natgillin/translations-raw huggingface dataset:
His work and ideas as a fashion designer of Marimekko caused the reproduction of Kaarina Kellomäki's prints at the beginning of the 2000s.
Aineiston täydennykseksi haastateltiin Mika Piiraista, jonka työ ja ideat Marimekon vaatesuunnittelijana saivat aikaan Kaarina Kellomäen suunnittelemien kuosien merkittävän uudistuotannon 2000-luvun alkupuolella.
Minna Kemell-Kutvonen, Marimekko's Design Director, was involved in the interview.
Haastattelutilanteessa oli mukana myös Marimekon kuosisuunnittelusta vastaava Minna Kemell-Kutvonen.
There is no prior research on Kellomäki's career.
Kaarina Kellomäen urasta ja tuotannosta Marimekon painokangassuunnittelijana ei ole olemassa aikaisempaa kirjallisuutta.
However, interviewees thought that there was too little discussion about ethical education.
Haastateltavat kuitenkin kokivat, että eettisestä kasvatuksesta keskustellaan liian vähän.
The study was an interview study and the analysis method was discourse analysis.
Tutkimus toteutui haastattelututkimuksena ja analyysimenetelmäksi valittiin diskurssianalyysi.
The analysis of the study was theory-guided.
Aineiston analyysi tapahtui teoriasidonnaisesti.
The main focus of describing ethical education was on defining the ultimate purpose of humanity and education.
Painopiste eettisen kasvatuksen kuvaamisessa olikin ihmisyyden ja kasvatuksen perimmäisten tavoitteiden pohtimisessa.
After identifying the interpretative repertoires I also wanted to analyse how the repertoires are realized in education and what kind of effects they might have.
Tässä tutkimuksessa pyrin tulkintarepertuaarien tunnistamisen jälkeen analysoimaan, miten tulkintarepertuaarit todentuvat arjessa ja millaisia vaikutuksia niillä on.
The results of this study also showed that interpretative repertoires of ethical education were likely to be realized in everyday life as they were identified, because ethical education was strongly affected by workers' personal views and not, for example, by national curricula.
Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että eettisen kasvatuksen tulkintarepertuaarit todennäköisesti todentuvat arjessa lähes sellaisinaan, koska eettisen kasvatuksen koettiin sitoutuvan vahvasti kasvattajan omiin näkemyksiin eikä esimerkiksi valtakunnalliseen opetussuunnitelmaan.
Ethical education was especially related to each educator's personal growth as a human being.
Erityisen vahvasti eettisen kasvattajuuden koettiin liittyvän omaan henkilökohtaiseen kasvuun ihmisenä.
Professional Views on Ethical Education in Early Childhood Education
: Varhaiskasvatuksen ammattilaisten näkemyksiä eettisestä kasvatuksesta
There is not much earlier research on ethical education in early childhood education.
Aiempia tutkimuksia varhaiskasvatuksen eettisestä kasvatuksesta on vain vähän.
The five main interpretative repertoires were the following: Ethical education in day-to-day-life, Values, Personal growth as a human being, Child as an ethical thinker and Hectic modern times.
Nämä olivat Eettinen kasvatus arjessa -tulkintarepertuaari, Arvotulkintarepertuaari, Ihmisenä kasvaminen -tulkintarepertuaari, Lapsi eettisenä pohtijana -tulkintarepertuaari ja Hektinen nykyaika -tulkintarepertuaari.
The theoretical part of this study is about defining ethical education and its purpose and about ethical nature of educational work.
Tutkimuksen teoreettisessa osassa pohditaan mm. eettisen kasvatuksen määrittelyä sekä merkitystä ja niiden kautta myös kasvattajan työn eettistä luonnetta.
The results of this study pointed out that early childhood educators described and experienced ethical education as a very important part of educational work.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että varhaiskasvatuksen ammattilaiset näkivät eettisen kasvatuksen erittäin tärkeäksi ja keskeiseksi kasvatustyössä.
However, the research findings are convergent with the earlier research on ethical education in the elementary school.
Tutkimustulokseni ovat kuitenkin samansuuntaisia kuin esimerkiksi aiemmat tutkimukset luokanopettajien toteuttamasta eettisestä kasvatuksesta.
By analysing the interviews five main discourses (in this study: interpretative repertoires) were formed.
Analyysivaiheessa tutkimuksen aineistosta identifioitui viisi erilaista eettisen kasvatuksen diskurssia, joita tässä tutkimuksessa kutsutaan tulkintarepertuaareiksi.
The theoretical frame of this study was social constructionism.
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä on sosiaalinen konstruktionismi, jossa todellisuuden nähdään rakentuvan sosiaalisen vuorovaikutuksen kautta.
The main purpose of this study was to figure out how early childhood educators describe and identify ethical education.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää ja kuvata päivähoidossa työskentelevien varhaiskasvatuksen ammattilaisten näkemyksiä eettisestä kasvatuksesta.
Six workers of kindergarten took part in this study.
Tutkimuksen aineistona oli kuusi varhaiskasvatuksen ammattilaisen haastattelua.
This study argues that teaching is ethical by nature and the ethical dimensions of early childhood education work should be consciously emphasized.
Tutkimuksen johtopäätöksinä todettiin, että eettisen kasvatuksen tulisi olla tietoisempaa ja sen merkitystä tulisi korostaa.
No problems of hearing were raised.
Puheen kuulemisen ongelmia ei nostettu käsittelyyn lainkaan.
The data was originally videotaped for speech therapy follow-up.
Tutkimuksen videoaineisto oli kuvattu alun perin puheterapian seurantaa varten.
Reasons underlying the trouble sources were most often conversation partner's difficulty in understanding the meaning of aided speaker's whole turn or part of a turn, extra words or other mistakes in selecting symbols, or vague reference.
Ongelmavuoroksi osoittautuneiden vuorojen taustalla oli useimmiten keskustelukumppanin vaikeus ymmärtää avusteisen puhujan kokonaisen vuoron tai sen osan merkitystä, vuorossa esiintyneet ylimääräiset sanat/virhevalinnat tai viittaussuhteen epäselvyys.
Interpretation seemed to be explicitly on display in both conversations.
Tulkinta näyttikin olevan eksplisiittisesti esillä keskusteluissa lähestulkoon koko ajan.
These problems related broadly to speech understanding, more precisely to understandability of utterances.
Ongelmat liittyivät laajasti puheen ymmärtämiseen ja paikantuivat pääosin ilmaisujen ymmärrettävyyteen.
Almost every other-initiation of repair fell upon the problems in aided speaker's turn and were initiated by conversation partners.
Lähestulkoon kaikki toisen tekemät korjausaloitteet kohdistuivat avusteisen puhujan vuoroissa esiintyneisiin ongelmiin ja olivat hänen keskustelukumppaneidensa aloittamia.
In order to be able to understand how to support AAC users' human agency and active participation in conversation, more research needs to be done on different conversations.
Jotta opitaan ymmärtämään, miten avusteisten kommunikoijien toimijuutta sekä aktiivista osallistumista keskusteluun voidaan tukea, tarvitaan lisää tutkimusta erilaisista aidoista keskustelutilanteista.
In conversation mutual understanding is achieved through co-operation of each participant.
Yhteisymmärryksen saavuttaminen keskustelussa on osanottajien yhteisen toiminnan tulos.
The database consists of two videotaped conversations where one aided speaker, a 15-year-old boy with cerebral palsy, talks with a speech-language pathology student (conv 1) and with his speech-language pathologist (conv 2).
Tutkimuksessa tarkasteltiin yhden avusteisen puhujan, 15-vuotiaan CP-vammaisen nuoren, kahta eri keskustelutilannetta, joista toisessa hän keskusteli puheterapeutin ja toisessa puheterapeuttiopiskelijan kanssa.
To be able to support people who use AAC and guide their communication partners, interventionists should understand how communication problems and challenges are being resolved in a natural conversation.
Voidakseen tukea avusteisten kommunikoijien kommunikointitaitoja ja ohjata kommunikointikumppaneita kuntouttajien tulee ymmärtää, miten keskustelun ongelmia ja kommunikoinnin haasteita pyritään ratkaisemaan avusteisissa keskusteluissa.
The aim of this study is to describe how participants orient to problems in AAC conversation.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on kuvata, miten keskustelun sujuvan etenemisen ongelmiin orientoidutaan avusteisessa keskustelussa.
Communication partner's other-initiations of repair in AAC conversation
Keskustelukumppanin tekemät korjausaloitteet avusteisessa keskustelussa
Problems and how they were managed were studied using conversation analysis (CA) and one of its basic organizations, repair organization.
Keskustelun ongelmakohtia ja niiden käsittelyä kuvattiin yhden keskustelunanalyysin perusjäsennyksen, korjausjäsennyksen, avulla.
Conversation partners' other-initiations of repair and the problems these initiations indicate are being studied.
Tarkastelun kohteena ovat keskustelukumppaneiden toisen tekemät korjausaloitteet ja se, millaisia ongelmia keskustelukumppanit korjausaloitteillaan osoittavat.
It was used to show understanding of AAC turn and to initiate repair.
Sen avulla sekä aloitettiin korjausjakso että osoitettiin avusteisten vuorojen ymmärtämistä.
From all the conversation partners' other-initiations of repair interpretative means, candidate understandings, were used most often and the initiations of repair were at the same time pointing a problem and trying to resolve it.
Ymmärrysehdokkaiden avulla keskustelukumppanit ottivat vastuuta keskustelun etenemisestä, kun he yhtä aikaa sekä toivat ongelman esille että pyrkivät ratkaisemaan sen.
Mutual understanding might be more at risk in conversation where one or more participants use augmentative and alternative communication (AAC).
Avusteisissa keskusteluissa keskustelijoiden välinen yhteisymmärrys voi olla tavanomaista, puhuttua, keskustelua useammin uhattuna.
Children's etiologic background differed significantly of each other.
Lasten etiologiset taustat erosivat merkittävästi toisistaan.
Children were under 2.5-year-old and their rehabilitation had ended less than a year earlier.
Lapset olivat alle 2,5-vuotiaita, eikä heidän kuntoutuksensa päättymisestä ollut kulunut yli vuotta.
Parents were interviewed using a semi-structured theme interview.
Vanhempia haastateltiin puolistrukturoidulla teemahaastattelulla.
Also the impact of the therapy to the family was examined.
Lisäksi selvitettiin, millaisia vaikutuksia kuntoutuksella oli ollut perheiden elämään.
The interviews were recorded and transcribed, and the data were analysed using inductive content analysis.
Haastattelut äänitettiin ja litteroitiin, jonka jälkeen aineisto analysoitiin induktiivisen sisällönanalyysin keinoin.
Nine parents were interviewed for the study, whose children with feeding disorder had been evaluated by speech-language pathologist in the specialized medical care.
Tutkimuksessa haastateltiin yhdeksää vanhempaa, joiden lapsi oli ollut erikoissairaanhoidon puheterapeuttisessa tutkimuksessa syömisen ongelmien vuoksi.
In future it would be beneficial to study what kind of feeding intervention services families undergo outside specialized medical care.
Tarpeellista olisi kuitenkin lisäksi tutkia, millaista syömiskuntoutusta perheet kaipaavat ja saavat erikoissairaanhoidon ulkopuolella.
The feeding disorder caused mental, physical and social burden for the family.
Vanhemmat kokivat ongelmat perheelleen henkisesti, fyysisesti ja sosiaalisesti kuormittavina.
The themes were formulated using previous research literature and clinical expertize.
Haastatteluteemat oli muodostettu aiempaa tutkimuskirjallisuutta ja kliinistä asiantuntijatietoa hyödyntäen.
Thus an early intervention could be beneficial for the family.
Perheet tarvitsevatkin varhaista tukea tilanteen helpottamiseksi.
The feeding disorder manifested in children's eating and behaviour in various ways.
Syömisen ongelmat näkyivät monimuotoisesti lapsen syömisessä ja käyttäytymisessä.
Feeding disorders affect families in many ways, like causing challenges for parenthood and daily routines.
Syömisen ongelmat aiheuttavat perheille monenlaista kuormitusta, kuten haasteita vanhemmuudelle ja arjenhallinnalle.
Children were more active, self-regulated and their reaction to feeding were eased in many ways.
Lapsen omatoimisuus ruokailutilanteissa oli lisääntynyt, syömisharjoittelu aktivoitunut ja reagointi helpottunut monella tapaa.
The parents found the rehabilitation positive and beneficial.
Syömiskuntoutus oli koettu myönteisesti ja siitä oli ollut hyötyä.
The rehabilitation had changed parents' behaviour and attitude, which was seen for example in feeding practises, parents' emotions and competence.
Kuntoutus oli vaikuttanut vanhemman toimintaan ja syömisongelmaan suhtautumiseen lukuisin eri tavoin, mikä näkyi sekä ruokailutilanteissa että vanhemman tunnekokemuksessa ja voimavaroissa.
The objective of this study was to describe parents' perspectives on their children' feeding disorder and its rehabilitation in speech-language therapy.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kuvata vanhempien kokemuksia lapsensa syömisen ongelmista ja niiden puheterapeuttisesta kuntoutuksesta.
The effect of the rehabilitation appeared in children' oral sensorimotoric functions and in feeding behaviour.
Lapsessa vaikutukset olivat näkyneet sekä motorisessa ja sensorisessa toiminnassa että syömiskäyttäytymisessä.
It had caused a lot of negative emotions, stress and daily challenges to the parents.
Syömisen ongelmat olivat aiheuttaneet vanhemmille runsaasti negatiivisia tunteita, huolta ja arjen haasteita.
The feeding rehabilitation can affect positively both to parents' competence and children's feeding disorder.
Syömiskuntoutuksella voidaan vaikuttaa positiivisesti lapsen syömisen ongelmiin ja tukea vanhemman voimavaroja.
Parents' perspectives on their children's feeding disorder and its rehabilitation has not been investigated thoroughly.
Tutkimusta vanhempien kokemuksista lapsensa syömisongelmista ja niiden puheterapeuttisesta kuntoutuksesta ei juurikaan ole.
Parents' perspectives on their children's feeding disorder and its rehabilitation in speech-language therapy
Vanhempien kokemus pienen lapsen syömisongelmista ja niiden puheterapeuttisesta kuntoutuksesta
It is according to clinical practice guidelines to take parents' view into account for parents being in essential position in their children's rehabilitation.
Koska vanhemmat ovat keskeisessä asemassa lapsensa kuntoutuksessa, on heidän näkökulmansa huomioiminen hyvien kuntoutuskäytänteiden mukaista ja voi edesauttaa kliinistä työtä tekeviä puheterapeutteja kehittämään kuntoutuskäytänteitään.
The rehabilitation took parents' expertize and daily concerns into account, increased parents' understanding and emotionally encountered them.
Vanhemmat kuvailivat sen olleen terapiakeinoiltaan monipuolista, moniammatillista, käytännön arjen ja vanhemman asiantuntijuuden huomioivaa, vanhemman välittävästi kohtaavaa ja ymmärrystä avartavaa.
The themes were analysed and complemented using previous research literature.
Aineisto ryhmiteltiin sisällöstä nousseiksi teemoiksi ja tutkimustulokset analysoitiin niitä aiempiin tutkimuksiin verraten.
The time used for cooking seemed to increase.
Myös ruoan-valmistukseen käytetty aika näytti kasvaneen.
The theoretical framework of this study consists of the concept of everyday life management of Liisa Haverinen (1996) and of the previous studies on CSA.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys nojaa Liisa Haverisen (1996) arjen hallinnan määritelmään sekä aiempiin tutkimuksiin kumppanuusmaataloudesta.
In families with children the membership had a special educational focus.
Lapsiperheissä jäsenyydellä oli kasvatuksellinen näkökulma.
The data was analyzed using thematic content analysis.
Aineisto käsiteltiin sisällönanalyysin keinoin käyttäen teemoittelua.
The members used vegetables in greater quantity and with more versatility than before.
Jäsenet käyttivät kasviksia enemmän ja monipuolisemmin kuin ennen jäsenyyttä.
The research questions are 1) how the membership of CSA and the weekly vegetable box affect the management of the household food economics and 2) how the membership of CSA does affect the everyday life management of households.
Tutkimuskysymykset ovat 1) millä tavalla ruokaosuuskunnan jäsenyys ja viikoittainen sato vaikuttavat arjen ruokatalouden hoitamiseen sekä ruoanvalmistukseen, ja 2) miten ruokaosuuskunnan jäsenyys vaikuttaa kotitalouden jokapäiväiseen elämään ja arjen hallintaan.
The study was carried out among the members of the Herttoniemi Food Co-operative.
Tutkimus toteutettiin Herttoniemen Ruokaosuuskunnan jäsenten keskuudessa.
Common features for CSA are local food, support for environmentally friendly agriculture and communality.
Kumppanuusmaataloudelle ominaisia piirteitä ovat lähiruoka, ympäristöystävällisen maatalouden tukeminen ja yhdessä toimiminen.
The effects of the food co-operative membership on the everyday life and food economics in households
Ruokaosuuskunnan jäsenyyden vaikutukset kodin arkeen ja ruokatalouden hoitamiseen
Aims: Community supported agriculture (CSA) belongs to the alternative food networks that have become more prevalent in recent years.
Kumppanuusmaatalous on yksi viime vuosina yleistyneistä vaihtoehtoisista ruoantuotantomenetelmistä.
The members' skills in vegetable processing and recognition developed.
Ruoanvalmistustaidoissa kasvisten käsittelytaidot sekä kasvisten tuntemus kehittyivät.
The aim of this study is to clarify the effects of CSA on the everyday life of the members.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää kumppanuusmaatalouden vaikutuksia jäsenten arkeen.
Data and methods: This study is a qualitative study.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena.
The membership is likely to increase ethical reflection related to food choices.
Lisäksi jäsenyys näytti lisäävän eettistä pohdintaa ruokajärjestelmästä.
The membership had increased the valuing of food generally.
Jäsenyys oli myös lisännyt ruon arvostusta yleisesti.
It seems that implementing one's own values in food supply will increase satisfaction in everyday life.
Oman arvomaailman toteuttaminen ruoanhankinnassa näytti parantavan elämänlaatua.
Further, the membership did improve knowledge of the food chain in general and members' food literacy.
Jäsenyys paransi ruokalukutaitoa sekä tietämystä ruoka-ketjusta yleisesti.
Results and discussion: The results showed that the membership of the food co-operative has many kinds of effects on the everyday life.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että ruokaosuuskunnan jäsenyydellä on monenlaisia vaikutuksia arkeen.
In cooking, the members tended to be more creative, open-minded and inventive.
Ruoanvalmistuksen luovuus, ennakkoluulottomuus ja kekseliäisyys kehittyivät.
There were 16 Herttoniemi Food Co-operative members participating in total.
Tutkimusaineisto kerättiin kolmessa ryhmäkeskustelussa, joihin osallistui yhteensä 16 Herttoniemen Ruokaosuuskunnan jäsentä.
Local food, also organic food in some families, and the knowledge of the origin of food seemed to improve satisfaction of life.
Lähiruoka, osalle luomu, sekä tieto ruoan alkuperästä olivat asioita, jotka nostivat jäsenten tyytyväisyyttä arjessa.
It appears that the membership of food co-operative has extensive effects on the members' everyday life.
Tutkimuksen tulosten perusteella voidaan ajatella, että ruokaosuuskunnan jäsenyydellä on laaja-alaisia vaikutuksia jäsenten arkeen.
This urban farm in an applied version of the CSA.
Herttoniemen Ruoka-osuuskunnan Kaupunkilaisten oma pelto on sovellettu versio kumppanuusmaataloudesta.
The results section shows that peer support services are met mostly with a positive attitude, but not all the goals were successfully fulfilled.
Tulosten mukaan kummitoimintaan suhtaudutaan suurimmaksi osaksi positiivisesti, mutta se ei onnistu täyttämään kaikkia MLL:n asettamia tavoitteita.
Afterwards the interviews were transcribed and analysed with a content analysis.
Haastattelut litteroitiin kokonaisuudessaan ja analysoitiin teemojen ja tutkimuskysymysten kautta teoriasidonnaisella analyysilla.
The three main aims for peer support services are supporting communality, supporting the pupils' growth and supporting the national curriculum.
Tavoitteita olivat yhteisöllisyyden tukeminen, oppilaan kasvun tukeminen sekä perusopetuksen opetussuunnitelman toteuttaminen.
There weren't great differences between the first-graders' and fifth-graders' views: the biggest ones seemed to be the first-graders' hopes for more time together and the fifth-graders' more detailed stories about the time spent.
Erot ensiluokkalaisten ja kummien näkemyksissä eivät olleet suuria, mutta esille nousivat ensiluokkalaisten halu yhteisen ajan lisääntymisestä sekä kummien selvemmät näkemykset esimerkiksi opetetuista asioista, joita ensiluokkalaiset eivät muistaneet.
Supporting the pupils' growth had been partly successful too, by teaching the smaller pupils all kinds of games or school rules and by acting as though in the role of a bigger sibling.
Oppilaan kasvua on tuettu opettamalla leikkejä, viettämällä yhteistä aikaa ja osittain opettamalla esimerkiksi koulun sääntöjä ja toimimalla turvallisena, isompana kaverina.
The purpose of this qualitative study is to find out whether the aims of Finnish peer support services, set by Mannerheimin lastensuojeluliitto, are met in a school in Espoo.
Tämän laadullisen tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, toteutuvatko Mannerheimin lastensuojeluliiton kummioppilastoiminnalle asettamat tavoitteet eräässä espoolaisessa koulussa ensiluokkalaisten ja viidesluokkalaisten näkökulmasta, sekä eroavatko ensiluokkalaisten ja viidesluokkalaisten näkemykset merkittävästi toisistaan.
The interviews were semi-structured and done at the pupils' school.
Tutkimus toteutettiin yksilöllisten teemahaastatteluiden avulla oppilaiden koulussa.
12 first-graders and nine fifth-graders were individually interviewed for the study, and the purpose was also to see if the views of first-graders and fifth-graders differed from each other.
Haastatteluun osallistui 21 oppilasta, joista 12 oli ensiluokkalaisia ja yhdeksän viidesluokkalaisia.
How the Aims Set for Peer Support Services Are Met at a School in Espoo
Kummioppilastoiminnan tavoitteiden toteutuminen erään espoolaisen koulun yhdellä luokkaparilla
However, especially the first graders thought there hadn't been enough time to spend with their peer supporter, and many of the relationships between the pairs were not as close or mutual as would have been ideal.
Toisaalta kummitoimintaa on ollut etenkin ensiluokkalaisten mielestä liian vähän, jotta kummiparien välille olisi muodostunut luotettava ja vastavuoroinen suhde.
The curriculum came in to the picture with the older pupils teaching the younger ones reading or maths, but also by showing them how to treat everyone nicely and with respect.
Perusopetuksen opetussuunnitelmaa on toteutettu näyttämällä mallia kaikki mukaan -mentaliteetista ja opettamalla esimerkiksi kertolaskuja tai lukemista.
Supporting communality seemed to have the best success, since the pupils spent most of their time together playing different kinds of games in bigger groups.
Yhteisöllisyyden tukeminen on onnistunut parhaiten yhteisten leikkien ja mallin näyttämisen avulla.
These aims were divided into smaller parts.
Lisäksi näillä tavoitteilla oli alakohtia, joita on käytetty apuna tulosten esittämisessä.
The transcript covered all the interviews as whole and transparency was taken care of throughout the study, which contribute to the quality and credibility of this research.
Tutkimuksen luotettavuutta tukevat kattava litteraatio, läpinäkyvä selostus sekä oma avoimuus haastateltavien ja tulosten suhteen.
However, I feel that the study gives a reliable description of the peer support services in the school and hopefully helps to develop them further in the future.
Kaiken kaikkiaan tutkimus antaa mielestäni luotettavan kuvan siitä, millaista kummitoiminta on kyseisessä, tavallisessa suomalaisessa koulussa.
This made it possible for the smaller pupils to learn not to exclude anyone in their games.
Tytöt näkivät huomattavasti poikia enemmän vaivaa yhteisen tekemisen suunnittelemiseen.
The aim was also to examine how the phenomena are attached to each other.
Lisäksi tavoitteena oli tarkastella näiden ilmiöiden kytkeytymistä toisiinsa.
The topic is important since expert work is more and more common.
Aihe on tärkeä, sillä asiantuntijatyötä tekee yhä useampi.