natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this study, an evaluation of whether plasma treatment can be utilized in improving the adhesion of polyurethane (PU) coatings on polyvinyl chloride (PVC) -based vinyl overlays is conducted.
Tässä tutkimuksessa selvitetään voiko plasmakäsittelyä käyttää parantamaan polyuretaanipinnoitteen (PU) ja polyvinyylikloridipohjaisten (PVC) päällysten välistä liimautuvuutta.
Second, samples were exposed to glow-discharge water vapour plasma in order to change the hydrophobicity of the overlays and further to increase their wettability.
Toiseksi, näytteet käsiteltiin hohtopurkaus-vesihöyryplasmalla minkä tarkoituksena oli muuttaa päällikerrosten hydrofobisuutta ja näin ollen parantaa niiden vettyvyyttä.
The hypothesis is that the adhesion problem is related to the hydrophobicity of some of the vinyl overlays.
Olettamuksena on että liimautuvuusongelma liittyy joidenkin testattavien vinyylipäällysteiden hydrofobisuuteen.
In the experiments, both raw vinyl films and vinyl films pressed on medium density fiberboard (MDF) were tested.
Kokeissa testattiin sekä pelkkää vinyylifilmiä että MDF-levyn päälle painettua filmiä.
Plasma treatment is already widely used to improve adhesive bonding of different components in the plastics industry.
Plasmakäsittelyä käytetään jo laajalti muoviteollisuudessa parantamaan eri komponenttien liimautuvuutta.
However, plasma surprisingly seems to weaken the adhesion of the PU on the vinyl overlays.
Yllättäen plasma näyttää kuitenkin heikentävän PU:n ja vinyylipintojen välistä liimautuvuutta.
Parallel connection of IGBTs
IGB-transistorien rinnankytkentä
The interviews showed that organisational priorities are more in the culture and management categories, whereas quality assurance and technologies and architecture were left on a smaller focus.
Haastattelujen perusteella organisaatioiden prioriteettina on ollut kulttuurilliset ja johdolliset kategoriat, kun taas laadunvarmistukseen ja teknologiaan sekä arkkitehtuuriin liittyvät suositukset jäivät pienemmälle huomiolle.
DevOps is a software development model with an objective to increase collaboration and information sharing between teams, produce fast feedback through frequent loops, and reduce error prone human interaction.
DevOps on ohjelmistokehitysmalli, jonka tarkoituksena on lisätä tiimien välistä yhteistyötä ja tiedonjakoa, nopeuttaa palautteen saamista lyhyillä palautesilmukoilla, sekä vähentää ihmisen virhealtista vaikutusta.
Adoption of DevOps Practices in the Finnish Software Industry: an Empirical Study
DevOps praktiikoiden käyttö suomalaisessa ohjelmistoteollisuudessa
The audited organisations were given a number of suggestions to improve their processes in the audits.
Auditoiduille organisaatioille annettiin vaihteleva määrä ehdotuksia auditointien yhteydessä.
This thesis researches the usage of these practices in the Finnish software industry by analysing a number of DevOps audits and by conducting post-mortem interviews for some of the audited organisations.
Tutkimus tapahtui analysoimalla aiemmin tehtyjä DevOps auditointeja sekä haastattelemalla osaa auditoitujen organisaatioiden henkilökunnasta.
Software organisations have relatively more issues in the quality assurance category, whereas the other organisations’ have relatively more problems on the environments and release category.
Tulokset kertovat selkeitä ongelma-alueita kummallekin: ohjelmisto-organisaatioilla oli huomattavasti enemmän ongelmia laadunvarmistuksessa, kun taas muilla organisaatioilla oli enemmän ongelmia ohjelmistoympäristöissä ja ohjelmistojen julkaisussa.
Research methods included open and axial coding of the audits, and analysing the interviews.
Tutkimusmenetelmät sisälsivät aksiaalista sekä avointa koodausta ja haastattelujen tarkempaa analysointia.
Results show that a lot of generally accepted software development practices which are included in the DevOps methodology are being used in the majority of organisations.
Tuloksista voi päätellä, että ohjelmistokehityksessä yleisesti hyväksytyt toimintatavat, jotka sisältyvät myös DevOps-käsitteen alle, ovat käytössä suurimmassa osassa organisaatioista.
As DevOps does not have an official definition, the DevOps maturity model was used as a baseline for the audits.
DevOps maturiteetti mallia käytettiin käsitteen pohjana, koska sillä ei ole virallista määritelmää.
For the majority of the researched organisations, DevOps is now a standpoint for all software development.
Suurin osa haastatelluista piti DevOpsia tämänhetkisen ohjelmistokehityksen lähtökohtana.
The aim was to understand how widely DevOps practices are being used and what are the most and least problematic areas.
Tavoitteena oli saada ymmärrys DevOps-käytäntöjen levinneisyydestä Suomessa, sekä niiden ongelmallisimmista osa-alueista.
A comparison between organisations focusing mainly on the software industry and organisations focusing mainly on other industries shows that there is a clear distinction of problematic areas.
Tutkimuksessa vertailtiin pääosin ohjelmistoteollisuudessa toimivien organisaatioiden ja pääosin ohjelmistoteollisuuden ulkopuolella toimivien organisaatioiden ongelmallisimpia alueita.
The more DevOps specific practices are used less although organisations found them equally useful.
DevOpsille ominaisemmat menetelmät sen sijaan olivat selkeästi vähemmän käytettyjä, vaikkakin haastateltavat pitivät niitä yhtä hyödyllisinä.
These practices include the use of agile practices and proper version control.
Nämä toimintatavat sisältävät esimerkiksi oikeaoppisen versionhallinnan sekä ketterien ohjelmistokehitysmenetelmien käytön.
In the study, the technical quality contents and information management processes were studied of the following building elements: culverts 14350, unbound base course 21310, traffic barrier 32110, and insulation 42310.
Tarkastelu rajattiin koskemaan neljän rakennusosan (rummut 14350, sitomaton kantava kerros 21310, tiekaide 32110 ja eristys 42310) teknisen laadun tietosisältöä ja tiedonhallintaprosesseja.
The time-consuming processing of the quality documents, the risk of information loss and transformation, and the possibilities for further utilization of the information were considered problematic.
Ongelmalliseksi nähtiin laadunvarmistusaineiston tiedon käsittelyajan pituus, tiedon häviämisen ja muuntumisen riski sekä tiedon jatkohyödyntämisen mahdollisuudet.
The most common format conversion was the conversion of the document’s native format to PDF format.
Yleisin formaattimuunnos oli laadunvarmistusaineiston natiiviformaatin muuttaminen PDF-formaattiin.
In addition, the application’s required features for integrating the automated inspection functions into future quality assurance processes should be defined.
Lisäksi tulisi selvittää millainen sovellus tulisi olla, jotta automaattisesti toimivat tarkastustoiminnot voitaisiin ottaa osaksi tulevaisuuden laadunvarmistusprosesseja.
As a further study, the possibilities of submitting the information content of the studied building elements' quality documents in digital, open, and machine-readable format directly to, e.g., a separate application, should be studied.
Jatkotutkimuksena olisi hyödyllistä selvittää, kuinka tässä työssä tutkittujen rakennusosien laatudokumenttien tietosisältö olisi mahdollista luovuttaa digitaalisessa, avoimessa ja koneluettavassa muodossa suoraan mm. erilliseen sovellukseen.
Information model-based processes are still merely utilized in quality assurance for infrastructure construction projects, although the use of information models could significantly improve the life cycle processes, such as quality verification and data transfer, in the construction and maintenance phase.
Tietomallipohjaisten prosessien hyödyntäminen infran rakentamisen aikaisessa laadunvarmistuksessa on ollut vielä tähän asti jokseenkin vähäistä, vaikka tietomallipohjaisista prosesseista saatavat hyödyt voivat tukea huomattavasti rakentamisen ja kunnossapidon aikaisen elinkaaren prosesseja, ml. laadunvarmistusta ja tiedonsiirtoa.
Construction project managers’ quality assurance information needs in a route project in terms of model-based processes
Rakennuttajien rakentamisen aikaisen teknisen laadunvarmistuksen tietotarpeet väylähankkeissa tietomallipohjaisen prosessin näkökulmasta
The aim of this thesis was to study what information is needed by a construction project manager for technical quality assurance of building elements, and the current information management processes in a route project.
Tämän diplomityön tavoitteena oli selvittää rakennuttajien rakentamisen aikaisen teknisen laadunvarmistuksen tietotarpeet ja nykyiset tiedonhallinnanprosessit väylähankkeessa.
In the research part, the information management processes in Kehä I Laajalahti route project were studied.
Työn tutkimusosuudessa tutkittiin, miten Kehä I Laajalahti -väylähankkeen laadunvarmistuksessa tarvittavaa tietoa hallitaan.
From the workflows, it was seen that currently, information flows through several manual intermediate steps and format conversions before it reaches the project bank and can be used by the site supervisor.
Väylähankkeen rakentamisen aikaisen rakennusosien laadunvarmistuksen tietojen hallinnasta tehtiin tietojen yleiset tiedonkulun kaaviot, joista nähdään mm. miten tieto siirtyy tällä hetkellä useiden eri manuaalisten välivaiheiden ja formaattimuunnoksien kautta hankkeen projektipankkiin ennen kuin se on valvojan hyödynnettävissä.
The outcome of this thesis gave a general picture of how quality assurance information during construction is currently managed in route projects.
Diplomityön kirjallinen osuus ja tutkimustulokset antoivat yleisen kuvan väylähankkeiden rakentamisen aikaisen laadunvarmistuksen tiedonhallinnan prosessien nykytilasta.
The outcome of this thesis can be used for developing information model-based quality assurance processes in route projects.
Työ palvelee väylähankkeiden laadunvarmistuksen tietomallipohjaisten prosessien kehitystyötä ja mahdollista automatikkaa.
Small businesses market for subscriber lines
Pienten toimipaikkojen teleliittymämarkkina
Performance of an In-Memory-Database Compared to a Disk-Based Database
Muistipohjaisen tietokannan suorituskyky verrattuna levypohjaiseen tietokantaan
Improving the quality of Scadinavian meat balls by replacing commercial breadcrumbs with oat
Lihapullien laadun parantaminen korvaamalla valmistuksessa käytettäviä korppujauhoja kauralla
Severe accident management simulator for the Olkiluoto nuclear power units
Olkiluodon ydinvoimalaitosyksiköiden vakavien reaktorionnettomuuksien simulaattori
Machine Translation with Tree Transformations
Konekäännös puumuunnoksin
One student was chosen from each class.
Jokaisesta luokasta valittiin yksi opiskelija.
Learning in an existing social and physical working environment is a valuable experience.
Oppimistapahtuma olemassa olevassa sosiaalisessa ja fyysisessä työympäristössä on kokemuksena arvokas.
A new vocational education curriculum came to effect in Finland in 2000.
Suomessa on otettu käyttöön vuonna 2000 uusi toisen asteen ammatillisen koulutuksen opetussuunnitelma.
The questions were about careers choice, personal aptitudes, social skills, levels of professional skill and ability to improve those skills.
Kysymykset koskivat ammatinvalintaa, henkilökohtaisia työvalmiuksia, sosiaalista taitoa ja ammattitaidon eri tasoja sekä ammattitaidon kehityskykyä.
Experiences of learning at work as a part of vocational training
Kokemuksia työssäoppimisesta ammatillisessa koulutuksessa
The viewpoints of this study are those of work psychology and vocational training.
Tutkimuksen näkökulmat valittiin työpsykologiasta ja ammattikasvatuksesta.
Typically 20 out of the 120 study weeks that make up the whole course are spent at a workplace.
Tavallisesti työssäoppiminen on 20 opintoviikon mittainen osa koko 120 opintoviikon opetusaikana opetussuunnitelmassa, ja se jakaantuu jaksoihin.
This is important for the student's learning experience and for the professional development of a future worker in a way that satisfies the needs of the workplace.
Tämä on tärkeää oppilaan oppimiskokemuksen vuoksi ja tulevan työntekijän työpaikkaa tyydyttävän ammatillisen kehittymisen vuoksi.
This also leads to cultural exchanges between school and workplace.
Kokemus aiheuttaa kulttuurisia muutoksia koulun ja työyhteisön rajapinnalla.
From the study can be deducted that learning at the workplace fulfills the targets set in the curriculum, which are based on the effect of work experiences to learning.
Tehdyn tutkimuksen perusteella voidaan päätellä työssäoppimisen toteuttavan hyvin niitä opetussuunnitelman tavoitteita, jotka perustuvat työstä saatavan kokemuksen vaikutuksiin oppimisessa.
The most important finding of this study was the importance of the workplace tutor's positive attitude to the student and his or her progress.
Tutkimuksen tärkein tulos on havainto työpaikkaohjaajien myönteisestä suhtautumisesta oppilaaseen ja hänen ammatilliseen kehitykseen.
This study looks into the current state of learning at work as a part of post-secondary education.
Tutkimuksen tavoite oli selvittää työssäoppimisen käytännön nykytilaa toisen asteen koulutuksen osana.
Integrating the personal experience gained from the workplace situations into learning is the main teaching method of learning at work.
Työstä saadun henkilökohtaisen kokemustiedon ja paikkasidonnaisen kokemuksen liittäminen oppimiseen ovat tässä menettelyssä pääasialliset opetusmenetelmät.
The questionnaire was filled by the student, the teacher and the tutor.
Arvion suorittivat opiskelija, ohjaaja ja opettaja.
The new curriculum brought a new teaching method, which is called learning at work.
Uusi opetusmenetelmä on työpaikalla tapahtuva opetus, jota nimitetään termillä työssäoppiminen.
Learning at workplace gives the opportunity to use those technical applications which are in use in that workplace.
Työssä käytetään niitä valittuja teknisiä sovelluksia työpaikan kontekstissa, jotka työpaikassa ovat käytössä.
Learning at work is a joint effort of the student, the school and the workplace.
Työssäoppimisen osapuolet ovat oppilas, työpaikka ja koulu.
In this the student will spend a part of his or her course time studying at a work place.
Tässä opetusmenettelyssä opiskelija siirtyy koulutuksensa aikana määräajaksi opiskelemaan työpaikalle.
The method used was a questionnaire sent to technical assistant students, their teachers and workplace tutors, all of whom had participated in workplace learning.
Tutkimusmenetelmänä oli kyselytutkimus työssäoppimisessa mukana olleille suunnitteluassistenttiopiskelijoille sekä heidän opettajilleen ja ohjaajilleen.
At the workplace the student will do the sort of work that is typical to the workplace and aids his or her learning of relevant skills as defined by the curriculum.
Opiskelu tapahtuu tekemällä työpaikan normaalia sellaista työtä, joka on oppimiseen sopivaa koulun opetussuunnitelman sisällön perusteella.
This teaching method lets the student try out the theories learnt at school in practice.
Tämä pedagoginen menettely tukeutuu koulussa opitun tiedon käytännön sovellusten harjoitteluun.
There was good progress in all aspects which this study looked at from the points of view all the participants: the student, the teacher and the tutor.
Kaikki tutkimuksen osa-alueiden näkökulmat yksilön, yhteisön ja ammattiaidon arvioinneissa osoittautuivat hyvin kehittyviksi.
A workplace tutor, a qualified person from the workplace, will take the responsibility for the student's learning and progress.
Työpaikoilla työpaikkaohjaajat toimivat opiskelijan ohjaajana.
Learning at work has been seen as necessary in the modern society, which doesn't offer opportunities to young people to get first hand experience about working life otherwise.
Muutosta opetusmenetelmissä on perusteltu väestön henkilökohtaisen työelämätietouden vähentymisellä.
Experimental positioning tests were executed for two motors with different power transmission setups.
Kokeellisilla paikoitustesteillä arvioitiin kahden moottorin suorituskykyä erilaisilla voimansiirtovaihtoehdoilla.
Quality variances were seen between motors which were originated from mechanical defects and non-idealities in the stator structure.
Moottoreiden välillä havaittiin laatueroja mekaanisissa toleransseissa ja staattorin rakenteessa.
The benefits of a brushless motor over conventional brushed DC motors are a high power to weight ratio, low noise and a long operating life.
Harjattoman DC-moottorin edut verrattuna perinteiseen harjalliseen DC-moottoriin ovat hyvä teho-painosuhde, hiljainen käyntiääni ja pitkä käyttöikä.
Brushless DC motors are electronically commutated motors that use permanent magnets to produce the airgap magnetic field.
Harjattomat tasavirtamoottorit ovat elektronisesti ohjattuja moottoreita, joissa ilmavälin magneettivuo luodaan kestomagneeteilla.
The motor is powered through an inverter or switching power supply which produces an AC electric current to drive each phase of the motor.
Moottorille syötetään virtaa taajuusmuuttajalta, joka muodostaa halutunlaisen vaihtovirran jokaiselle moottorin vaiheelle.
Further research is needed to achieve a better settling performance through filtering undesired feedback harmonics, better tuning and thus minimizing undesired vibrations.
Erityishuomiota on kiinnitettävä harmonisten komponenttien suodattamiseen sekä systeemin säätöön, jotta ei-toivotut värinät saadaan minimoitua.
Evaluation of a small brushless direct current motor in an opto-mechanical positioning application
Harjattoman tasavirtamoottorin arviointi opto-mekaanisessa paikkasäätösovelluksessa
It was shown that the required acceleration is feasible with both, geared and direct drive, transmissions.
Tulokset osoittavat että vaaditun kiihtyvyyden saavuttaminen on mahdollista sekä vaihteellisella että suoravetoisella voimansiirrolla.
Field-oriented control was shown as a well performing method to control torque but special caution was needed to implement a reliable position sensing solution in a small size as the control algorithm is intolerant for inaccurate and noisy position data.
Vektorisäätö osoittautui suorituskykyiseksi virransäätömenetelmäksi, mutta moottorin asentomittauksen luotettava toteutus vaati erityishuomiota, sillä vektorisäätöalgoritmi on herkkä paikkadatan tarkkuudelle.
Based on the literature review, a control scheme with field-oriented control based torque control and cascaded PI controlled speed and position loops was selected for further evaluation.
Tämän perusteella kokeellisiin testeihin valittiin säätöarkkitehtuuri vektorisäätöön perustuvalla virransäädöllä sekä PI-pohjaisilla nopeus- ja paikkasäätimillä.
Optimal current waveforms are determined by the motor controller based on the desired torque, speed or position requirements.
Syötettävää virtaa ohjataan moottorinohjaimelta määritettyjen vääntö-, nopeus- ja paikkavaatimusten perusteella.
This thesis evaluates the applicability of a micro-sized brushless direct current (DC) mo- tor in an opto-mechanical positioning application.
Tämän diplomityön tarkoituksena on arvioida pienikokoisen harjattoman tasavirtamoottorin soveltuvuutta opto-mekaaniseen paikkasäätösovellukseen.
The purpose of this thesis is to find out the performance potential of such motors and determine methods to achieve it. Firstly, a motor model and an exact motor classification is presented.
Diplomityön tavoitteena on kartoittaa kyseisen moottorityypin suorituskyky paikkasäädössä ja tutkia keinoja saavuttaa haluttu taso.
Tests were performed with both, a hardware and software implemented, motor controllers.
Testit suoritettiin sekä ohjelmistopohjaisella että sovelluskohtaiseen mikropiiriin toteutetulla laitepohjaisella säätimellä.
The conventional PI based position controller was effective in cases with no feedback related harmonics or motor related torque ripple but was not capable in handling ripple caused by a non-ideal system.
PI-säätimillä toteutettu paikkasäätö osoittautui toimivaksi, mutta herkäksi moottorin epäideaalisuuksille sekä häiriöille takaisinkytkennässä.
Construction robotics - state-of-the-art and future prospects
Rakentamisrobotiikka - Nykytilanne ja kehitysnäkymät
On depth based classification of functional data
Syvyysmittaan perustuvasta funktionaalisen aineiston luokittelusta
Finally, future work and improvement suggestions on the area are discussed.
Työn lopussa esitetään ajatuksia mahdollisuuksista parantaa ja laajentaa tarkasteltua menetelmää.
The real data examples illustrate excellent classification accuracy of the Jth order kth moment integrated depth.
Aineistoesimerkit havainnollistavat J:nnen asteen k:nnen momentin integroidun syvyysmitan erinomaista luokittelukykyä.
In particular, the focus is on Jth order kth moment integrated depth based classification.
Erityisesti, työssä tarkastellaan J:nnen asteen k:nnen momentin integroituun syvyysmittaan perustuvaa luokittelua.
Then, the Jth order kth moment integrated depth is applied to supervised functional classification for two different real datasets.
J:nnen asteen k:nnen momentin integroitua syvyysmittaa käytetään kahden oikean aineiston luokitteluun.
In this thesis, shape receptive depth based classification is considered.
Työssä tutkitaan funktioiden muotoa huomioivien syvyysmittarian käyttöä luokittelussa.
Performance of different functional depth approaches is compared.
Menetelmän suorituskykyä verrataan muihin syvyysmittaan perustuviin luokittelijoihin.
The issue is furthermore complicated by the massive computational load many otherwise appealing approaches would impose.
Lisäksi laskennallinen taakka saattaa tuottaa ongelmia.
Receptiveness to shape features and shape-outlyingness of the Jth order kth moment integrated depth is discussed and important key-ideas related to its features are established.
Työssä tarkastellaan J:nnen asteen k:nnen momentin integroidun syvyysmitan herkkyyttä funktioiden muodoille ja muodon suhteen poikkeaville havainnoille.
The purpose of this Master's Thesis is to discuss the application of functional statistical depth, a powerful nonparametric modeling tool, to supervised functional classification.
Työn tavoitteena on tarkastella funktionaalisen tilastollisen syvyyden soveltamista luokittelussa.
With the recent rapid increase of the sophistication of measurement and storage tools, we have begun to encounter more and more complex datasets on all fields of research.
Tämä on mahdollistanut monimutkaisten ja korkeauloitteisten aineistojen keräämisen ja analysoinnin.
This sudden explosion of very high dimensional complex data has brought with it an increasing need for inferential analytic tools for dealing with such data.
Tästä on syntynyt tarve uusille menetelmille jotka soveltuvat korkeauloitteisen datan käsittelyyn.
However, developing methodology for functional data is far from straightforward due to the introduction of a wide range of important features unique to this type of data, most notably, shape and shape-outlyingness.
Syvyysmitat ovat epäparametrisia mittareita, jotka kertovat havaintojen tilastollisesta poikkeavuudesta.
Predictions by the two codes are compared and differences are analyzed.
Koodien ennusteita on verrattu keskenään ja eroavaisuuksia analysoitu.
Synthetic diagnostics of W I and W II line radiation are compared against spectroscopic measurements in the outer divertor.
Synteettisiä diagnostiikkoja spektriviivoista W I ja W II on verrattu kokeellisiin spektroskooppisiin mittauksiin ulommassa diverttorissa.
Tungsten transport is studied in the scrape-off layer of L-mode plasmas in the JET tokamak using the simulation codes EDGE2D-EIRENE and DIVIMP.
Työssä on tutkittu volframin kulkeutumista L-moodin plasmojen kuorintakerroksessa JET-tokamakissa käyttäen simulaatiokoodeja EDGE2D-EIRENE ja DIVIMP.