natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The information gained about clients’ experiences expressed during audiological encounters can be used to improve the practices of the clinical encounter so that it better meets the demands of client-centredness, and thus potentially enhances treatment adherence.
Tietoa asiakkaan kokemusten sisällöistä voidaan käyttää kuulonkuntoutuksen käytänteiden kehittämiseen asiakaslähtöisemmiksi ja mahdollisesti parantaa asiakkaiden hoitomyöntyvyyttä.
The agenda of each clinical encounter influenced the content of the experiences in different stages of the rehabilitation process: In the pre-fitting encounters the majority of the experiences dealt with living with hearing loss, in the fitting encounters with the experiences from the auditory world, and in the post-fitting encounters with hearing aid use and the attitudes and experiences related to hearing aid rehabilitation.
Vastaanottojen tavoitteet vaikuttivat siihen, mitkä kokemussisällöt olivat vallitsevia kussakin kuntoutuksen vaiheessa: Ensikäynneillä kerrotuista kokemuksista suurin osa käsitteli huonokuuloisena elämistä ja sovitusvastaanotoilla kokemuksia äänimaailmasta, kun taas kontrollikäynneillä oli eniten kokemuksia kuulonkuntoutuksesta ja kuulokojeen käytöstä.
Working-age hearing aid adopters' experiences with hearing loss and hearing aid use
Työikäisten kuulokojeen ensikäyttäjien kokemukset huonokuuloisuudesta ja kuulokojeen käytöstä
However, the data were very small, so the result cannot be generalized.
Aineisto oli kuitenkin hyvin pieni, joten tulosta ei voi yleistää.
Their responses were compared using the Wilcoxon signed rank test.
Heidän vastauksiaan vertailtiin Wilcoxonin merkittyjen järjestyslukujen testillä.
In this way, the effectiveness of speech therapy rehabilitation can be measured.
Näin voidaan mitata puheterapeuttisen kuntoutuksen vaikuttavuutta.
There is a need for proxies to answer for them.
Tarvitaankin läheisiä vastaamaan heidän puolestaan.
Measuring the health-related quality of life of people with aphasia is part of evaluating the effectiveness of health care interventions.
Afaattisten henkilöiden terveyteen liittyvän elämänlaadun mittaaminen on osa terveydenhuollon interventioiden vaikuttavuuden arvioimista.
12 people with aphasia responded to the Stroke and Aphasia Quality of Life Scale - 39 (SAQOL-39) and named a proxy, 11 of whom responded on behalf of the person with aphasia to the same survey.
12 afaattista henkilöä vastasi Stroke and Aphasia Quality of Life Scale - 39 (SAQOL-39) -kyselyyn ja nimesi läheisen, joista 11 vastasi afaattisen henkilön puolesta samaan kyselyyn.
However, some patients are unable to respond to quality of life surveys on their own due to cognitive or communication disorders.
Osa potilaista ei voi kuitenkaan itse vastata elämänlaatukyselyihin kognition tai kommunikoinnin häiriöiden vuoksi.
Aphasia is a linguistic-cognitive disorder that occurs after language learning and affects the processing of linguistic knowledge.
Afasia on kielenoppimisiän jälkeen ilmennyt kielellis-kognitiivinen häiriö, joka vaikuttaa kielellisen tiedon käsittelyyn.
Proxies may also respond on behalf of the most severely aphasic patients who would otherwise be excluded from quality of life studies altogether.
Läheiset voivat myös vastata vaikeimmin afaattisten potilaiden puolesta, jotka muuten jäisivät pois elämänlaatututkimuksista kokonaan.
In addition, the Spearman rank correlation coefficient test was used to examine whether the communication domain of SAQOL-39 correlates with the overall mean and other domains.
Lisäksi tutkittiin Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin -testillä korreloiko SAQOL-39:n kommunikaation osa-alue kokonaiskeskiarvon ja muiden osa-alueiden kanssa.
The most significant correlation was found between the communication domain and the psychosocial domain and the overall mean.
Merkitsevin korrelaatio löytyi kommunikaation osa-alueen sekä psykososiaalisen osa-alueen ja kokonaiskeskiarvon väliltä.
Often, proxies rate the quality of life of people with aphasia lower than the people themselves.
Usein läheiset arvioivat afaattisen henkilön elämänlaadun alhaisemmaksi kuin he itse.
Clinically, a speech language pathologist should ask a proxy to answer a quality of life questionnaire if the person with aphasia is unable to do so on their own.
Kliinisesti puheterapeutin kannattaa pyytää läheistä vastaamaan elämänlaatua koskevaan kyselyyn, mikäli afaattinen henkilö ei pysty siihen itse.
Assessments of the quality of life of people with aphasia by people with aphasia themselves and their proxies did not differ statistically.
Afaattisten henkilöiden ja heidän läheistensä arviot afaattisten henkilöiden elämänlaadusta eivät eronneet toisistaan tilastollisesti.
Instead, a correlation was found between all domains in the estimates of proxies.
Sen sijaan läheisten arvioista löytyi korrelaatio kaikkien osa-alueiden kesken.
The aim of this study was to investigate whether proxies can reliably answer a quality of life survey on behalf of a person with aphasia.
Tämän tutkimuksen tavoitteena olikin tutkia, voivatko läheiset vastata luotettavasti afaattisen henkilön puolesta elämänlaatua koskevaan kyselyyn.
According to this study, proxies can reliably answer a quality of life survey on behalf of a person with aphasia.
Tämän tutkimuksen mukaan läheiset voivat vastata luotettavasti afaattisen henkilön puolesta elämänlaatua koskevaan kyselyyn.
No correlation was found between the domain of communication and other domains in the results of people with aphasia.
Afaattisten henkilöiden tuloksista ei löytynyt korrelaatiota kommunikaation osa-alueen ja muiden osa-alueiden väliltä.
Quality of life in people with aphasia : proxy and self-report
Afaattisten henkilöiden elämänlaatu heidän itsensä ja läheisten arvioimana
Of the subjects, 61 subjects were choir singers and 44 were controls.
Heistä 61 oli kuorolaulajia ja 44 kontrolleja.
A majority (70 %) of the subjects were female with, on average, short-cycle tertiary level education.
Enemmistö (70 %) tutkittavista oli naisia, ja tutkittavat olivat koulutukseltaan keskimäärin alimman korkea-asteen käyneitä.
These findings can be utilized to support healthy aging and in prevention, for example, of loneliness.
Tuloksia voidaan soveltaa terveen ikääntymisen tukemiseen ja ehkäisevään toimintaan, kuten yksinäisyyden ehkäisyyn.
Active musical hobbies, like choir singing, are a promising tool for this.
Aktiivinen musiikin harrastaminen, kuten kuorolaulaminen, on potentiaalinen keino tähän.
Healthy seniors (N=105) aged 60 years and older (mean age 71 years) participated in this cross-sectional study.
Poikittaistutkimukseen osallistui 105 tervettä yli 60-vuotiasta senioria (keskimäärin 71-vuotiaita).
This study supports and elaborates on previous evidence of social benefits of choir singing, but not emotional or cognitive benefits.
Tutkimus tukee ja täydentää aiempaa näyttöä kuorolaulamisen sosiaalisista hyödyistä, mutta ei emotionaalisista eikä kognitiivisista hyödyistä.
There was no difference between the groups on mood or cognitive performance.
Eroja ryhmien välillä ei myöskään ilmennyt mielialassa eikä kognitiivisessa suoriutumisessa.
The choir singers also reported higher musical engagement on almost all scales of the Music Engagement Questionnaire compared to the controls.
Kuorolaulajat kokivat korkeampaa musiikin merkitystä lähes kaikissa musiikin merkitystä koskevissa osioissa kuin kontrollit.
This study addresses the close relationship between choir singing and musical engagement which in turn, is associated with social support.
Tutkimus osoittaa kuorolaulamisen läheisen yhteyden musiikin merkitykseen, joka puolestaan on yhteydessä sosiaaliseen tukeen.
General cognition, executive function, working memory and verbal short-term memory were assessed with neuropsychological tests.
Yleistä kognitiota, toiminnanohjausta, työmuistia ja kielellistä lyhytkestoista muistia arvoitiin neuropsykologisilla testeillä.
As the population is aging, it is important to support healthy aging.
Terveen ikääntymisen tukeminen on tärkeää väestön ikääntyessä.
Musical engagement was associated especially with general social support, social integration and reassurance of worth.
Musiikin merkitys oli yhteydessä etenkin yleiseen sosiaaliseen tukeen, liittymiseen ja arvostukseen.
Perceived social support, mood and musical engagement were assessed with questionnaires.
Koettua sosiaalista tukea, mielialaa ja musiikin merkitystä arvioitiin kyselylomakkeilla.
The association of choir singing with social support, mood, cognitive performance and musical engagement were examined with analyses of covariance (ANCOVA).
Kuorolaulamisen yhteyttä sosiaaliseen tukeen, mielialaan, kognitiiviseen suoriutumiseen ja musiikin merkitykseen tutkittiin kovarianssianalyyseilla (ANCOVA).
So far, there are only a few controlled studies that explore the benefits of choir singing.
Toistaiseksi kuorolaulamisen hyötyjä on kuitenkin tutkittu vain vähän kontrolloiduissa tutkimuksissa.
Instead, choir singing does not stand out from other leisure activities with its emotional and cognitive qualities.
Sen sijaan kuorolaulaminen ei erotu emotionaalisilla ja kognitiivisilla ominaisuuksillaan muusta harrastustaustasta.
Social characteristics of choir singing are a major advantage compared to other leisure activities.
Kuorolaulamisen sosiaaliset piirteet tekevät harrastuksesta erityisen verrattuna muuhun harrastustaustaan.
Associations of musical engagement with social support and mood were examined with correlation analyses.
Musiikin merkityksen yhteyttä sosiaaliseen tukeen ja mielialaan tutkittiin korrelaatioanalyyseilla.
Compared to the control group, the choir singers had higher scores on the Social Provisions Scale, especially in general social support, attachment, social integration and guidance, but not in reassurance of worth, reliable alliance or opportunity for nurturance.
Verrattuna kontrolliryhmään kuorolaulajat raportoivat sosiaalisen tuen kyselylomakkeessa korkeampaa yleistä sosiaalista tukea, kiintymystä, liittymistä ja neuvojen saamista, mutta eroja ei ilmennyt arvostuksessa, avussa eikä hoivassa.
Associations of choir singing with social support, mood and cognitive performance and musical engagement of older adults
Kuorolaulamisen yhteys sosiaaliseen tukeen, mielialaan ja kognitiiviseen suoriutumiseen sekä musiikin merkitys ikääntyneillä
The aim of this study was to investigate how choir singing is associated with social support, mood and cognitive performance.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää kuorolaulamisen yhteyttä sosiaaliseen tukeen, mielialaan ja kognitiiviseen suoriutumiseen ikääntyneillä.
In addition, the association between choir singing and musical engagement as well as the associations between musical engagement and social support and mood were examined.
Lisäksi tarkasteltiin kuorolaulamisen yhteyttä musiikin merkitykseen ja musiikin merkityksen yhteyttä sosiaaliseen tukeen ja mielialaan.
Results and discussion.
Tulokset ja pohdinta.
Reasons and origin of voice problems are diverse and extended.
Ääniongelmien taustat ja syyt ovat monimuotoisia ja moniulotteisia.
The results were analyzed with the SPSS Statistics using cross-tabulation and Spearman's rank-order correlation.
Vastaukset analysoitiin SPSS-laskentaohjelmalla käyttäen ristiintaulukointia ja Spearmanin korrelaatiota.
The results are similar as in other studies.
Tulokset ovat samansuuntaisia kuin kansainälisissä tutkimuksissa.
The questionnaire was available at a teachers' closed Facebook group.
Lomake jaettiin opettajien suljetun Facebook-ryhmän kautta.
43 teachers completed the online questionnaire during a four-week period.
Sähköiseen kyselylomakkeeseen vastasi neljän viikon aikana yhteensä 43 luokaopettajaa eri puolilta Suomea.
Still, only less than half of those with voice problems search for professional healthcare.
Kuitenkin alle puolet ääniongelmia kokevista opettajista hakeutuu terveydenhuoltoon.
In general, the teachers felt that they were taken seriously at the healthcare institution but the contact didn't necessarily lead to alleviation of the voice problem.
Terveydenhuollossa opettajat kokivat tulleensa otetuiksi vakavasti ääniongelmansa kanssa, mutta terveydenhuoltoon hakeutuminen ei silti välttämättä johtanut ääniongelman helpottumiseen.
The most common consequence of seeking help was sick leave.
Terveydenhuoltoon hakeutumisen tavallisin seuraus oli sairausloma.
If voice problems become chronic, that may lead to difficulties with career and cause substantial costs to the society.
Äänihäiriöiden kroonistuminen saattaa johtaa työuran vaikeutumiseen, ja opettajien äänihäiriöt aiheuttavat yhteiskunnalle merkittäviä kustannuksia.
The respondents were all around Finland, 46.5% of them had experienced voice problems, which complicated their work during their careers and 61% of them pursued for medical help.
Vastaajista 46,5 % oli kokenut työtään vaikeuttavia ääniongelmia uransa aikana.
Structured questionnaire, which gathered the following information: the length of teaching experience, number of pupils in class, the experienced handicap of personal voice problem, and if the teachers had searched for and got help from public healthcare providers or somewhere else.
Strukturoitu kyselylomake, jossa tiedusteltiin opetuskokemusta, opetettavan luokan kokoa ja ääniongelmien haittaavuutta sekä olivatko opettajat hakeneet apua terveydenhuollosta vai muualta ja olivatko he kokeneet saaneensa apua ääniongelmaansa.
Voice problems are more common with teachers than in any other group of employees and that often complicates working.
Äänihäiriöt ovat opettajilla yleisempiä kuin muulla väestöllä ja niiden koetaan vaikeuttavan työskentelyä.
The purpose of the study was to explore what kind of help teachers were looking for their problems, and how the healthcare reacted.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, millaista apua luokanopettajat olivat lähteneet hakemaan työssään kokemiinsa ääniongelmiin, ja miten heidän mielestään terveydenhuollossa oli suhtauduttu avun hakemiseen ääniongelman takia.
The most common reason why help wasn't seeked was that the problem was relieved with rest.
Yleisin syy, miksi ääniongelmaan ei lähdetty hakemaan terveydenhuollosta apua oli, että ääni oli parantunut levossa.
Teachers' voice problems should be prevented with voice education during their education.
Opettajien ääniongelmia tulisi ennaltaehkäistä äänenkäyttökoulutuksella jo opintojen aikana ja terveydenhuollon toimia ääniongelmien hoitamisessa kohdentaa nykyistä paremmin.
Help-seeking experiences due to voice problems among elementary school teachers
Luokanopettajien kokemuksia avun hakemisesta ääniongelmiin : kyselytutkimus
67 normal-weight subjects were used as controls.
Tutkimusverrokkeina oli 67 normaalipainoista henkilöä.
The findings from our study provide potential candidate genes for further studies.
Löysimme tutkimuksissamme myös mahdollisia uusia aiheuttajageenejä jatkotutkimuksia varten.
We identified an enrichment of rare CNVs in subjects with severe childhood obesity (19%) compared to normal-weight controls (3%).
Tutkimuksessa havaittiin enemmän harvinaisia kopiolukumuutoksia henkilöillä, joilla on vaikea varhainen lihavuus (19%), verrattuna normaalipainoisiin verrokkeihin (3%).
Identification of genetic causes of severe childhood obesity is important, because it can provide new tools for early diagnosis and development of novel treatments targeting specific genetic defects.
Lapsuusiän vaikean lihavuuden taustalla olevien geneettisten syiden tunnistaminen on tärkeää, koska niiden avulla voidaan kehittää työkaluja sairauden varhaiseen diagnosointiin ja tunnistaa lääkekehittelyyn soveltuvia signaalireittejä.
Next generation sequencing and CNV screening are useful tools to identify genetic defects in patients with severe childhood obesity.
Uuden sukupolven sekvensointimenetelmät ja kopiolukututkimus ovat hyödyllisiä työkaluja geenivirheiden tunnistamisessa potilailla, joilla on vaikea varhainen lihavuus.
Recent research on extreme phenotypes has identified several new obesity-related genes and has indicated that rare highly penetrant genetic variants may be involved in the development of severe childhood obesity.
Viimeaikaisissa tutkimuksissa on onnistuttu tunnistamaan vaikeasti lihavilla henkilöillä useita uusia sairausgeenejä ja osoitettu, että harvinaiset geenivariantit voivat olla vaikean lapsuusiän lihavuuden kehittymisen taustalla.
However, despite extensive genetic studies, no disease-causing genetic aberrations could be identified in the majority of patients with severe early-onset obesity.
Laajoista geneettisistä tutkimuksista huolimatta suurimmalla osalla potilaista, joilla oli vaikea varhainen lihavuus, ei voitu havaita tautia aiheuttavaa geenimuutosta.
Using targeted exome sequencing, we identified rare (allele frequency <0.5%) pathogenic/likely pathogenic variants in genes involved in the leptin- melanocortin pathway or hypothalamic development in 8% of the subjects.
Kohdennetussa eksomisekvensoinnissa havaittiin 8 %:lla potilaista harvinaisia variantteja geeneissä, jotka on liitetty leptiini-melanokortiinijärjestelmään tai hypotalamuksen kehitykseen.
The prevalence of pathogenic variants in MC4R was 2% in our cohort; a novel frameshift deletion in MC4R was found in two unrelated patients.
MC4R-geenin varianttien esiintyvyys kohortissamme oli 2%.
A total number of 92 Finnish patients with severe early-onset obesity participated in this study.
Tutkimukseen osallistui 92 henkilöä, joilla oli diagnosoitu vaikea varhainen lihavuus.
Different strategies have been used to elucidate the genetic factors involved in the development of obesity.
Geneettisten tekijöiden selvittämiseen on käytetty useita erilaisia lähestymistapoja.
Several different genetic methods were used, such as array comparative genomic hybridization (aCGH), Multiplex Ligation-dependent Probe Amplification (MLPA), methylation- sensitive MLPA (MS-MLPA), Sanger sequencing, targeted exome sequencing and whole genome sequencing.
Käytimme useita geneettisiä menetelmiä, kuten kopiolukututkimusta, kohdennettua eksomisekvensointia ja koko genomin sekvensointia.
Rare CNVs may also contribute to early-onset obesity.
Lisäksi harvinaiset kopiolukuvariantit voivat myötävaikuttaa lapsuusiän vaikean lihavuuden syntyyn.
We also report a novel MYT1L frameshift deletion, detected by whole genome sequencing, in a patient with syndromic obesity.
Koko genomin sekvensoinnin avulla tunnistettiin uusi MYT1L-geenin mutaatio potilaalla, jolla on lihavuusoireyhtymä.
The genetic background and pathogenesis of severe childhood obesity are incompletely understood.
Vaikean varhaisen lihavuuden tausta ja altistavat perintötekijät tunnetaan kuitenkin puutteellisesti.
Childhood obesity is a complex disorder affected by genetic, epigenetic and environmental factors.
Monet geneettiset, epigeneettiset ja ulkoiset tekijät vaikuttavat lapsuusiän lihavuuden kehittymiseen.
The results from our studies suggest a role of rare genetic variants in the hypothalamic circuit in the development of severe childhood obesity.
Tuloksemme viittaavat siihen, että leptiini-melanokortiinijärjestelmän ja hypotalamuksen kehitykseen liittyvät harvinaiset geenivariantit voivat olla vaikean lapsuusiän lihavuuden kehittymisen taustalla.
This study aimed to identify disease-causing genetic variants in severe childhood- onset obesity using various genetic approaches.
Tutkimuksen tavoitteena oli uusien geneettisten menetelmien avulla tunnistaa geenivariantteja, jotka liittyvät lihavuuteen.
Genetic determinants of severe childhood-onset obesity
Tutkittavat sairastivat lapsuusiässä alkanutta vaikeaa lihavuutta.
We investigated the contribution of rare copy number variants (CNVs) and the rate and spectrum of rare variants in genes involved in the hypothalamic circuit in patients with severe early-onset obesity.
Tutkimme perimässä esiintyvien harvinaisten kopiolukumuutosten ja hypotalamuksen signaalireittiin liittyvien harvinaisten geenivarianttien esiintyvyyttä tässä potilasryhmässä.
For this study, I have selected ten sites with concentrated burned fish bone deposits, either on a hearth bottom or in a waste pit.
Tätä tutkimusta varten valitsin kymmenen asuinpaikkaa, joista on löytynyt kalanluukeskittymiä: joko liedenpohja tai jätekuoppa.
Fishing was probably a year-round activity with some seasonal variations.
Kalastus on todennäköisesti ollut ympärivuotista pienin vuodenaikaisin vaihteluin.
I am interested in the everyday food acquisition strategies of the Stone Age forager communities.
Olen kiinnostunut kivikautisten yhteisöjen arkipäiväisestä ruuanhankinnasta.
According to results provided by the fish bone finds, it is argued that fishing was the most reliable source of daily food in Finland during the Stone Age.
Luulöytöjen tulosten perusteella kalastus on ollut luotettavin jokapäiväisen ravinnon lähde Suomessa kivikaudella.
The archaeological bone fragments were analysed morphologically by comparing them with modern reference bones.
Olen analysoinut kivikautiset luut vertailemalla niiden muotoja moderneihin luihin.
All variation in the distribution patterns of fish species can be explained by the location of sites, environmental aspects, and excavation methods.
Kaikki eroavaisuudet löytöaineistoissa voidaan selittää asuinpaikkojen sijainnin, ympäristöolosuhteiden, luiden palamisen ja kaivausmenetelmien perusteella.
By studying the surviving bones and tracking the distribution of fish species, I have been able to create a picture of the fishing methods used at the time and the importance of fishing to the community.
Tutkimalla luita ja määrittämällä ruuaksi käytettyjä kalalajeja, olen voinut selvittää käytettyjä kalastusmenetelmiä- ja välineitä, sekä kalastuksen merkitystä ihmisyhteisöille.
Based solely on the number of bone fragments preserved, no single species can be asserted to have been more important than another, as the bones' taphonomical stability varies between individual species.
Säilyneiden luiden perusteella ei voida päätellä kalalajien mahdollista keskinäistä tärkeysjärjestystä, koska eri lajien luiden säilyvyydessä on eroja.
In addition to these site-specific studies, I also address the specific issues of bone burning and excavation methods raised during the study.
Näiden asuinpaikkalöytöjen lisäksi tärkeänä osana tutkimusta ovat olleet luiden palamiseen ja kaivausmenetelmiin liittyvät, suoraan löytöaineistoon vaikuttavat seikat.
ABSTRACT Burned fish bones are constantly being discovered in the excavations of Stone Age settlements in Finland.
TIIVISTELMÄ Suomen kivikautisilta asuinpaikoilta löydetään jatkuvasti palaneita kalojen luita.
Fish bone finds from Finland are generally uniform throughout the Stone Age.
Kalojen luulöydöt Suomessa ovat samankaltaisia kautta koko kivikauden.
Fishing was a mostly opportunistic, low-level daily activity, and all types of fish were considered equally fit for consumption.
Kalastus on ollut pienimuotoista, omasta kotirannasta tapahtuvaa, ja kaikkia saatavilla olleita kaloja on syöty valikoimatta.
The Stone Age fish bone finds support the theory postulating the use of historically known simple fishing gear.
Kivikautiset kalanluulöydöt tukevat teoriaa historiallisesti tunnettujen yksinkertaisten kalastusvälineiden käytöstä jo kivikaudella, ja kalastusmenetelmät ovat säilyneet samanlaisina koko kivikauden.
However, due to the lack of reference bone material in Finland when I began this study, I started by preparing my own reference collection.
Työ alkoi oman vertailuaineiston valmistamisella, sillä sellaista ei ollut ennestään.
Burning is a major taphonomical cause of bone loss.
Palaminen vaikuttaa suuresti luiden säilymiseen.
Yet, despite the clear importance of fish and fishing in Stone Age Finland, the fish bones themselves have not been studied thoroughly before, although the diversity of the fishing culture at the time could be clarified by such analyses.
Kivikautisia kalojen luita ei ole Suomessa aiemmin tutkittu, ja luiden perusteella voidaan tehdä päätelmiä myös ajan kalastuskulttuurista.
The availability of fish is highly dependent on the prevailing environmental conditions, and their behaviour directly influenced their potential as a food source.
Asuinpaikan ympäristöolosuhteet vaikuttavat vesien kalalajistoon ja kalojen elintavoilla on merkitystä niiden päätymiselle ihmisen ruokapöytään.