvosanoilla että korkeammilla lähtöpisteillä oli positiivinen yhteys osaamisen laskuun.
The sample was coded according to two categories: those whose performance declined and those whose performance remained stable or improved based on the difference of the two test results.
Aineisto jaettiin osaamisessa tapahtuneen kehityksen perusteella niihin, joilla osaaminen laski sekä niihin, joilla osaaminen säilyi tai kehittyi.
It was assumed that the loss of math skills is mediated by lower achievement level, immigrant background, lower SES and male gender.
Näihin pohjautuen tutkimushypoteeseina oli, että osaamisen katoamiseen ovat yhteydessä heikompi osaamisen lähtötaso, maahanmuuttajataustaisuus sekä heikompi sosioekonominen asema äidin matalamman koulutustason mukaan määriteltynä.
The results indicate that there is no strong association between the ability level or student background characteristics and the loss of math achievement.
Tutkimustulosten perusteella taitojen katoaminen ei ole vahvasti yhteydessä oletettuihin taustamuuttujiin.
It was also assumed that the three-tiered support for learning protects from the decline.
Oppilaan saamaa tehostettua tai erityistä tukea tarkasteltiin suojaavana tekijänä.
Based on previous research on the development of math achievement, three hypotheses were tested.
Tutkimusaineisto saatiin MetrOP-tutkimushankkeesta.
The three-tiered support also had no effect.
Oppilaan saamalla tehostetulla tai erityisellä tuella ei ollut taitojen katoamiselta suojaavaa vaikutusta.
The interviews were supplemented afterwards via email.
Haastatteluja täydennettiin jälkikäteen sähköpostin välityksellä.
However, the backgrounds of two participants are quite similar compared to the third one.
Kuitenkin kahden tutkittavan taustat muistuttivat enemmän toisiaan verrattuna kolmannen tarinaan.
They have also had plenty of positive experiences and experiences of success in physical activities.
He ovat saaneet myös paljon myönteisiä kokemuksia liikunnasta.
"Without the joy that comes out of it, I doubt I would have been physically active" : The physical activity path and its formation of three physical active young adults
"Koska jos sitä iloa ei ois saanu, ni tuskinpa oisin liikuntaa harrastanu" : Kolmen aktiivisesti liikkuvan nuoren aikuisen liikunnallinen polku ja sen rakentuminen
The study involved three young adults who have a physically active lifestyle.
Tutkimukseen osallistui kolme nuorta aikuista, joilla on liikunnallinen elämäntapa.
The third participant wasn’t physically active during her childhood and her family didn’t exercise.
Kolmas tutkittava taas ei harrastanut lapsena juurikaan liikuntaa eikä hänen perheensä ollut liikunnallinen.
This study shows that many kinds of physical activity paths can lead to the formation of a physically active lifestyle.
Tutkimus osoittaa, että monenlaiset liikunnalliset polut voivat johtaa fyysisesti aktiivisen elämäntavan muodostumiseen.
However, in the fifth grade she started to take dance lessons and in secondary school she had an encouraging PE teacher and she started to enjoy physical activity.
Kuitenkin viidennellä luokalla kaverin suosituksesta aloitettu tanssiharrastus sekä yläkoulun kannustava liikunnanopettaja saivat hänet innostumaan liikunnasta.
The data were collected during the spring of the year 2017 by the giving participants a task in which they needed to draw a graph depicting physical activity during their lifetimes and by interviewing them.
Tutkimusaineisto koottiin keväällä 2017 ennakkoon jokaiselle tutkimushenkilölle annetulla tehtävällä, jossa heidän tuli piirtää fyysisen aktiivisuuden määrää kuvaava kuvaaja sekä puolistrukturoidulla teemahaastattelulla.
The purpose of this study was to demonstrate the physical activity path of three young adults and research, which factors have affected to its forming.
Tämän tutkimuksen tehtävänä oli esitellä kolmen aktiivisesti liikuntaa harrastavan nuoren aikuisen liikunnallinen tausta sekä tutkia, mitkä tekijät ovat vaikuttaneet sen rakentumiseen.
These two have been physically very active during their whole lives and they had been supported and guided to be physically active in many ways.
Nämä kaksi tutkimushenkilöä olivat lapsesta asti saaneet paljon tukea liikunnan harrastamiseen, heitä oli ohjattu liikkumaan ja he ovatkin olleet fyysisesti erittäin aktiivisia koko ikänsä.
Other factors that are associated to physical activity and formation of physically active lifestyle are also realized in participants’ lives.
Myös muut aiemmissa tutkimuksissa liikunnan harrastamiseen sekä liikunnallisen elämäntavan muodostumiseen yhteydessä olevat tekijät toteutuvat tutkittavien elämässä.
According to previous research there are many factors, for example physical environment, family and friends, that affect being physically active and forming a physically active lifestyle during childhood and adolescence.
Aiempi tutkimus osoittaa, että useat eri tekijät, kuten fyysinen ympäristö ja sen luomat harrastusmahdollisuudet sekä perheen ja lähipiirin toiminta, ovat yhteydessä liikunnan harrastamiseen ja fyysisesti aktiivisen elämäntavan muodostumiseen.
Every participant has an own physical acitivity path.
Jokaisella tutkimushenkilöllä oli omanlaisensa liikunnallinen polku.
The joy and sociality of physical activity were repeated in every three stories.
Liikunnan ilo sekä sosiaalisuus toistuvat kaikkien kolmen henkilön tarinassa ja ovat olleet tärkeässä roolissa liikunta-poluissa.
Everyone’s personal narrative, physical activity path, was formed from the interview data.
Haastatteluaineistosta muodostettiin jokaisen henkilön tarina, liikunnallinen polku, ja aineistoa analysoitiin narratiiviselle tutkimukselle tyypillisellä juonianalyysillä.
This study shows how physical activity has formed and struck root in the participants’ lives.
Tutkimuksessa selvitetään, millä tavoin liikuntaharrastus on muodostunut ja vakiintunut näiden kolmen tutkittavan elämässä.
Her physical self-esteem also rose.
Hänen liikunnallinen itsetuntonsa kohosi, ja hän alkoi nauttia liikunnasta.
Social exclusion has been a main concern in welfare policy in Finland and Europe in recent decades.
Syrjäytyminen on ollut suomalaisen ja kansainvälisen hyvinvointipolitiikan keskeinen huolenaihe jo muutaman vuosikymmenen ajan.
Despite the numerous areas of discussion there is a great consensus in public opinion regarding who the socially excluded are and why it is especially important to form resistance to their exclusion.
Keskustelun lukuisista ulottuvuuksista huolimatta yleistä mielipidettä leimaa yksimielisyys sen suhteen, keitä syrjäytyneet ovat, ja miksi sitä vastaan taisteleminen on tärkeää.
Social Exclusion Delusion : An analysis of social exclusion as a mechanism for social governance
Syrjäytymisharha : Analyysi syrjäytymisestä yhteiskuntapoliittisena hallintana
I review each theme in their own chapters, where I discuss how the theme is formed and how it became a part of the discursive formation of social exclusion.
Kutakin teemaa käsittelen omassa luvussaan, jossa pohdin, kuinka kyseinen hallinnan teema on rakentunut, ja kuinka siitä on tullut keskeinen osa syrjäytymisen diskursiivista muodostelmaa.
The conclusion of my paper suggests that political discussion needs new openings and contemporary perspectives to question the prevailing way of rationalization.
Tutkielmani lopputulema on, että yhteiskuntapoliittinen keskustelu tarvitsee uusia avauksia ja vaihtoehtoisia näkökulmia kyseenalaistamaan vallitsevaa järkeistämisen tapaa.
The social construction of exclusion is reconstructed in daily practices in politics, media and everyday speech.
Syrjäytymistä rakennetaan jokapäiväisessä kanssakäymisessä niin yhteiskuntapoliittisissa keskusteluissa, tiedotusvälineissä kuin arkipuheessa.
The first theme discusses how social exclusion is a way of moral and normative governance, while the second area explores the dimension of financial-rational governance.
Hallinnan ensimmäinen teema tarkastelee syrjäytymistä moraalisena ja normatiivisena hallitsemisena, kun taas toinen teema tuo esiin hallinnan taloudellis-rationaalisen ulottuvuuden.
In this research I have separated the governance of social exclusion into four sections.
Olen jakanut syrjäytymisen hallinnan neljään teemaan.
The fourth theme discusses management of mental states as a form of exclusion governance, and where interventionist projects have a primary role.
Hallinnan neljäs teema keskittyy syrjäytymisen kautta operoituvaan mielentilan hallintaan, jossa erilaisilla interventionistisilla projekteilla on ensisijainen rooli.
The third section considers social exclusion as a reflection of changing citizenship, as well as ideologically degrading the welfare state.
Hallinnan kolmas teema käsittelee syrjäytymistä osana muuttuvaa kansalaisuutta ja ideologisesti rapautuvaa kansallis- ja hyvinvointivaltiota.
For research methodology I have used genealogy and critical reading of governance, as well as the idea of discursive formation of truth systems.
Olen hyödyntänyt genealogiassa kriittisen hallinnan lukutapaa sekä ajatusta totuuden diskursiivisesta muovautumisesta.
This dissertation mainly uses analysis based on literature, but also utilises the extracts of policy documents to support its arguments.
Tutkielma on pääpiirteissään kirjallinen analyysi, mutta olen sisällyttänyt lukuihin lyhyitä aineisto-otteita poliittisista dokumenteista.
Critical examination of social exclusion is important as discursive formation and knowledge systems are used in many ways to legitimize displacing practices and unequal policies.
Syrjäytymisen kriittinen tarkasteleminen on tärkeää, koska syrjäytymisen diskursiivisella muodostelmalla mahdollistetaan syrjäyttäviä käytäntöjä ja oikeutetaan eriarvoistavaa politiikkaa.
The aim of this dissertation is to critically examine the discursive formation of social exclusion, and to show how the concept is connected to social governance.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella kriittisesti syrjäytymisen diskursiivista muodostelmaa ja tuoda esille erilaisten lähestymistapojen linkittyminen poliittiseen hallintaan.
In this MA dissertation I’m going to examine the discursive formation of social exclusion from the specific aspect of social governance.
Tämän Pro Gradu -työn tarkoituksena on tutkia syrjäytymisen diskursiivista muodostelmaa yhteiskuntapoliittisen hallinnan näkökulmasta.
By critically examining the certainty of social exclusion we can become aware of how positions of the socially excluded are formed through variated discourses legitimizing truth systems.
Purkamalla syrjäytymiseen liitettyjä itsestäänselvyyksiä voimme tulla tietoisiksi siitä, kuinka joidenkin ihmisten yhteiskunnallista toiseutta rakennetaan erilaisten diskurssien kautta.
Discourses regarding the uncontrollability of social exclusion have managed to divert the focus away from exclusion, which hides the modes social exclusion is operating in as an instrument of social governance.
Syrjäytymisen hallitsemattomuutta käsittelevä poliittinen puhe on kääntänyt katseet pois keskustelun paradokseista ja peittänyt alleen käsitteen kytkeytymisen erilaisiin hallinnan muotoihin.
This study was a qualitative case study.
Tutkimus oli laadullinen tapaustutkimus.
The data was analyzed by using content analysis.
Haastattelut analysoitiin hyödyntäen sisällönanalyysiä.
"Have I even tried to go there without any idea of what to do?"
"Oonks mä kokeillukkaa mennä ihan blankona sinne?"
Even though drama is mentioned 75 times in the new curriculum of 2014, it is not an independent school subject.
Vaikka vuoden 2014 Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa draama mainitaan 75 kertaa, ei se kuitenkaan ole vielä saavuttanut paikkaa omana oppiaineena.
All of the interviewees considered drama valuable despite of the challenges.
Kaikki haastateltavat kokivat draamaopetuksen arvokkaaksi ja jatkoivat sen käyttöä haasteista huolimatta.
The good qualities of drama included the positive attitude of the pupils, the diverse between drama and other school subjects, and improving communication and social skills.
Draaman hyviin puoliin kuului oppilaiden positiivinen suhtautuminen, poikkeavuus muuhun opetukseen sekä vuorovaikutustaitojen ja sosiaalisten suhteiden kehittyminen.
Drama education in schools has been previously seen as an important learning tool, because the focus of drama is on communication skills, pupils enjoy it and it improves the cohesion in goup.
Draamakasvatus kouluissa on todettu aikaisemmissa tutkimuksessa tärkeäksi, oppimismenetelmäksi, sillä siinä keskitytään varsinkin vuorovaikutustaitoihin, se on oppilaille mieluista ja parantaa oppilasryhmän yhteenkuuluvuuden tunnetta.
Drama was considered challenging and exhausting subject to teach as well.
Draamaa pidettiin myös haastavana ja kuluttavana oppiaineena opettajalle.
The subject of this study was semi-structured theme interviews of five novice teachers, who all had been specialized on drama education and had been working as a teacher less than three years.
Kaikki haastatellut luokanopettajat olivat suorittaneet draamakasvatuksen perusopinnot yliopistossa ja olleet töissä luokanopettajana alle kolme vuotta.
: Novice teacher's conceptions about teaching drama and the challenges of drama education in primary school
: Draamakasvatukseen erikoistuneiden noviisiluokanopettajien kokemuksia draaman opettamisesta, haasteista ja merkityksistä alakoulussa
The interviewed teachers thought drama is challenging but important way of teaching.
Tutkimustulokset osoittivat draamaan erikoistuneiden noviisiluokanopettajien pitävän draamaa haastavana, mutta tärkeänä opetusmuotona.
The conception of drama education is unclear to many teachers and planning drama classes is complicated.The aim of this study is to describe novice teacher’s conceptions about the importance, specificities and challenges of teaching drama.
Tämän Pro gradu -tutkielman tavoitteena on kuvata noviisivaiheessa olevien luokanopettajien käsityksiä draaman opettamisen merkityksestä, erityisyydestä ja sen haasteista.
Finally eight tables were constructed from which the results were made and written.
Analyysin päätteeksi ja käsitteellistämisen tuloksena luo-tiin kahdeksan taulukkoa, joiden pohjalta työn tulokset kirjoitettiin.
The research material was then transcribed and analyzed using a qualitative data based content analysis.
Haastatteluaineistot litteroitiin ja sen jälkeen aineisto analysoi-tiin aineistolähtöisellä sisällönanalyysilla.
Guidance as a way to support educational transitions : The educational transition of immigrant youth from school counselors' point of view
Ohjauksesta tukea koulutuksen siirtymävaiheisiin : Peruskoulun oppilaanohjaajien näkemyksiä maahanmuuttajataustaisten nuorten koulutussiirtymästä
Previous research suggests that pupils with an immigrant background tend to have a higher probability of dropping out of education after compulsory education.
Aiemmassa tutkimuksessa on havaittu, että maahanmuuttajataustaisilla nuorilla on koros-tunut riski jäädä peruskoulun jälkeisessä nivelvaiheessa vaille toisen asteen koulutuspaikkaa.
The interviews were semi-structured by nature.
Haastattelut oli-vat luonteeltaan teemahaastatteluita.
In individual level, Finnish language skills and the educational choices that pupils made were seen as essential.
Yksilötasolla keskeisimpinä näyttäytyi nuorten riittävä suomen kie-len taito sekä kyky tehdä realistisia koulutusvalintoja peruskoulussa.
In that sense the transitional phase from comprehensive school to upper secondary education may be more difficult for some of these pupils.
Osalle maahanmuuttajataustaisista nuorista jo peruskoulussa alkava siirtymävaihe voi siten olla erityisen haastava.
Also informing the parents of the immigrant pupils about the Finnish educational system, was seen as a way of supporting the transitional phase.
Yhteisön tasolla maahanmuuttajataus-taisten nuorten vanhempien kohtaaminen ja tiedon antaminen heille nähtiin keskeisenä keinona tukea nuorten siirtymävaihetta.
The educational transition of immigrant youth appears as a process, which starts in comprehensive school.
Maahanmuuttajataustaisten nuorten koulutussiirtymä hahmottuu prosessi-na, joka alkaa jo peruskoulussa ja johon on yhteydessä sekä yksilöllisiä, yhteisöllisiä että koulutusjär-jestelmän rakenteellisia tekijöitä.
However many counselors articulated that their resources were not sufficient.
Kuitenkin tutkielmassa ilmeni, et-tä toisten oppilaanohjaajien ohjausresurssit olivat puutteelliset.
The aim of this thesis was to describe and explain, from school counselors’ point of view, how the immigrant youth’s educational transition from compulsory education to upper secondary education appears.
Tämän tutkielman tarkoituksena oli selvittää, miten maahanmuuttajataustaisten nuorten jo peruskoulussa alkava koulutussiirtymä näyttäytyy oppilaanohjaajien näkökulmasta sekä miten op-pilaanohjaajat pystyvät ohjaamaan ja tukemaan nuoria tässä siirtymävaiheessa.
Also, the Finnish educational system and policies were seen as having a major influence on the transition from compulsory to upper secondary education.
Lisäksi koulutusjärjestelmän rakenteelli-silla tekijöillä ja käytännöillä koettiin olevan suuri merkitys nuorten siirtymien muokkaajina.
School counselors give guidance and personal advice so that pupils can better determine their interests and educational decisions in upper comprehensive school.
Maa-hanmuuttajataustaisten nuorten ohjaamisessa oppilaanohjaajat korostivat ohjauksen henkilökohtai-suutta, koulutusvalinnoissa ohjaamista sekä riittäviä aikaresursseja.
Ten school counselors from upper comprehensive school were individually interviewed to collect the qualitative research material.
Tutkielman aineisto kerättiin haastattelemalla kymmentä peruskoulun yläkoulujen oppi-laanohjaajaa, joilla oli kokemusta maahanmuuttajataustaisten nuorten ohjaamisesta.
Guidance is a way to support people in making successful decisions as they face complex educational choices.
Ohjauksella nähdään olevan syrjäytymistä ehkäisevä funktio ja se tukee yksilöitä heidän elämänsä valinta- ja muutostilanteissa.
Moreover, it examined, in which ways school counselors think they can support the immigrant youth in this transitional phase.
Yhteisön tasolla maahanmuutta-jataustaisten nuorten kodilla nähtiin olevan merkitystä siirtymävaiheeseen esimerkiksi sen kautta, saavatko nuoret kotoaan tukea siirtymävaiheen päätöksiin.
The least physically active were 1–2 years old and the most active were 6–7 years of age.
Vähiten fyysisesti aktiivisia olivat 1–2-vuotiaat ja eniten aktiivisia olivat 6–7-vuotiaat.
There were three research problems: (1) How physically active children are, (2) what is the connection between the environment and the physical activity and (3) what is the connection between physical activity and stress hormone levels?
Tutkimusongelmia oli kolme: (1) Kuinka fyysisesti aktiivisia lapset ovat, (2) mikä on toimintaympäristön ja fyysisen aktiivisuuden yhteys ja (3) mikä on fyysisen aktiivisuuden ja stressihormonitasojen yhteys?