natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Depending on the strength of the immune system, the infection develops into a granulomatous pulmonary disease, which can be progressive or is controlled by the immune system to maintain latency.
Latentissa infektiossa elimistön immuunipuolustus pystyy rajaamaan infektion granuloomarakenteiden sisään.
Towards sustainable consumption: Material sense as an active relationship between consumers and materials
Kohti kestävää kuluttamista: Materiaalitaju kuluttajien ja materiaalien aktiivisen suhteen hahmottajana
Thus, a protective effect cannot be ruled out.
Mahdollista tulehduskipulääkkeiden suojavaikutusta ei voida näin ollen sulkea pois.
The second study population consisted of 80,144 men randomized in the Finnish Prostate Cancer Screening trial during 1996– 2012.
Toinen aineisto koostui 80,144 miehestä, jotka satunnaistettiin suomalaisen eturauhassyövän seulontatutkimuksen seulonta- ja seurantahaaraan vuosina 1996–2012.
The study included two populations.
Väitöstutkimus perustui kahteen eri aineistoon.
An epidemiologic study on prostate cancer risk, survival and overall cancer mortality
Epidemiologinen tutkimus eturauhassyöpäriskistä, eloonjäämisestä ja yleisestä syöpäkuolleisuudesta
Additionally, the men attending the third screening round were sent a questionnaire on over-the-counter NSAID use.
Lisäksi kolmannelle seulontakierrokselle osallistuneille miehille lähetettiin kysely reseptivapaiden tulehduskipulääkkeiden käytöstä.
The 20,194 men in the screening arm were invited for a prostate-specific antigen (PSA) test at four-year intervals.
Seulontaryhmän miehet kutsuttiin 4 vuoden välein prostataspesifiseen antigeeni (PSA) -testiin.
The risk was not modified by dose, cumulative cyclooxygenase-2 (COX-2) inhibition, propensity of use or by stage or grade of prostate cancer.
Eturauhassyöpäriski ei ollut yhteydessä käytettyjen lääkkeiden määrään, käytön kestoon tai tiheyteen, eikä myöskään tulehduskipulääkkeiden aiheuttamaan laskennalliseen syklo-oksigenaasi-2 (COX-2) -salpaukseen.
This is most likely due to protopathic bias, as NSAIDs are likely to be used for symptom relief in advanced prostate cancer.
Tämä havainto johtuu todennäköisesti tulehduskipulääkkeiden oireita lievittävästä käytöstä oireisessa eturauhassyövässä.
Prostate cancer is the most common non-cutaneous cancer among men in the Western world and the second most common cause of cancer death.
Eturauhassyöpä on länsimaisten miesten yleisin syöpä, ihosyöpää lukuun ottamatta.
Matched controls by age and residential area were selected using the Finnish Cancer Registry and the Population Register Center, forming 24,723 case-control pairs.
Tapaus-verrokkitutkimuksen aineisto muodostui Suomen kaikista uusista eturauhassyöpätapauksista vuosilta 1995–2002, joille kaltaistettiin verrokit iän ja asuinpaikan suhteen Väestörekisterin avulla (yhteensä 24,723 tapaus-verrokkiparia).
Both study populations were linked to the prescription database of the Social Insurance Institution of Finland to obtain detailed information on medication purchases.
Molempien aineistojen lääkeostotiedot hankittiin Kelan lääkekorvaustietokannasta.
Similar results were observed for the risk of overall cancer mortality.
Yleisen syöpäkuolleisuuden suhteen saatiin vastaavanlainen tulos.
The increased prostate cancer death risk was diminished with exclusion of use during the last three years.
Syöpäkuoleman riskiä ei havaittu, kun analyysistä poistettiin viimeisten vuosien käyttö.
Again, after the exclusion of medication use during the three final years of follow-up, a decreased cancer death risk was observed.
Kun kolmen viimeisen vuoden käyttö poistettiin analyysistä, syöpäkuoleman lisäriskiä ei havaittu.
The aim of the current study was to assess the association of NSAID use and prostate cancer risk, prostate cancer specific survival and overall cancer mortality using data from Finnish national registers and the Finnish Prostate Cancer Screening Trial.
Väitöstutkimuksen tarkoituksena oli analysoida tulehduskipulääkkeiden käyttöön liittyvää eturauhassyövän ilmaantuvuutta, eloonjäämistä ja yleistä syöpäkuolleisuutta.
Growing evidence suggests that non-steroidal anti-inflammatory drugs (NSAIDs) could prevent the development and progression of different cancers.
Tulehduskipulääkkeet, erityisesti asetyylisalisyylihappo (ASA), saattavat estää eri syöpien kuten kolorektaalisyövän tai eturauhassyövän kehittymistä ja etenemistä.
Non-steroidal anti-inflammatory drugs and cancer in Finnish men.
Tulehduskipulääkkeet ja syöpä.
Further studies are needed to clarify the association between NSAID use and prostate cancer risk and cancer outcomes.
Tulevaisuudessa tarvitaan lisää tutkimusta tulehduskipulääkkeiden ja eturauhassyövän yhteyden tarkemmaksi selvittämiseksi.
Over-the-counter use was not associated with prostate cancer risk.
Reseptillä määrätyn ASAn käytöllä ei todettu yhteyttä syöpäkuolleisuuteen.
Increased prostate cancer risk for NSAID use compared to non-use was observed in both the case-control and the cohort study.
Reseptillä määrättävien tulehduskipulääkkeiden käyttöön liittyi kohonnut eturauhassyöpäriski sekä tapaus-verrokki- että kohorttitutkimuksessa.
Decreased prostate cancer survival was observed in the cohort study for post-diagnostic NSAID users compared to non-users.
Reseptillä määrättävän ASAn käyttöön liittyi pienempi eturauhassyöpäriski ei-käyttäjiin verrattuna tapaus-verrokkitutkimuksessa, mutta selvää suojavaikutusta ei havaittu kohorttitutkimuksessa.
While in vitro and in vivo studies have demonstrated NSAIDs’ potential protective effects, the results from epidemiological studies remain controversial.
Epidemiologiset tutkimustulokset ovat kuitenkin ristiriitaisia.
NSAIDs users had an increased risk for prostate cancer and cancer death.
Tulehduskipulääkkeiden käyttöön liittyi suurentunut riski kuolla muihin syöpiin.
Prescription ASA users had a decreased prostate cancer risk in the case-control study and a decreasing trend by cumulative use.
Reseptillä määrättävän ASAn käyttöön liittyi pienentynyt eturauhassyöpäriski, joka pieneni kokonaiskulutuksen suurentuessa.
No significant protective association was observed for prescription ASA use in the cohort study.
Kohorttitutkimuksessa vastaavia löydöksiä ei tullut esiin.
In recent meta-analyses of observational studies, acetylsalicylic acid (ASA) users had a decreased prostate cancer risk and mortality rate.
Reseptillä määrättävien tulehduskipulääkkeiden käyttöön liittyi suurentunut eturauhassyöpäriski ja syöpäkuoleman riski ei-käyttäjiin verrattuna.
However, in the lagged analysis, ongoing ASA use was associated with an increased risk of cancer death.
Diagnoosin jälkeiseen tulehduskipulääkkeiden käyttöön liittyi suurentunut eturauhassyöpäkuoleman riski.
No survival benefit was observed for prescription ASA use.
Tulehduskipulääkkeiden reseptivapaaseen käyttöön ei liittynyt kohonnutta eturauhassyöpäriskiä.
Knowledge of these features enables early recognition and treatment and might prevent the long-term effects caused by poor sleep quality and increased night-time sympathicotonia.
Varhaisella hoidolla pyritään ehkäisemään mahdollisia pitkäaikaishaittavaikutuksia, joita huonontunut unenlaatu ja lisääntynyt sympaattisen hermoston aktiivisuus aiheuttavat.
Based on the results of this dissertation, it can be concluded that SDB symptoms in two to three years old children should be noticed and treatment opportunities considered because the first signs of long-term influences, such as changes in dentofacial morphology, could already be seen in this young age group.
Väitöskirjan tulosten perusteella voidaan todeta, että pienten lasten unenaikaiset hengityshäiriöoireet tulee huomioida ja hoitaa, sillä ensimmäisiä merkkejä pitkäaikaisvaikutusten ilmaantumisesta havaittiin jo tässä ikäryhmässä.
The consequences of SDB, such as behavioural and cognitive problems, poorer school performance, dentofacial morphology changes, growth impairment and cardiovascular effects, are widely recognised and studied.
Lasten unenaikaisen hengityshäiriön on todettu aiheuttavan muun muassa käytöshäiriöitä, kognitiivisen kehityksen häiriintymistä, huonontunutta koulumenestystä, kasvojen kasvun ja purennan kehityksen muutoksia, kokonaiskasvun hidastumista ja sydän- verisuonielimistön toiminnan muutoksia.
More research is needed to determine whether total snoring time could be a useful method in OSA diagnostics and whether adenoidectomy alone could be a sufficient treatment method for young patients.
Lisää tutkimusta tarvitaan kokonaiskuorsausajan käytöstä lasten unenaikaisen hengityshäiriön diagnostiikassa, sekä kitarisakirugian vaikuttavuudesta ainoana toimenpiteenä pienten lasten obstruktiivisen uniapnean hoidossa.
This is a significant finding because SDB has previously been associated with a variety of dentofacial morphology changes, and it could therefore be shown that these changes start to emerge at a young age.
Tätä havaintoa voidaan pitää merkityksellisenä, sillä aiemmassa kirjallisuudessa unenaikainen hengityshäiriö on liitetty muutoksiin kasvojen ja purennan kehityksessä, ja nyt ensimmäisten muutosten havaittiin alkavan jo varhaisella iällä.
The prevalence of paediatric obstructive sleep apnoea (OSA), which is thought to be more severe form of SDB, is suggested to be 1% to 5%.
Unenaikaisen hengityshäiriön, jonka vaikeusaste vaihtelee säännöllisestä kuorsauksesta obstruktiiviseen uniapneaan, esiintyvyyden lapsiväestössä on arvioitu olevan 3 - 15%:a. Obstruktiivinen uniapnea todetaan noin 1-5 %:lla lapsista.
In the present study, minor dentofacial morphology changes were already found in two to three years old children suffering from SDB.
Väitöskirjan tutkimuksissa havaittiin, että jo 2 – 3-vuotiailla unenaikaisesta hengityshäiriöstä kärsivillä lapsilla voidaan todeta vähäisiä muutoksia kasvojen mittasuhteiden kehityksessä.
The present study concentrates on SDB and OSA in two to three years old patients.
Tämä väitöskirja keskittyy unenaikaiseen hengityshäiriöön 2 – 3-vuotiailla lapsilla.
Furthermore, a review and a meta-analysis of the contemporary literature on the influence of tonsillectomy and/or adenoidectomy (hereafter, tonsil surgery) on dentofacial development in children is included.
Lisäksi väitöskirjaan sisältyy kirjallisuuskatsaus ja meta-analyysi kita- ja nielurisakirurgian vaikutuksista kasvojen ja purennan kehitykseen.
In addition, it was observed that children with OSA were more likely to breathe through their mouth and have a larger adenoid size in contrast with children with PS.
Lisäksi obstruktiivisesta uniapneasta kärsivillä lapsilla todettiin keskimäärin suurempi kitarisakoko ja useammin suuhengitystä kuin ainoastaan kuorsaavilla lapsilla.
The risk of bias in the review had to be considered high because the number of studies which fulfilled the inclusion criteria was low, the studies were methodically heterogenic, and the quality of the studies was moderate at best when estimating the risk of bias in individual studies.
Lisäksi tutkimusten toteutustavat erosivat merkittävästi toisistaan ja yksittäisten tutkimusten laatu oli korkeintaan keskinkertainen.
These subjects integrate because tonsil surgery is a primary treatment method for paediatric OSA and paediatric OSA and SDB are connected to changes in dentofacial morphology.
Aihepiirit liittyvät toisiinsa, sillä kita- ja nielurisakirurgia on lasten obstruktiivisen uniapnean ensisijainen hoitomuoto.
Furthermore, it was observed that total snoring time in polysomnography (PSG) was longer in children with OSA than in children with PS.
Lapsilla, joilla kuorsauksen lisäksi todettiin obstruktiivinen uniapnea, havaittiin pidempi kokonaiskuorsausajan kesto, kuin lapsilla, joilla todettiin ainoastaan kuorsausta.
There is a distinct difference between paediatric and adult SDB, where overweight is a frequent but not the only cause.
Aikuisilla keskeinen, joskaan ei ainoa, syy kyseisiin ongelmiin on ylipaino.
However, modest evidence that tonsil surgery has a positive effect on dentofacial development in children was found.
Systemaattisessa kirjallisuuskatsauksessa löydettiin kohtalaista näyttöä kita- ja nielurisakirurgian suotuisasta vaikutuksesta lasten kasvojen mittasuhteiden ja purennan kehitykseen.
Furthermore, the symptoms and clinical features of SDB change along with growth.
Lasten unenaikaisen hengityshäiriön oireet ja löydökset eivät säily samankaltaisina läpi lapsuuden ja nuoruuden vaan ne muuttuvat kasvun myötä.
Children’s Sleep Disordered Breathing,Tonsil Hypertrophy and Dentofacial Development
Lasten unenaikaisen hengityshäiriön tavanomaisin aiheuttaja on kita- ja nielurisojen liikakasvu.
However, no difference in palatine tonsil size was found in this age group of two to three years old children.
Nielurisojen koossa ryhmien välillä ei havaittu eroa.
Paediatric sleep disordered breathing (SDB) is a common cause of a visit to an otolaryngologist.
Lapsen kuorsaus on tavanomainen syy hakeutua korva-, nenä- ja kurkkutautilääkärin vastaanotolle.
The evident strength of the studies is the young, two to three years old participants.
Kokonaisuudessaan väitöskirja lisää tietoa lasten unenaikaisesta hengityshäiriöstä erityisesti vähäntutkitussa 2 – 3-vuotiaiden ikäryhmässä.
Therefore, it is important to obtain knowledge of the different features of children with SDB at different ages.
Hengityshäiriön erityispiirteet eri-ikäisillä lapsilla on hyvä tuntea, jotta tila voitaisiin todeta ja hoitaa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa.
Qualitative research aims to describe reality from various perspectives.
Tämän laadullisen tutkimuksen tavoitteena on kuvata todellisuutta monipuolisesti.
Researchers and decision-makers in education policy should consider why some schools and their teachers prosper while others regress.
Tutkijoiden ja koulutuspoliittisten päättäjien pitäisi kiinnittää huomiota siihen, miksi yhdet koulut opettajineen menestyvät, kun taas toiset taantuvat.
Coping is more than mere scraping through.
Selviytyminen on jotakin enemmän kuin pelkkä jaksaminen.
The teacher s work is fraught with pressures and demands.
Opettajan työhön kohdistuu monenlaisia paineita ja vaatimuksia.
What makes a teacher a survivor?
Mikä tekee opettajasta selviytyjän?
Individuals adept at coping are active in seeking ways to exert influence over their physical and social environments.
Selviytyjä etsii aktiivisesti keinoja vaikuttaa fyysiseen ja sosiaaliseen ympäristöönsä.
The most salient individual factors in teachers coping emerged as 1) desire for selfimprovement, 2) personal characteristics conducive to coping, 3) holistic view of life and 4) opportunity to discuss the work either at the workplace or with significant others.
Tärkeimmiksi yksittäisiksi tekijöiksi opettajan selviytymisessä osoittautuivat 1) halu itsensä kehittämiseen, 2) persoonalliset ominaisuudet, jotka edesauttavat selviytymistä, 3) holistinen elämänkatsomus ja 4) mahdollisuus keskustella jonkun kanssa työhön liittyvistä asioista joko työyhteisössä tai lähipiirissä.
The work organization can best promote the teacher s coping through communality, a clear and functioning culture of collaboration and induction support for new teachers.
Työyhteisö vahvistaa parhaiten opettajan selviytymistä yhteisöllisyyden, selkeän ja toimivan toiminta- ja keskustelukulttuurin sekä uutta opettajaa tukevan toiminnan kautta.
My aim is to understand and interpret the informants coping experiences and thereby elucidate the phenomenon as profoundly as possible.
Tutkimuksessa pyritään ymmärtämään ja tulkitsemaan opettajien kokemuksia selviytymisestä ja sitä kautta pääsemään mahdollisimman syvälle selviytymisen kysymyksiin.
The intrapersonal self-improving profile highlights the individual s self-knowledge, ability to identify own needs and hopes and their appropriate satisfaction.
4) Intrapersoonallisen itsensä kehittäjän profiilissa painottuvat yksilön itsetuntemus, kyky tunnistaa omat tarpeet ja toiveet sekä niiden tyydyttäminen asiaankuuluvalla tavalla.
Regarding teacher education the model emphasizes interactive skills, co-operation skills, creativity and the limits of the teacher identity.
Opettajankoulutuksen osalta mallissa painottuvat vuorovaikutustaidot, yhteistyötaidot, luovuus ja opettajuuden rajat.
The interpersonal-reflective profile is the most extensive, emphasizing communality, friends and life outside school.
3) Interpersoonallisen reflektoijan profiili on laajin, sillä siinä korostuvat yhteisöllisyys, ystävät ja koulun ulkopuolinen elämä.
The findings can be applied in the further development of the teacher s work, work community and school culture.
Tuloksia on mahdollista käyttää myös työn, työyhteisön ja -kulttuurin kehittämisessä.
A teacher lacking the support of the work community is in greater need of support from outside.
Jos opettaja ei saa työyhteisöltään tukea, nousee ulkopuolinen tuki tärkeäksi selviytymistä tukevaksi tekijäksi.
They will also be an aid to employee recruitment, continuing education design and careers guidance.
Tuloksista on apua myös työntekijöitä valittaessa, täydennyskoulutuksen suunnittelussa ja ammatinvalinnan ohjauksessa.
It is my conclusion that what underlies a teacher s coping are categories consisting of numerous individual factors: self-improvement, communality of the work organization, personality, holistic view of life and external support.
Selviytymisen taustalla ovat usean yksittäisen tekijän muodostamat kategoriat: itsensä kehittäminen, työyhteisön yhteisöllisyys, persoonallisuus, holistinen elämänkatsomus ja ulkopuolinen tuki.
*What is it in the environment which accounts for the teacher coping at work?
Mitkä tekijät ympäristössä selittävät opettajan työssä selviytymistä?
The teacher is required to possess a wide range of skills.
Opettajalta edellytetään moniosaamista.
The independent profile with work community support attaches importance to selfknowledge as well as the work community and the head teacher.
2) Yhteisön tukeman itsenäisen opettajan profiilissa painottuvat itsetuntemus sekä yhteisön ja rehtorin merkitys opettajan selviytymisessä.
Among the personal characteristics along a teacher s coping path the emphasis is on interactive skills, being positive, professional identity, creativity and self-reliance.
Opettajan selviytymispolku korostaa opettajan persoonallisista ominaisuuksista vuorovaikutustaitoja, myönteisyyttä, ammatti-identiteettiä, luovuutta ja itseluottamusta.
The social-holistic profile stresses the importance of the work community and a holistic conception.
1) Yhteisöllis-holistisen selviytyjän profiilissa korostuvat yhteisön merkitys ja kokonaisvaltaisuus.
They also have a role to play in the student selection criteria of teacher education departments and in curriculum development.
Tulokset palvelevat opettajankoulutuslaitosten valintakriteereitä ja myös ohjaavat koulutuksen sisältöjen muuttamista.
Coping is about doing; scraping through is about being.
Selviytymiseen liittyy verbi tehdä , jaksamiseen verbi olla .
Teachers personal characteristics, the success factors enabling coping have been less researched.
Vähemmälle tutkimukselle ovat jääneet ne tekijät, jotka tekevät opettajasta selviytyjän.
Teacher identity is a topical research theme, which has been studied from the perspective of changes in job description, communality, well-being and burnout.
Sitä on kartoitettu muuttuneen työnkuvan, yhteisöllisyyden, jaksamisen ja uupumisen näkökulmasta.
Data collection and analysis were guided by the following research questions: What makes a teacher a survivor?
Tällä tutkimuksella selvitetään sitä, mikä tekee opettajasta selviytyjän?
The model resulting from the research findings and conclusions thereon to support teachers coping can be used to promote teachers work well-being, through continuing education among others.
Opettajan selviytymistä tukevaa mallia voidaan käyttää yleisemmin työelämässä jaksamisen edistämiseen.
It is therefore a piece of life history research.
Opettajuus on ajankohtainen tutkimuskohde.
The coping histories are constructed from the teachers reflective essays and biographical interviews, likewise from written questions and interviews to elicit further information.
Tutkimusaineisto koostuu opettajien omakohtaisista selviytymistarinoista sekä tarkentavasta ja täydentävästä aineistosta.
This study is concerned with how teachers cope; in other words, how teachers themselves cope in their environments, at work and in life.
Vastauksia haettiin kysymyksillä: Mitkä tekijät opettajassa itsessään selittävät opettajana selviytymistä?
The differences between schools and teachers are vast.
Myös opettajien jaksaminen on noussut keskustelun valokeilaan.
The data consist of the personal coping stories of ten teachers.
Tutkimuksessa erottui neljä yksilöllisyyttä korostavaa selviytyjäprofiilia.
The study shows that changes in the understanding and designation of the entities resulted from changes in recordkeeping practices, as Michel Foucault has demonstrated in his studies.
Tutkimus osoittaa, että toimintakäytännöissä tapahtuneet muutokset ovat johtaneet entiteettien merkityksen ja nimeämisen muutoksiin, kuten Michel Foucault on omissa tutkimuksissaan osoittanut.
These features of the Records management discourse are a link to the digital recordkeeping strategy of David Bearman.
Nämä piirteet kytkevät asiakirjahallintodiskurssin David Bearmanin esittämään digitaalisen asiakirjatiedon hallinnan strategiaan.
I have designated this model of governance the practice of proactive intervention.
Olen nimennyt hallintamallin asiantuntijaviranomaisen proaktiivisen intervention käytännöksi.
Setting this previous knowledge in the context of the historical development of the normative professional discourse also offers new perspectives to the findings of these studies.
Näiden ennestään tuttujen asioiden asettaminen konstruoimaani normatiivisen professionaalisen diskurssin historiallisen kehityksen kontekstiin on tarjonnut uusia näkökulmia myös niiden ymmärtämiseen.
In the Records management discourse, the proactive intervention by the expert institution took place even before records were created.
Asiakirjahallintodiskurssissa asiantuntijaviranomaisen proaktiivinen interventio tapahtui jo ennen asiakirjojen laatimista.
In this theoretical context, I have analyzed archival acts and the published materials of their draft processes as well as the norms issued by the National Archives in the period of 1935-2015.
Tässä teoreettisessa viitekehyksessä olen analysoinut arkistolakeja ja niiden valmisteluaineistoja sekä Kansallisarkiston antamia normeja vuosilta 1935-2015 normatiivisena professionaalisena diskurssina.
This vocabulary was produced nationally in the context of the Nordic countries.
Uusi käsitteistö tuotettiin arkistotoimidiskurssissa kansallisesti pohjoismaisessa kontekstissa.
The theoretical framework for looking at the subject of study is composed of Foucauldian discourse tradition, constructivist research on professionalism and professional discourse analysis, along with articulation theory, socio-cognitive theory of terminology and the postmodern discourse of archival theory.
Tutkimuskohteen tarkastelunäkökulman määritelleen teoreettisen viitekehyksen ovat muodostaneet foucault’lainen diskurssitraditio, konstruktivistinen professiotutkimus ja professionaalisen diskurssin tutkimus sekä arkistoteorian postmoderni diskurssi, artikulaatioteoria ja sosiokognitiivinen terminologia.
Committees responsible for the drafting processes have been in control of the National Archives, not third parties balancing the power of the expert institution.
Arkistolakeja valmistelleet työryhmät eivät ole olleet asiantuntijaviranomaisen valtaa tasapainottavia kolmansia osapuolia, vaan vahvasti Kansallisarkiston ohjauksessa.
In the normative professional discourse, it was a logical continuum of the traditional national practice.
Normatiivisessa professionaalisessa diskurssissa se oli asiantuntijaviranomaisen proaktiivisen intervention käytännön looginen jatkumo.
The study shows that issues constructed by the normative professional discourse as the main problems of recordkeeping were consistent with the international positivist discourse of archival theory.
Tutkimus osoittaa, että normatiivisessa professionaalisessa diskurssissa asiakirjatiedon hallinnan keskeiset ongelmat konstruoitiin yhdenmukaisesti arkistoteorian kansainvälisen positivistisen diskurssin kanssa.