natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The findings of this study show that a composing process can be seen as collaborative practice, where encouraging atmosphere and observing children’s initiatives are key elements.
Tulosten perusteella sävellysprosessi näyttäytyi yhteissäveltämisenä, jossa oli tärkeää rohkaiseva ilmapiiri, sekä lasten aloitteiden huomioiminen.
Creative agency as a concept is still new, and earlier studies have raised a need to develop creative and musical activities in ECE. New research and methods are needed to develop abilities to support children’s creative agency.
Luova toimijuus on kuitenkin käsitteenä uusi ja aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että osaamista luovan ja musiikillisen toiminnan saralla olisi varhaiskasvatuksessa tarpeen kehittää.
Based on these results, teachers can support children’s creative agency with they’re own action and a composing process is one possibility to do so.
Tulosten perusteella opettaja voi omalla toiminnallaan tukea lapsen luovaa toimijuutta ja sävellysprosessi voi olla yksi väylä lapsen luovan toimijuuden tukemiseen.
The aim of this study is to explore a composing process as a way to support children’s creative agency in Early Childhood Education (ECE) settings.
Tämän tutkielman tarkoituksena on tarkastella sävellysprosessin merkitystä lapsen luovan toimijuuden tukemisessa varhaiskasvatuksen kontekstissa.
Preferably, they would remove it altogether and exchange it for play.
Mieluiten he poistaisivat sen kokonaan ja vaihtaisivat sen leikkimiseen.
The nice thing about the play is "That you can do whatever you want."
Leikissä kivaa on "Se että saa tehdä ihan mitä haluaa."
The study involved 19 children aged 6-7 years.
Tutkimukseen osallistui 19, iältään 6-7- vuotiasta lasta.
In the play, they were allowed to decide who to play with and what to play with.
Leikissä he saivat päättää kenen kanssa leikkivät ja mitä leikkivät.
The study followed the basic principle of childhood studies; Children have their own important self-worth and a wealth of information that can only be obtained by asking the children directly (Alanen 2009).
Tutkimuksessa noudatettiin lapsuudentutkimuksen perusperiaatetta; Lapsilla on oma tärkeä itseisarvo ja runsaasti sellaista tietoa, jota voidaan saada vain kysyttäessä suoraan lapsilta itseltään (Alanen 2009).
The children had useful and sensible suggestions for activities they felt needed change.
Lapsilla oli käyttökelpoisia ja järkeviä ehdotuksia heidän mielestään muutoksia vaativiin toimintoihin.
They believe that adults decide almost everything in preschool.
He ovat sitä mieltä, että aikuiset päättävät lähes kaikesta esiopetuksessa.
The data were collected through five group discussions of 4-5 children and observations of the group´s daily life.
Aineisto kerättiin viidellä 4-5 lapsen ryhmäkeskustelulla ja ryhmän arkea havainnoiden.
Instead, in situations involving children’s basic functions, routines take precedence over children’s participation.
Sen sijaan lasten perustoimintoihin liittyvissä tilanteissa rutiinit menevät lasten osallisuuden edelle.
Children's participation is best realized in play and small everyday moments.
Lasten osallisuus toteutuu parhaiten leikissä ja pienissä arjen hetkissä.
The research material was collected using method triangulation.
Tutkimusaineisto kerättiin menetelmätriangulaatiota hyödyntäen.
Play was an area where children felt participated.
Leikki oli alue, jossa lapset kokivat voivansa vaikuttaa.
The study was conducted as a qualitative case study of one pre-school group.
Tutkimus toteutettiin yhden esiopetusryhmän laadullisena tapaustutkimuksena.
Barriers to participation have been seen as a various understanding of the concept of participation, and the lack of policies that support children's participation.
Osallisuuden esteiksi on nähty kirjava osallisuus- käsitteen tulkinta, ja lasten osallisuutta tukevien toimintamallien puuttuminen.
However, it should be considered how to enable the full participation of children in early childhood education so that it also goes beyond the planning of activities.
Tulisi kuitenkin miettiä, miten lasten täysivaltainen osallisuus varhaiskasvatuksessa mahdollistettaisiin niin, että se ylettyisi myös toiminnan suunnitteluun.
The play and friends gained a lot of importance in the children’s speeches and the photos they took.
Leikki ja kaverit saivat suuren merkityksen lasten puheissa ja heidän ottamissaan valokuvissa.
The activities of pre-school education were strongly planned by adults.
Esiopetuksen toiminta oli vahvasti aikuisten suunnittelemaa.
The analysis was guided by abductive reasoning.
Analyysiä ohjasi abduktiivinen päättely.
Turja's (2011) model of multidimensionality of participation was used in the analysis.
Analyysissä käytettiin Turjan (2011) lasten osallisuuden moniulotteisuus- mallia.
However, previous studies show that child participation is poorly implemented in early childhood education.
Aikaisemmat tutkimukset osoittavat kuitenkin lasten osallisuuden toteutuvan heikosti varhaiskasvatuksessa.
However, the consideration of the children's interests and the children's ideas fit within the framework of the plans.
Lasten mielenkiinnon kohteiden huomiointi ja lasten ideat mahtuivat kuitenkin suunnitelmien raameihin.
Children see adults in a pre-school as limiting their activities.
Lapset näkevät esiopetuksessa toimivat aikuiset toimintaansa ohjaavina rajoittavina.
Preschoolers' experiences of participation : a case study in the daily life of a pre-school
Esikoululaisten kokemuksia osallisuudesta : tapaustutkimus esiopetuksen arjessa
Supervised pre-school activities were fun for many children.
Ohjattu toiminta oli monen lapsen mielestä kivaa.
Children’s participation is considered as an important part in legal documents regulating the field of early childhood education in Finland.
Lasten osallisuuden tärkeys on kirjattu Suomessa varhaiskasvatusta ohjaaviin asiakirjoihin.
These children’s ideas, which strengthen children’s participation, engaged them noticeably.
Lasten ideoiden huomiointi sitoutti lapsia toimintaan havaittavasti.
The children also took pictures of things they like in preschool.
Lisäksi lapset ottivat kuvia asioista, joista pitävät esiopetuksessa ja kertoivat perustelun ottamilleen kuville.
The purpose of this study is to examine children's experiences of participation in everyday preschool life.
Tutkielmassa tarkastella esikouluikäisten lasten kokemuksia osallisuudesta esiopetuksen arjessa.
In addition to supervised activities and daily routines, adult control extends also to children's free playtime.
Aikuisten määräysvalta ulottuu ohjattujen toimintojen ja arjen rutiinien lisäksi myös lasten omaehtoiseen toimintaan.
The children thought that the daily rest was a function that needs to be changed.
Päivittäinen lepohetki oli lasten mielestä selkeimmin muutosta vaativa toiminto esiopetuksessa.
The material was analyzed using the methods of theory-based content analysis.
Aineisto analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin menetelmin.
Language awareness in practice : craft teachers’ pedagogical solutions
Kielitietoisuus käytännön toimintana : käsityönopettajien pedagogisia ratkaisuja
The interviews showed that teachers generally have a positive attitude towards multilingualism, which is one of the most important starting points for language awareness.
Haastatteluissa kävi ilmi, että opettajat suhtautuvat monikielisyyteen pääsääntöisesti positiivisesti, mikä on yksi kielitietoisuuden tärkeimmistä lähtökohdista.
The research material was collected through a semi-structured thematic interview with four craft teachers from the Helsinki metropolitan area.
Tutkimuksen aineisto kerättiin puolistrukturoidulla teemahaastattelulla, johon osallistui neljä käsityönopettajaa pääkaupunkiseudulta.
However, art and crafts contain their own subject-specific symbols and concepts where used language is also meaningful.
Taito- ja taideaineet sisältävät kuitenkin omat ainealakohtaiset käsitteistönsä, joiden opettamisessa käytetty kieli on merkityksellinen.
The interviews revealed language aware ways of working, some of which can be used as such in the teaching of multilingual children and young people.
Haastatteluissa tuli esille kielitietoisia toimintatapoja, joista osaa voi sellaisenaan hyödyntää monikielisten lasten ja nuorten opetuksessa.
Previous research on the subject shows that teachers experience uncertainty about how language-aware teaching is implemented in practice.
Aiempi tutkimus aiheesta osoittaa, että opettajat kokevat epävarmuutta siitä, miten kielitietoista ope-tusta käytännössä toteutetaan.
The aim of this study was to find out what kind of practices craft teachers have at their disposal to support the student in multilingual teaching groups, where communication in the language of instruction is challenging for the student.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, millaisia toimintatapoja ja käytäntöjä käsityönopettajilla on käytössään tukeakseen oppilasta monikielisissä opetusryhmissä, joissa opetuskielellä kommunikointi on oppilaalle haastavaa.
Teachers' practices were examined from the perspective of language aware teaching.
Opettajien toimintatapoja tarkasteltiin kielitietoisen opetuksen näkökulmasta.
Language awareness is often seen only as a component of studying theoretic subjects or languages.
Kielitietoisuus nähdään usein vain reaaliaineiden tai kielten opiskeluun liittyvänä menetelmänä.
In addition, the views of teachers on a multilingual school and the consideration of multilingualism were examined.
Lisäksi selvitettiin millaisia näkemyksiä opettajilla on monikielisestä koulusta ja monikielisyyden huomioimisesta.
Language awareness has been emphasized on national core curriculum (2014) as a part of school culture but meaning of the concept has been left quite open.
Kielitietoisuus on nostettu perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa (2014) esille koulun toimintakulttuuriin sisältyvänä käytäntönä, mutta käsitteen sisältö on osittain tulkinnanvarainen.
All interviewees have multilingual students in their teaching groups.
Kaikilla haastateltavilla on opetettavanaan monikielisiä oppilaita.
The most surprising research result was the lack of co-operation with teachers of other subjects, although the basic idea of language awareness at school is language as a unifying factor in the teaching of all subjects.
Yl-lättävimpänä tutkimustuloksena nousi esiin vähäinen yhteistyö muiden oppiaineiden opettajien kanssa, vaikka kielitietoisuuden perusajatuksena koulussa onkin kieli kaikkien oppiaineiden opetusta yhdistävänä tekijänä.
This situation created a starting point for a study that sought to identify the ways in which craft teachers operate from a language aware perspective.
Tämä asetelma loi lähtökohdan tutkimukselle, jossa pyrittiin erittelemään käsityönopettajien toimintatapoja kielitietoisesta näkökulmasta katsottuna.
According to the results, parallel language during the lessons was relatively low, although the use of different languages side by side is mentioned in the curriculum and is also one of the factors of language awareness.Teachers recognize their role as a linguistic model well and are also able to identify factors belonging to the language practices of the subject of handicrafts.
Rinnakkaiskielisyyttä oppitunneilla esiintyi tulosten mukaan melko vähän, vaikka opetussuunnitelmassakin mainittu eri kielten käyttö rinnakkain on myös yksi kielitietoisuuden tekijä.
"I am very committed but at the same time I do go through job advertisements."
"Oon tosi sitoutunut, mut kyl mä samalla selaan työpaikkailmoituksia."
Based on this study, organizations should try to figure out how to commit young employees in the long run.
Tutkimuksen perusteella organisaatioiden olisi hyvä pohtia, miten nuoria työntekijöitä voisi sitouttaa pidemmällä aikavälillä.
: Generation Z’s views on organizational commitment
: Z-sukupolven näkemyksiä organisaatioon sitoutumisesta
The study utilised qualitative research methods and the data was collected by individual semi-structured interviews.
Tutkimuksessa hyödynnettiin laadullisia tutkimusmenetelmiä ja aineisto kerättiin henkilökohtaisilla teemahaastatteluilla.
The analysis was steered by the data itself together with Meyer & Allen’s (1990) three component model of organizational commitment.
Analyysiä ohjasi itse aineiston lisäksi Meyerin & Allenin (1990) kolmen komponentin teoria organisaatiositoutumisesta, joka pitää määräävää asemaa organisaatiositoutumisen tutkimuksen kentällä.
Theoretical content analysis was used as a research method.
Aineisto analysoitiin teoriaohjaavalla sisällönanalyysillä.
The purpose of this study was to add knowledge about Generation Z’s organizational commitment.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli lisätä tietoa vähän tutkitusta z-sukupolven organisaatiositoutumisesta.
While the representatives of Generation Z described themselves to be committed to organizations, they considered moving from one organization to another to be normal in today’s working life.
Z-sukupolven edustajat kertoivat olevansa sitoutuneita organisaatioihin, mutta organisaatioiden vaihtaminen nähtiin normaaliksi osaksi tämän päivän työelämää.
The influencing factors and thoughts regarding organizational commitment both seemed to have signs of the ongoing change in work.
Sekä sitoutumiseen vaikuttavista tekijöistä että z-sukupolven edustajien organisaatiositoutumiseen liittyvistä ajatuksista oli löydettävissä merkkejä käynnissä olevasta työn muutoksesta.
Eight working representatives of Generation Z participated in the study.
Tutkimukseen osallistui yhteensä kahdeksan z-sukupolven edustajaa, jotka olivat työssäkäyviä kauppatieteiden ja kasvatustieteiden maistereita.
Generation Z is currently the youngest generation in the working life.
Työelämän nuorinta sukupolvea, z-sukupolvea, on luonnehdittu sitoutumattomaksi sukupolveksi, joka tulee muuttamaan työelämän.
Opportunities to develop oneself, work community and balance in life were highlighted in the interviews as the most valued factors.
Haastatteluissa korostuivat osaamisen kehittämiselle, työyhteisölle ja elämän tasapainolle annetut merkitykset.
Generation Z’s representatives felt that committing only to couple organizations in your career would be odd and scary.
Ajatukset sitoutumisesta vain muutamaan organisaatioon työuran aikana tuntuivat z-sukupolven edustajien keskuudessa vierailta ja pelottavilta.
The aim of this study was to examine Generation Z’s thoughts on organizational commitment and to analyse the underlying factors affecting it. Several studies have shown that strongly committed personnel is a prerequisite to an organization’s success and competitiveness.
Useat tutkimukset ovat osoittaneet, että vahvasti organisaatioonsa sitoutunut henkilöstö on organisaation menestyksen ja kilpailukyvyn edellytys, minkä vuoksi on tärkeää tutkia sitoutumattomaksi esitettyä z-sukupolvea.
Different organizational and individual related factors were found to be influencing Generation Z’s organizational commitment.
Z-sukupolven edustajien sitoutumiseen vaikuttavat tekijät liittyivät niin organisaatioihin kuin itse z-sukupolven edustajiin yksilöinä.
The data consisted of 932 respondents of whom 605 (65%) were girls, 306 (33%) were boys and 18 (2%) were non-binary.
Aineistossa oli yhteensä 932 vastaajaa, joista tyttöjä oli 605 (65 %), poikia 306 (33 %) ja muunsukupuolisia 18 (2 %).
In earlier studies five or six profiles have been found.
Aikaisemmissa tutkimuksissa on löydetty viisi tai kuusi profiilia.
The theory background was Luyckx's and colleagues' (2008) theory of identity development through five dimensions.
Identiteettiprofiilien muodostumisen taustalla käytettiin Luyckxin ja kollegoiden (2008) teoriaa identiteetin kehityksestä viiden ulottuvuuden kautta.
A fifth of the students had found their identity.
Viidennes lukiolaisista oli löytänyt identiteettinsä.
Identity was unclear for about the 60 % of the students.
Noin 60 prosentille lukiolaisista oma identiteetti oli vielä epäselvä.
The survey data analysed in this study was collected in 2019.
Tutkielmassa analysoitiin vuonna 2019 kerättyä kyselytutkimusaineistoa.
The high school students were divided into five profiles based on the contents of the cluster analysis.
Lukiolaiset jaettiin viiteen profiiliin klusterianalyysin sisällöllisen tarkastelun perusteella.
In this study it was expected that different combinations of the dimensions form different identity profiles.
Tutkimuksessa oletettiin, että ulottuvuuksien erilaisista yhdistelmistä voidaan muodostaa toisistaan eroavia identiteettiprofiileja.
These dimensions were exploration in breadth, commitment making, exploration in depth, identification with commitment and ruminative exploration.
Nämä ulottuvuudet olivat etsintä, sitoutuminen, arviointi, samaistuminen ja murehtiva etsintä.
Furthermore, the second objective of the study was to investigate if the identity profiles differ from each other in relation to school burnout.
Tutkimuksen toisena tavoitteena oli selvittää eroavatko identiteettiprofiilit toisistaan koulu-uupumuksen suhteen.
The connection of the identity to school burnout was analysed with a one-way variance analysis.
Lukiolaisten identiteetin yhteyttä koulu-uupumukseen selvitettiin yksisuuntaisella varianssianalyysilla.
In this study it was examined what kind of identity profiles are found in the high school data.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin, millaisia identiteettiprofiileja lukiolaisaineistosta voidaan tunnistaa.
The school burnout averages were significantly different between the identity profiles.
Koulu-uupumuksen keskiarvoissa oli tilastollisesti merkitseviä eroja identiteettiprofiilien välillä.
The profiles were named as follows: troubled diffusion, ruminative moratorium, achievement, carefree diffusion and searching while committed.
Profiilit nimettiin seuraavasti: huolestunut selkiintymätön, huolestunut etsijä, saavutettu, huoleton selkiintymätön ja sitoutunut mutta etsivä.
The identity profiles were connected to school burnout.
Lukiolaisten identiteettiprofiilit olivat yhteydessä koulu-uupumukseen.
To find the identity profiles, cluster analysis was performed to the sum variables of identity dimensions.
Identiteettiprofiilien löytämiseksi suoritettiin ryhmittely- eli klusterianalyysi identiteetin kehityksen summamuuttujille.
A previous study showed the troubled diffusion identity profile scored highest on school burnout.
Aiemmassa tutkimuksessa on havaittu, että huolestunut selkiintymätön -identiteettiprofiiliin kuuluvilla yksilöillä on korkein koulu-uupumuksen taso.
The respondents were third year high school students in the Helsinki area who participated in an electric questionnaire.
Tutkimusaineisto kerättiin sähköisellä kyselylomakkeella Helsingin alueen lukiolaisilta.
The students had a lot of ruminative exploration.
Lukiolaisilla oli paljon murehtivaa identiteetin etsintää.
Association between identity and school burnout among high school students
Lukiolaisten identiteetin yhteys koulu-uupumukseen
The achievement profile scored lowest on school burnout and the troubled diffusion scored highest on school burnout.
Identiteetin saavuttaneiden koulu-uupumuksen keskiarvo oli kaikkein matalin.
This is why the organization should pay attention to improving these elements.
Organisaation kannattaakin kiinnittää näiden tekijöiden kehittämiseen huomiota.
The research data was employees’ 4276 answers which were analyzed by using factor analysis, regression analysis, Mann-Whitney U test and Kruskal-Wallis H test.
Tutkimusaineistona oli 4276 vastaajan aineisto, jota analysoitiin käyttäen faktorianalyysia, regressioanalyysiä sekä Mann-Whitney U -testiä ja Kruskal Wallisin H -testiä.
Experience of bullying or harassment and the number of working years explained the internal employer brand slightly, but was still statistically significant.
Kiusaamisen tai häirinnän kokeminen sekä työskentelyvuosien määrä selittivät sisäistä työnantajamielikuvaa tilastollisesti merkitsevästi, mutta selitysosuus oli vain pieni.
Work autonomy and the behavior of the work community are also linked to organizational commitment which increases the productiv-ity of an organization.
Myös oman työn hallinta sekä työyhteisön toiminta ovat molemmat yhteydessä organisaatiositoutuneisuuteen, joka puolestaan lisää or-ganisaation tuottavuutta.
The results showed that the behavior of a work community explained the internal employer brand the most.
Tulokset osoittivat, että työyhteisön toiminta selitti eniten sisäisestä työnantajamielikuvasta organisaatiossa.
This study investigated the effect of behavior of a work community, work autonomy, and the number of working years, working as a supervisor and as well as any experiences of bully-ing or harassment to the internal employer brand in a healthcare and social service organiza-tion.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin työyhteisön toiminnan, oman työn hallinnan sekä työvuo-sien määrän, esimiesaseman ja kiusaamisen tai häirinnän kokemisen vaikutusta erään sosi-aali- ja terveysalan organisaation työntekijöiden sisäiseen työnantajamielikuvaan.
This study tries to find a model that explains the formation of an internal employer brand within the organization.
Tutkimuksessa etsitään mallia tekijöistä, jotka selittävät työnantaja-mielikuvan muodostumista kohteena olevassa organisaatiossa.
The effect of work autonomy and behavior of the work community to experienced internal employer brand : survey on internal employer brand formation in a social and healthcare service organization
Työn hallinnan ja työyhteisön toiminnan vaikutus koettuun yrityskuvaan : kartoitus erään sosiaali- ja terveysalan toimijan sisäisen yrityskuvan rakentumisesta
The study was based on the results of a personnel survey done amongst employees in the organization.
Tutkimus toteutettiin organisaatiossa kerätyn henkilöstökyselyn tulosten perusteella.
The analysis was done by investigating the results of the organization’s annual personnel survey.
Tutkimus toteutettiin organisaatiossa aiemmin kerätyn vuosittaisen henkilöstökyselyn tulok-sia analysoimalla.
In conclusion, the behavior of one’s work community and work autonomy have a significant effect on building an internal employer brand and also organizational commitment.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että ympäröivän työyhteisön toiminnalla ja oman työn hallinnalla on merkittävä vaikutus työntekijän työnantajamielikuvan muodostumi-seen ja tätä kautta muun muassa organisaatioon sitoutumiseen.
The results also depicted that supervisors’ internal employer brand was more positive than that of other employees’.
Tuloksista kävi myös ilmi, että esimiesten yritys-kuva oli muita positiivisempi.
The second factor that explained the internal employer brand the most was work autonomy and the third one was working as a supervisor.
Työnantajamielikuvasta selitti seuraavaksi eniten oman työn hallinta ja kol-manneksi eniten työntekijän esimiesasema.
Previously, it has been found that the internal employer brand has had sig-nificance on employees’ organizational commitment.
Aiemmat tutki-mukset ovat osoittaneet, että sisäisellä työnantajamielikuvalla on suuri merkitys nykyisten työntekijöiden sitouttamisessa organisaatioon.
The differences in learning motivation was compared by one way variance analysis using eleven different motivational variables.
Ero-ja oppimismotivaatiossa vertailtiin tekemällä yksisuuntainen varianssianalyysi yhdentoista eri motivaatiomuuttujaa käyttäen.
Especially in group 2 there were negative connections to pupils in group 1.
Erityisesti ryhmän 2 oppilailla havaittiin useita negatiivisia yhteyksiä ryhmän 1 oppilaisiin.
This comparison was made by dividing the pupils in groups, where either there were no pupils requiring support (group 1), there were two or fewer pupils requiring support (group 2), or there were more than two pupils requiring support (group 3).
Tätä vertailua tehtiin jakamalla lahjakkaat oppilaat ryhmiin, jotka olivat ei tuen tarpeen oppilaita luokalla (ryhmä 1), kaksi tai vähemmän tuen tarpeen oppi-lasta luokalla (ryhmä 2) ja enemmän kuin kaksi tuen tarpeen oppilasta luokalla (ryhmä 3).