natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As the notion of social market economy implies that competition law should consider societal concerns as well, a relevant question in this regard is whether competition law should be interpreted coherently with the totality of EU law.
Koska sosiaalisen markkinatalouden käsite viittaa siihen, että kilpailuoikeudessa tulisi ottaa huomioon myös yhteiskunnalliset näkökohdat, oleellinen kysymys tässä yhteydessä on se, pitäisikö kilpailuoikeutta tulkita koherentisti koko EU-oikeuden kanssa.
Public policy considerations are first studied with case law and sustainability is highlighted as a recent and relevant example.
Public policy -näkökohtia tutkitaan ensin oikeuskäytännön avulla ja kestävä kehitys nostetaan esille ajankohtaisena esimerkkinä.
The concept of the social market economy, together with Article 3 TEU and Articles 7 and 11 TFEU, suggest that the theoretical foundations for considering public policy interests in competition law exist.
Sosiaalisen markkinatalouden merkitys, SEU:n 3 artikla sekä SEUT:n 7 ja 11 artiklat viittaavat siihen, että public policy -tavoitteiden huomioimiselle EU:n kilpailuoikeudessa on olemassa teoreettiset edellytykset.
Economic analysis has since the late 1990s become an increasingly important part of competition analysis and enforcement, and the focus on economic parameters has led to a more cautious attitude towards public policy interests.
Taloudellisesta analyysista on 1990-luvun lopusta lähtien tullut yhä tärkeämpi osa kilpailuoikeutta, ja keskittyminen taloudellisiin parametreihin on johtanut siihen, että suhtautuminen public policy -tavoitteisiin on muuttunut varautuneemmaksi.
Throughout the years, the European Commission has allowed for certain public policy considerations, such as the protection of the environment and employment, but "the more economic approach" of the early 21st century has marked a turning point in this regard.
Euroopan komissio on vuosien varrella ottanut huomioon tiettyjä valtion politiikkoja, kuten ympäristönsuojelun ja työllisyyden, mutta 2000-luvun alkupuolella alkanut kilpailuoikeuden modernisaatio ja niin sanottu "the more economic approach" on merkinnyt käännekohtaa public policy -tavoitteille.
Studying the possibility of long-term consumer welfare, benefits to the society as a whole and the concept of consumer well-being, demonstrate that the economically oriented notion of consumer welfare is perhaps too narrow in the context of the social market economy.
Tutkimalla kuluttajien hyvinvointia pitkällä aikavälillä, koko yhteiskunnalle kertyviä hyötyjä sekä consumer well-being -käsitettä, tutkielmassa havaitaan, että liialti hintoihin ja taloudellisiin parametreihin keskittynyt käsitys kuluttajien hyvinvoinnista vaikuttaa olevan liian kapea sosiaalisen markkinatalouden kontekstissa.
As for the European school of thought, a central notion is that EU competition law is embedded in a framework that is fundamentally different from the Chicago school of thought.
Eurooppalaisen koulukunnan osalta keskeinen havainto on se, että EU:n kilpailuoikeudella on perustavanlaatuisesti erilaiset teoreettiset lähtökohdat kuin Chicagon koulukunnalla.
A central notion in this regard is the dichotomy between the Commission and the European Court of Justice, as they have given somewhat differing notions on the objectives of competition law.
Tähän vaikuttaa muun muassa komission ja EU:n tuomioistuimen välinen kahtiajako, sillä molemmat tahot ovat tuoneet esille erilaisia käsityksiä kilpailuoikeuden tavoitteista.
Competition policies on a global scale are affected by different underlying economic theories.
Eri maiden kilpailupolitiikkojen taustalla vaikuttavat erilaiset talousteoriat.
In addition to public policy considerations, another essential theme to this thesis is the different schools of thought affecting competition law and policy.
Public policy -tavoitteiden lisäksi tämän tutkielman keskeinen teema on kilpailuoikeuteen vaikuttavat erilaiset koulukunnat.
In other words, this is a question of whether competition law should remain independent of the totality of EU law, or whether EU-wide goals and values should be accommodated in competition law as well.
Tutkielmassa siis pohditaan, pitäisikö kilpailuoikeutta tulkita muusta EU:n oikeudesta itsenäisenä oikeudenalana, vai pitäisikö EU:n laajuiset tavoitteet ja arvot ottaa huomioon myös kilpailuoikeudessa.
Public policy considerations have had a varying degree of impact in EU competition law.
Valtion politiikoilla, eli niin sanotuilla "public policy" -näkökohdilla on ollut vaihteleva merkitys EU:n kilpailulainsäädännössä.
Despite the advantages that the more economic approach has given to EU competition law, some argue that it has led to an overly price-centric approach to consumer welfare.
Vaikka taloudellisen analyysin hyödyntäminen kilpailuanalyysissa tuo mukanaan huomattavia etuja, jotkut katsovat, että tämä on johtanut liian hintakeskeiseen tapaan mitata kuluttajien hyvinvointia.
This thesis also studies the possibility of a broader conception of consumer welfare, mainly by analysing "the fair share of the benefits" and the concept of consumer well-being.
Tämän osalta relevanttia on tutkia, miten kuluttajille allokoituva "kohtuullinen osuus hyödyistä" voitaisiin käsittää laajemmin, ja miten kuluttajien hyvinvointia kuvaavat käsitteet "consumer welfare" ja "consumer well-being" poikkeavat toisistaan.
The research question is contemplative by nature, and so are the conclusions of this thesis.
Sekä tutkimuskysymys että tutkielman johtopäätökset ovat luonteeltaan pohdiskelevia.
All in all, the question of public policy considerations in EU competition law is ultimately perceived as a question of including fundamental values and objectives of the Union in competition law and policy.
Loppujen lopuksi tutkielmassa todetaan, että tutkimuskysymykselle relevantti kysymyksenasettelu on se, pitäisikö EU:n perustavanlaatuiset arvot ja tavoitteet ottaa huomioon EU:n kilpailuoikeudessa.
By studying the European school of thought and the social market economy, this thesis aims to emphasise the sui generis features of EU competition law.
Tutkielman tarkoituksena on korostaa EU:n kilpailuoikeuden sui generis -luonnetta tutkimalla eurooppalaista koulukuntaa ja sosiaalista markkinataloutta.
The European Commission has addressed this issue in its various initiatives.
Euroopan komissio on tunnistanut tämän useissa aloitteissaan.
Online platforms have become a major actor in the EU Digital Single Market.
Digitaalisista verkkoalustoista on tullut merkittävä osa Euroopan unionin digitaalisia sisämarkkinoita.
Online platforms are regulated on the EU level through, inter alia, the Electronic Commerce Directive.
Verkkoalustoja säännellään EU-tasolla muun muassa direktiivillä sähköisestä kaupankäynnistä.
The scope of research is narrowed down to the regulatory models of top-down regulation, co-regulation, self-regulation, transferring powers to existing regulatory authorities and creating a new centralised regulatory authority.
Tutkielmassa tarkasteltavat vaihtoehdot sääntelymalliksi on rajattu perinteiseen viranomaissääntelyyn, itsesääntelyyn, yhteissääntelyyn, uuden keskitetyn sääntelyviranomaisen perustamiseen sekä toimivallan siirtämiselle olemassa oleville kansallisille viranomaisille.
In addition, they might also be subject to regulation on a national level and in some cases, even on a local level.
Kansallisella tasolla, sekä joissain tapauksissa myös paikallisella tasolla on myös sektorikohtaista sääntelyä.
They offer a wide range of services, such as social media and streaming services.
Verkkoalustat tarjoavat muun muassa erilaisia aineettomia hyödykkeitä, kuten sosiaalista mediaa ja suoratoistopalveluita.
This research is divided into two separate research questions: - How has the approach of the European Commission towards the regulation of online platforms evolved since 2015?
Tutkielmassa tarkastellaan kahta tutkimuskysymystä: - Miten Euroopan komission kanta verkkoalustojen sääntelyä kohtaan on kehittynyt vuodesta 2015 alkaen?
Despite the popularity and growth potential of online platforms, their regulation in the EU is fragmented.
Digitaalisten verkkoalustojen määrästä ja kasvupotentiaalista huolimatta niiden sääntely EU:ssa on pirstaleista.
The platform economy is in general perceived to have high growth potential in Europe.
Alustatalous nähdään yleisesti hyvin potentiaalisena ilmiönä, joka voi luoda merkittävää kasvua Euroopassa.
This fragmentation of the regulatory framework has resulted in an uncertainty of the applicable rules.
Tämänhetkisen sääntelymallin pirstaleisuus on aiheuttanut epäselvyyttä verkkoalustoihin sovellettavista säännöistä.
- What kind of regulatory model should be adopted for the regulation of online platforms in the context of the upcoming Digital Services Act of the EU?
- Millainen sääntelymalli olisi sopivin EU:n tulevassa digitaalisia palveluja koskevassa lainsäädäntöpaketissa digitaalisten alustojen sääntelyyn?
As a response, it will publish a draft proposal on the new Digital Services Act in the fourth quarter of 2020 that will modernise the legal framework for online platforms.
Ratkaisuna tähän tilanteeseen Euroopan komissio on julkaisemassa vuoden 2020 viimeisellä neljänneksellä luonnoksen uudesta digitaalisia palveluja koskevasta lainsäädäntöpaketista, jonka tarkoituksena on uudistaa olemassa olevaa ja luoda myös uutta verkkoalustoja koskevaa sääntelyä.
The purpose of this thesis is to examine how online platforms should be regulated on the EU level in light of the new Digital Services Act.
Tutkielman pääasiallisena tavoitteena on selvittää, miten verkkoalustoja tulisi säännellä EU-tasolla EU:n tulevaa digitaalisia palveluja koskevan lainsäädäntöpaketin myötä.
It has highlighted the importance of platforms and their regulation but has avoided introducing concrete proposals until the Digital Services Act.
Komissio on useaan otteeseen korostanut alustatalouden merkitystä ja sen kasvupotentiaalia Euroopan taloudelle, mutta samaan aikaan se on vältellyt lainsäädäntöehdotusten julkaisua viime vuosina, aina digitaalisia palveluja koskevaan lainsäädäntöpakettiin saakka.
Regarding the first research question, this study finds that the Commission has had an inconsistent approach towards the regulation of online platforms.
Ensimmäisen tutkimuskysymyksen osalta havaitaan, että Euroopan komission kanta verkkoalustojen sääntelyyn on ollut vaihteleva.
In the second part, the characteristics of different regulatory models are examined and their suitability for the regulation of online platforms in the context of the EU is analysed.
Tutkielmassa tarkastellaan Euroopan komission asiakirjoja verkkoalustoihin liittyen, erilaisten sääntelymallien ominaispiirteitä ja niiden sopivuutta digitaalisten alustojen sääntelyyn EU:n kontekstissa.
addition, the regulatory environment of the EU is not favourable for online platforms to scale and develop in, which in turn has stifled innovation.
Tämän seurauksena verkkoalustojen on vaikeaa kasvaa ja kehittyä Euroopassa, sillä säädösympäristö ei ole niille otollinen ja näin ollen niiden tuottamien hyötyjen saavuttaminen jää vajaaksi.
Taking into account the characteristics of online platforms and the division of competences in the EU, this study recommends co-regulation for the regulation of online platforms.
Tutkielmassa todetaan, että nämä ominaisuudet sekä EU:n ja sen jäsenmaiden toimivallan jaon huomioon ottaen yhteissääntely soveltuu parhaiten alustojen sääntelyyn EU:ssa.
Regarding the second research question, this study finds that online platforms are a new dynamic business model that top-down regulation is too inflexible to regulate.
Toisen tutkimuskysymyksen osalta havaitaan, että perinteiset julkisen sääntelyn mallit eivät sovellu parhaiten verkkoalustojen sääntelyyn.
Not a Single One Left Behind : Governing the ’youth problem’ in youth policies and youth policy implementations
Ketään ei jätetä : ‘Nuoriso-ongelman’ hallinta nuorisopolitiikassa ja nuorisopolitiikan implementaatioissa
This dissertation includes three research articles and a summary report.
Väitöstutkimukseni koostuu kolmesta tieteellisestä kansainvälisestä julkaisusta ja yhteenvedosta.
I ask how the ‘youth problem’ is governed in youth policies and their implementations, and what rationalities are involved in the governing of the ‘youth problem’.
Kysyn, miten "nuoriso-ongelmaa" nuorisopolitiikassa ja politiikan implementaatioissa hallitaan, ja minkälaisiin poliittisiin rationaliteetteihin, siis siihen, mitä politiikassa pidetään järkevänä, tämä hallinta kiinnittyy.
In my results, I suggest that young people are produced as ‘at risk’ of social exclusion and marginalisation with discourses of employability, precariousness, and therapisation in youth policies and their implementations.
Tuloksissani esitän, että "nuoriso-ongelma" tuotetaan nuorisopolitiikassa ja politiikan käytännöissä työllistettävyyden, prekaarisuuden ja terapisoitumisen diskurssien kautta.
Finally, I conclude in this dissertation, that the whole notion of the ‘youth problem’ is based on the ideal of an economically productive citizen, who through a measurable input during their working life or from education provides continuity for the society as a whole.
Väitänkin, että "nuoriso-ongelma" on lähtökohtaisesti kiinnittynyt ajatukseen taloudellisesti tuottavasta kansalaisesta, joka turvaa yhteiskunnan jatkuvuuden.
In this dissertation, I scrutinise how the ‘youth problem’—young people’s unemployment, social exclusion, and marginalisation—is governed in the European Union’s and Finland’s youth policies and youth policy implementation in Finland.
Tässä väitöstutkimuksessa kysyn, millä tavoin tätä niin sanottua "nuoriso-ongelmaa" pyritään hallitsemaan Euroopan Unionin ja Suomen nuorisopolitiikassa ja Suomen nuorisopolitiikan toimijoiden säätelemissä implementaatioissa.
As the methodology of this study I developed a discursive reading of policies and their implementations as problematisations.
Analyysimenetelmänä olen soveltanut diskursiivista lukutapaa, jossa luen sekä poliittisia asiakirjoja että haastattelu- ja havaintoaineistoja "ongelmien" rakentumisen kautta.
To tackle the ‘youth problem’, both the EU and Finland have launched multiple policy initiatives and implementations such as short-term projects to get young people ‘back’ into the workforce and undertake in education and training.
Näillä implementaatioilla tarkoitan sekä EU:n että Suomen nuorisopolitiikan toimijoiden käynnistämiä projekteja, joilla pyritään ohjaamaan, valmentamaan ja kouluttamaan nuoria "takaisin" yhteiskunnan jäseniksi.
Discourses in youth policies and their implementations both rely on and produce neoliberal political rationality along with paternalistic rationality, which promotes care and control of young people.
Tämä paternalistinen rationaliteetti toimii tulosteni mukaan yhdessä uusliberalistisen rationaliteetin kanssa "nuoriso-ongelman" hallinnassa.
Yet, the ways in which young people are governed in these programmes rely on paternalistic rationality through which young people are seen not to be mature and insightful enough to know what is best for them and their future, and thus need strict discipline and guidance to move ‘forward’ in life.
Samanaikaisesti näissä samoissa diskursseissa nuorista tuotetaan ongelmallisia ja impulsiivisia subjekteja, jotka eivät kykene rationaalisesti hallitsemaan itseään, ja joita tulee tämän vuoksi valvoa ja kontrolloida.
In this way, multiple societal issues including poverty and unemployment are channelled to be young people’s ‘problems’, which can be solved by guiding those young people as individuals.
Yhteistä edellä mainituille diskursseille on se, että niillä pyritään hallitsemaan nuoriso-ongelmaa yksilöllistämisen kautta: vastuu "nuoriso-ongelman" ratkaisusta on yksittäisen koulutettavan ja valmennettavan nuoren vastuulla.
The label ‘at risk’ produces a well-intentioned response, in which governing takes shape in skill-based behavioural training derived from employability and therapisation of youth formal and informal education.
Nimeämällä nuoret "syrjäytymisvaarassa oleviksi", voidaan heille kohdistaa erilaisia hyvää tarkoittavia toimenpiteitä, joissa parannetaan nuorten työllistymistaitoja ja itsetuntemusta, jotta nuoret pärjäisivät prekaareilla ja epävarmoilla työmarkkinoilla.
These ranges of implementations include EU-wide policy measures, such as the Youth Guarantee and calls in Finland for centralised services for youth guidance and counselling.
Esimerkkinä tällaisista nuorisopolitiikan implementaatioista käytän Nuorisotakuun myötä käynnistettyjä Ohjaamo -palvelupisteitä, joissa nuorille tarjotaan moniammatillista ohjausta yhden luukun periaatteella.
The arrangement and governing of youth policies and their implementations are constructed in a way in which vast networks of governmental, private and non-governmental organisations come together in short-term programmes and projects offered to young people, and in which young people are positioned as customers and expected to choose ‘right’ options for their situations.
Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret uhkaavat tätä jatkuvuutta, ja tällä uhkalla legitimoidaan tukijärjestelmien verkosto, jossa nuoria valmennetaan, ohjataan ja kontrolloidaan toimimaan "oikealla" tavalla.
Similarly, these discursive practices can be found in policy implementations by offering certain types of subjectivities for those young people they are targeting.
Tarkastelen sekä nuorisopolitiikkaa että nuorisopolitiikan käytäntöjä hallintana, jossa diskursiivisesti tuotetaan erilaisia subjektiviteetteja sekä nuorille että nuorten kanssa työskenteleville.
By applying Michel Foucault’s theorisations about discourses, power, subjectification, and governing I have been able to study youth policies and their implementations as discursive practices.
Väitöstutkimukseni teoreettisena viitekehyksenä on ranskalaisen filosofin Michel Foucault’n hallinnan analytiikka.
Discourses of employability, precariousness, and therapisation have a common premise: not being excluded or marginalised are synonymous with signs of visible and measurable activities, such as participating in education and training.
Työllistettävyyden, prekaariuden ja terapisoitumisen diskurssit uusintavat uusliberalistista rationaliteettia.
The notion of young people as a future is not only attached to the future hopes of young people themselves, but rather to the hopes and predictions of a range of governing bodies, such as the European Commission or the Finnish Government.
"Nuoriso-ongelman" ratkaisua ei siis haeta yhteiskunnallisista ja rakenteellisista seikoista, vaan sen ratkaiseminen jää yksittäisten nuorten ja heidän kanssaan toimivien hyvää tarkoittavien ohjaajien, opettajien ja valmentajien vastuulle.
Furthermore, these results will provide a foundation for future research, and the data may have additional applications following the advancement of analysis tools and technologies.
Nämä tulokset tarjoavat perustan tuleville tutkimuksille ja niitä voidaan hyödyntää genomitutkimuksen analyysimenetelmien kehityksessä.
The conservation, characterization, and sustainable utilization of farm animal genetic resources have far-reaching socioeconomic effects.
Lampaan ja muiden kotieläinten geenivarojen tutkimisella, säilyttämisellä ja kestävällä hyödyntämisellä on pitkäaikaisia taloudellisia ja yhteiskunnallisia merkityksiä.
The comprehensive list of genes and miRNAs expressed in the three key reproductive tissues is a useful resource for understanding transcriptional patterns during the follicular growth phase and preimplantation stage leading to pregnancy in sheep.
Tämän väitöskirjan tuottama kattava luettelo geeneistä ja mikro-RNA:ista, jotka ilmentyvät kolmessa keskeisessä lisääntymiskudoksessa kahdessa eri lisääntymisvaiheessa, on hyödyllinen tutkimusresurssi geenien funktioiden ymmärtämiseen follikkeleiden kasvuvaiheessa ja alkionkehityksen preimplantaatiovaiheessa, mitkä lopulta johtavat uuhien tiinehtymiseen.
The miRNAs (>500) quantified in this thesis are valuable, given that only 153 sheep miRNAs have been identified till date.
Tässä tutkimuksessa tunnistettiin yli 500 erilaista mikro-RNA:ta, mikä on huomattavan paljon enemmän, mitä aiemmin on tunnistettu lampaalla (vain 153 lampaiden mikro-RNA:ta oli tunnistettu ennen tätä tutkimusta).
Finnsheep, which is native to Finland, is globally known for its exceptional prolificacy and has been exported to several countries to improve the productivity of local breeds.
Rotu on tunnettu poikkeuksellisesta hedelmällisyydestä ja sitä on viety useisiin maihin monien lammasrotujen hedelmällisyyden parantamiseksi.
Prolificacy, mainly determined by the ovulation rate and litter size phenotypes, has high economic importance in sheep farming systems.
Naarashedelmällisyydellä, joka ilmenee ovulaatioasteena eli kiimakierrossa irtoavien munasolujen lukumääränä ja vuonuekokona eli karitsoiden lukumääränä, on huomattava taloudellinen merkitys lammastaloudelle.
Gene expression results from the first phase of the experiment revealed that the flushing diet strongly affected the Texel and, to some extent, the F1-crosses of sheep; however, Finnsheep were not affected by the diet.
Follikkeleiden kasvuvaiheen tarkastelu osoitti, että lisäenergian antaminen rehustuksessa vaikutti voimakkaimmin texel-lampaiden geenitoimintoihin ja ovulaatioasteen, lievästi F1-risteytysuuhin, mutta ei juurikaan suomenlammasuuhiin.
Maternally imprinted miRNA cluster on chromosome 18 (C18MC), which is conserved exclusively among placental mammals, was reported for the first time in sheep.
Tämä mikro-RNA-klusteri on konservoitunut yksinomaan istukallisilla nisäkkäillä, ja se raportoitiin nyt ensimmäisen kerran lampaalla.
Likewise, the gene expression profiles of the F1 crosses were more similar to those of Finnsheep than of Texel, possibly because of the parent-of-origin effects, such as genomic imprinting.
Lisäksi F1-uuhien geenien toiminta muistutti enemmän suomenlampaan kuin texelin geenien ilmentymistä.
In the main experiment, the ovaries of 31 Finnsheep (n = 11) and Texel (n = 11) ewes as well as their F1 crosses (n = 9) collected during surgery were biopsied; other tissues, including the CL and endometrium, were collected at the slaughterhouse.
Uuhia oli ruokintakokeessa yhteensä 31 ja puolet kunkin roturyhmän (suomenlammas, texel ja F1-polvi) uuhista sai lisäenergiaa rehustuksessa toisen puolen ollessa vertailuryhmänä, joka oli ilman lisäenergiaa.
A novel ERV transcript with high similarity to the genomic region within the FecL locus and known to affect prolificacy was identified, indicating that ERV plays an important role in reproduction and may even contribute to litter size differences.
Tutkimuksessa tunnistettiin uusi ERV-transkriptio, joka oli hyvin samankaltainen X-kromosomissa sijaitsevan FecL-lokuksen genomialueen kanssa ja jonka tiedettiin vaikuttavan hedelmällisyysominaisuuksiin.
With 46 expressed miRNAs, sheep C18MC may be the largest miRNA cluster among all mammalian species.
Lyhyiden mikro-RNA-molekyylien tarkastelu osoitti, että maternaalisesti leimautunut mikro-RNA-klusteri ("rypäs") sijaitsee lampaan kromosomissa 18, josta löydettiin 46:n mikro-RNA:n muodostama klusteri.
Several endogenous retroviruses (ERVs) were expressed in the endometrium samples.
Endogeeniset retrovirukset ovat viruksesta lähtöisin olevaa perimän osia, jotka ovat liittyneet isäntälajin perimään evoluution kuluessa.
The primary aim of this study was to evaluate the exceptional prolificacy of Finnsheep.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella, mitkä geenit edistävät lampaan ja erityisesti suomenlampaan poikkeuksellista hedelmällisyyttä ja miten nämä geenit toimivat.
To gain an insight into how these two processes are regulated genetically and non-genetically, the whole transcriptomes of selected reproductive tissues relevant to folliculogenesis (first phase, ovary) and early pregnancy prior to implantation (second phase, corpus luteum (CL) and endometrium) were analyzed.
Toinen näytteiden keruuvaihe oli preimplantaatiovaihe eli vaihe ennen hedelmöittyneiden munasolujen kiinnittymistä kohdun limakalvoon eli endometriumiin.