natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Engineering change management in collaborative product development
Tuotemuutosten hallinta verkottuneiden yhteistyöverkostojen välisissä tuotekehitysprosesseissa
A Secure Open Source Firewall
Turvallinen julkisohjelmapohjainen palomuuri
Safety in process plant layout design in oil refining industry
Turvallisuustekijöiden huomioonottaminen öljynjalostuksen sijoitussuunnittelussa
As the implications of these works include economic and social ones, the treatment of such works should not be left guided by judicial decisions alone.
Koska tekijänoikeuden saatavuudella näiden teosten osalta on juridisten seurausten lisäksi mahdollisesti sosiaalisia sekä taloudellisia seurauksia, ei päätöksiä niiden kohtelusta tulisi tehdä pelkästään lainopillisin perustein.
Agreements on which the international copyright legal framework is based on such as the Berne Convention, are fundamentally founded on the assumption of a human author and the requirement of originality.
Kansainvälistä tekijänoikeusjärjestelmää säätelevät sopimukset, kuten Bernin sopimus edellyttävät tekijänoikeudellisen suojan saamiseksi ihmistekijää sekä riittävää omaperäisyyden ilmaisemista.
While the required threshold of human originality is generally regarded as a reasonably low one, these works arguably necessitate a closer inspection of the requirement.
Vaikka vaaditun omaperäisyyden määrää ei tekijänoikeuden kannalta ole perinteisesti pidetty korkeana, tällaiset teokset asettavat tarpeen tarkastella suojan vähimmäisvaatimuksia tarkemmin.
This thesis explores the subsistence of copyright protection for artistic works made with artificial intelligence (AI).
Tämä tutkielma tutkii tekijänoikeudellisen suojan edellytyksiä tekoälyn avulla luotuihin kuvataideteoksiin.
While the default position would be to leave them in the public domain, solutions such as the work made for hire doctrine in the US or a related right in the EU could serve to clarify the balance between protection and access for these works.
Mahdolliset vaihtoehtoiset sääntelykeinot kuten "work made for hire" sääntely Yhdysvalloissa tai uusi lähioikeus Euroopan Unionissa voisivat kuitenkin selventää tekijänoikeuden kannalta, kuinka laajasti tällaisia teoksia on perusteltua suojella.
The legal treatment and potential impact to the creative market of low-cost AI-generated works that can be produced in large quantities and effectively look and function like traditional human authorial ones is yet to be fully determined.
Tällaisia teoksia on mahdollista tuottaa edullisesti suuria määriä, ja niiden lainopillinen kohtelu sekä kokonaisvaikutus luovaan alaan ei ole vielä täysin selvillä.
Albeit creating works with AI may contain various forms of human originality implying eligibility for protection, modern AI applications equally have the capacity to produce works that appear indistinguishable from ones made by human authors where the exercised human originality is sufficiently non-existent, vague or convoluted that protection by traditional copyright doctrines appears unfitting.
Tekoälyalgoritmien kehityksen myötä on kuitenkin yhtäläisesti tullut mahdolliseksi tuottaa teoksia, joita on ulkoisesti vaikeaa erottaa ihmisten tekemistä ja joista ei ole selkeästi erotettavissa riittävää omaperäisyyttä suojan saamiseksi.
The involvement of AI in the creative process should not by itself preclude the availability of copyright protection any less than that of other technological devices.
Tekoälyn käyttäminen teosten tuottamiseen ei sinänsä estä tekijänoikeuden syntymistä sen enempää kuin muunkaan teknisen apuvälineen käyttö, kunhan teoksesta on löydettävissä riittävä määrä luovia ja omaperäisiä valintoja.
Nevertheless, technologies such as photography can be identified to share similarities to how originality is expressed by means of making arrangements, processing and selection, and can therefore be used as a comparison in legal analysis.
Vastaavanlaisia luovia valintoja tehdään esimerkiksi valokuvauksessa, jonka tekijänoikeudellista kohtelua voidaan tältä osin verrata tekoälyn avulla tehtyjen teosten kohteluun.
Furthermore, as a result of the relatively novel nature of the subject matter, limited legislative efforts and case law exist on how copyright doctrines relate to works created with AI.
Aiheen ollessa verrattain uusi, ei tämän lisäksi selkeää lainopillista ohjeistusta tai oikeuskäytäntöä asiaan liittyen toistaiseksi juuri ole olemassa.
The original human contributions that go into formation of these works are outlined and assessment made on whether they have the potential to meet the criteria of eligibility for copyright protection.
Tutkielma pyrkii selvittämään millä eri tavoin teoksen luomisen aikana voidaan täyttää teoskynnyksen ylittämiseksi vaadittu omaperäisyysvaatimus sekä kuinka hyvin olemassa olevat kansainväliset säädökset soveltuvat näiden teosten sääntelyyn ja voidaanko niiden välillä havaita eroja.
Terms AI-generated and AI-assisted have surfaced to delineate the extent of original human contributions but so far lacking clear definitions should be used with care as the legal terminology has not fully been established.
Tällainen jaottelu ei kuitenkaan käytännössä ole yksinkertaista, eikä sille toistaiseksi ole esitetty selkeitä määritelmiä tai rajoja.
Evaluation of time dependent damage models for power plant life assessmet
Voimalaitosten elinikäarviointiin käytettävien virumismallien evaluointi
Urban Design Management - towards practice An area incubator for Siltamäki
UDM - kohti käytäntöä Aluehautomo Siltamäkeen
An Enterprise Service Bus for Service Oriented Architecture
Palveluväylä palvelukeskeisessä arkkitehtuurissa
The black feeling and the world of plastic
Musta tunne ja muovin maailma
The data was analyzed by using qualitative methods.
Aineistoja analysoitiin laadullisen tutkimuksen menetelmillä.
In conclusion it was suggested that all three ethoses were presented in all four data compositions but with different emphases.
Johtopäätöksenä todettiin, että nämä kolme eetosta näyttäytyivät kukin eri osa-aineistoissa, mutta eri painotuksilla.
A child expresses him- or herself holistically, and multidisciplinary early childhood education supports the development of the child's creativity, where play holds a key role in tuning freeform action into artistic activities.
Lapsi ilmaisee itseään kokonaisvaltaisesti ja monitaiteellinen varhaiskasvatus tukee lapsen luovuuden kehittymistä, jossa leikillä on keskeinen rooli taidetoimintaan virittäytymisessä.
The central background theory for the examination of the material consisted of the individual, the normative, and the communal ethos, where the manifestations examined in the different compositions of data were linked to the analysis phase.
Keskeisen taustateorian aineiston tarkastelulle muodostivat yksilöllinen, normittava ja yhteisöllinen eetos, joiden ilmenemisen tarkastelu eri osa-aineistossa linkitettiin analyysivaiheen yhteyteen.
This thesis reframes how art education is featured in two early childhood education centers in Helsinki by discussing four different data compositions in the theory of art and early child-hood education.
Tässä opinnäytteessä tarkastellaan kuvataidekasvatuksen ilmenemistä kahdessa eri helsinkiläisessä varhaiskasvatusyksikössä keskusteluttamalla neljää eri osa-aineistoa suhteessa taidekasvatuksen ja varhaiskasvatuksen teoriaan.
The material consists of an interview examining a subjective experience, a digital group portfolio produced within one group of children, the documentation of a pedagogical pilot called ‘The World Of Plastic’ (Muovin maailma), and the content of the early childhood education curri-culum by the City of Helsinki (2017).
Aineistona on yksittäisen henkilön kokemuspohjaa tarkasteleva henkilöhaastattelu, yhden lapsiryhmän sisällä tuotettu digitaalinen ryhmäportfolio, Muovin maailma- opetuskokeilua koskeva dokumentaatio sekä Helsingin kaupungin varhaiskasvatussuunnitelma (2017).
The aim of this thesis is to stimulate discussion con-cerning the possibilities of fine arts education as one of the defined pedagogical contents in the documents on multidisciplinary early childhood education.
Tutkielman tehtävänä oli herättää keskustelua kuvataidekasvatuksen mahdollisuuksista yhtenä määriteltynä pedagogisena sisältönä monitaiteellista varhaiskasvatusta koskevissa asiakirjoissa.
The thesis focuses on analyzing the curriculum documents, and examines the perspective of a singular early childhood education professional and researcher on the topic in practice.
Opinnäyte keskittyy opetussuunnitelmallisen asiakirjan sisällön analysoimiseen ja tarkastelee varhaiskasvatuksen ammattilaisen ja tutkijan näkökulmaa aiheeseen käytännön työn kautta.
It is situated within the discourse of early childhood education and art educa-tion and its method relies on case study research while observing different scenarios.
Tutkielma sijoittuu varhaiskasvatuksen ja taidekasvatuksen kontekstiin ja tutkimusmenetelmältään se edustaa tapaustutkimusta, jolloin tarkastelun kohteena on erilaisia osa-aineistoja.
The purpose was to represent each teacher’s individual experimental knowledge and make visible the visual arts features in child group activities.
Tavoitteena oli tuoda näkyväksi varhaiskasvatuksen opettajan henkilökohtaiseen kokemustietoon perustuvaa tietoa, sekä yksittäisten lapsiryhmien taidetoimintaa yksilön ja ryhmän näkökulmasta.
I was interested in the question of how art education is featured in the Helsinki curriculum for ECEC and in the work of early childhood educators.
Tarkastelua ohjasi kysymys, miten kuvataidekasvatus näyttäytyy Helsingin kaupungin varhaiskasvatussuunnitelmassa ja varhaiskasvattajan työssä.
Interworking between GSM and the Internet
Yhteistoiminta GSM:n ja Internetin välillä
The objective of the master's thesis is to give one answer to the question: how urban brownfield areas ought to be renewed.
Diplomityön tarkoituksena on esittää yksi vastaus kysymykseen, kuinka kaupunkialueella sijaitsevia käytöstä poistuvia teollisuusalueita voisi uusiokäyttää.
Resulting analysis provided multiple future scenarios.
Syntyneen analyysin pohjalta muodostui useita skenaarioita teollisten alueiden uudistamiseksi.
On the basis of the proposal structurally vague, functionally remote and remarkably industrialised area becomes unite, distinctively characterised and natural part of the city region.
Tavoitteena on saada aikaan Turun Iso-Heikkilän alueelle maankäyttösuunnitelma, jonka pohjalta kaupunkirakenteellisesti epämääräinen, toiminnallisesti syrjässä sijaitseva ja merkittävissä määrin teollisia toimintoja sisältävä kaupunginosa liitetään luontevaksi ja omaleimaiseksi osaksi kaupunkirakennetta.
The crater of urban brownfield's outlining the city centre offers unique possibility to create a large-scale planning frame.
Keskustaa kiertävä teollisten alueiden kehä tarjoaa mahdollisuuden laajamittakaavaisen ohjaavan rungon luomiselle.
Process began with interpretation of centre and its surroundings.
Työprosessin alkuvaiheessa tutkittiin Turun keskustan ja sen lähialueiden kaupunkirakennetta.
Land use proposal of Iso-Heikkilä forms the third level.
Kolmas taso on Iso-Heikkilän alueen maankäyttösuunnitelma.
One of those was taken into closer examination.
Yksi vaihtoehdoista valittiin jatkokehittelyn pohjaksi.
A green belt is introduced to connect the parts of urban brownfield crater as an individual whole of municipality.
Siinä keskustaa ympäröivät teolliset alueet on yhdistetty toisiinsa viheraluenauhalla ja erilliset osa-alueet eheytetty kaupunkirakenteessa havaittavaksi omaksi kokonaisuudekseen.
First, the crater of urban brownfield's surrounding the city centre is examined.
Työ jakautuu kolmeen tasoon, joista ensimmäisessä on tutkittu keskustan ympärille kiertynyttä kehäaluetta, teollista kraatteria.
Then the resulting guidelines are applied in surroundings of Iso-Heikkilä.
Toinen taso käsittää tarkastelualueen, jolle syntynyttä ohjaavaa runkoa sovelletaan tarkemmin.
Load Balancing in IP Protocols
Kuorman tasaus IP protokollissa
Methods to overcome the challenges are discussed.
Työ tarkastelee tapoja haasteiden voittamiseen.
The operating environment of autovectorizing code generators
Autovektoroivien koodigeneraattoreiden toimintaympäristö
Their basic idea is to have a single instruction do the same operation to multiple data elements at a time.
Niiden perusidea on suorittaa yhdellä käskyllä sama operaatio usealle data-alkiolle.
This is difficult, requires knowledge of very low-level details of the target architecture, and makes programs architecture-specific.
Tämä on hankalaa, vaatii matalan tason alustayksityiskohtien tuntemusta, ja tekee ohjelmista alustakohtaisia.
However, no open source production compilers can properly autovectorize.
Tästä huolimatta yksikään avoimen lähdekoodin tuotantokääntäjä ei osaa autovektoroida kunnolla.
Most modern microprocessors feature SIMD vector units that can accelerate many workloads considerably.
Useimmissa nykyaikaisissa mikroprosessoreissa on SIMD-vektoriyksiköitä, jotka voivat nopeuttaa monia kuormia huomattavasti.
The problem of autovectorization for modern SIMD units is, however, quite different and presents a different set of challenges; modern autovectorization is still a major research topic.
Moderneille SIMD-yksiköille autovektorointi sisältää kuitenkin varsin erilaisia haasteita; moderni autovektorointi onkin vielä tärkeä tutkimuskohde.
Moreover, the interaction of autovectorization with other optimizations is studied through experimentation.
Myös autovektoroinnin vuorovaikutusta muiden optimointien kanssa tutkitaan mittauksin.
Such workloads include video and audio processing, digital signal processing, linear algebra libraries, engineering algorithms etc.
Tällaisia kuormia ovat muun muassa video- ja äänikäsittely, digitaalinen signaalinkäsittely, lineaarialgebrakirjastot, insinöörialgoritmit, jne. Perinteisesti ohjelmoija on käyttänyt SIMD-yksiköitä suoraan käsin.
Therefore, autovectorizing compilers are very desirable.
Autovektoroivat kääntäjät olisivat siis hyvin hyödyllisiä.
Unfortunately, the SIMD units are quite difficult to utilize efficiently and automatically.
Valitettavasti SIMD-yksiköiden tehokas ja automaattinen hyödyntäminen on hyvin hankalaa.
In addition, the performance benefit of autovectorization using state-of-the-art techniques is measured on ARM and X86 platforms.
Lisäksi työssä mitataan huipputason autovektorointimenetelmien tuomaa suorituskykyparannusta ARM ja X86 -alustoilla.
Autovectorization for these supercomputer vector processors is a well-known problem that has been thoroughly studied.
Näille supertietokoneille autovektorointi on vanha ja tutkittu ongelma.
The modern SIMD units are smaller scale descendants of vector processors used in legacy supercomputers.
Nykyaikaiset SIMD-yksiköt ovat pienemmän mittakaavan versioita vanhojen supertietokoneiden vektoriprosessoreista.
The SIMD units are ubiquitous because they are cheap to implement in hardware, but can offer substantial acceleration for important data intensive workloads.
SIMD-yksiköt ovat laitevalmistajien keskuudessa niin suosittuja, koska ne on halpa toteuttaa laitteistoon, ja ne tarjoavat huomattavia suorituskykyparannuksia tärkeille dataintensiivisille kuormille.
This thesis explores issues related to the autovectorization optimization in the context of modern compilers and modern SIMD units.
Tämä diplomityö tutkii autovektorointiin liittyviä kysymyksiä modernien SIMD-yksiköiden ja kääntäjien kontekstissa.
Automatically transforming a scalar program to use SIMD hardware is called autovectorization.
Autovektorointi on optimointi, joka automaattisesti muuntaa skalaariohjelman hyödyntämään SIMD-yksiköitä.
This thesis examines challenges and state-of-the-art techniques related to comprehensive autovectorization.
Tämä diplomityö tutkii kokonaisvaltaiseen autovektorointiin liittyviä haasteita ja tämänhetkistä huipputasoa edustavia menetelmiä.
This thesis suggests a new way to approach, achieve, and sustain creative well-being.
Tämä väitöskirja ehdottaa uuden tavan lähestyä, saavuttaa ja ylläpitää luovaa hyvinvointia.
What increases or decreases are the creative resources.
Mikä sen sijaan lisääntyy tai vähenee, ovat luovat resurssit.
It concludes by proposing that creativity in itself does not increase or diminish in a person – it is always there, ready to be used and explored.
Luovuus itsessään ei lisäänny tai vähene ihmisessä – luovuus on aina käytettävissä.
This, I propose, is at the core of creative well-being.
Esitän, että tästä on luovassa hyvinvoinnissa kyse.
Consequently, I ended up posing and answering two further questions: what are the main elements of creative resources, and what are the main factors contributing to creative well-being?
Näin ollen etsin väitöskirjassani lisäksi vastauksia seuraavaan kahteen tutkimuskysymykseen: mistä elementeistä luovat voimavarat muodostuvat sekä mitkä ovat keskeisimpiä tekijöitä luovan hyvinvoinnin edistämisessä?
This perspective does not reflect the reality of the working lives of creative professionals and ignores those creative individuals who have lost their passion for their creative work.
Näkemys ei vastaa luovan alan ammattilaisten todellisuutta ja sivuuttaa ne toimijat, jotka ovat menettäneet intohimon luovaa työtään kohtaan.
However, the more I examined my data, the clearer it became that it suggested a new kind of theory about the work-related well-being of creative professionals in general.
Mitä pidemmälle aineiston analysointi eteni, sitä vahvemmin tutkimusaineisto alkoi kuitenkin ehdottaa uutta teoriaa luovan työn luonteesta sekä luoviin aloihin liittyvästä työhyvinvoinnista.
I collected the research data by documenting my own picturebook illustration process and by conducting narrative interviews with eight Finnish picturebook illustrators.
Tutkimukseni keskeisimmät aineistonkeruumenetelmät olivat oman kuvitusprosessini havainnointi sekä kahdeksalle suomalaiselle kirjankuvittajalle tekemäni narratiiviset haastattelut.
A critical discussion of this phenomenon is often reduced instead to conversations focusing on some variation of the idea that the unifying characteristic of creative people is that they all love what they do.
Aihetta käsittelevän kriittisen keskustelun korvaa usein ajatus: luovia yksilöitä yhdistää se, että he rakastavat sitä minkä parissa he ovat luovia.
The term "grounded" refers to the idea that the theory emerging from the research is grounded in data, instead of having its basis in a particular theoretical framework.
Sana "grounded" viittaa siihen, että teoreettisen viitekehyksen sijaan tutkimuksessa tehdyt havainnot on ankkuroitu vahvasti itse tutkimusaineistoon.
The second – the Cycle of Creative Resources – proposes that creative well-being could be observed as a cycle of six states of creative resources that have been identified in this thesis.
Toinen malleista – The Cycle of Creative Resources – puolestaan osoittaa, että luovaa hyvinvointia on mahdollista tarkastella kuudesta tutkimuksessa identifioidusta tasosta muodostuvana kehänä.
The first – the Picturebook Illustration Model – presents the four-stage process followed when illustrating picturebooks.
Ensimmäinen malli – The Picturebook Illustration Model – havainnollistaa nelivaiheisen prosessikaavion avulla kuvakirjan tyypillisen kuvitusprosessin.
The Cycle of Creative Resources - The creative process and creative well-being from the perspective of picturebook illustrators
Luovien voimavarojen kehä: Luova prosessi ja luova hyvinvointi kirjankuvittajien näkökulmasta tarkasteltuna
I started by trying to answer the question: what is the creative process of illustrating a picturebook?
Tutkimukseni käynnistyi etsimällä vastauksia kysymykseen: minkälainen on kuvakirjan luova kuvitusprosessi?
The methodological basis of the thesis is a qualitative approach called grounded theory.
Tutkimus pohjautuu grounded theory -nimiseen laadulliseen ja aineistolähtöiseen tutkimusmenetelmään.
This thesis examines creative well-being and the complexity of the creative process from the perspective of picturebook illustrators.
Tarkastelen väitöskirjassani luovaa hyvinvointia ja luovan prosessin problematiikkaa kirjankuvittajien näkökulmasta.
It concludes by providing two visual models that have emerged from the studies presented in this thesis.
Tutkimuksen johtopäätökset muodostuvat kahdesta visuaalisesta mallista.
Where on the Cycle of Creative Resources a creative professional finds herself has a direct impact on how fulfilling or draining she experiences the creative process.
Kokemus luovan prosessin palkitsevuudesta tai kuluttavuudesta on suorassa suhteessa siihen, millä tasolla luovan alan toimija on tällä "luovien voimavarojen kehällä".
Yet, there has been surprisingly little discussion of creative professionals who have lost their work motivation and creative spark.
Vaikka lukuisissa empiirisissä tutkimuksissa osoitetaan yhteys luovuuden ja mielialahäiriöiden välillä, tutkimustietoa luovan alan ammattilaisten hyvinvoinnista sekä työmotivaationsa ja luovuutensa menettäneistä luovan alan ammattilaisista on yllättävän haastava löytää.
In the studies presented in this thesis, I focus on addressing this gap and attempt to provide a more in-depth understanding of the creative process.
Väitöskirjassani pyrin luovan prosessin syvälliseen ymmärtämiseen ja selvitän, millä tavoin alan teoriaa olisi tältä osin mahdollista täydentää ja päivittää.
Initially, my aim with the thesis was to gain a better understanding of the creative process of illustrating a picturebook.
Työn lähtökohtana oli selvittää kuvakirjan kuvitusprosessin ominaispiirteitä.
A deal-level analysis of private equity value creation mechanisms and their persistence in Europe
Transaktiotason analyysi pääomasijoittamisen arvonluonnista ja arvonluonnin jatkuvuudesta Euroopassa
In this study, a rarely accessible deal-level dataset was exploited to enable the separation of organic and inorganic value creation.
Tässä työssä käytettiin harvinaista transaktiotason dataa orgaanisen ja epäorgaanisen arvonluonnin erottelemiseksi.
Does value creation skill exist in private equity?
Onko pääomasijoittajilla taitoa luoda arvoa?
Representing the first study to exploit the IVC 2.0 framework to a large deal-level dataset, the purpose of this thesis was to better understand how value creation over public market comparables is achieved.
Soveltamalla ensimmäistä kertaa suurta transaktiodataa IVC 2.0 viitekehykseen, tämän diplomityön tarkoituksena oli luoda parempi ymmärrys siitä, miten julkista markkinaa korkeampi tuotto käytännössä saavutetaan.
Our results suggest that private equity deals create outperformance mostly by incremental leverage, multiple growth and profitability improvement.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että markkinaa korkeampi tuotto luodaan enimmäkseen käyttämällä keskimääräistä markkinaa enemmän velkaa, kasvattamalla käyttökatekerrointa sekä parantamalla kannattavuutta.
However, no studies have so far studied the persistence of different sources and causes of value creation at deal-level, which might reveal the skill of a GP to create persistent value in the future.
Aikaisemmat tutkimukset eivät kuitenkaan ole tutkineet eri arvonluontiajurien jatkuvuutta, mikä voisi paljastaa pääomasijoittajan kyvyn luoda arvoa myös tulevaisuudessa.
However, significant differences exist between GPs’ value creation patterns, suggesting that various GPs have skills to create persistent value from different sources.
Pääomasijoittajien arvonluontistrategioissa on kuitenkin suuria eroja, ja eri pääomasijoittajilla on kykyjä luoda jatkuvaa arvoa eri arvonluontiajureilla.
On average, multiple growth and incremental leverage are most persistent drivers, while operational improvements seem to be little dependent on GP skill.
Käyttökatekertoimen kasvu ja julkisia verrokkeja korkeampi velka ovat myös keskimäärin jatkuvimpia arvonluontiajureita, kun taas operatiivinen kehitys on keskimäärin vähän riippuvaista pääomasijoittajasta.
Despite the significant revenue growth on average, the majority of it is acquired or attributable to industry growth, leaving a little contribution to GP specific skill.
Vaikka liikevaihdon kasvulla on myös suuri merkitys arvonluonnissa, suurin osa siitä on ostettua tai toimialan kasvun ansiota, ja pääomasijoittajan merkitys jää siksi pieneksi.