natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover, readers with opposing opinions often seem to pay attention to the same textual features and even acknowledge the possibility of an opposing interpretation; therefore they do not seem to create the formal features of the text in different ways.
Koska myös vastakkaisiin tulkintoihin päätyneet henkilöt näyttävät kiinnittävän huomiota samoihin tekstin kohtiin ja tiedostavan vastakkaisen tulkinnan mahdollisuuden, ei vaikuta siltä, että he olisivat luoneet tekstin formaalit piirteet eri tavoin.
The interpretations were made by 27 Finnish university students.
Empiirinen aineisto koostuu 27 suomalaisen yliopisto-opiskelijan kirjallisista, vapaasti muotoilluista vastauksista kolmea novellia koskeviin kysymyksiin.
Thus the study challenges the common assumption that literary interpretations tend to be idiosyncratic.
Näin ollen tutkimus kyseenalaistaa usein esitetyn oletuksen, jonka mukaan kaunokirjallisten tekstien tulkinnat ovat idiosynkraattisia.
In Bleich's view, all interpretations have personal motives and each person has an idiosyncratic language system.
Bleich puolestaan esittää, että tulkinta perustuu aina lukijan henkilökohtaisiin motiiveihin ja että kullakin henkilöllä on idiosynkraattinen kielijärjestelmä, jossa sanan oppimistilanne määrää sanan tärkeimmän merkityksen.
However, a typical answer usually contains ideas repeated by several readers as well as observations not mentioned by anyone else.
Lukijoiden vastaukset sisältävät kuitenkin yleensä sekä jaettuja että yksittäisiä tulkintoja.
The research data was collected by half-structured individual interviews of 24 Finns and Poles in seven companies in Poland.
Tutkimusaineistona on seitsemässä Puolassa toimivassa yrityksessä työskentelevien 24 suomalaisen ja puolalaisen vastaajan puolistrukturoidut yksilöhaastattelut.
The research indicates that language practices as well as Polish employees' language skills significantly affect information flows: those Poles, who have good language skills, are less dependent on their Finnish superior and thanks to their contacts with Finnish parent company they gain adequate information.
Kielelliset käytännöt ja puolalaisten työntekijöiden kielitaito vaikuttavat tiedonkulun toimivuuteen: kielitaitoiset puolalaiset ovat riippumattomampia suomalaisesimiehestään ja yhteydenpito suomalaiseen emoyhtiöön takaa heille riittävän tiedonsaannin.
The object is to find out what kind of language and cultural practices prevail and what are their consequences.
Tavoitteena on selvittää näiden työyhteisöjen kielellisiä ja kulttuurisia käytäntöjä sekä niiden seurauksia.
The thesis deals with cultural differences and language barrier in a Finnish-Polish working environment.
Tutkielma käsittelee kulttuurieroja ja kielimuuria suomalais-puolalaisissa työyhteisöissä.
This qualitative research focuses on problem solving strategies used to manage language barrier and cultural differences and their effect on power relations within the working environment and in relation to e.g. parent company, business partners or customers.
Huomio kohdistuu kulttuurierojen ja kielimuurin ratkaisemiseksi käytettyihin ongelmanratkaisumalleihin ja niiden vaikutukseen työyhteisön sisäisten ja ulkopuolisten toimijoiden välisissä valtasuhteissa.
It seems that the contrast that used to be strong between superiors and subordinates in Poland has - partly due to the Finns' informal management style - in these mixed working environments transformed into a contrast between own working environment and the outsiders.
Puolalaiseen kulttuuriin juurtunut jako työntekijöihin ja johtajiin onkin saanut tutkituissa työyhteisöissä uuden merkityksen: vastakkainasettelu on siirtynyt tarkoittamaan eroa oman työyhteisön ja sen ulkopuolisten toimijoiden välillä.
However, the problematic issues brought up most were often things that the respondents could not influence since they did not concern the closest working environment but others.
Vastaajissa eniten kielteisiä tuntemuksia herättävät asiat, joihin heillä ei ole vaikutusmahdollisuuksia.
Most often mentioned by Finns were issues of trust.
Suomalaisten mainitsemista ongelma-alueista tärkein on puolalaisten heikompi luottamuskulttuuri.
Different time perceptions next to the perceived slowness of Finns are one of the most important factors causing cultural conflicts in the researched working environments.
Kulttuurisista ongelma-alueista suurimpia ovat eriävät aikakäsitykset ja puolalaisten kokemus suomalaisten hitaudesta tiedonvälityksessä, työtahdissa ja päätöksenteossa.
Language change as an evolutionary process
Kielen muutos evolutiivisena prosessina
The historical discussion lays the foundation for the handling of the generalised account of selection developed during the recent few decades.
Historiallinen käsittely luo pohjaa viime vuosikymmeninä kehitetyn nk. yleisen valintateorian lähestymiselle.
In biology, the mechanisms of evolution are seen to form populations of genetically related organisms through time.
Biologiassa evoluution mekanismien nähdään muodostavan eliöiden populaatioita ajan kuluessa.
The methods are approached through the ways in which they have been applied to the Indo-European languages, which is the most thoroughly investigated language family using both the traditional and the phylogenetic methods.
Menetelmiä lähestytään sen kautta, miten niitä on sovellettu indoeurooppalaisiin kieliin, joka on eniten tutkittu kielikunta sekä perinteisillä että fylogeneettisillä menetelmillä.
The thesis is on one hand a synthesis of earlier scientific discussion, and on the other an attempt to map out the problems of earlier approaches in addition to finding new guidelines in the study of language change on their basis.
Tutkielma on toisaalta synteesi aihepiirin aiemmasta tieteellisestä keskustelusta, ja toisaalta pyrkimys kartoittaa tähänastisten lähestymistapojen ongelmakohtia sekä löytää uusia suuntaviivoja kielen muutoksen tutkimuksessa niiden pohjalta.
This thesis focusses on the capacity of the generalised account of selection to describe language change as a process of this kind.
Tutkielmassa keskitytään tarkastelemaan yleisen valintateorian kykyä kuvata kielenmuutosta tällaisena prosessina.
One of the central questions explored in this thesis is whether selection theory makes it possible to picture languages are forming populations of a similar kind, and what a perspective like this can offer to the understanding of language in general.
Yksi keskeisistä tutkielmassa käsiteltävistä kysymyksistä on se, mahdollistaako valintateoria nähdä kielten muodostavan populaatioita, ja mitä tällaisesta näkökulmasta seuraa kielen ymmärtämiselle.
The mechanisms of biological evolution are seen in the thesis as parallel in a limited sense to the mechanisms of language change, however sufficiently so that the development of a generalised account of selection is deemed as possibly fruiful for understanding language change.
Biologisen evoluution mekanismit nähdään tutkielmassa rajallisessa määrin rinnasteisina kielenmuutoksen mekanismeihin, kuitenkin siinä määrin että yleisen valintateorian kehittäminen todetaan mahdollisesti hedelmälliseksi kielenmuutoksen ymmärtämiseksi.
In this thesis the possibilities offered by the traditional methodology of historical linguistics and the new phylogenetic methods are compared.
Tutkielma vertaa historiallisen kielitieteen perinteistä metodologiaa ja uusien fylogeneettisten menetelmien tarjoamia mahdollisuuksia.
After the fading of a limited popularity enjoyed by the lexicostatistical method since the 1950s, only in the recent years have also the computational methods of phylogenetic inference used in evolutionary biology been applied to the study of early language history.
1950-luvulta lähtien rajallisesti käytetyn leksikostatistisen merkityksen vähennyttyä entisestään kielihistorian tutkimukseen on aivan viime vuosina sovellettu myös evoluutiobiologiassa käytettyjä tilastollisia fylogeneettisen päättelyn laskennallisia malleja.
The thesis starts out by describing the initial development of the disciplines of evolutionary biology and historical linguistics, a process which right from the beginning can be seen to have involved an exchange of ideas concerning the mechanisms of language change and biological evolution.
Tutkielma lähtee liikkeelle kuvaamalla evoluutiobiologian ja historiallisen kielitieteen tutkimusalojen kehitystä, johon nähdään kuuluneen alusta alkaen vuoropuhelu kielenmuutoksen ja biologisen evoluution mekanismeista.
In the thesis it is discussed in what ways concepts and methodology developed in evolutionary biology can be applied to the explanation and research of language change.
Tutkielma käsittelee evoluutiobiologiassa kehitetyn käsitteistön ja metodologian soveltamista kielenmuutoksen selittämiseen ja tutkimukseen.
Computational, quantitative methods have not become widely used as part of the central methodology of historical linguistics.
Laskennalliset menetelmät eivät ole toistaiseksi tulleet osaksi historiallisen kielitieteen vakiometodologiaa.
These similarities are also seen to support the validity of using phylogenetic methods in the study of language history, although the use of linguistic data and the models of language change employed by these models are seen to await further development.
Yhtäläisyyksien ansiosta myös biologisesta tutkimuksesta peräisin olevien fylogeneettisten menetelmien nähdään olevan päteviä apuvälineitä kielenmuutoksen tutkimukseen, joskin kieliaineiston käytön ja menetelmien käyttämien kielenmuutoksen mallien todetaan odottavan lisäkehitystä.
This account is aimed for creating a theoretical framework capable of explaining both biological evolution and cultural change as selection processes acting on self-replicating entities.
Yleinen valintateoria pyrkii muodostamaan viitekehyksen, joka pystyisi selittämään sekä biologista että kulttuurista evoluutiota replikaatioon perustuvana valintaprosessina.
In historical linguistics, the comparative method and other, complementing methods have been traditionally used to study the development of languages from a common ancestral language.
Historiallisessa kielitieteessä kielten kehittymistä yhteisestä kantamuodosta on tutkittu perinteisesti vertailumenetelmällä ja muilla, sitä täydentävillä, menetelmillä joilla käsitellään suurta määrää kielellisiä muotoja koskevia muutoksia.
Different phylogenetic methods are explained in common terminology, avoiding the technical language of statistics.
Erilaiset menetelmät pyritään myös esittelemään yleistajuisesti jättäen tilastotieteen teknisen terminologian taustalle.
The parallel nature of the mechanisms of biological evolution and language change is explored along with the history of the exchange of ideas between these two disciplines.
Tutkielmassa taustoitetaan biologisen evoluution ja kielenmuutoksen mekanismien rinnasteisuutta sekä näiden kahden eri alan teoreettisen tutkimuksen välisen vuoropuhelun historiaa.
Primarily literature about the connections between evolutionary biology and language change, along with research articles describing applications of phylogenetic methods into language change have been used as source material.
Lähdeaineistona on käytetty ensi sijassa evoluutiobiologian ja kielenmuutoksen välisiä yhteyksiä käsittelevää kirjallisuutta sekä fylogeneettisiä menetelmiä kielenmuutokseen soveltavia tutkimusartikkeleita.
Against this background computational methods developed in evolutionary biology are taken into consideration in terms of their applicability to the study of historical relationships between languages.
Tämän taustan pohjalta käsitellään evoluutiobiologiassa käytettyjen laskennallisten menetelmien soveltuvuutta kielihistorian selvittämiseen.
The problems of these applications along with the optimal form of the linguistic data used in these methods are explored in the thesis.
Tutkielmassa käydään läpi fylogeneettisten menetelmien sovellusten tähänastisia ongelmia sekä käytettävän kieliaineiston optimaalista muotoa.
How can a translator ensure the translation of all meanings relevant to the text as a whole?
Millä tavoin kääntäjä kykenee varmistamaan metaforan tekstille merkittävien osien kääntämisen?
Umberto Eco's holistic text analysis model provides an opportunity to concentrate on the problematic nature of metaphor translation from the level of a text as a specific entity, while George Lakoff's and Mark Johnson's metaphor research makes it possible to approach the question from the level of individual metaphors.
Umberto Econ holistinen tekstianalyysimalli tarjoaa mahdollisuuden keskittyä metaforien kääntämisen ongelmallisuuteen yksittäisen tekstin tasolta ja tekstin vaatimusten mukaisesti, kun taas George Lakoffin ja Mark Johnsonin metaforatutkimus mahdollistaa metaforien lähestymisen metaforien itsensä tasolta lähtien.
On the semiotic side, the model utilizes Eero Tarasti's existential semiotics supported by Algirdas Greimas' actant model and Yuri Lotman's theory of cultural semiotics.
Semioottiselta puolelta tässä työssä esitelty malli hyödyntää Eero Tarastin eksistentiaalisemiotiikkaa tuettuna Algirdas Greimasin aktanttimallilla sekä Juri Lotmanin kulttuurisemioottisella teorialla.
As example texts, I will use Motörhead's hard rock classic Iron Horse/Born to Lose and its translation into Rauta-airot by Viikate.
Esimerkkitekstinä käytän Motörheadin hard rock -klassikkoa Iron Horse/Born to Lose sekä Viikatteen siitä tekemää käännöstä Rauta-airot.
The priorization and analysis of these meaning levels provide an opportunity to consider the contents and significance of specific metaphors in relation to the needs of the text as a whole.
Näiden merkitystasojen priorisointi ja analysointi antavat mahdollisuuden vertailla metaforan olemusta suhteessa tekstin vaatimuksiin.
The aim of the thesis is to present a semiotic, text based model designed to ease the translation of metaphors and to analyze translated metaphors.
Tutkimuksen tarkoituksena on esitellä semioottinen, tekstilähtöinen malli metaforien kääntämisen helpottamiseksi ja metaforakäännösten analysoimiseksi.
I will approach the question from two directions.
Tutkimus paneutuu metaforien kääntämiseen kahdesta suunnasta.
In the translation of metaphors I will concentrate on the central problem of metaphor translations: in addition to its denotation and connotation, a single metaphor may contain numerous culture or genre specific meanings.
Metaforien kääntämisessä työ keskittyy metaforakäännösten ydinogelmaan: yksittäinen metafora saattaa sisältää konnotaationsa ja denotaationsa lisäksi muita kulttuurispesifisiä tai genren asettamia merkityksiä.
The thesis concentrates on two questions: the translation of metaphors in literary texts, and the use of semiotic models and tools in translation studies.
Pro gradu -työni keskittyy kahteen käännöstieteelliseen kysymykseen: metaforien kääntämisen ongelmiin sekä semioottisten mallien ja työkalujen soveltamiseen käännöstieteissä.
I will use the introduced model to analyze the metaphors in the source and target texts, and to consider the transfer of culture specific elements between the languages and cultural borders.
Tarkastelen esittelemäni mallin avulla käännöksessä käytettyjä menetelmiä metaforien ja muiden kulttuurisidonnaisten elementtien siirtämisessä kielten ja kulttuurirajojen yli, pyrkien samalla tarkastelemaan esittelemäni analyysimallin toimivuutta.
In the model introduced in the thesis, individual texts are deconstructed through Eco's model into elements.
Esittelemässäni mallissa teksti puretaan Econ tekstianalyysimallin avulla osiin, joiden roolit ja ominaisuudet puretaan Tarastin mallia hyödyntäen samanaikaisiin päällekkäisiin merkitystasoihinsa.
Milk production returned to the pre-challenge level significantly faster after the second challenge.
Maitotuotos palautui tartutusta edeltävälle tasolle nopeammin toisen tartutuksen jälkeen.
The results from this study remained inconclusive.
Tuloksista on kuitenkin vaikea vetää johtopäätöksiä.
Approximately 30% of the isolates showed resistance to one or more antimicrobials tested, most commonly against ampicillin, streptomycin, tetracycline and sulphonamides.
Noin 30% eristetyistä kannoista oli resistenttejä yhdelle tai useammalle tutkituista antibiooteista, yleisimmin ampisilliinille, streptomysiinille, tetrasykliinille ja sulfonamideille.
The only positive effect of the enrofloxacin treatment was a higher bacteriological cure 2 days post-treatment.
Enrofloksasiinihoidon ainoa positiivinen vaikutus oli parempi bakteriologinen paraneminen arvioituna 2 päivää hoidon jälkeen.
Broad-spectrum antimicrobials have been widely used for treating E. coli mastitis, although the results of treatment studies have been controversial.
Laajakirjoisia antimikrobilääkkeitä on käytetty laajasti E. coli-mastiitin hoitoon, vaikkakin hoitokokeiden tulokset ovat olleet ristiriitaisia.
Clinical cure assessed 21 days post-treatment was relatively low in both groups, which probably reflects the severe nature of acute E. coli mastitis.
Kliininen paraneminen arvioituna 21 päivää hoidosta oli suhteellisen huono kummassakin ryhmässä, mikä heijastaa todennäköisesti akuutin E. coli utaretulehduksen vakavaa luonnetta.
In E. coli mastitis, the treatment should be as efficient as possible, but novel therapeutic approaches are needed, as the efficacy of the current commonly used antimicrobial treatments is not satisfactory.
Kolimastiittihoidon tulisi olla mahdollisimman tehokasta, mutta tarvitsemme uusia hoitovaihtoehtoja, koska nykyiset yleisesti käytetyt antimikrobilääkkeet eivät riitä.
Close to 40% of the isolates had at least one virulence gene, but combinations of virulence genes varied greatly, each combination being present mainly in a single isolate.
Lähes 40%:lla eristetyistä kannoista oli vähintään yksi tutkituista virulenssigeeneistä; eri virulenssigeenien yhdistelmät vaihtelivat runsaasti, kukin yhdistelmä yleensä yhdessä bakteerikannassa.
Bovine mastitis caused by Escherichia coli remains a problem in many countries despite of improvements in managing and housing of dairy cattle.
Escherichia colin aiheuttama utaretulehdus lehmillä on edelleen ongelmana monissa maissa huolimatta lypsylehmien tuotanto- ja pito-olosuhteiden paranemisesta.
Host response was studied using two consecutive intramammary challenges with E. coli in the same cows at a short interval.
Lehmän immuunivastetta tutkittiin käyttämällä kahta peräkkäistä tartutusta E. colilla lyhyen väliajan sisällä samoille lehmille.
In severe cases of coliform mastitis, antimicrobial treatment could, however, still be recommended for safety reasons, as it can increase the elimination of bacteria and prevent possible bacteraemia.
Kuitenkin vakavissa tapauksissa voidaan yhä suositella hoitoa lehmän turvallisuuden takia lisäämään bakteerien eliminaatiota utareesta ja estämään bakteremian kehittymistä.
In 11% of mastitis cases, the same genotype of E. coli was isolated from the affected quarter three weeks post-treatment as originally, indicating persistence of the same genotype of E. coli in the quarter.
Mastiittitapauksista 11%:lla sama E. coli-bakteerin genotyyppi eristettiin tulehtuneesta neljänneksestä 3 viikkoa hoidon jälkeen kuin ensimmäisestäkin näytteestä, viitaten siihen, että sama E. colin genotyyppi oli jäänyt persistoimaan neljännekseen.
This study revealed a possible carry-over or immunizing effect of the previous intramammary infection by the same pathogen.
Tutkimuksessa todettiin, että mahdollinen carry over- tai immunisaatiovaikutus on olemassa aikaisemman saman bakteerin aiheuttaman infektion jälkeen.
No differences were noted in the bacterial growth, times to bacterial elimination, local signs or in any of the milk or blood inflammatory parameters, except in concentrations of haptoglobin and cortisol in the serum.
Mitään eroja ryhmien välillä ei todettu bakteerikasvussa, bakteerien eliminaatioajassa, utareen paikallisoireissa tai maidon ja veren tulehdusparametreissä, lukuun ottamatta seerumin haptoglobiini- ja kortisolipitoisuuksia.
Our study did not support the use of parenteral antimicrobial treatment of clinical E. coli mastitis.
Tutkimus ei tukenut parenteraalisten antibioottilääkkeiden käyttöä kliinisen E. coli mastiitin hoitoon.
Enrofloxacin treatment did not affect survival of the cows, return of quarter milk production or tissue damage of the affected quarter within three weeks post-treatment; nor did it affect the length of time the cow remained in the herd during the six-month follow-up period.
Enrofloksasiinihoito ei vaikuttanut lehmien eloonjäämiseen, tulehdusneljänneksen maitotuotoksen palautumiseen eikä kudosvaurioon neljänneksessä arvioituna 3 viikkoa hoidosta.
All cows became infected, but local signs were significantly milder and disappeared faster after the second challenge.
Paikallisoireet olivat kuitenkin merkitsevästi lievempiä ja katosivat nopeammin toisen tartutuksen jälkeen.
Most E. coli isolates belonged to the phylogenetic group A, indicating their commensal nature.
Useimmat kenttäkokeesta eristetyt E. coli kannat kuuluivat fylogeniaryhmään A, mikä viittasi siihen, että ne ovat luonteeltaan kommensaaleja.
The high concentration of lactoferrin in the milk of the transgenic cows did not protect the cows from E. coli intramammary infection, and all of them became infected.
Korkea laktoferriinipitoisuus maidossa ei suojannut lehmiä E. coli mastiitilta ja kaikki lehmät infektoituivat.
Our results indicated also that frequent milking at the acute stage of mastitis might improve the initial clinical cure of E. coli mastitis and decrease inflammation and tissue damage in the infected quarter.
Tulokset osoittivat myös, että tiheä lypsy mastiitin akuutissa vaiheessa saattaisi nopeuttaa E. coli-mastiitin kliinistä paranemista sekä vähentäää tulehdusreaktiota ja kudosvaurioita infektoituneessa neljänneksessä.
On the contrary, clinical cure on day 2 was lower in the enrofloxacin treated cows.
Sitä vastoin kliininen paraneminen 2 päivää hoidon jälkeen oli huonompi enrofloksasiinilla hoidetuilla lehmillä.
In our field study, systemic enrofloxacin treatment did not result in better bacteriological or clinical cure of acute clinical mastitis caused by E. coli than supportive treatment alone.
Kenttäkokeessamme systeemisesti käytetty enrofloksasiini ei parantanut E. colin aiheuttaman akuutin mastiitin bakteriologista tai kliinistä paranemista verrattuna pelkkään tukihoitoon.
The prophylactic effect of lactoferrin against E. coli mastitis was studied in a new model of using hLf-transgenic cows, which expressed recombinant human lactoferrin in their milk.
Laktoferriinin profylaktista vaikutusta E. coli- mastiitissa tutkittiin uudessa mallissa, missä käytettiin hLf-transgeenilehmiä, jotka erittivät maitoonsa rekombinoitua humaanilaktoferriiniä.
This was the first study to describe an experimentally induced E. coli mastitis model using transgenic cows.
Tämä oli ensimmäinen kerta, kun kokeellista E. coli mastiittimallia käytettiin transgeenilehmillä.
The efficacy of intramammary lactoferrin was compared with that of systemic enrofloxacin in an experimentally induced E. coli model.
Laktoferriinin vaikutusta intramammaarisesti verrattiin systeemisesti annostellun enrofloksasiinin tehoon kokeellisesti aiheutetussa E. coli-mastiitissa.
Prevention of E. coli mastitis relies on decreasing the infection pressure in the environment of the cows and improving the cow comfort and herd management.
E. colin aiheuttaman mastiitin ennaltaehkäisy perustuu infektiopaineen vähentämiseen lehmien lähiympäristössä ja lehmien yleisen hyvinvoinnin ja hoidon parantamiseen.
The severe form of E. coli mastitis is associated with loss of milk production and can result in death of the cow.
Vakavat muodot liittyvät yleensä maitotuotoksen menetykseen tai tuloksena voi olla jopa lehmän kuolema.
The aims of this thesis were to investigate host response to E. coli mastitis in terms of characteristics of bacteria, effect of antimicrobial and non-antimicrobial treatment, and prophylactic effect of recombinant human lactoferrin expressed in milk.
Tämän väitöskirjan tavoitteet ovat tutkia lypsylehmän puolustusjärjestelmää E. colin aiheuttamaa utaretulehdusta vastaan suhteessa bakteerin eri ominaisuuksiin, antimikrobilääkkeiden ja muiden kuin antimikrobilääkkeiden tehoa sekä maitoon erittyvän humaani-laktoferriinin mastiitilta suojaavaa vaikutusta.