natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Interpretation principles cannot be against the rules in laws.
Kuljetusmuotojen sääntelyn yhtenäinen tulkinta ei voi olla lakien sanamuodon vastaisia.
Under consideration are the liability that exists between the carrier taking over the goods for transport and the time they are delivered, liability from delays in delivery, liability of people related to the performance of the contract of carriage, document liability and delivery liability.
Käsiteltävinä ovat tavaravastuun alkaminen ja päättyminen, kuljetus- ja tilitysvastuu, vastuu kuljetuksen suorittamiseen liittyvistä henkilöistä, viivästysvastuu, tietovastuu ja luovutusvastuu.
Interpretation principle of wilful misconduct would be deduced from regulations in conventions and laws of road and sea carriage: The carrier does not have right to limit its liability if it is proved that the cause of loss, damage or a delay in delivery was done with intent or gross negligently with knowledge that that kind of loss, damage or a delay in delivery would probably result.
Kvalifioidun tuottamuksen tulkintaperiaate olisi tie- ja merikuljetusten eri lakien ja konventioiden rahdinkuljettajien vastuusta analogiaa käyttämällä johdettu: Oikeutta vastuun rajoituksiin ei ole sillä, jonka näytetään aiheuttaneen vahingon tahallisesti tai törkeästä huolimattomuudesta tietäen, että sellainen vahinko todennäköisesti syntyy.
In which ways can interpretation act as a facilitator of uniformity, especially concerning wilful misconduct in road, sea and multimodal transport?
Millä tavoin tulkinta voi toimia yhtenäisyyden edistäjänä erityisesti rahdinkuljettajan kvalifioidussa tuottamuksessa tie-, meri- ja yhdistetyissä kuljetuksissa?
Domestic laws dealing with different transport modes are usually based on international unimodal conventions.
Eri kuljetusmuotojen kansallisten lakien perustana ovat usein kansainväliset konventiot.
Interpretation principles can be deduced from rules of the same regulation of road and sea carriage laws.
Kuljetusmuotojen sääntelyn yhtenäinen tulkinta voidaan johtaa samaa asiaa sääntelevien tie- ja merikuljetusten säännöksistä.
Regulations require this of sea carriers but not road carriers.
Tietoisuutta vahingonvaarasta vaaditaan säännöksissä jo merirahdinkuljettajalta mutta ei tierahdinkuljettajalta.
How is a carrier’s unlimited liability regulated and interpreted in the carriage of goods by road, sea and multimodal transport?
Tutkimuskysymyksinä ovat: Miten rahdinkuljettajan rajoittamatonta vastuuta tavarankuljetuksissa säännellään ja tulkitaan tie-, meri- ja yhdistetyissä kuljetuksissa?
Regulation and interpretation of carrier’s unlimited liability
Rahdinkuljettajan rajoittamattoman vastuun sääntely ja yhtenäinen tulkinta.
A carrier’s unlimited liability is dealt with in connection with the carrier’s liabilities.
Rahdinkuljettajan rajoittamatonta vastuuta tarkastellaan rahdinkuljettajan vastuiden kautta.
3 Criterion of wilful misconduct It is difficult to find uniformity even in one transport mode if one interprets the various rules word for word.
Yhtenäisyyttä on vaikea löytää edes yhdessä kuljetusmuodossa, jos eri säännöksiä tulkitaan sanamuodon mukaisesti.
Case law is, for example, used to confirm that it has been demanded carrier’s knowledge of risk of damage that it is a question of road carrier’s wilful misconduct.
Oikeuskäytäntöä käytetään esimerkiksi vahvistamaan, että tuomarit ovat jo vaatineet tietoisuutta joissakin tuomioistuimissa, jotta kyse voi olla tierahdinkuljettajan kvalifioidusta tuottamuksesta.
The research is limited to goods transport by sea and road transport because those are the main transport modes and the most used combination of multimodal transport.
Tie- ja merikuljetukset on valittu tarkastelun kohteiksi, koska Suomessa ja kansainvälisesti ne ovat tavaran pääkuljetusmuotoja sekä näiden muodostama yhdistelmä on yleinen yhdistetyissä kuljetuksissa.
Interpretation has to widen to find uniformity in unimodal and multimodal transport.
Tulkintaa laajennettaessa yhtenäisyyttä voidaan löytää yksittäisissä kuljetusmuodoissa ja yhdistetyissä kuljetuksissa.
Interpretation principles are considered a simple solution because they can be used to bring uniformity to the way the legislation and conventions are interpreted.
Kuljetusmuotojen sääntelyn yhtenäisen tulkinnan katsotaan olevan yksinkertainen ratkaisu, koska ne muotoilevat olemassa olevaa sääntelyä yhtenäisyyttä silmällä pitäen.
The rule for giving notice of invisible damage is, for example, seven days in road transport and three days in sea transport.
Tiekuljetuksissa esimerkiksi reklamaatio pitää tehdä 7 päivässä ja merikuljetuksissa 3 päivässä muussa kuin ulkoisesti havaittavissa olevasta vahingosta eikä reklamaation aika voi olla muuta kuin edellä mainitut päivät.
By widen interpretation of regulation of wilful misconduct in road carriage knowledge of risk of damage can also be demanded from the road carrier that it can be a question of wilful misconduct.
Tällöin rahdinkuljettajalta voidaan edellyttää tietoisuutta vahingonvaarasta myös tiekuljetuksissa, jotta kyseeseen voisi tulla kvalifioitu tuottamus.
Multimodal carriage, defined as carriage involving at least two different modes of transport, is common in the transport industry nowadays, and liability issues can be complex.
Yhdistetyt kuljetukset ovat kuitenkin yleisiä kuljetusalalla ja niihin liittyvät vastuukysymykset voivat olla monimutkaisia.
There are two main ways to deal with multimodal transport.
Yhdistetyt kuljetukset koostuvat ainakin kahdesta eri kuljetusmuodosta.
Vocational teachers’ views on their professional competence and cooperation with working life Abstract
Ammatillisten opettajien näkemyksiä opettajan työssä tarvittavasta kompetenssista ja työelämäyhteistyöstä
At the same time, Finnish society and culture underwent a radical change.
Suomalaisen elämäkertaelokuvan boomin aikana suomalainen yhteiskunta ja kulttuuri kokivat murroksen.
Thirteen Finnish biographical films produced between the years 1937 and 1955 function as the base material for the study.
Tutkimuksen perusaineiston muodostavat kolmetoista vuosien 1937-1955 aikana tuotetuttua elämäkertaelokuvaa sekä niihin liittyvät aikakauslehti- ja sanomalehtiaineistot.
Production companies approached the situation by emphasizing continuity.
Toisaalta uudet elämäkertaelokuvat todistivat myös jatkuvuudesta.
As historical culture, biographical film aims to provide its viewers with a sense of experiencing the past for themselves.
Historiakulttuurin muotona elokuvalle on ominaista sen mahdollistama audiovisuaalinen kokemus menneisyydestä.
As the film characters became more psychological in nature in the late 1940s and the 1950s, they also shifted closer to the viewer.
Kun 1930-luvun ja 1940-luvun alkupuolen elämäkertaelokuvissa kansallista menneisyyttä kerrottiin ylevästi suurmiesten avulla, 1940-luvun loppupuolella ja 1950-luvulla elokuvien retoriikka vaihtui kotimaan kuviksi ja kansan miesten tarinoiksi.
Runeberg, as the main character and the other featuring the Finnish national author , Aleksis Kivi, serve as examples of how film companies were doubted as actors of historical culture.
Kuvattaessa kansallisia suurmiehiä J. L. Runebergia ja Aleksis Kiveä tämä johti kiistoihin kulttuurieliitin kanssa, joka perinteisesti oli dominoinut kansallista historiakulttuuria.
The meanings and experiences provided by the films and their interpretative framings are examined by cross-reading contexts, intermedially or intertextually film-related texts, contemporary public reception, and the films.
Monet käsitykset ja mielikuvat menneisyydestä syntyvät nykyään audiovisuaalisen median, kuten elokuvien, televisio-ohjelmien ja pelien avulla.
It also shows how audiovisual media still retain their central role in defining the relation to the past.
Tämä näkyi myös historiakulttuurissa, niissä eri tavoissa, joilla ihmiset hahmottivat suhdettaan menneisyyteen.
This nationally favorable subject matter increased the prestige of film productions and production companies, which in turn strengthened the companies' position both within the industry and culture at large.
Historialliset elämäkertaelokuvat olivat yleensä yhtiöidensä kalliita prestiisielokuvia, ja samalla ne edustivat tuottajien pyrkimyksiä esitellä ammatillista osaamistaan ja kansalliseksi esitettyjä tavoitteitaan.
Especially in the films produced at the beginning of the period here in question, sense of the past as a sensory experience is foregrounded in the historical characters or scenes stressing historical authenticity.
Varsinkin elokuvissa ja televisio-ohjelmissa menneisyydestä kerrotaan usein historiallisten henkilöhahmojen elämän kautta, elämäkerroissa.
Nationalism had dominated the Finnish ideological landscape during the interwar period, but because of the changes in foreign and domestic policy after the war, it began to lose its sway.
Sotaa edeltävää ja sodanaikaista historiakulttuuria leimasi voimakas isänmaallinen, suomalaiskansallinen aatemaailma, kun taas sodan jälkeen kansallista menneisyyttä ja sen roolia yhteiskunnassa ryhdyttiin arvioimaan uudelleen.
In addition, changes in historical culture affected the situation.
Muutokset historiakulttuurissa ja elokuvakulttuurissa vaikuttivat elokuvayhtiöiden tapoihin linjata tuotantoaan.
For its part, film studies helps to make sense of the diversity and special characteristics of historical culture and the position audiovisual media occupies in it.
Toisaalta jännitteiset suhteet kertoivat siitä, miten populaarin median keinot ja mahdollisuudet kiinnostivat myös kulttuurieliittiä.
Between the years 1937 and 1955 biographical film, biopic, boomed in Finland.
Suomalaiset elämäkertaelokuvat populaarina historiakulttuurina 1937-1955
The study inquires what kind of historical culture the films produced in this particular period articulated.
Tutkimuksessa tarkastellaan sitä, millaisia menneisyyden esityksiä ensimmäiset suomalaiset elämäkertaelokuvat olivat sekä miten ne suhteutuivat ajan historiakulttuuriin ja sen muutoksiin.
National themes dominant in the historical culture of the day were recognizable and caught people's interest.
Yhä edelleen yksilötarinoiden avulla kerrottiin kansakunnan menneisyydestä ja päähenkilö oli ihailtu, yhteisönsä puolesta kärsivä mies.
In this doctoral dissertation, film is examined as a producer, sustainer and reviser of the society s relation to the past through Finnish biographical films produced between 1937 and 1955.
Tuolloin suomalainen studioelokuva eli nousukautta, ja tuotantoyhtiöillä oli mahdollisuus tarttua uusiin, resursseja vaativiin aiheisiin, kuten historiallisiin elämäkertaelokuviin.
The means to narrativizing life, models used in characterization, and conventional expressive methods, such as constructing authenticity, were often already familiar to the spectators from foreign and domestic films, or from other narrative and expressive forms.
Tutkimuksessa analysoidaan sitä, millaisia menneisyyden läsnäolon kokemuksia elokuvat mahdollistivat tarinoidensa, kuviensa, ääniensä, tähtinäyttelijöidensä sekä ilmaisukonventioidensa avulla.
It was possible, however, that the past brought on by the characters did not result in a solemn national saga but rather a personal experience, as in the last biographical films of the period in question.
Mielihyvää eivät tuottaneet vain näyttävä näyttämöllepano ja musiikki vaan myös totuudenmukaiseksi oletettu menneisyyskuvaus ja kerronnan rakentama tunneside historialliseen henkilöön.
This is why it is important to study a single medium and its particular modes of narration and expression.
Näiden lisäksi tutkimuksessa käytetään arkistolähteitä ja aikalaiskirjallisuutta.
Familiar conventions formed an accessible, coherent whole out of the past.
Tyypillisesti menneisyyden läsnäolo pyrittiin rakentamaan nautinnolliseksi.
All the genes are not active at the same time, instead they express at separate times to encode the formation of specific proteins needed by cells.
Kaikki geenit eivät ole aktiivisia samaan aikaan, vaan niitä luetaan tiettyinä ajankohtina, jotta kehitystapahtuma etenisi johdonmukaisesti.
The genes guide the complex process of development, during which the cells divide to enable the growth, differentiate to the specified cells to form the separate organs and orientate themselves to organize the three-dimensional structures.
Transkriptiofaktoreiden ohjaama geenien luenta säätelee sikiökehitystä Geenit ohjaavat monimutkaista kehitystapahtumaa, jonka aikana solut jakautuvat kasvun mahdollistamiseksi, erilaistuvat ja ohjautuvat kolmiulotteisesti muodostamaan elimiä.
The simultaneous expression of Tacc3 with its in vitro interaction partners Arnt and Arnt2 was observed in several ­but not all - sites both in peripheral organs and central nervous system.
Tacc3 ilmentyi monissa samoissa elimissä kuin Arnt ja Arnt2, mikä viittaisi siihen, että Tacc3 on Arnt:n ja Arnt2:n kanssa toimiva kumppani myös kehittyvissä kudoksissa eikä vain koeolosuhteissa.
Foxf1 and Foxf2 exhibit largely overlapping expression patterns, although both qualitative and quantitative differences were found.
Foxf1 ja Foxf2 ovat keskenään lähisukulaisia ja niiden säätelytehtävä vaikutti olevan hyvin samantyyppinen ­ joskin löysimme myös eroavaisuuksia.
Strong evidence was found that Foxe3 is essential for closure of the lens vesicle and lens epithelial proliferation.
Tutkimus osoitti, että Foxe3 on välttämätön silmän linssin (mykiön) normaalille kehitykselle.
This suggests an important role for Tacc3 in proliferation of neural cells.
Tacc3 oli havaittavissa erityisesti voimakkaasti jakaantuvissa solukoissa, mikä viittaa siihen, että sillä on tehtävä solujen jakaantumisen säätelyssä.
The expression in testis was low during pre-natal and early post-natal development.
Kaikki tutkitut proteiinit ilmentyivät ajallisesti ja paikallisesti tarkkaan säädeltyinä kehittyvässä ja vastasyntyneessä sikiössä.
The main sites of expression for both Foxf1 and Foxf2 mRNA were respiratory, alimentary and urinary tract, where the transcripts were localized to the mesenchyme adjacent to the epithelium.
Tutkimuksen kohteena olivat ns. Fox-proteiinit Foxf1, Foxf2 ja Foxe3, dioksiinireseptorin kuljetusproteiinit Arnt ja Arnt2, sekä Arntin kanssa sitoutuva Tacc3.
In developing central nervous system, Arnt and Arnt2 were shown to be expressed almost equally.
Aikaisemmat tutkimukset poistogeenisillä eläimillä ovat jo osoittaneet, että sukulaisproteiinit Arnt ja Arnt2 ovat tärkeitä normaalille sikiökehitykselle.
The entire coding region of Foxe3 was sequenced from a homozygous dyl mouse and mutations where found in the part of Foxe3 encoding the DNA-binding domain.
Foxe3:n mutaatio osoittautui olevan tämän kehityshäiriön taustalla ja selvitimme, että Foxe3:a tarvitaan pitämään mykiön etuosan solut jakautumiskykyisinä.
The results suggest that mutations in Foxe3 are responsible for the dyl phenotype.
Myöhemmissä tutkimuksissa on osoitettu että pieni osa ihmisen silmän kehityshäiriöistä johtuu Foxe3:n geenivirheestä.
The expression in peripheral tissues was also associated with most active proliferation period in many organs.
Osoitimme, että myös tämä proteiini ilmentyi useissa hiiren kehittyvissä elimissä.
The aims of this study were also to examine the expression of Arnt and Arnt2 mRNA in developing mouse and to and to examine gene and protein expression of a novel Arnt-interacting protein in the developing and adult mouse.
Väitöskirjatutkimuksessa selvitettiin in situ hybridisaatio-tekniikkaa ja immunohistokemiallisia menetelmiä käyttäen kuuden geenien luentaa säätelevän valkuaisaineen ilmentymistä hiiren ja rotan sikiökehityksen aikana.
A mouse homolog of FOXE3 was cloned and sequenced and its role examined in developing mouse.
Tacc3 voitiin osoittaa myös aikuisen hiiren kiveksessä ja munasarjassa ja sillä on ilmeisesti rooli siittiöiden ja munasolujen kehityksessä.
Tacc3 was discovered to be a member of a new TACC family of transforming acidic coiled coil proteins.
Tacc3 löytyi, kun etsittiin Arnt:n kumppaneita koeputkiolosuhteissa.
The expression of Foxf1 and Foxf2 mRNA was studied during embryonic development by in situ hybridization in mouse and rat tissues.
Foxf1 ja Foxf2 osallistuvat elinten kehitykselle välttämättömään epiteeli- ja mesenkyymisolukon väliseen viestintään.
In the unparalleled expression sites (developing central nervous system, eye, ear, and limb buds) Foxf2 may have an independent role as a developmental regulator.
Geenien luentaa säätelevillä proteiineilla, transkriptiofaktoreilla, on keskeinen rooli kehityksen säätelijöinä.
Evidence was provided that the role of Foxe3 in the lens epithelial cells might be to promote survival and proliferation while preventing differentiation.
Saimme tutkimuksissamme viitteitä siitä, että myös Foxe3:n sukulaisproteiinit Foxf1 ja Foxf2 osallistuvat sikiökehityksen säätelyyn.
In some organs the expression continued postnatally; however, in adult mouse high amounts of Tacc3 mRNA were present only in testis and ovary and lower levels were detected in thymus and spleen.
Aiemmissa tutkimuksissa oli kuvattu hiirellä mykiön kehityshäiriö, jossa mykiön irtaantuminen sikiön ulkokalvosta eli ektodermistä epäonnistuu ja seurauksena on hankala kehityshäiriö, jossa mykiö ja sarveiskalvo ovat yhdistyneenä.
Industrial internet renews service business and maintenance operations
Teollinen internet uudistaa palveluliiketoimintaa ja kunnossapitoa
Epidemiology of enteroviruses and their association with type 1 diabetes in Finland
Enterovirusten epidemiologia ja niiden yhteys tyypin 1 diabetekseen Suomessa
Several enterovirus and rhinovirus types are common in Finland, while some are rarer compared to other countries.
Tulokset osoittivat, että useita enterovirustyyppejä kiertää Suomessa ja osa niistä on hyvin yleisiä ja toisaalta osa on harvinaisempia kuin muualla maailmassa.
Enteroviruses have also been associated with the development of some chronic diseases, such as type 1 diabetes.
Lisäksi enterovirukset on liitetty kroonisiin tauteihin kuten tyypin 1 diabetekseen.
Epidemiology of Enteroviruses and Their Association with Type 1 Diabetes in Finland Enteroviruses and rhinoviruses belong to the Enterovirus genus of the Picornaviridae family.
Enterovirusten epidemiologia ja niiden yhteys tyypin 1 diabetekseen Suomessa Enterovirukset ja rinovirukset kuuluvat samaan virusperheeseen.
The identification of the enterovirus types associated with the disease process is important, since this would create opportunities to study the mechanisms of β cell damage induced by enteroviruses and it would enable the development of a preventive vaccine in the future.
Tällaisten enterovirustyyppien tunnistaminen on tärkeää, sillä se avaisi uusia mahdollisuuksia tautimekanismien selvittämiselle ja mahdollisesti myös suojaavan rokotteen kehittämisen.
The purpose of this study was to evaluate the epidemiology of enteroviruses and rhinoviruses in Finland.
Tämän väitöskirjatyön tarkoituksena oli kartoittaa entero- ja rinovirusten esiintyvyyttä Suomessa pienillä lapsilla.
The association between enterovirus infections and the initiation of β-cell damage in type 1-diabetes was analyzed in two separate studies.
Enterovirusten ja tyypin 1 diabetekseen johtavan tautiprosessin yhteyttä tutkittiin kahdessa tutkimuksessa.
Enterovirus 71, which has caused severe outbreaks in Asia, was detected only occasionally.
Esimerkiksi laajoja enterorokkoepidemioita Aasiassa aiheuttanutta enterovirusalatyyppiä (enterovirus 71) havaittiin Suomessa vain vähän.
Compared with their healthy controls, case children had experienced more enterovirus infections before the appearance of the first type 1 diabetes associated autoantibodies.
Toisessa tutkimuksessa havaittiin tyypin 1 diabetekseen sairastuneilla tai esidiabetesvaiheessa olevilla lapsilla enemmän enterovirusinfektioita ennen kuin ensimmäinen diabetekseen yhdistetty autovasta-aine havaittiin.
Type 1 diabetes is an autoimmune disease, which is characterized by the immune-mediated destruction of pancreatic β cells.
Tyypin 1 diabetes aiheutuu haiman insuliinia tuottavien solujen tuhoutumisesta, minkä seurauksena tarvitaan elinikäinen insuliinihoito.
Enteroviruses are one of the most common viruses infecting humans worldwide and they cause diseases ranging from asymptomatic illnesses to severe, even fatal conditions.
Ne ovat yleisiä taudinaiheuttajia koko maailmassa ja ne voivat aiheuttaa monia erilaisia tauteja.
A preclinical phase, which is defined by the presence of diabetes-associated autoantibodies, precedes the onset of the disease.
Taudin puhkeamista edeltää oireeton vaihe, jonka merkkiaineita ovat veressä esiintyvät diabetekseen yhdistetyt autovasta-aineet.
The results of the current study demonstrate that a variety of enteroviruses is found in Finland.
Ensimmäisen tutkimuksen tulokset osoittivat, että yksi enterovirusalatyyppi on mahdollinen tautiprosessin käynnistymiseen liittyvä virus.
Enteroviruses are thought to be a significant environmental factor contributing to type 1 diabetes, but the causality of this association has not been confirmed.
Enteroviruksia on jo pitkään pidetty yhtenä todennäköisimmistä ympäristöperäisistä diabeteksen riskitekijöistä.
Serological markers of infections, as well as the presence and types of enteroviruses in stool samples were analyzed.
Rinovirukset, esiintyivät runsaslukuisina, ja vaikka niiden uskotaan aiheuttava vain hengitystieinfektioita, niitä havaittiin yleisesti myös ulostenäytteistä.
In addition, the aim was to identify enterovirus types that could be involved in the initiation of the events leading to the disease in type 1 diabetes.
Lisäksi se pyrki selvittämään, liittyykö enterovirusten ja tyypin 1 diabeteksen välinen yhteys joihinkin enterovirusten alatyyppeihin.
The identification of coxsackievirus B1 as an enterovirus type potentially associated with diabetes was a novel finding and offers possibilities to further explore its role in the pathogenesis of type 1 diabetes.
Tämän tutkimuksen tulokset vahvistivat aiemmin saatuja tuloksia enterovirusten yhteydestä tyypin 1 diabetekseen johtavan prosessin käynnistymiseen ja tuloksia voidaan mahdollisesti tulevaisuudessa hyödyntää enterovirusinfektioilta suojaavien rokotteiden kehittämisessä.
What prevents adaptibility in housing construction?
Mikä estää joustavan asuntorakentamisen?
The research was carried out as a population research, the target group of which consisted of female students of three successive courses (1997 - 2000) who took the multi-didactic technological studies with the same contents at the Hämeenlinna Department of Class Teacher Education in the University of Tampere.
Tutkimus toteutettiin kokonaistutkimuksena, jossa kohderyhmänä oli kolmen peräkkäisen vuosikurssin (1997-2000) naisopiskelijat, jotka opiskelivat samansisältöiset teknologian opinnot Tampereen yliopiston opettajankoulutuslaitoksen Hämeenlinnan luokanopettajankoulutuksessa.
Both qualitative and quantitative methods were exploited to approach the research problems.
Tutkimuksen metodisessa variaatiossa sovellettiin sekä kvalitatiivista että kvantitatiivista tutkimusmenetelmää.
The results show that the female students general image of technology reflects their subjective values and priorities.
Tutkimustulokset osoittivat, että arvot tärkeimpinä teknologiamielikuvatekijöinä heijastavat naisopiskelijoiden yleiseen teknologiamielikuvaan sisältyviä subjektiivisia arvoja ja arvostuksia.
Environmental factors, especially father, seem to play a significant role when girls are forming their image of technology.
Tutkimustulokset osoittivat, että kotikasvatuksessa varsinkin isällä todettiin olevan suuri vaikutus tyttöjen teknologiamielikuvan syntyyn.
The results reveal that factors concerning professional growth are perceived as important sources of motivation to attend technological studies, i.e. technological know-how is regarded as a way to strengthen one s competence in the future career as a teacher.
Käsitykseni mukaan käsityönopetuksen pääpainon tuleekin olla ajattelua edellyttävässä käsillä tekemiseen kasvattamisessa eli teknisessä luovuudessa sekä arkielämässä pärjäämisen teknologisten taitojen mielekkäässä opiskelussa.