natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Exercise barriers self-efficacy was enhanced slightly less among those with low SES.
Liikunnan esteiden voittamista koskeva pystyvyys koheni hieman vähemmän matalasti koulutettujen joukossa.
Methods: Finnish men and women (N = 385) aged 50 65 years who were at an increased risk for type 2 diabetes were recruited from health care centres to participate in the GOod Ageing in Lahti Region (GOAL) Lifestyle Implementation Trial.
Yhteensä 385 50 65-vuotiasta henkilöä, joilla oli kohonnut riski sairastua tyypin 2 diabetekseen, osallistui Ikihyvä Päijät-Häme Elämäntapaohjauksen kuuteen pienryhmätapaamiseen.
(2) Post-intervention at three months, women had formed more action plans for changing their exercise routines and received less social support for behaviour change than men had.
(2) Naiset muodostivat miehiä enemmän liikuntaa koskevia toimintasuunnitelmia, mutta saivat lähipiiristään vähemmän tukea elämäntapamuutokseen.
Such changes are likely to be similarly effective among intervention participants regardless of gender and educational level.
Näiden kohentaminen on yhtä hyödyllistä sukupuolesta ja koulutustaustasta riippumatta.
Background: The onset of many chronic diseases such as type 2 diabetes can be delayed or prevented by changes in diet, physical activity and obesity.
Krooniset sairaudet kuten tyypin 2 diabetes yleistyvät ja heikentävät yhä useamman elämänlaatua ja elinajanodotetta.
Agentic orientation may operate via helping women to be less affected by the demands of the self-sacrificing female role and enabling them to assertively focus on their own goals.
Lähipiirin vähempi tuki naisten elämäntapamuutospyrkimyksiä kohtaan saattaa johtua naisrooliin liittyvistä vaatimuksista, mutta toimintasuunnitelmien teko ja toimintasuuntautuneisuus edesauttavat omiin terveystavoitteisiin keskittymistä.
Results: (1) Increases in self-efficacy and planning were associated with three-month increases in exercise (Study I).
Tulokset: (1) Pystyvyyden lisääntyminen ohjauksen aikana ennusti liikunnan lisääntymistä kolmen kuukauden ja vuoden ajalla sekä laihtumista vielä kolmen vuoden kohdalla.
The aims were to examine in an intervention setting: (1) whether changes (during the three-month intervention) in psychological determinants (self-efficacy beliefs, action planning and coping planning) predict changes in exercise and diet behaviours over three months and 12 months, (2) the universality assumption of behaviour change theories, i.e. whether preintervention levels and changes in psychosocial determinants are similar among genders and socioeconomic groups, and whether they predict changes in behaviour in a similar way in these groups, (3) whether the personality traits optimism, pessimism, agency and communion predict changes in abdominal obesity, and the nature of their interplay with modifiable and domain-specific psychosocial factors (self-efficacy and social support).
Tutkimuksen tavoitteina oli selvittää: (1) Ennustavatko kolme kuukautta kestäneen elämäntapaohjauksen aikana pystyvyysuskomuksissa sekä toiminta- ja varmistussuunnittelussa tapahtuneet muutokset liikunta- ja ruokailutottumusten paranemista heti ohjauksen päättyessä ja vuoden kuluttua, sekä laihtumista yhden ja kolmen vuoden kuluttua?
The programme aimed to improve participants lifestyle (physical activity, eating) and decrease their overweight.
Terveyspsykologiseen näyttöön perustuvan ohjelman tavoitteina oli auttaa osallistujia lisäämään liikuntaa ja muuttamaan ruokailutottumuksiaan terveellisemmiksi ja näin vähentää lihavuutta.
However, gender and socioeconomic differences in these psychosocial mechanisms underlying health behaviour change have not been examined, despite well-documented sociodemographic differences in lifestyle-related mortality and morbidity.
Pystyvyyskäsitysten, suunnittelun ja sosiaalisen tuen myönteinen vaikutus käyttäytymisen muutokseen ja sen ylläpitoon tunnetaan, mutta sukupuolen ja koulutuksen yhteyttä muutosmekanismeihin on tutkittu vain vähän väestöryhmien terveyseroista huolimatta.
Conclusions: Interventions should focus on improving participants self-efficacy early on in the intervention as well as prompting action and coping planning for health behaviour change.
Terveysammattilaisten tulisi keskittyä vahvistamaan elämäntapamuutokseen pyrkivän uskoa omaan pystyvyyteen sekä ohjaamaan konkreettisten toiminta- ja varmistussuunnitelmien tekoon.
However, the only significant predictor of three-year waist circumference reduction was an increase in health-related self-efficacy during the intervention (Study IV).
Suunnitelmat terveellisten ruokailutottumusten ylläpidon varmistamiseksi auttoivat rasvan vähentämisessä vuoden seurannassa.
Agency predicted 12-month waist circumference reduction among women.
Toimintasuuntautuneisuus oli naisilla yhteydessä laihtumiseen.
Psychosocial processes of health behaviour change in a lifestyle intervention : Influences of gender, socioeconomic status and personality
Alkumittauksesta kolmen vuoden seurantaan sisältyi yhteensä neljä tutkimuskertaa, joina kartoitettiin psykososiaalisia tekijöitä, persoonallisuuspiirteitä ja liikunta- ja ruokailutottumuksia.
High communion coupled with high social support was associated with waist circumference reduction.
Erityisesti ihmissuhde-suuntautuneet naiset saattaisivat hyötyä sosiaalista tukea aktivoivista interventioista.
(3) Dispositional optimism and pessimism were unrelated to waist circumference change, directly or indirectly, and they did not influence changes in self-efficacy (Study III).
(3) Persoonallisuudeltaan optimistiset eivät laihtuneet pessimistejä enempää.
These personality traits might contribute to health behaviour change independently of the more modifiable domain-specific psychosocial factors, or indirectly through them, or moderated by them.
Näiden tekijöiden vaikutukset käyttäytymisen muutokseen olivat pääosin samanlaiset naisilla ja miehillä sekä eri koulutusryhmissä.
Agency and communion were measured at T4 with the Personal Attributes Questionnaire (PAQ).
Lisäksi mitattiin paino ja vyötärönympärys.
The earlier mixed results regarding the role of social support in behaviour change may be in part explained by personality traits such as communion.
Persoonallisuuden vaikutuksia terveyskäyttäytymisen muuttamiseen ei juurikaan tunneta.
Church-väki in the Finnish Folk Belief Tradition
Kuoleman voimat : Kirkonväki suomalaisessa uskomusperinteessä
The powers of church and death merge in church-väki, which, in beliefs and narratives, emerges when the boundary between the living and the dead is crossed or violated.
Tarinaperinne kuvaa häiriöitä ja vaaratilanteita, joita syntyi kun järjestys elävien ja kuolleiden välillä horjui.
In rural societies where the relationship to the dying and the deceased was close, the church-väki tradition was relevant and productive.
Aikana, jolloin kuolema oli konkreettisesti läsnä maalaisyhteisöjen arjessa, elävien ja kuolleiden välinen erottelu toimi yhtenä mallina oman yhteisön elintavan ja sen rajojen määrittelylle.
The theoretic emphasis is on conceptual and genre analysis, narrativity, as well as the multiple meanings and uses of folklore motifs.
Täsmällisten jäsennysten sijaan uskomusperinne loi monikäyttöisiä mielikuvia ja hyödynsi moniselitteisiä, uskonvaraisia käsitteitä.
Distant taleworlds often follow an ontology different than in real life, although the narratives may be carefully linked to reality.
Tarinoissa tuonpuoleiset olennot murtautuivat arkitodellisuuteen erityisesti silloin, kun joku oli rikkonut normeja.
It explicates the concept of church-väki, presents the background of the tradition, and analyses narratives, their meanings, and their role in early modern world view.
Näitä aineksia käytettiin sosiaalisiin argumentteihin, omien kokemusten selittämiseen sekä abstrakteihin jäsennyksiin oman yhteisön ja siihen kohdistuvien uhkien välillä.
Methods of narratology are applied to coherent legends, which locate dramatic events in distant taleworlds.
Uskomusaineisto ilmentää ristiriitaa taiat sallivan tietäjäperinteen ja luterilaisuutta myötäilevän tuomitsevan asenteen välillä.
Church-väki in the Finnish Folk Belief Tradition Folk belief tradition can be defined as a communication system in which the truth value of traditional motifs is judged by their usefulness and applicability.
Niiden ottaminen todesta oli tilannesidonnaista ja päämäärähakuista: uskomustarinat voitiin uskoa tosiksi, jos ne olivat kuulijan mielestä moraalisesti oikein.
This study is based on approximately 2700 units of archived material from thel late 19th and early 20th centuries narratives, rite descriptions, and linguistic data.
Vainajat olivat vieras, uhkaava yhteisö Folkloristiikan alaa edustava tutkimus Kuoleman voimat käsittelee 1900-luvulla tallennettua uskomusperinnettä.
Polysemous words connect church-väki with for example ghosts and devils, unkempt people, and vermin, constructing a loose paradigm of supernatural and social otherness.
Sieltä saatu tartunta oli käypä selitys niin fyysisille kuin psyykkisillekin vaivoille, ja siellä vehkeilleiden kerrottiin joutuneen kirkonväen pahoinpitelemiksi.
Väki is both ritually avoided and harnessed for beneficial or malevolent purposes.
Uskaliaimmat pyrkivät hallitsemaan ja hyödyntämään kalmaa ja kirkonväkeä taikojen avulla.
Instead of being fictive, they show what would be expected outside the socially constructed everyday order.
Moraalisen järjestyksen katsottiin pitävän yllä myös luonnonjärjestystä, jossa tuonpuoleinen pysyy näkymättömissä.
Descriptions of church-väki vary from it being an invisible force to a crowd of beings and decomposing corpses.
Ruumiiden katsottiin levittävän ympärilleen kuoleman voimaa, kalmaa.
The distance between the taleworld and reality has concrete (local and temporal), narrative, and normative aspects.
Yhteisön tuntemat uskomusaihelmat olivat omiaan totutun järjestyksen pönkittämiseen sekä muista juoruamiseen.
The maximum total score for a unit is 100.
Maksimipistemäärä osastolle on 100.
Connections were studied with correlation and regression analyses.
Yhteyksiä analysointiin korrelaatio- ja regressioanalyysien avulla.
Each category has 3-10 mostly environmental-based parameters that differ between different unit types.
Jokaisessa kategoriassa on 3-10 pääosin ympäristöperäistä muuttujaa, jotka vaihtelevat osastoittain.
Total A-index points varied between 37,5-64,0 for lactating and between 39,5-83,5 for dry sows.
A-indeksin kokonaispisteet vaihtelivat välillä 37,5–64,0 porsitusosastolla ja 39,5–83,5 joutilasosastolla.
Welfare assessments were done on 30 commercial piglet, gilt producing and integrated farms during March 2007.
Hyvinvointimääritykset tehtiin 30 porsastuotantosikalassa maaliskuun 2007 aikana.
Welfare was assessed using a Finnish on-farm assessment system, the A-index.
Hyvinvointia arvioitiin suomalaisen hyvinvointi-indeksin, A-indeksi, avulla.
Two different kinds of production data were used, both originating from the national herd surveillance database.
Tuotantotuloksina käytettiin kahta erilaista tuotosaineistoa, jotka molemmat pohjautuivat kansalliseen tuotosseuranta aineistoon.
Although participation was voluntary in terms of production data systems the experiment farms represented the average Finnish farm.
Vaikka osallistuminen tutkimukseen oli vapaaehtoista, molempien tuotantoaineistojen perusteella tutkimustilat edustavat keskituottoista suomalaista sikatilaa.
The connection between on-farm assessed welfare (A-index) and production parameters of the sows
Tilalla mitatun hyvinvoinnin (A-indeksi) yhteys emakoiden tuotantotuloksiin
The aim of this study was to investigate connections between on-farm assessed welfare scores and production parameters of sows.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää tilalla määritetyn hyvinvoinnin yhteyttä emakoiden tuotantotuloksiin.
Two production data used were 1) Farm record data (n=29), which is a basic data including farm and production parameters from the year preceding the on-farm assessment visit, 2) POTSI-data (n=30), where the production data are modified with the POTSI-application (MTT) so that the impact of management group (farm, year and season) can be seen.
Yhteyksiä tuotokseen tutkittiin kahden eri aineiston avulla 1) Tilaraportti aineisto (n=29) muodostuu muokkaamattomista tila- ja tuotostuloksista tilavierailua edeltävän vuoden ajalta, 2) POTSIaineisto (n=30) muodostuu POTSI-ohjelmalla (MTT) muokatusta tuotantoaineistosta, joka sisältää managementtiryhmän (tila, vuosi, vuodenaika) vaikutuksen ensikoiden ja emakoiden pahnuekohtaiseen tuotokseen.
Especially good quality stockmanship and healthier animals results in greater number of piglets born and shorter reproduction cycle.
Erityisesti hyvä eläinten hoito ja eläinten terveys lisäävät tuotettujen porsaiden määrää ja lyhentävät lisääntymiskiertoa.
The A-index comprises of six categories: ‘locomotion’, ‘social interaction’, ‘floor quality’, ‘stable climate’, ‘feeding’ and ‘health and stockmanship’.
A-indeksi koostuu kuudesta kategoriasta ’liikkumismahdollisuudet’, ’alustan ominaisuudet’, ’sosiaaliset kontaktit’, ’valo, ilma ja melu’, ’ruokinta ja veden saanti’ sekä ’eläinten terveys ja hoidon taso’.
The small number of independent breeding units (n=7) led to a combination of the breeding and gestation unit scores for dry sow unit; the averages are used for statistical analysis.
Erillisten tiineytysosastojen pienen lukumäärän takia (n=7) tilakohtaiset tiineytys- ja joutilasosastopisteet yhdistettiin ja keskiarvoja käytettiin analyyseissä.
Special attention should be paid to minimizing the social stress and the success of feeding in group housed gestating sows.
Erityishuomiota tulee kiinnittää vapaana olevien joutilaiden emakoiden sosiaaliseen stressiin ja rehunsaannin varmistamiseen kaikille yksilöille.
Regression model gave significant explanation value to ‘locomotion’ and to percentage of first litters when variation in the number of weaned piglets was explained.
Regressiomallin mukaan ensikkopahnueiden osuus ja "liikkumismahdollisuudet" kategorian pisteet selittivät vieroitettujen porsaiden lukumäärän vaihtelua.
Scoring was performed separately in the farrowing, breeding and gestation sow units.
Hyvinvointimittaukset tehtiin porsitus-, tiineytys- ja joutilasosastoilla.
With POTSI-data lower number of stillborn piglets was related with better ‘social interaction’ scores with gilts in farrowing unit and better ‘health and stockmanship’ scores with sows in dry sow unit.
POTSI-aineiston yhteydessä kuolleena syntyneiden porsaiden lukumäärän aleneminen oli ensikoilla yhteydessä parempiin porsitusosaston ’sosiaalisiin kontakteihin’ ja emakoilla puolestaan joutilasosaston parempiin ’eläinten terveys ja hoidon taso’ pisteisiin.
Concerning the Farm record data the better A-index scores from ‘health and stockmanship’ category during lactation period shortened the reproduction cycle, decreased the percentage of stillborn piglets and increased the number of litters and piglets per sow per year.
Tilaraporttiaineistoa käytettäessä paremmat pisteet porsitusosaston ’eläinten terveys ja hoidon taso’ -kategoriasta lyhensivät eläinten lisääntymissykliä, lisäsivät syntyvien pahnueiden ja porsaiden määrää sekä alensivat kuolleena syntyneiden lukumäärää.
Regression models gave significant explanation value to ‘health and stockmanship’, when variation in the number of piglets per year, the length of farrowing interval and the number of farrowings before culling was explained.
Regressiomallin mukaan ’eläinten terveys ja hoidon taso’ -kategoria selitti syntyvien porsaiden lukumäärän, porsimisvälin pituuden sekä keskiporsimiskerran vaihtelua.
The results from two production data differ from each other and it would be advisable to use Farm record data, with the production records from the whole year, for future studies on the subject.
Seuraavissa tutkimuksissa onkin suositeltavampaa käyttää Tilaraporttiaineistoja, joissa tuotokset ilmoitetaan vuosikohtaisina.
Based on this experiment actions to improve animal welfare also have an economical impact as they enhance the production of the sows.
Tämän tutkimuksen perusteella hyvinvoinnilla ja tuotoksella on yhteyksiä, joilla on myös merkittävää taloudellista vaikutusta.
Better locomotion opportunities in dry sow unit had negative impact on the number of piglets born and weaned per year.
Paremmat pisteet joutilasosaston ’liikkumismahdollisuudet’ kategoriasta alensivat syntyneiden pahnueiden sekä syntyneiden että vieroitettujen porsaiden lukumäärää.
Documentation in Early Childhood Education
Lasten toiminnan dokumentointi varhaiskasvatuksessa
Early childhood education carries multiple experiences, activities, challenges, disappointments, achievements and encounters.
Varhaiskasvatus koostuu lukuisista keskenään limittyvistä kokemuksista, kohtaamisista, elämyksistä, haasteista, pettymyksistä, onnistumisista ja oivalluksista.
The material is a part of a "Children's agentive perception uncovered" study (2010), which was carried out by the University of Helsinki.
Kvantitatiivisessa osuudessa käytettiin Helsingin yliopistossa tekeillä olevan "Children's agentive perception uncovered" -tutkimuksen aineistoa.
The quantitative study was made with material which included 892 randomly chosen children and their teachers from 313 daycare units in the metropolitan area of Finland.
Tutkimukseen osallistui 892 lasta varhaiskasvattajineen pääkaupunkiseudun 313:sta satunnaisesti valitusta varhaiskasvatusyksiköstä.
Small children have difficulties to remember, piece together and pass on those experiences and feelings to their teachers or parents.
Mitä pienempi lapsi on, sitä vaikeampi hänen on muistaa, koota ja välittää näitä kokemuksiaan vanhemmilleen ja varhaiskasvattajilleen.
It seemed that the teachers usally work under quite a pressure and should get more resources to become able to develop the pedagogy.
Tutkimuksesta välittyi kuva paineen alla työskentelevästä varhaiskasvatushenkilöstöstä, joka tarvitsisi lisää resursseja toiminnan pedagogiseen kehittämiseen.
The analysis and the conclusions were made by using Reunamo's theoretical model of agentive perception and Bronfenbrenner's ecological systems theory.
Tuloksia analysoitiin Reunamon Varhaiskasvatuksen hahmotuksen agenssin mallin ja Bronfenbrennerin ekologisen systeemiteorian avulla tarkastellen tuloksia lapsikeskeisen, konstruktivistisen ja sosiokonstruktivistisen toiminnan näkökulmasta.
After all it was noticeable that when the teachers got more resources and pedagogical support to the documentation of the children, they found more child-centered angel in their practices as early educators.
Kun varhaiskasvattajat saivat pedagogista tukea ja normaalitilanteesta poikkeavia resursseja, alkoi yksiköissä kuitenkin viritä pedagogista dokumentointityötä, jolla oli vaikutuksia entistä lapsikeskeisemmän toiminnan muodostumiseen.
The aim of this study was to examine the context and organization of early childhood education where documentation raises and develops.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää minkälaisten varhaiskasvatuksen järjestelyiden, tunnelmien ja oppimisympäristöjen kanssa varhaiskasvatuksen dokumentointi on yhteydessä ja miten.
Furthermore it was examined what the documentation of small children means in practice and how the teachers understood it.
Lisäksi selvitettiin, mitä lasten toiminnan dokumentointi voi käytännössä tarkoittaa, miten varhaiskasvattajat suhtautuivat lasten toiminnan dokumentointiin ja miten dokumentoinnin avulla voidaan lisätä ja vahvistaa vuorovaikutusta lapsen eri ympäristöjen välillä.
The qualitative study was made by using the material of a "VKK-Metro" development project, which was carried out also in the metropolitan area (2009).
Kvalitatiivisessa osuudessa käytettiin pääkaupunkiseudulla toteutetun VKK-metro -kehittämishankkeen tuottamia varhaiskasvattajien kirjaamia raportteja 16:sta päiväkodista.
The documentation was not a powerful educational tool for them and the pedagogy was not built up in a sosioconstructive way.
Varhaiskasvattajien näkemysten ja käytännön toiminnan välillä vallitsi suuri ristiriita, eikä dokumentointia pystytty hyödyntämään pedagogisesti saati sosiokonstruktivistisesti.
This study is useful for those who are interested in the child-centered way of working and the documentation as a pedagogical tool.
Tutkimus soveltuu hyvin lapsikeskeisistä työskentelytavoista, lasten toiminnan dokumentoinnista ja varhaiskasvatuksen kehittämisestä kiinnostuneille sekä pohjaksi jatkotutkimuksille.
Also the material was collected using several methods and is a part of two other studies.
Menetelmätriangulaation lisäksi tutkimuksessa käytettiin aineistotriangulaatiota yhdistämällä erilaisia tiedonhankintamenetelmiä.
In this study a remarkable confrontation was found between the visions and the practices of the early childhood educators.
Tutkimuksen pyrkimys on tuoda täten monipuolisesti näkyviin dokumentoinnin olemusta sekä varhaiskasvatuksen käytänteissä että rakenteissa.
In this study the mixed methods have been used to expose different perspectives about the subject.
Tutkimuksessa käytettiin sekundääriaineistoja.
By answering these questions I also intend to explain the content of anticommunism, and consider how the threat was constructed and conceptualised.
Etsimällä vastauksia näihin kysymyksiin pyrin selittämään mistä osakokonaisuuksista antikommunismi koostui, miten uhkaa muokattiin ja perusteltiin.
In order to achieve this, both published and unpublished material are evaluated.
Tämä edellyttää huomion kohdistamista sekä julkaistuun että julkaisemattomaan lähdeaineistoon.
In addition to relevant literature on the Other, I have utilised prominent research literature, newspapers, publications for the election and unpublished archive sources.
Tähän liittyvän kirjallisuuden lisäksi olen käyttänyt lähteinäni tutkimuskirjallisuutta, sanomalehtiä ja julkaisemattomia arkistolähteitä.
In addition, anticommunism was closely connected to the extreme forms of ideological russophobia.
Antikommunismi yhdistyi läheisesti myös ideologisen venäläisvastaisuuden ääri-ilmiöön, ryssävihaan.
Communism was considered to deteriorate Christian moral and decency; it was seen to increase social unrest, weaken parliamentary democracy and undermine Finland's national security.
Kommunismin nähtiin rapauttavan kristillisen moraalin ja siveellisyyden, lisäävän yhteiskunnallisia levottomuuksia, heikentävän parlamentarismia sekä vaarantavan Suomen sotilaallisen turvallisuuden ja pyhäksi koetun etuvartiotehtävän.
My method is qualitative; I aim to consider simultaneously the party's public image as well as hidden agenda.
Metodini on historiallis-kvalitatiivinen, joka tarkoittaa sitä, että pyrin samaan aikaan huomioimaan sekä puolueen julkisuuskuvan että sen toiminnan kulisseissa.
Public image, however, did not necessarily go hand in hand with the genuine ideas about the threat of communism.
Julkisuuskuva ei kuitenkaan välttämättä vastannut puolueen todellisia käsityksiä kommunismista ja sen pohjalle muodostetusta viholliskuvasta.
The theoretical framework of the study is based on the concept of the Other as well as the study on enemy images.
Tutkimukseni teoreettinen viitekehys perustuu toiseuden ja viholliskuvien tutkimukseen, koska toiseuden merkitys identiteetin kehittymiselle on kiistaton.
The threat of communism for independent Finland was grounded in many ways in the party's political discourse.
Kommunismin muodostamaa uhkaa Suomen kansalliselle olemassaololle pyrittiin perustelemaan monelta eri kantilta.
This Master's Thesis examines the anticommunism of Finland's moderate right-wing National Coalition Party (NCP) in the 1920s, in particular during the parliamentary election of 1929.
Tämän Pro gradu -tutkielman tarkoituksena on selventää Kansallisen Kokoomuspuolueen kommunisminvastaisuutta 1920-luvulla, tarkemmin ottaen vuoden 1929 eduskuntavaalikamppailussa.
According to published material, it is evident that the NCP wanted to be known as strictly anticommunist.
Julkaistuun materiaaliin kohdistuneen analyysin pohjalta on mahdollista päätellä, että kokoomus halusi luoda itsestään kuvan jyrkästi kommunisminvastaisena puolueena.