natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition to the gender perspective in regard to discussing school achievements and schooling of boys and girls, it would be beneficial to pay attention to other gender-related factors, such as immigrant background and social class, and their importance to school achievements and schooling.
Sukupuolinäkökulman lisäksi poikien ja tyttöjen koulumenestyksestä ja koulunkäynnistä keskusteltaessa olisi kannattavaa huomioida myös muiden, sukupuoleen kietoutuvien, tekijöiden, kuten maahanmuuttajataustan ja yhteiskuntaluokan merkitys koulumenestykselle ja koulunkäynnille.
Gender was defined as dichotomic, hierarchic and framed by internal unity and, thus, by divergence between the girl and boy groups.
Sukupuoli määrittyi keskustelussa dikotomisena ja hierarkkisena sekä poika- ja tyttöryhmien sisäisen yhtenäisyyden ja täten ryhmien välisen erilaisuuden kehystämänä.
The opinion pieces compared PISA results for boys and girls and from these comparisons various conclusions were drawn on differences between girls and boys in relation to schooling.
Mielipidekeskusteluissa vertailtiin poikien ja tyttöjen eroja PISA-tuloksissa ja tähän vertailuun perustuen tehtiin erilaisia johtopäätöksiä poikien ja tyttöjen eroavaisuuksista suhteessa koulunkäyntiin.
Worry for the boys was central in discussions.
Keskusteluissa painottui keskeisenä puhetapana huoli pojista.
The research materials used were the opinion pieces which dealt with girls’ and boys’ PISA results, school achievements and schooling, published in Aamulehti and Helsingin Sanomat between 2010-2017.
Tutkimuksen aineistona olivat Aamulehden ja Helsingin Sanomien PISA-aiheiset, poikien ja tyttöjen PISA-tuloksia, koulumenestystä ja koulunkäyntiä käsittelevät mielipidekirjotukset vuosilta 2010-2017.
The subject for this Master’s thesis is to study how gender is produced in opinion pieces that deal with PISA results for boys and girls.
Tämän pro gradu -tutkielman aiheena oli tarkastella sitä, miten sukupuolta tuotetaan poikien ja tyttöjen PISA-tuloksia käsittelevissä mielipidekirjoituksissa.
Gender discourses in opinion pieces dealing with PISA results for boys and girls
Sukupuolidiskurssit poikien ja tyttöjen PISA-tuloksia käsittelevissä mielipidekirjoituksissa
Most of the teacher´s feedback was positive.
Suurin osa opettajan antamasta palautteesta oli positiivista.
Teachers verbal feedback during classroom teaching : what is it like and for what is directed?
Opettajan verbaalinen palautteenanto opetuksessa : minkälaista se on ja mihin se kohdistuu?
The first and the second research question were analysed with theory-based content analysis.
Kahteen ensimmäiseen tutkimuskysymykseen on vastattu teorialähtöisen sisällönanalyysin avulla.
The third research question was analysed with data-based content analysis.
Kolmannen tutkimuskysymyksen analysointiin käytettiin aineistolähtöistä sisällönanalyysiä.
The purpose of this study is pay attention to teacher’s way to give feedback and therefore encourage to teachers evalu-ate their own ways to give feedback.
Tutkimuksen tavoitteena on kiinnittää huomiota opettajien palautteenantoon ja näin ollen lisätä opettajien valmiuksia tarkastella omaa palautteen antoaan.
For the analyse I am using Hattie´s and Timperley`s (2007) Model of feedback.
Tarkastelin aineistoa Hattien ja Timberleyn (2007) tehokkaan palautteen mallin pohjalta, jossa palautetta tarkastellaan tehtävä-, prosessi-, itsesäätely ja persoonatason kautta.
Second most-used feedback was targeted to the process level third most to the self-regulation level and none of the teacher’s feedback was directed to the personal level.
Opettaja antoi eniten tehtävätasolle, toiseksi eniten itsesäätelytasolle, kolmanneksi eniten prosessitasolle kohdistuvaa palautetta eikä yhtään persoonatason palautetta.
I examined how much teachers are giving feedback during lessons and what type of feedback.
Selvitin kuinka paljon ja minkä tyyppistä palautetta opetuksen aikana annettiin ja kuinka suuri osa palautteesta on positiivista.
Therefore, it is important that teachers evaluate their own way to give feedback.
Sen vuoksi olisikin tärkeää, että opettajat kiinnittäisivät siihen itse aktiivisesti huomiota ja kehittäisivät jatkuvasti omaa palautteenantamistaan.
On this research I have created account of one teacher´s way to give verbal feedback during lessons.
Tutkimuksessa on luotu kuvaus yhden helsinkiläisen luokanopettajan tavasta antaa verbaalista palautetta opetuksen aikana.
When pupils were working on task most used was positive task level feedback.
Kun oppilaat joko tekivät tai eivät tehneet annettua tehtävää, opettajan palaute kohdistui tehtävätasolle ja oli suurimmaksi osaksi positiivista.
I have also examined how pupil`s behaviour effect on teacher way to give feedback.
Tutkimuksessa on huomioitu, kuinka oppilaiden käyttäytyminen vaikuttaa annettuun palautteeseen.
When pupil’s behaviour was disruptive teacher was giving feedback on self-regulation level.
Kun oppilaat käyttäytyivät häiritsevästi, palaute kohdistui itsesäätelytasolle ja oli muodoltaan ei positiivista.
My study is qualitive research and my target group is one fifth class from Helsinki.
Koko aineisto on kerätty saman luokanopettajan sekä saman viidennen luokan opetuksesta.
In the transcript of the data I included only the past where teacher was giving verbal feedback.
Aineistosta on litteroitu kohdat, joissa opettaja antoi verbaalista palautetta yksittäiselle tai useammalle oppilaalle.
Ready, steady and out!
Ylös, ulos ja liikkeelle!
Environmental education takes place everywhere, not just in school.
Ympäristökasvatusta tapahtuu kaikkialla, ei vain koulussa.
The third sector implements environmental education outside the school and the digital material it produces is easily accessible via the Internet.
Kolmas sektori toteuttaa ympäristökasvatusta koulun ulkopuolella ja sen tuottama digitaalinen materiaali on helppo tavoittaa internetin välityksellä.
Co-operation with the third sector brought not only material and ideas but also concrete human resources to field education.
Kolmannen sektorin kanssa tehtävä yhteistyö tuo maasto-opetukseen paitsi materiaalia ja ideoita myös konkreettisesti henkilöresursseja.
In addition, my aim is to find out how teachers view collaboration with the third sector or the digital material they produce.
Lisäksi tavoitteenani on selvittää miten opettajat suhtautuvat yhteistyöhön kolmannen sektorin kanssa tai näiden tuottamaan digitaaliseen materiaaliin.
A study of third sector digital material showed that the third sector produces a lot of diverse and high quality material for teaching environmental studies based on its own expertise and that its use is likely to lower the threshold for teachers to implement field education in their environmental studies teaching when they just have time to search for and find all this material.
Kolmannen sektorin digitaalisen materiaalin tutkimus osoitti, että kolmas sektori tuottaa paljon monipuolista ja laadukasta ympäristökasvatusmateriaalia oman erityisosaamisensa pohjalta ja että sen käyttö todennäköisesti madaltaisi opettajien kynnystä toteuttaa maasto-opetusta ympäristöopin opetuksessaan, kun he vain ehtisivät etsiä ja löytäisivät kaiken tämän materiaalin.
The research material was compiled by interviewing two teachers and examining digital materials provided by the third sector.
Tutkimusaineisto koottiin haastattelemalla kahta opettajaa ja tutkimalla kolmannen sektorin tarjoamia digitaalisia materiaaleja.
At school, environmental studies are the most natural way to implement environmental education, but in accordance with the principles of the basic education curriculum (POPS 2014), environmental education is implemented extensively in all school activities.
Koulussa ympäristöoppi on luonnollisin väylä ympäristökasvatuksen toteuttamiseen, mutta perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden mukaisesti (POPS 2014) ympäristökasvatusta toteutetaan kaikessa koulun toiminnassa laaja-alaisesti.
Previous research has shown that teachers are interested in implementing the principles of environmental education and field education, but there are also challenges in its practical implementation.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että opettajat ovat kiinnostuneita toteuttamaan ympäristökasvatuksen periaatteita ja maasto-opetusta, mutta sen käytännön toteutumisessa on myös haasteita.
The ideology of inquiry-based learning and field education as a way of working implement the basic principle of environmental education, ie commitment to nature.
Tutkivan oppimisen ideologia ja maasto-opetus työtapana toteuttavat ympäristökasvatuksen perusperiaatetta eli luontoon sitoutumista.
Finally, I will find out what kind of digital material the third sector provides to support field education in environmental studies.
Lopuksi selvitän, millaista digitaalista materiaalia kolmas sektori tarjoaa ympäristöopin maasto-opetuksen tueksi.
The aim of my research is to find out teachers' perceptions of field education and its implementation in teaching.
Tutkimukseni tavoitteena on selvittää opettajien käsityksiä maasto-opetuksesta ja sen toteutumisesta opetustyössä.
Interviews were used to gain teachers’ views on field education and the co-operation with the third sector.
Teemahaastattelujen avulla tutkittiin opettajien näkemyksiä maasto-opetuksesta ja yhteistyöstä kolmannen sektorin kanssa.
: Digital materials produced by the third sector participants as a resource for teaching environmental studies outdoors
: kolmannen sektorin tuottamat digitaaliset materiaalit alakoulun ympäristöopin maasto-opetuksen tukena
Digital material was analyzed by a criteria based on the criteria created by the National Board of Education for e-learning materials The study confirms the results of previous studies that teachers appreciate the importance of field education in teaching environmental studies and would like to implement it more than at present.
Tutkimuksen vahvistaa aiempien tutkimusten tuloksia siitä, että opettajat arvostavat maasto-opetuksen merkitystä ympäristöopin opetuksessa ja mielellään toteuttaisivat sitä nykyistä enemmän.
Teachers have to prioritize, to whom they give the support.
Opettajien on priorisoitava, kenelle tukea annetaan.
The study groups are heterogeneous and too big in relation to students’ needs.
Opetusryhmät ovat heterogeenisiä ja suuria suhteessa oppilaiden tuen tarpeisiin.
The subject teachers’ special educational competence should be increased.
Aineenopettajien erityispedagogista osaamista tulisi vahvistaa.
Subject teachers implementing the three tier support system
Aineenopettajat kolmiportaisen tuen toteuttajina
This study aims to analyse, how subject teachers see their own role implementing the support and how the subject teacher system and structures of the school affect to teachers’ possibilities to support their students.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, millaisena aineenopettajat näkevät roolinsa tuen toteuttajina ja miten yläkoulun aineenopettajajärjestelmä ja tuen järjestämiseen liittyvät rakenteet vaikuttavat aineenopettajien mahdollisuuksiin tukea oppilasta.
Subject teachers’ knowledge about the three tier support system is mediocre, yet they consider not to have time for further education.
Aineenopettajien tiedot kolmiportaisen tuen mallista ovat keskinkertaisia, mutta erityispedagogiseen täydennyskoulutukseen ei ole aikaa.
Due to the amendment of the Basic Education Act the support is now three tiered and emphasizes early interventions, which requires subject teachers to have more special pedagogical knowhow than they used to.
Perusopetuslain uudistuksen myötä tuen painopiste siirtyi yhä enemmän varhaiseen tukeen, mikä edellyttää aineenopettajilta aiempaa enemmän erityispedagogista osaamista tuen suunnittelussa ja toteutuksessa.
The thesis is a qualitative case study and the analysing methods are discourse analysis and thematic analysis.
Aineiston analyysimenetelmänä sovellettiin teemoittelua, tyypittelyä ja diskursianalyysiä.
In schools the functioning practises that would strengthen subject teachers’ commitment in all three tiers of support needs to be established.
Koulutasolla tulisi luoda toimivat käytänteet, jossa kaikki aineenopettajat sitoutettaisiin tuen kaikille portaille.
Being a form teacher expands the subject teachers’ job description to documenting and coordinating the support.
Luokanvalvojana toimiminen laajensi aineenopettajan tehtävänkuvaa tuen suunnitteluun ja kirjaamiseen.
The purpose of this thesis is to study subject teachers’ conceptions of the support in learning and school attendance given in Finnish upper secondary schools.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan aineenopettajien kokemuksia oppilaan oppimisen ja koulunkäynnin tuen toteuttamisesta yläkoulussa.
By reorganizing the structures of teaching and cooperation, it is possible to improve the subject teachers’ possibility to provide the support that the students’ needs require.
Opetuksen ja tuen järjestämisen rakenteita muokkaamalla voidaan edistää opettajien mahdollisuuksia tuen toteuttamiseen.
They may nonetheless, be able to support the students successfully by using different kinds of pedagogical methods and various well-timed and individualised measures of support.
Vaikkei aineenopettaja tuntisikaan tuen järjestelmää tai pitäisi siihen liittyviä asiakirjoja tarkoituksenmukaisina, voi silti käytännössä toteuttaa oppilaan tukea käyttämällä monipuolisia pedagogisia menetelmiä sekä erilaisia tukitoimia oikea-aikaisesti ja oppilaan yksilölliset tarpeet huomioiden.
However, because of lack of competence and time subject teachers externalize the implementation of the support to the special needs teacher.
Opettajat ovat kiinnostuneita oppilaiden oppimisesta, mutta tuen suunnittelu, toteutus ja arviointi ulkoistetaan herkästi erityisopettajalle, ajan ja osaamisen puutteen vuoksi.
The research material consists of six semi-structured interviews of subject teachers.
Tutkimus on laadullinen tapaustutkimus, joka toteutettiin haastattelemalla kuutta (6) aineenopettajaa, jotka toimivat perusopetuksen aineenopettajina eräässä pääkaupunkiseudulla sijaitsevassa yläkoulussa.
Opportunity for consultation and cooperation with the special needs teacher is highly appreciated when implementing the support.
Opettajia tuen toteuttajina tukivat muun muassa erityisopettajan kanssa tehtävä yhteistyö ja mahdollisuus konsultaatioon.
Subject teachers’ familiarity with the students is considered important.
Hyvää oppilaantuntemusta pidettiin tärkeänä tuen toteuttamisen kannalta.
The data was analyzed with IBM SPSS Statistics 25.
Tutkimusaineiston analyysissä käytettiin SPSS:n (IBM SPSS Statistics) versiota 25.
Anxiety symptoms were measured with three different indicators that measured emotional difficulties, academic pressure and somatic symptoms.
Ahdistusoireita mitattiin kolmella eri mittarilla, jotka mittasivat emotionaali-sia vaikeuksia, akateemista painetta ja somaattisia oireita.
In the present study, only the data from 2014 was used which consisted of 5813 pupils from ninth grade.
Tässä tutkimuksessa käytettiin vain vuonna 2014 kerättyä aineistoa, johon kuului 5813 yhdeksännen luokan oppilasta.
The second phase of the main study was collected in the spring of 2014 from the same students, who at the time were at ninth grade.
Pääaineiston ensimmäinen vaihe kerättiin kouluissa syksyllä 2011 oppilaiden ollessa seitsemännellä luokalla ja toinen vaihe keväällä 2014 samoilta oppilailta, jotka olivat tällöin yhdeksännellä luokalla.
The relation between somatic symptoms and time on task and task performance was weak and conflicting when examining the whole data.
Koko aineistoa tarkasteltaessa somaattisten oireiden yhteys ajankäyttöön ja tuloksiin oli heikko ja ristiriitainen.
However studies show, that in most cases, anxiety correlates negatively with cognitive processes and task performance.
Ahdistuksen on kuitenkin useimmiten todettu olevan negatiivisessa yhteydessä kogni-tiivisiin prosesseihin ja tehtäväsuoriutumiseen.
The present study’s data is a part of MetLoFin longitudinal data that was collected in Helsinki metropolitan area in 2011 and 2014.
Tämän tutkimuksen aineisto on osa laajamittaista vuosina 2011 ja 2014 kerättyä MetLoFin-pitkittäisaineistoa, jossa tutkittiin metropolialueella asuvien yläkoululaisten oppimaan oppimista, osaamista ja hyvinvointia sekä näiden välisiä yhteyksiä.
The study showed that when examining the whole data, emotional difficulties and academic pressure correlated negatively with time on task and task performance.
Tulokset osoittivat, että koko aineistoa tarkasteltaessa, 9.-luokkalaisten itseilmoittamista ahdistusoireista emotionaaliset vaikeudet ja akateeminen paine olivat pääasiassa negatiivisessa yhteydessä ajankäyttöön ja tuloksiin matalan panoksen osaamistehtävissä.
The study also showed that with boys, the self-reported anxiety symptoms correlated negatively with time on task and task performance.
Tulokset osoittivat myös, että pojilla itseilmoitetut ahdistusoireet olivat pääasiassa negatiivisessa yhteydessä heidän ajankäyttöön ja tuloksiin.
The aim of the present study was also to examine if there are gender differences in how ninth graders’ self-reported anxiety symptoms are related to their time on task and task performance in low-stakes assessment.
Lisäksi tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, onko sukupuolten välillä havaittavissa eroa siinä, miten itseilmoitetut ahdistusoireet ovat yhteydessä 9.-luokkalaisten ajankäyttöön ja tuloksiin matalan panoksen osaamistehtävissä.
The aim of the present study was to examine how ninth graders’ self-reported anxiety symptoms are related to their time on task and task performance in low-stakes assessment.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten 9.-luokkalaisten itseilmoittamat ahdis-tusoireet ovat yhteydessä heidän ajankäyttöönsä ja tuloksiin matalan panoksen osaamistehtävissä.
The relation between self-reported anxiety symptoms and time on task and task performance in low-stakes assessment among ninth graders
Itseilmoitettujen ahdistusoireiden yhteys matalan panoksen osaamistehtävien ajankäyttöön ja tuloksiin 9.-luokkalaisilla
The relation between self-reported anxiety symptoms and time on task and task performance in low-stakes assessment, has presumably not been studied before.
Aikaisempaa tutkimusta ahdistusoireiden yhteydestä matalan panoksen osaamistehtävien ajankäyttöön ja tuloksiin ei tiettävästi ole tehty.
With girls, the relation between self-reported anxiety symptoms and time on task and task performance in low-stakes assessment was notably weaker.
Tytöillä puolestaan itseilmoitettujen ahdistusoireiden yhteys heidän ajankäyttöön ja tuloksiin oli huomattavasti hei-kompi.
Four teams participated in the study, N=14.
Tutkimukseen osallis-tui 4 varhaiskasvatuksen tiimiä, N=14.
Topaasia in early childhood education teams : changes in systems intelligence and experiences
Topaasia-peli varhaiskasvatuksen tiimeissä : systeemiälykkyyden muutokset ja pelikokemuksia
The teams that were selected for the study played Topaasia, a game designed to improve work communities, for three months, on an average of twice a week.
Tutkimukseen valikoituneissa tiimeissä pelattiin työyhteisön kehittämiseen suunniteltua Topaasia-peliä 3 kuukauden ajan, keskimäärin 2 kertaa kuu-kaudessa.
Before playing the game, the participants filled a questionnaire called systems intelligence inventory (Törmänen, Hämäläinen & Saarinen, 2016).
Ennen tutkimuksen alkua osallistujat täyttivät systeemiälykyselyn (Törmänen, Hämä-läinen & Saarinen, 2016).
Change was visible in teams that were known to struggle with interaction and communication.
Muutos tapahtui tiimeissä, joissa vuorovaikutuksessa oli ollut ennalta tiedossa olevia ongelmia vuorovaikutuksessa ja kommunikaatiossa.
The data was collected from public early childhood education and care units in the city of Helsinki.
Aineisto kerättiin helsinkiläisissä varhaiskasvatusyksiköissä.
Usefulness of the game correlated with high scores in systemic perception.
Kokemus pelin hyödyllisyydestä oli yhteydessä korkeisiin systeemisen havaitsemisen pisteisiin.
Regarding systems intelligence, there was no great difference before and after the game was played.
Systeemiälyä kokonaisuutena tarkasteltuna ei merkitsevää eroa löy-tynyt ennen ja jälkeen peli-intervention.
The game experience questionnaire provided insight to questions relating to the usefulness of the game, and its influence on communication during times when the game was not played.
Pelikokemuskyselystä tarkasteltiin vastauksia kysymyksiin, jotka liittyivät tutkittavien kokemukseen pelin hyödyllisyydestä ja sen vaikutuksesta kommunikaatioon pelin ulkopuolella.
The aim of the study is to observe whether a game designed to improve teamwork can have a positive effect on a teams' systems intelligence and communication when the game is not played.
Tutkimuksen tavoitteena on tarkastella, voiko hyötypeli Topaasian pelaamisella var-haiskasvatuksen moniammatillisissa tiimeissä olla positiivista vaikutusta tiimin systeemiälyk-kyyteen ja kommunikaatioon pelin ulkopuolella.
Systemic perception however differed before and after the intervention.
Systeemiälyn osa-alueessa systeeminen havainnointikyky löytyi tilastollisesti merkitsevä ero ennen ja jälkeen intervention.
This study is characterized by action research.
Metodologisesti tutkimus sisälsi piirteitä toimintatutkimuksesta ja interventiotutki-muksesta.
Increased communication was mentioned in the open answers to the game questionnaire.
Vastaajat toivat esiin kommunikaation ja avoimuuden lisääntymisen avoimissa vastauksissa.
The questionnaire contained open ended questions and Likert-scaled questions.
Lisäksi osallistujat täyttivät jokaisen pelikerran jälkeen pelikokemusta mittaavan kyselylomakkeen, mikä sisälsi sekä avoimia että Likert-asteikollisia kysymyksiä.
The systems intelligence inventory was repeated after the game sessions.
Tämä kysely toistettiin tutkimuksen päätyttyä.
However, the solutions mostly remained on an individual level.
Ratkaisut kuitenkin jäivät pääasiassa yksilötasolle.
Some recognised the role of the society as the producer of these pressures and questioned performance-centric ideals.
Osa tunnisti yhteiskunnan roolin paineiden tuottajana sekä kyseenalaisti suorituskeskeisyyttä.
My research is situated in feminist poststructuralist studies and aims to shift the focus of the discussion on students' mental health from the individual towards a more societal perspective.
Tutkimukseni kiinnittyy feministisen jälkistrukturalistisen tutkimuksen virtauksiin ja sen tarkoituksena on siirtää opiskelijoiden mielenterveydestä käydyn keskustelun fokus yksilöstä yhteiskunnalliseen näkökulmaan.
The students did not accept the neoliberal ideal as a given.
Opiskelijat eivät purematta nielleet uusliberalismin ihannetta.
I have read the data discursively with the concepts of power and subject, inspired by a Foucauldian power analytical approach and studies on governmentality.
Luin aineistoani diskursiivisesti vallan ja subjektin käsitteiden kanssa ja olen ottanut inspiraatiota foucault’laisesta vallan analytiikasta sekä hallinnan tutkimuksesta.
I ask how the ideal student subject is constituted in the stories, how the psy-discourse functions together with neoliberalism, and how the students make use of the psy-discourse.
Kysyn, miten opiskelijan ihannesubjektia tuotetaan kertomuksissa sekä miten psy-diskurssi toimii yhdessä uusliberalismin kanssa ja miten opiskelijat ottavat sen käyttöön.
In the research, I have used the concepts of subjectification and subjectivity to inquire upon how the students make sense of the problems and solutions related to studying and how they make themselves comprehensible within and with the help of the psy-discourse.
Käytin subjektifikaation ja subjektiviteetin käsitteitä tarkastellakseni sitä, miten opiskelijat jäsentävät opiskeluun liittyviä ongelmia ja ratkaisuja sekä tekevät itseään ymmärrettäväksi psy-diskurssin puitteissa ja avulla.
From Unfit to Ideal Student : Constituting the Student Subject in Writings About Mental Health
Kelvottomasta ihanneopiskelijaksi : opiskelijasubjektin tuottaminen mielenterveyttä koskevissa kirjoituksissa