natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The research task is to describe what kind of learning strategies are used by highly sensitive and non-highly sensitive students and to investigate how high sensitivity explains the use of learning strategies.
Tutkimustehtävänä on kuvailla, millaisia oppimisstrategioita erityisherkät ja ei-erityisherkät opiskelijat käyttävät sekä tutkia sitä, miten erityisherkkyys selittää oppimisstrategioiden käyttöä.
One of the most important research topics in educational psychology is learning, one aspect of which is learning strategies.
Kasvatuspsykolo-gian yksi keskeisimmistä tutkimuksen aiheista on oppiminen, jonka yksi osa-alue on oppi-misstrategiat.
The strategy of the organization is in line with the in-depth treatment of high sensitivity, as both seek to make connections between things.
Organisoinnin strategia on yhtenevä erityisherkkyyteen kuuluvan syvällisen käsittelyn kanssa, sillä molemmat pyrkivät luomaan yhteyksiä asioiden välille.
These two learning strategies, as well as the in-depth treatment of high sensitivity, aim to build connections between things and connect new knowledge with the previous one.
Nämä kaksi oppimisstrategiaa sekä erityisherkkyyteen kuuluva syvällinen käsittely tähtäävät yhteyk-sien rakentamiseen asioiden välille ja uuden tiedon liittämiseen aikaisempaan.
The purpose of this study was to provide information on the relationship between high sensitivity to the use of learning strategies.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tuot-taa tietoa erityisherkkyyden yhteydestä oppimisstrategioiden käyttöön.
High sensitivity as an explanatory factor in the use of learning strategies
Erityisherkkyys oppimisstrategioiden käyttöä selittävänä tekijänä
These similarities may serve as an explanation for the fact that the high sensitivity test explains the use of organizational and critical thinking learning strategies in a statistically significant way.
Nämä yhte-neväisyydet voivat toimia selityksenä sille, että erityisherkkyystesti selittää organisoinnin ja kriittisen ajattelun oppimisstrategioiden käyttöä tilastollisesti merkitsevästi.
The questionnaire consisted of a sensitivity test, a section measuring learning strategies, an open-ended question, and background information.
Kyselylomake koostui eri-tyisherkkyystestistä, oppimisstrategioita mittaavasta osiosta, avoimesta kysymyksestä ja taus-tatiedoista.
This similarity may explain the popularity of using these two strategies with highly sensitive persons.
Tämä yhte-neväisyys saattaa selittää näiden kahden strategian käytön suosiota erityisherkillä.
Elaboration and organization (M = 3.85) were the highest of the means (M), when describing the use of learning strategies by highly sensitive students (n = 117).
Erityisherkkien opiskelijoiden (n = 117) oppimisstrategioiden käyt-töä kuvaavista keskiarvoista (M) korkein oli elaboroinnilla ja organisoinnilla (M = 3.85).
The main principle in both of these strategies is to use previous information in new situations.
Kriittisen ajatte-lun strategia on yhtenevä erityisherkkyyteen kuuluvan käyttäytymisen estymisen kanssa, sillä molemmissa perusperiaatteena on käyttää aiempaa tietoa uusissa tilanteissa.
The data were analyzed with statistical methods by using the SPSS 25 for MacOS software.
Aineisto analysoitiin tilastollisin menetelmin SPSS 25 for MacOS-ohjelmistolla.
1146 observational data were collected.
Havainnointiaineistoa kertyi 1146.
The Act on Early Childhood Education and care, 540/2018, obliges that early childhood education is systematic, target-oriented and pedagogically focused.
Varhaiskasvatuslaki 540/2018 velvoittaa varhaiskasvatuksen olevan suunnitelmallista ja tavoitteellista, pedagogisesti painottuvaa toimintaa.
Evening activities differ from the activities carried out in the mornings.
Ilta-ajan toiminta poikkeaa aamupäivän aikana tapahtuvasta toiminnasta.
Commitment to various tasks in the evening was intensive, but there were only few tasks occurring in the evenings.
Tehtäviin sitoutuminen ilta-aikana on intensiivistä, mutta tehtäviä esiintyy vain vähän.
The proportion of target-oriented activities in the round-the-clock kindergartens was small (5,8%) in the evening and the adults functioned mainly neutrally.
Tavoitteellisen toiminnan osuus oli ympärivuorokautisissa päiväkodeissa pieni (5,8%) ilta-aikana ja aikuinen toimi suurelta osin neutraalisti.
Five trained observers participated in the data collection.
Aineistonkeruuseen osallistui viisi koulutettua havainnoijaa.
Children engage in activities more intensively when also adults participate in them.
Lapset sitoutuvat toimintaan intensiivisemmin aikuisen osallistuessa.
The data were collected in five round-the clock kindergartens in Kouvola, during the autumn of year 2019.
Aineisto on kerätty Kouvolassa, viidestä ympärivuorokauden auki olevasta päiväkodissa syksyn 2019 aikana.
In Finland, 7% of all children participating in early childhood education are placed in round-the-clock kindergartens.
Suomessa vuorohoidossa lapsia on kaikista varhaiskasvatukseen osallistuvista lapsista 7 %.
The updated law determines for the first time of the principles regarding the organizing of the round-the-clock kindergartens.
Uudistunut laki määrittää ensimmäistä kertaa vuorohoidon järjestämisen periaatteista.
Previous studies show that it is necessary to study nonstandard childcare both nationally and internationally.
Aikaisemmat tutkimukset osoittavat, että vuorohoitoa on tarpeellista tutkia sekä Suomessa että kansainvälisestikin.
The appearance of pedagogy in early childhood education round-the-clock kindergartens : What happens in the nonstandard childcare during the evenings?
Pedagogiikan näyttäytyminen varhaiskasvatuksen vuoropäiväkodeissa : mitä vuorohoidossa tapahtuu ilta-aikana?
The dissertation was conducted as a part of the Progressive Feedback-method.
Tutkielma on toteutettu osana Kehittävä Palaute -menetelmää.
The data collection method was observation.
Aineistonkeruumenetelmänä toimi havainnointi.
In learning´s perspective the most valuable activity in the kindergarten appears to be playing that is supported by an adult.
Oppimisen kannalta päiväkodin toiminnoista kaikkein arvokkaimmaksi nousee tuettu leikki.
The study indicated that in the evenings, the children mainly play with different items and they are committed to these activities.
Ilta-aikoina lapset leikkivät pääsääntöisesti esineleikkiä ja se on sitoutunutta.
The second aim of the study is to find out how much and what kind of activities are carried out in the round-the clock kindergartens at evenings.
Tutkimuksen toinen tavoite on selvittää miten paljon ja millaista tavoitteellista toimintaa ilta-aikoina on ympärivuorokautisissa päiväkodeissa.
The third aim is to find out how it would be possible to increase children's commitment to activities in the round-the-clock kindergartens at evenings.
Tutkimuksen kolmantena tavoitteena on tarkoitus selvittää, miten lasten sitoutuneisuutta on mahdollista lisätä ilta-aikoina.
The aim of this study is to find out what happens in the round-the-clock kindergartens during the day.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on ensin selvittää, mitä ympärivuorokautisissa päiväkodeissa tapahtuu päivän aikana.
During this study, data is collected for the first time, by using the Progressive Feedback-tool in an observation study carried out in the evening hours.
Tutkimuksen aineistonkeruu on ensimmäinen Kehittävä palaute -menetelmän avulla toteutettu ilta-ajan havainnointitutkimus.
The working environment was mainly functional.
Toimintaympäristö koettiin pääosin toimivaksi.
The chosen research strategy required both quantitative and qualitative analysis.
Valittu tutkimusstrategia edellytti sekä kvantitatiivista että kvalitatiivista analyysia.
Initially, there were about 150 categories, but the number of categories decreased during the analyzes progressed.
Alkuvaiheessa luokkia kertyi noin 150, mutta luokkien määrä supistui analyysien edistyessä.
The study consisted of three phases.
Tutkimus sisälsi kolme osaa.
Research topics based on researches of Kansanen & Meri (1999), Meri (2014), Hilmola & Autio (2017) and contents of Finnish national curricula (2004 & 2014).
Tutkimusaiheitta taustotettiin mm. Kansasen ja Meren (1999), Meren (2014) sekä Hilmolan ja Aution (2017) tutkimustiedon ja valtakunnallisten Opetussuunnitelmien (2004 ja 2014) perusteella.
The content analysis of the teacher material required time for transcribing and classification.
Opettaja-aineiston sisällönanalyysi vaati aikaa litterointiin ja luokitteluun.
The questions and themes of the interview were based on quantitative student inquiry that mapped students’ knowledge, skills, and attitudes toward the learning process of technical work.
Haastattelun kysymykset ja aihepiirit perustuivat kvantitatiiviseen osatutkimukseen, jossa kartoitettiin oppilaiden tietoja, taitoja ja asenteita teknisen työn oppimisprosessia kohtaan.
Other topics included the working environment in technical work, working safety and available resources in crafts.
Muita aiheita olivat teknisen työn toimintaympäristö, työturvallisuus ja käsityön resursointi.
As a result of research, it became clear that the students' weak commitment and poor motivation were clearly visible in competence and knowledge development.
Tutkimustuloksena nousi vahvasti esiin se, että oppilaiden heikko sitoutuminen ja motivaatio näkyivät selvästi osaamisessa ja osaamisen kehittymisessä.
Main focus of the second sub-study (2017) was a qualitative teacher interview, which was analyzed by the means of content analysis method.
Toisen osatutkimuksen (2017) painopiste oli kvalitatiivisessa opettajahaastattelussa, jota analysoitiin sisällönanalyysin keinoin.
The indicators produced by the statistical analyzes were used to draw conclusions about students’ views.
Tilastollisten analyysien tuottamia tunnuslukuja käytettiin oppilasaineiston johtopäätöksen tekoon.
The third sub-study (2020) focused on elucidating the time use of craft teachers.
Kolmas osatutkimus (2020) kiinnittyi käsityöopetuksen opettajien ajankäytön selvittämiseen.
Motivation under construction : technical work teachers’ views on the challenges and possibilities of the subject
Sorvin ääressä : teknisen työn oppilaiden ja opettajien käsityksiä käsityöopetuksen haasteista ja mahdollisuuksista
These three phases were combined into a case study on craft education.
Nämä kolme tutkimusta yhdistyivät käsityöopetusta koskevaksi tapaustutkimukseksi.
The first phase was to find out students’ attitudes towards crafts.
Ensimmäinen liittyi sen selvittämiseen, miten oppilaat suhtautuivat käsityöopetukseen.
According to the survey, students seemed relatively satisfied with craft with the resources and options they have.
Oppilaat vaikuttivat kyselyn mukaan suhteellisen tyytyväisiltä käsityön työvaihtoehtoihin.
The teachers felt that it was challenging to follow the curriculum with resources they can afford.
Opettajat olivat sitä mieltä, että määrärahat ovat niin tiukilla, että opetussuunnitelman noudattaminen on erityisen haastavaa.
The research focused on teaching – studying – learning -process of craft.
Tutkimus kiinnittyi käsityön opetus– opiskelu–oppimisen -prosessiin.
Both the student inquiry and teacher interviews pointed that working safety was in good condition.
Työnteko koettiin turvalliseksi sekä oppilaskyselyn että opettajahaastatteluiden mukaan.
The starting point of the study was a student survey, which was made in 2008-09.
Tutkimuksen lähtökohtana oli oppilaskysely, jossa 2008-09 tehdyn kyselyn avulla kartoitettiin, millainen oli heikon taitotason yhteys motivoitumiseen käsityöoppiaineessa.
Research on the topic has focused more on children than teachers in the school world, although it would be important to study teachers as well.
Tutkimus aiheen parissa on kohdistunut koulumaailmassa enemmän lapsiin kuin opettajiin, vaikka opettajiakin olisi tärkeää tutkia.
Those are positively related to learning and well-being.
Niiden havaittu olevan positiivisesti yhteydessä oppimiseen ja hyvinvointiin.
Based on the background data, the amount of work experience of the respondents varied and they had graduated over several decades.
Taustatietojen perusteella tutkimukseen vastanneiden työkokemuksen määrä vaihteli ja he olivat valmistuneet useina vuosikymmeninä.
Subjects answered 43 multiple-choice questions and six open-ended questions on the topic using an E-form sent to social media groups for teachers and educators.
Tutkittavat vastasivat 43 monivalintakysymykseen ja kuuteen avoimeen kysymykseen aiheesta E-lomakkeella, joka lähetettiin opettajille ja kasvattajille tarkoitettuihin sosiaalisenmedian ryhmiin.
The importance of socioemotional skills has grown in our society.
Tunne- ja vuorovaikutustaitojen merkitys on kasvanut yhteiskunnassamme.
Attending interaction training did not have a statistically significant effect on the experience of skills.
Vuorovaikutuskoulutuksen käyminen ei vaikuttanut tilastollisesti merkittävästi taitojen kokemiseen.
However, open-ended responses made it possible to question the veracity of one's own experience, especially for classroom teachers who had not participated in interaction training.
Avointen vastausten perusteella pystyttiin kuitenkin kyseenalaistamaan oman kokemuksen todenmukaisuutta, erityisesti niiden luokanopettajien osalta, ketkä eivät olleet osallistuneet vuorovaikutuskoulutuksiin.
Skills are needed in people's daily life and working, as well as in the school world.
Taitoja tarvitaankin ihmisten arjessa ja työelämässä sekä koulumaailmassa.
41 classroom teachers from all over Finland participated in this multi-method study.
Tähän monimenetelmätutkimukseen osallistui 41 luokanopettaja eri puolilta Suomea.
Classroom teachers needed their skills, especially when working with students, colleagues, and student caregivers.
Luokanopettajat tarvitsivat tunne- ja vuorovaikutustaitojaan erityisesti oppilaiden, kollegoiden ja oppilaiden huoltajien kanssa toimiessa.
The study also found that those who underwent interaction training used more methods of socioemotional skills in their work and were more likely to succeed in solving challenging situations.
Tutkimuksessa havaittiin myös se, että vuorovaikutuskoulutuksen käyneet käyttivät enemmän tunne- ja vuorovaikutustaidon menetelmiä työssään ja onnistuivat useammin ratkaisemaan haastavia tilanteita.
Teachers can support the socioemotional skills of their students, which requires teachers to master those skills themselves.
Opettaja voi tukea oppilaidensa tunne- ja vuorovaikutustaitoja, joka asettaa opettajille vaatimuksen hallita itse kyseisiä taitoja.
Classroom teachers’ perceptions of their own socioemotional skills : teachers’ perceptions of the skills may not match their competencies
Luokanopettajien käsityksiä omista tunne- ja vuorovaikutustaidoista : opettajien käsitykset taidoistansa eivät mahdollisesti vastaa heidän osaamistaan
Based on this research, interaction training may have a positive effect on teachers’ socioemotional skills.
Tämän tutkimuksen perusteella vuorovaikutuskoulutuksilla saattaa vaikuttaa positiivisesti opettajien tunne- ja vuorovaikutustaitoihin.
In addition, the study looked at socioemotional methods that teachers used in the work and in what situations they needed those skills.
Lisäksi tutkimuksessa tarkasteltiin, millaisia tunne- ja vuorovaikutuksellisia menetelmiä luokanopettajat käyttivät työssään sekä millaisissa tilanteissa he ajattelivat tarvitsevansa taitoja.
Classroom teachers felt they had high socioemotional skills in this study.
Luokanopettajat kokivat omaavansa korkeat tunne- ja vuorovaikutustaidot tässä tutkimuksessa.
The aim of this study was to increase awareness of the socioemotional skills of classroom teachers.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli lisätä tietoisuutta luokanopettajien tunne- ja vuorovaikutustaidoista.
The material was analyzed according to the content analysis.
Aineisto analysoitiin sisällönanalyysia mukaillen.
Seven early childhood special education teachers participated in the study.
Tutkimukseen osallistui seitsemän varhaiskasvatuksen erityisopettajaa.
The research was carried out using the method of a thematic interview.
Tutkimus toteutettiin teemahaastattelun menetelmällä.
Factors that hinder positivity include non-cooperation, adult attitudes, challenges in one's own well-being and insufficient resources.
Positiivisuutta estäviä tekijöitä ovat taas yhteistyön toimimattomuus, aikuisen asenne, haasteet omassa hyvinvoinnissa sekä puutteelliset resurssit.
The use of positive means was most described in guided activities and then in play and eating situations and transitions.
Positiivisten keinojen käyttämistä kuvailtiin eniten ohjatussa toiminnassa ja seuraavaksi leikki- ja ruokailutilanteissa sekä siirtymissä.
According to Lobman's (2006) study, a responsive adult-child relationship supports a child's well-being and self-esteem, and influences his or her learning motivation and peer relationships.
Lobmanin (2006) tutkimuksen mukaan responsiivinen aikuinen-lapsisuhde tukee lapsen hyvinvointia ja itsetuntoa sekä vaikuttaa tämän oppimismotivaatioon ja vertaissuhteisiin.
The aim of the study is also to find out the factors that promote and prevent a positive atmosphere.
Tutkimuksen tavoitteena on myös selvittää positiivista ilmapiiriä edistäviä ja estäviä tekijöitä.
Maintaining a playful and positive atmosphere in a kindergarten group : views of special education teachers in early childhood education
Leikillisen ja positiivisen ilmapiirin ylläpitäminen lapsiryhmässä : varhaiskasvatuksen erityisopettajien näkemyksiä
Previous studies have shown that the atmosphere of early childhood education supports a child's well-being and self-esteem (Koivisto, 2007, pp. 42, 126; Sajaniemi & Mäkelä, 2014, p. 142).
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että varhaiskasvatuksen ilmapiiri tukee lapsen hyvinvointia ja itsetuntoa (Koivisto, 2007, s. 42, 126; Sajaniemi & Mäkelä, 2014, s. 142).
The aim is both to outline concrete ways of maintaining a positive atmosphere, and to specify the situations in which special education teachers use these means.
Tarkoituksena on sekä hahmottaa konkreettisia positiivisen ilmapiirin ylläpidon keinoja että eritellä niitä tilanteita, joissa varhaiskasvatuksen erityisopettajat näitä keinoja käyttävät.
Play and humor have been found to lighten the mood (Viittala, 2006, pp. 126–127; Holkeri-Rinkinen, 2009, p. 232), in addition to which the use of playfulness in guiding the child has a positive effect on the child (Singer, 2013).
Leikin ja huumorin on todettu keventävän tunnelmaa (Viittala, 2006, s. 126–127; Holkeri-Rinkinen, 2009, s. 232), minkä lisäksi leikillisyyden hyödyntäminen lasta ohjatessa vaikuttaa lapseen myönteisesti (Singer, 2013).
The study identified seven ways to maintain playfulness and a positive atmosphere, these are: 1) background thoughts, 2) way of communicating, 3) adult presence, 4) praise, 5) doing things together, 6) joking and playing and 7) planned activities.
Tutkimuksessa erotettiin seitsemän keinoa ylläpitää leikillisyyttä ja positiivista ilmapiiriä, ja ne ovat: 1) tausta-ajatukset, 2) tapa viestiä, 3) aikuisen läsnäolo, 4) kehuminen, 5) yhdessä tekeminen, 6) höpsöttely ja leikki sekä 7) suunniteltu toiminta.
Among the means, background ideas were highlighted, as special education teachers described positivity most through adult attitudes and conscious behaviors.
Keinoista korostui tausta-ajatukset, sillä varhaiskasvatuksen erityisopettajat kuvasivat positiivisuutta eniten aikuisen asenteen ja tietoisen toimintatavan kautta.
According to the study, the prerequisites for a positive and playful atmosphere are a positive atmosphere and common agreements in the work community, an adult's attitude and mindset and familiar routines.
Positiivisen ja leikillisen ilmapiirin edellytyksiä ovat tutkimuksen mukaan työyhteisön myönteinen ilmapiiri ja yhteiset sopimukset, aikuisen asenne ja suhtautumistapa sekä tutut rutiinit.
The aim of the study is to map the ways for special education teachers in early childhood education to maintain a positive and playful atmosphere in a group with children with special needs.
Tutkimuksen tavoitteena on kartoittaa varhaiskasvatuksen erityisopettajien keinoja ylläpitää positiivista ja leikillistä ilmapiiriä ryhmässä, jossa lapsilla on erilaisia tuen tarpeita.
Situations in which special education teachers used these means were: 1) arriving and leaving situations in kindergarten, 2) play, 3) supervised activities (guided group and small group situations, and situations when an adult gives instructions to a child), 4) eating, 5) transitions (including, among other things, dressing and undressing), 6) toilet situations, 7) outdoor activities and 8) a moment of rest. With the exception of toilet situations, the situations were the same, which Koivisto (2007, pp. 125, 135) has distinguished in her study as situations in which the child's self-esteem can be supported.
Tilanteita, joissa varhaiskasvatuksen erityisopettajat näitä keinoja käyttivät, olivat: 1) päiväkotiin tulo- ja lähtötilanteet, 2) leikki, 3) ohjattu toiminta (ohjatut ryhmähetket ja pienryhmät sekä ne hetket, joissa aikuinen antaa lapselle toimintaohjeita), 4) ruokailu, 5) siirtymät (sisältäen muun muassa pukemiset ja riisumiset), 6) wc-tilanteet, 7) ulkoilu ja 8) lepohetki.
The changes to Basic Education Act (624/2010), which came into force on January 2011, as well as the enforcement of the Pupil and Student Welfare Act (1287/2013) in 2014, has restructured the operation of the Finnish education system.
Tammikuussa vuonna 2011 voimaan astunut uudistunut perusopetuslaki (624/2010) sekä vuoden 2014 oppilas- ja opiskelijahuoltolaki (1287/2013) ovat uudelleen jäsentäneet suomalaisen koulujärjestelmän toimintaa ja rakennetta.
"We are all payed the same for the same work" : Classroom Teachers’ Experiences of The Impact of Three-step Support on Work Tasks, Workload and Well-being
"Kaikki saadaan samasta työstä sama palkka" : luokanopettajien kokemuksia kolmiportaisen tuen vaikutuksesta työtehtäviin, työmäärään ja työhyvinvointiin
The data was analysed using a qualitative analysis of content.
Aineistonanalyysimetodina käytettiin aineistolähtöistä sisällönanalyysia.
The model, known as the support in learning and school attendance, operates on a three-tiered support system, and is based on inclusive principles as one of its goals is to include pupils with special needs to mainstream classes with additional teaching support.
Oppimisen ja koulunkäynnin tueksi, sekä kolmiportaiseksi tueksi lanseerattu järjestelmä rakentuu inkluusioperiaatteiden pohjalle, pyrittäessä muun muassa sijoittamaan tukea tarvitsevat oppilaat tuettuina lähikouluihinsa muun opetuksen yhteyteen.
The data was collected by interviewing four classroom teachers using semi-structured theme interviews.
Aineisto kerättiin haastattelemalla neljää luokanopettajaa.
The participants were selected for the study based on their year of graduation and by municipality, as they had worked as classroom teachers before the enforcement of the previously mentioned amendments, and as they all were working in schools in different municipalities.
Haastateltavat valittiin tutkimukseen heidän valmistumisvuotensa sekä kunnan perusteella, haastateltavien toimiessa luokanopettajina jo ennen lakimuutoksia, sekä heidän työskennellessä keskenään eri kuntien kouluissa.
This study aims to investigate how the amendments have affected classroom teachers’ work tasks, workload, and well-being at work, and as well as to highlight the ways in which classroom teachers have adapted to the changes.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää, miten lakiuudistukset ovat vaikuttaneet luokanopettajien työhön, niin työmäärän, työtehtävien kuin työhyvinvoinnin osalta, sekä tuoda esiin, minkälaisia keinoja luokanopettajat ovat hyödyntäneet sopeutuessaan muutoksiin.
Similarly, teachers' ways of adapting to change were different, where the results of this study can provide different perspectives on examining and developing teachers' well-being at work.
Vastaavasti opettajien sopeutumiskeinot muutoksiin olivat keskenään erilaiset, tutkimuksen tarjotessakin erilaisia näkökulmia opettajien työhyvinvoinnin tarkastelulle ja kehittämiselle.