natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Just as industrialisation was symbolised by factories and their chimneys, offices can be seen as post-industrial landmarks that constitute a visible part of the urban landscape and function as a work environment for more than half of the adult population in more economically developed countries.
Kun tehtaat olivat teollistumisen ajan symboli, voidaan toimistot nähdä jälkiteollisen ajan maamerkkeinä, jotka ovat näkyvä osa kaupunkimaisemaa ja toimivat työympäristönä yli puolelle läntisen maailman aikuisväestöstä.
This group of buildings, their construction and the aims that were set for them form the core of this thesis.
Tämä rakennuskanta, sen rakentaminen ja sen suunnittelutavoitteet muodostavat työn tutkimuskohteen.
The thesis consists of a literature review that presents a history of office architecture as well as the changes in office work at the end of the 20th century.
Työ muodostuu kirjallisuuskatsauksesta, jossa esitellään lyhyesti toimistoarkkitehtuurin kehityshistoriaa sekä toimistotyön muutosta 1900-luvun lopulla.
This thesis is geographically limited to the buildings Nokia built in Finland.
Työ rajautuu maantieteellisesti Nokian Suomeen rakennuttamiin toimistorakennuksiin.
This thesis investigates how the changing nature of work, technological development and new organisational theories affected the office environment and their design solutions.
Diplomityössä selvitetään, miten työn luonteen muuttuminen, teknologinen kehitys ja uudet organisaatio-opit vaikuttivat toimistoratkaisuihin.
It also includes buildings that were funded by others but built for Nokia when the end-user was known during the time of construction.
Mukaan on myös otettu nimellisesti muiden tahojen Nokian käyttöön rakennuttamia rakennuksia, kun tuleva käyttäjä on ollut rakentamisvaiheessa tiedossa.
As a basic principle, this thesis holds offices as a reflection of society and era, not just a product for filling the functional needs of an organisation.
Työn perusnäkemyksenä on, että toimisto ei ole pelkästään organisaation toiminnalliset tarpeet täyttävä tuote, vaan kuvastaa yhteiskuntaa ja aikaansa.
The most important sources of this thesis are twofold: interviews of architects and former employees of Nokia who worked on the company’s real estate, and the buildings themselves, investigated through drawings, photos and project summaries in ProjektiUutiset and Arkkitehti magazines.
Diplomityön tärkeimmät tutkimusaineistot muodostuvat kahdesta osasta: haastatteluista sekä itse toimistorakennuksista, joita on tutkittu pääosin ProjektiUutisissa ja Arkkitehti-lehdessä julkaistujen kuvien, piirustusten ja esittelytekstien kautta.
In this work, the offices Nokia built during the 1990s are contextualised and reflected on the developments in office design and the aims set for work environments during the 20th century.
Työssä Nokian 1990-luvun toimistorakentaminen kontekstualisoidaan ja peilataan toimistorakentamisen kehitykseen ja tavoitteisiin, joita työtiloille on pitkin 1900-lukua asetettu.
Nokia built several office and R&D buildings around Finland during the second half of the 1990s as the existing building body didn’t meet the requirements of the working methods in this new era.
Yritys rakennutti 1990-luvun loppupuolella useita toimisto- ja tuotekehitysrakennuksia ympäri Suomea, sillä vanhat huonetoimistot eivät vastanneet uuden työn vaatimuksiin.
Chronologically, the thesis focuses on the 1990s, when Nokia’s growth was at its most rapid and construction activities were at their peak.
Ajallisesti työ rajautuu 1990-lukuun, jolloin Nokian kasvu oli suurinta ja toimitilarakentaminen aktiivisinta.
As part of the conclusion, the effects that Nokia’s office buildings had on later Finnish office design are described.
Lopuksi esitetään, miten Nokian rakennuttamat toimitilat vaikuttivat suomalaiseen toimistoarkkitehtuuriin.
The rapid growth of Nokia Ltd coincided with a disruption in white collar work and a marked increase in knowledge work caused by rapid developments in information networks and office technology.
Nokia Oyj:n voimakkaan kasvun vuodet sijoittuvat aikaan, jolloin toimistotyö oli keskellä suurta, tietoliikenneväylien nopeutumisen ja tietotekniikan kehityksen aiheuttamaa murrosta.
After the recession of the 1990s, Nokia had a substantial role in creating a new identity for Finland that was based on knowledge work and innovation.
Nokia loi Suomelle 1990-luvun laman jälkimainingeissa uutta, tietotyöhön ja innovaatioihin nojautuvaa identiteettiä, jonka yhtenä ilmentymänä olivat sen rakennuttamat talot.
To set a background for Nokia’s activities, a short history of the company is also presented.
Näiden historiallisten kehysten lisäksi valotetaan lyhyesti Nokia Oyj:n historiaa, jotta yrityksen toiminta ja toimintatavat 1990-luvulla tulisivat ymmärrettävämmiksi.
Developing policies also involves the strategic leadership of change.
Käytäntöjen kehittäminen on strategista muutoksen ohjausta.
The user-centered approach emerges from empathy, as creative problem-solving arises from unbiased curiosity.
Käyttäjälähtöisyys syntyy empatiasta ja luova ongelmanratkaisu ennakkoluulottomasta uteliaisuudesta.
The choice of the topic was also well-timed with the reform of the organisational structure of the City of Helsinki, since Helsinki's first Chief Design Officer Anne Stenros publicly encourages the use of design competence.
Aihevalintani osui ajallisesti hyvin yhteen kaupunkiorganisaation uudistuksen kanssa, sillä Helsingin kaupungin ensimmäinen muotoilujohtaja Anne Stenros kannustaa muotoiluosaamisen laaja-alaiseen hyödyntämiseen.
The City of Helsinki intends to promote infill construction as part of a more extensive City Strategy, which focuses, in addition to caring for the physical environment, on enhancing the functional and qualitative criterias that promote the wellbeing of the citizens.
Helsingin kaupunki edistää täydennysrakentamista osana laajempaa kaupunkistrategiaa, joka huomioi fyysisen ympäristön kehittämisen lisäksi myös kaupunkilaisten hyvin- vointia edistäviä toiminnallisia ja laadullisia kriteerejä.
Therefore analysing the terminology used with infill construction became an integral part of my research.
Täydennysrakentamisen terminologian työstämisestä tulikin merkittävä osa tutkimustani.
The interaction of multidisciplinary networks gets stronger, as the desired shared value is shaped in consensus with all stakeholders' roles and expectations.
Monialaisten verkostojen vuorovaikutus vahvistuu kun tavoiteltava jaettu arvo muovautuu yhteisymmärryksessä eri tekijöiden rooleista ja odotuksista.
Developing the processes of infill construction with design thinking
Täydennysrakentamiskäytäntöjen kehittäminen muotoiluajattelun keinoin
Design thinking encapsulates the valuable and definite design drivers that I believe to be significantly meaningful to architects of today.
Muotoiluajattelun perusteissa kiteytyy itselleni ne tärkeät ja määrittävät ohjurit, joiden uskon olevan merkityksellisiä arkkitehdeille.
Infill construction requires joint cooperation and interaction of various actors, from the first shared idea to the final implementation.
Täydennysrakentamiseen liittyy usean eri toimijan asiantuntijuutta, yhteistyötä ja vuorovaikutusta, lähtien alkuideasta aina lopulliseen toteutukseen.
Infill construction is a concept which holds within the development of all the variations of added construction of the built environment.
Täydennysrakentaminen on käsite, joka pitää sisällään yhteiskunnan rakennetun ympäristön kehittämisen lisärakentamisen eri tavoin.
The service logic architecture that qualifies the service entity of infill construction helps us sustain and update the many-faceted infill process towards generating systematic shared value, whilst taking in consideration the changing needs and desires of all stakeholders.
Palvelukokonaisuutta tukevan palveluarkkitehtuurin ymmärtäminen auttaa ylläpitämään ja päivittämään monitahoisen prosessin jaetun arvon muodostumista, huomioiden kaikkien sidosryhmien alati päivittyvät tarpeet ja toiveet.
In addition to interviews and a terminology survey, this research has benefitted from two participatory workshops, which have used service design methods to better understand the process and concepts of infill construction.
Haastattelujen ja termino- logiakyselyn lisäksi on pidetty kaksi osallistavaa työpajaa, joissa on palvelumuotoilun metodein syvennytty täydennysrakentamisen prosessiin ja käsitteisiin.
Extensive studies have been made, both on city and municipal level, in order to comprehend the challenges, objectives, impediments and incentives from the viewpoints of property agents and construction companies, as well as the union representatives and city officials.
Täydennysrakentamisen käytäntöihin liittyviä haasteita on pyritty tunnistamaan viime vuosien aikana kunta- ja kaupunki- tasolla, mistä on muodostunut kattava näkemys täydennysrakentamisen tavoitteista, esteistä, kannustimista ja haasteista niin taloyhtiöiden, rakennusliikkeiden, liittojen kuin kaupungin näkökulmasta.
This opportunity was given to me by the department of City Planning of Helsinki, where the infill construction project leaders understand the value of solving multilayered challenges through user-centered methods, such as service design.
Tähän tarjoutui mahdollisuus Helsingin kaupunkisuunnitteluvirastosta, jossa ymmärretään palvelumuotoilun tuoma lisäarvo monitasoisten haasteiden tunnistamisessa ja ratkaisemisessa käyttäjälähtöisesti.
The objectives of my thesis have been approached through the frameworks of service design, design thinking and service logic in architecture, which all started from generating knowledge on the stakeholders and their ways of interaction.
Lähestyin työni tavoitteita palvelumuotoilun, muotoiluajattelun ja palveluarkkitehtuurin käsitteiden kautta, lähtien liikkeelle käyttäjien tarpeista sekä eri sidosryhmien välisestä vuorovaikutuksesta.
The incentive for the topic of this thesis came from my hope of making my master's work useful, through finding a project in which I could use my experience of utilizing design thinking as creative problem-solving tool, linking it to benefit the city and its needs of regenerating its new policies on participatory planning.
Toiveeni oli päästä tekemään diplomityönäni ajankohtaista ja tarpeellista projektia, jolla voisin lisätä kokemustani muotoiluajatteluun perustuvasta luovasta ongelmanratkaisusta, sitoen sen kaupunkisuunnittelun tarpeisiin uudistuvan ja osallistavan kaupungin kehittämisessä.
This work aims to give shape to the entire process of infill construction and use the visualisation as a base to improve the service path related to the infill construction processes of the City of Helsinki.
Työn tavoitteena on hahmottaa täydennysrakentamisen prosessi visualisoituna kokonaiskuvana, hyödyntäen sitä kaupungin palvelukokonaisuuden rakentamisessa.
This master's thesis discusses design thinking as a tool to develop the infill construction policies of the City of Helsinki.
Tämä työ käsittelee muotoiluajattelua työkaluna Helsingin kaupungin täydennysrakentamisen käytäntöjen kehittämisessä.
Through compiling fragmented information and policies to a simplified visualisation of the process, this research hopes to contribute to the reform of the culture and communication of infill construction.
Lähtökohtana oli koota pirstoutunut tieto ja käytännöt visualisoiduksi prosessikuvaukseksi täydennysrakentamisen kulttuurin ja viestinnän edistämiseksi.
These make up the qualitative, applied case study of using design thinking to develop the process of the infill construction policies of the City of Helsinki.
Edellä mainituista aineistoista rakentuu laadullinen, soveltava tapaustutkimukseni muotoiluajattelun hyödyntämisestä TR-prosessin kehittämisessä.
As the research progressed, it started to become evident how differently some terms and concepts are being used within the professional network.
Syventyessäni vuorovaikutuksen tekijöihin huomio kiinnittyi toistuvasti täydennysrakentamiseen liittyvien käsitteiden eri tulkintoihin asiantuntijoiden kesken.
Professional Competencies in Public Works Sector - applicability and education implementation
Kuntatekniikan ammattipätevyydet – Soveltuvuus ja koulutuksen toteutus
In the theoretical section the term ‘competence’ will be defined as well as what kind of knowledge and skills it includes.
Teoriaosuudessa lähdetään siitä, mikä on pätevyys ja millaisia tietoja ja taitoja se terminä sisältää.
The basis for the research are different learn-ing concepts and pedagogical theories about how humans learn.
Pohjana toimivat eri oppimiskäsitteet ja kasvatustieteen opit ihmisen oppimises-ta.
In the thesis empirical and theoretical data will be used to evaluate how the 17 competencies match the actual job assignments as well as how these should be educated and tested.
Työssä tutkitaan sekä empirian että teorian kautta, miten 17 ammat-tipätevyyttä soveltuvat alan työtehtäviin sekä miten pätevyyksien koulu-tus ja testaus tulisi toteuttaa.
Future research could be done on the different organizations working within the public works sector.
Jatkotutkimuksena voitaisiin tutkia kuntatekniikan alan toimijoita, ja niiden yhdistämisen mahdollisuutta.
This thesis evaluates the applicability of these competences to the actual job assignments as well as how the training and testing for the competences should be carried out.
Tässä diplomityössä tutkitaan Suomen Kuntatekniikan asettamien am-mattipätevyyksien soveltuvuutta katu- ja viheralueiden työtehtäviin sekä pohditaan, miten ammattipätevyyttä tulisi kouluttaa ja testata.
After this, different theories about human learning are described as well as what different methods of learning and teaching there are.
Tämän jälkeen tutkitaan, miten ihmisen op-pimista on tutkittu ja miten oppimista nykyaikana ymmärretään.
Based on the empirical research the thesis provides an evaluation of the applicability of the 17 competences.
Empiirisen tutkimuksen perusteella annetaan arvio pätevyyksien sovel-tuvuudesta alan työtehtäviin sekä suositellaan koulutuksen järjestämistä verkko-opetuksena.
Determination of Location Cost Factors for Investments in the Pulp and Paper Industry
Sellu- ja paperiteollisuuden investointien sijaintikustannustekijöiden määritys
Business-orientated continuity planning model for enterprise production systems
Liiketoimintalähtöinen jatkuvuussuunnittelumalli tuotannon tietojärjestelmille
Human resource knowledge and the definition of its management
Henkilöstön osaamisen määrittely ja osaamisen johtaminen
The treatment of waste incineration ash in Finland
Jätteenpolton tuhkien käsittely Suomessa
Research focuses on selected public spaces where I have been working during 2018-2020.
Työ rajautuu valikoituihin julkisiin tiloihin, joissa olen työskennellyt vuosien 2018-2020 välillä.
I understood that our experiences from the space are at the same time personal but also culturally defined and communal.
Opin ymmärtämään, että kokemukset paikasta ovat samaan aikaan henkilökohtaisia, mutta myös kulttuurisesti määrittyneitä sekä yhteisöllisiä.
I wanted to know more about the unique atmospheres that I sensed inside different buildings.
Halusin tietää lisää erilaisista tunnelmista, joita aistin rakennuksissa.
Time, space and society are inseparable and in constant interaction with each other.
Tilallisuus, ajallisuus ja yhteiskunnallisuus ovat erottamattomia ja keskenään jatkuvassa vuorovaikutuksessa.
The earlier mentioned atmosphere inside buildings can be called the spirit of the space; it forms as the result of human life.
Aiemmin mainittua rakennuksissa havaittavaa tunnelmaa voi kutsua paikan hengeksi; se muodostuu inhimillisen elämän seurauksena.
World as a studio - Structures behind site-oriented performances
Maailma studiona - Rakenteet paikkalähtöisten performanssien takana
As source literature, I use Gaston Bachelard’s The Poetics of Space, architect Christian Norberg-Schulz’s Genius Loci (The spirit of place) and writings from Eletty ja muistettu tila by Kirsi Saarikangas, Taina Syrjämaa and Janne Tunturi.
Lähdekirjallisuutena käytän Gaston Bachelardin Tilan poetiikkaa, arkkitehti Christian Norberg-Schulzin Genius locia (Paikan henki) sekä Kirsi Saarikankaan, Taina Syrjämaan ja Janne Tunturin kirjoituksia julkaisussa Eletty ja muistettu tila.
Using the space is a complementary occasion where space and its users modify each other.
Tilan käyttäminen on vastavuoroinen tapahtuma, jossa tila ja käyttäjät muokkaavat toinen toisiaan.
This thesis points out that we have the responsibility to modernize the use of public spaces towards a more equal way.
Työ osoittaa, että meillä on velvollisuus nykyaikaistaa julkisten tilojen käyttötarkoituksia tasa-arvoisempaan suuntaan.
Other sources I work with are an interview with my urban research teacher Taina Rajanti, John Dewey’s Art as Experience and Miwon Kwon’s thoughts about site-specificity.
Muita lähteitä tarjoavat kaupunkitutkimuksen opettajani Taina Rajannin henkilökohtainen tiedonanto, John Deweyn Taide kokemuksena sekä Miwon Kwonin pohdinnat paikkasidonnaisuudesta.
The objective of this study is to make the readers reflect their own relations to their surrounding sites.
Työn aikomus on herättää lukija pohtimaan omaa suhdettaan ympäröiviin tiloihin.
The findings in this thesis deepen the concept of space.
Opinnäytetyön löydökset syventävät paikkaa konseptina.
Public space art can help to make the ownerships of the space more visible.
Julkisen tilan taiteella voidaan tuoda näkyväksi tilan omistussuhteet.
The research highlights the reasons why we should discuss more perceiving our surroundings and sites.
Tutkimus tuo esiin syitä, miksi meidän tulisi keskustella enemmän tilan havainnoimisesta.
I asked myself; can I research places objectively or are my perceptions always subjective?
Mitä nuo tunnelmat ovat, mikä ne synnyttää Kysyin itseltäni, pystynkö tutkimaan paikkoja objektiivisesti vai ovatko havainnot aina subjektiivisia.
The starting point for this research was a need to explain why my site-oriented artworks brought up current social topics.
Tutkimus sai alkunsa tarpeesta selvittää, miksi paikkälähtöiset teokseni nostavat esiin yhteiskunnallisissa keskusteluissa esillä olevia aiheita.
I also noticed that poetical thinking is needed when reaching the genuine character of the space.
Huomasin, että paikkaa lähestyessä kannattaa hyödyntää poeettista ajattelua, jotta paikan todellinen luonne saadaan esiin.
In my thesis, I research my artistic work with site-oriented performances.
Opinnäytteessä tutkin työskentelyä taiteilijana paikkalähtöisten performanssien parissa.
The thesis articulates that the spirits of the places begin to fade away if the places start to remind each other; this might lead to the feeling of otherness and externality.
Opinnäyte tuo esiin, että tilojen muuttuessa samankaltaisiksi paikkojen ainutlaatuiset henget häviävät; tämä voi johtaa toiseuden ja ulkopuolisuuden kokemuksiin.
This study engages in dialogue with two site themed theses by Eliisa Suvanto and Antti Turkko.
Lisäksi käyn keskustelua Eliisa Suvannon ja Antti Turkon tila-aiheisten opinnäytetöiden kanssa.
This thesis presents a path that shows my growth as a performance artist who works with site-specificity.
Opinnäytetyö toimii polkuna, joka esittelee kasvuni paikkalähtöiseksi performanssitaiteilijaksi.
During the research, I found out that multisensorial perception is needed while seeking the meaning of the space.
Minulle selvisi tutkimuksen avulla, että tilan merkitystä tavoitellessa tarvitaan moniaistillista havaitsemista.
This thesis states that our different needs to use space are the reason why social topics arise to the centre of site-oriented artworks.
Tutkimukseni esittää, että paikkalähtöisten töiden yhteiskunnalliset aiheet nousevat erilaisista tarpeistamme käyttää tilaa; tämä luo poliittisia vivahteita.
The study revealed that, on average casting process has been brought through by using a relatively high level of overheat.
Tuloksissa havaittiin, että keskimäärin valutapahtuma on saatettu läpi käyttäen verrattain korkeaa ylilämpöä.
In this work all factors, which have the most essential influence on the final development of casting temperature, are discussed.
Työssä on selvitetty kattavasti kaikki ne lämpötilan hallintaan vaikuttavat tekijät, jotka ovat oleellisimmin vaikuttamassa lopullisen valulämpötilan kehittymiseen.
In this work the temperature control of steel melt was examined in processes following converting.
Tässä työssä tarkasteltiin sulan teräksen lämpötilan hallintaa konvertoinnin jälkeisissä osaprosesseissa.
In the experimental section, when monitoring the development of the temperatures, a closer examination was carried out by taking into consideration ladle circulation significance, ladle age, the time for steel treatment, as well as cast number.
Kokeellisessa osassa lämpötilan kehittymistä seurattaessa otettiin erikseen huomioon ja lähempään tarkasteluun edustavat teräslajityypit, senkkakierron merkitys, senkan ikä, teräksen valmistuksen vaiheiden kestoajat sekä sulatuksen järjestysnumero valussa.
All test runs were successful and the results of this new continuous temperature measuring device can be considered reliable.
Kaikki suoritetut koeajot olivat onnistuneita ja niistä saatuja tuloksia voidaan pitää luotettavina.
The emphasis has been placed on controlling an optimal casting temperature, which is ultimately affected by the temperature formed in the tundish.
Painopiste asetettiin optimaalisen valulämpötilan hallintaan, johon viime kädessä vaikuttaa lämpötilan kehittyminen välialtaassa.
This has been the result of heating in ladle furnace process, where acquired temperatures have been higher than the aim temperatures.
Tämä on ollut seurausta senkkauunilla tehdyistä kuumennuksista, joissa saavutetut lämpötilat ovat olleet ohjeellisia arvoja korkeampia.
The largest thermal losses between ladle furnace and tundish were observed in the case where new steel ladle was taken into circulation.
Suurimmat teräksen lämpöhäviöt välillä senkkauuni-väliallas havaittiin tapauksessa, jossa kiertoon on otettu uusi senkka.
In the theoretical section heat transfer via different mechanisms from molten steel to environment in ladle and tundish was examined.
Työn teoriaosassa tehtiin selvitys siitä, miten lämpö siirtyy eri mekanismeilla sulasta teräksestä ympäristöönsä tulenkestävillä materiaaleilla vuoratussa terässenkassa ja välialtaassa.
The secondary aim of this work was to examine the suitability of this continuous measurement system as a part of production.
Jatkuva lämpötilamittauslaitteisto suunniteltiin kehitystyönä tätä työtä varten ja sekundaarisena tavoitteena olikin tutkia jatkuvatoimisen lämpötilamittauslaitteiston soveltuvuutta osaksi tuotantoprosessia.
In all, six test runs were carried out by using both the continuous temperature measurement device as well as a disposable one.
Jatkuvalla lämpötilamittauslaitteistolla suoritettiin kaikkiaan kuusi koeajoa, joiden aikana teräksen lämpötilaa viilialtaassa seurattiin sekä yksittäisillä sondimittauksilla että jatkuvalla lämpötilamittauslaitteistolla.
This aim is achieved by doing a comprehensive empiric mapping about the development of steel temperature between the ladle furnace and tundish.
Tavoite on pyritty saavuttamaan tekemällä kattava empiirinen kartoitus lämpötilan kehittymisestä välialtaalle tultaessa.
The mapping was carried out by examining the history data.
Kartoitus on tehty historiatietoja tutkimalla ja se konkretisoitui välialtaalla suoritettuun lämpötilan jatkuvatoimiseen mittaukseen.
The aim of this work has been to refine the target temperatures of steel in the ladle furnace as well as in the tundish.
Työn tavoitteena on ollut lämpötilaan vaikuttavien tekijöiden kartoituksen ja luotettavan lämpötilamittauksen pohjalta tarkentaa niin senkkauunin kuin välialtaankin teräslajikohtaisia tähtäyslämpötilan ohjeellisia arvoja.
On incompressibility problem and numerical integration in finite element method
Kokoonpuristumattomuusprobleema ja numeerinen integrointi elementti-menetelmässä
Renovation and a new residential building, Kauppalantie 2, Haaga
Peruskorjaus ja asuinkerrostalo Kauppalantie 2, Haaga
Highrise building for Tapiola
Tornitalo Tapiolaan
Contractual liability for errors in contractual network - case: cloud services
Sopimusperusteinen virhevastuu sopimusverkossa - case: pilvipalvelut