natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The questions were divided into three themes, which were diet, milk and plant-based drinks.
Haastattelurungon kysymykset jaettiin kolmen teeman mukaisesti, jotka olivat ruokavalio, maito ja kasvipohjaiset juomat.
Oat was seen as familiar and locally produced, whereas soy and rice were seen far produced and therefore unethical.
Kaura nähtiin tuttuna ja lähellä tuotettuna, sen sijaan soija ja riisi nähtiin kaukaa tuotavina ja siksi epäeettisinä.
Dietary choices for reducing the use of dairy products : from wellbeing of people and animals to resisting nutritional recommendations
Maidon vähentäjien ruokavaliovalinnat : ihmisen ja eläimen hyvinvoinnista ravitsemussuositusten vastustukseen
Milk was considered to play a significant role in Finnish food culture and in the official nutrition guide, which were also criticized.
Maidolla nähtiin olevan merkittävä rooli suomalaisessa ruokakulttuurissa ja virallisissa ravitsemussuosituksissa, mikä sai myös osakseen kritiikkiä.
The theoretical framework of the study is based on research into milk and milk alternatives and on the paradigm of health and environmental factors of food.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys pohjaa maidosta ja maidon vaihtoehdoista tehtyihin tutkimuksiin sekä ruoan terveys- ja ympäristötekijöiden tutkimusperinteeseen.
Plant-based drinks were mostly seen as a positive thing, but the reactions varied depending on the ingredients, i.e. the plant, of the drink.
Kasvipohjaiset juomat nähtiin pääosin myönteisenä asiana, mutta suhtautuminen vaihteli kasvipohjaiseen juomaan käytetystä raaka-aineesta eli kasvista riippuen.
The study shows that the main factor for reducing milk consumptions was that milk was not considered to be nutritionally important for adults.
Tutkimuksen perusteella tärkein tekijä maidon vähentämiselle oli, ettei maidon nähty olevan ravitsemuksellisesti tarpeellista aikuiselle ihmiselle.
The data was subsequently analysed by using inductive content analysis.
Aineisto analysoitiin aineistolähtöisellä sisällönanalyysillä.
The study examines the factors that consumers use to justify reducing milk consumption in their diet.
Tutkimus tarkastelee tekijöitä, joilla kuluttajat perustelevat maidon käytön vähentämistä ruokavaliossaan.
The discussion has mainly focused on milk fat, but recently the talk has turned to the health effects and environmental impacts of milk.
Keskustelu on kohdistunut paljolti maidon rasvan ympärille niin kutsutussa rasvataistelussa, mutta viime aikoina puhe on kääntynyt maidon terveysvaikutuksiin sekä maidon aiheuttamaan ympäristökuormaan.
The analysis focuses on how milk is perceived and how the preferences affect daily consumption of milk.
Analyysi kohdistuu siihen, millaisena elintarvikkeena maito mielletään ja miten mieltymykset ilmenevät maidon päivittäisessä käytössä.
Thematising was also used in the data analysis.
Aineiston analyysissa hyödynnettiin myös teemoittelua.
The data were collected by interviewing 14 people living in Helsinki metropolitan area and in Joensuu region.
Aineisto kerättiin puolistrukturoidulla teemahaastattelulla, jossa tutkimuskohteena oli neljätoista pääkaupunkiseudulla ja Joensuun seudulla asuvaa henkilöä.
Little research has been done about the reasons that lead to reducing milk consumption and especially Finnish research is needed.
Tutkimusta maidon vähentämisen taustalla olevista tekijöitä on niukasti ja varsinkin kotimaiselle tutkimukselle on tarve.
Additionally, interviewees’ attitudes towards plant-based drinks are studied.
Lisäksi tarkastellaan sitä, miten tutkittavat suhtautuvat kasvipohjaisiin juomiin.
The study identifies the diets the consumers follow.
Tutkimuksessa kartoitetaan millaista ruokavaliota maitoa vähentäneet kuluttajat noudattavat.
This corpus is analysed using discourse analysis.
Aineistot analysoitiin diskursiivisin analyysimenetelmin.
The second component of the understanding of disability consists of personal experiences which give rise to narratives simultaneously combining both tragic and romantic elements.
Toiseksi vammais- käsitys koostuu henkilökohtaisista kokemuksista, jotka ilmenivät esille traagisromanttisina narratiiveina.
Blessing Beyond Being Broken : a Case Study on the Understanding of Disability in the Evangelical Lutheran Church of Finland
Autuus murtuneisuuden takana : Tapaustutkimus Suomen evankelis-luterilaisen kirkon vammaiskäsityksestä
The purpose of the research is to examine the way in which disabilities are viewed by the Evangelical Lutheran Church of Finland.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia Suomen evankelis-luterilaisen kirkon vammais- käsitystä.
In addition, the research is further defined by theological literature concerning disability as well as special educational approach to disabilities.
Lisäksi tutkimuksellista asetelmaa muotoili vammaisuutta kä- sittelevä teologia sekä vammaisuutta määrittelevä erityispedagoginen näkökulma.
These views reflect the themes present in the official church documents, human rights and Christian theology and tradition.
Tätä näkökulmaa perustelevat dokumentaarisen aineiston teemat, ihmisoikeudet sekä perusteluun taivutettu kristillinen traiditio ja teologia.
Even though most interviewees were unfamiliar with the official church documents on disability, the study shows significant similarities between the official church texts and the discourses present in the corpus consisting of the employees’ interviews.
Vaikka suurimalle osasta haastateltavista kirkon viralliset vammaisuutta käsittelevät doku- mentit eivät olleet tuttuja, oli haastatteluaineiston ja dokumentaarisen aineiston diskursseis- sa huomattavia yhtäläisyyksiä.
The first component includes the disabling effects of society and attitudes towards disabilities.
Ensinnäkin, vammaiskäsitys korostuu yhteiskunnan ja asenteiden vammauttava vaikutus.
The literature, in conjunction with theological and pedagogical approaches, is used to define the understanding of disability as consisting of both institutional and cultural components.
Näkö- kulmien ja aiempien tutkimuksien perusteella voidaan määritellä, että vammaiskäsitys koos- tuu sekä institutionaalisista että kulttuurillisista vaikutteista.
The study confirms that the official understanding of disability is present in the discourse of church employees.
Tutkimuksen perusteella kirkon virallinen vammaiskäsitys kuului kirkon työnte- kijöiden puheessa.
This study examines how the understanding of disability is constructed in official church documents and the discourse used by church employees.
Tässä tutkimuksessa käsitellään Suomen evankelis-luterilaisen kirkon vammaiskäsityksen rakentumista kirkon virallisissa dokumenteissa ja kirkon työntekijöiden puheessa.
Social approach to disabilities which emphasizes the roles of society, culture and language as key elements in defining disability as a phenomenon as opposed to a straightforward medical definition.
Tutkimusaihetta lähestyttiin sosiaalisen vammaistutkimuksen näkökulmasta, jossa vammaisuuden alkuperä paikannetaan lääketieteellisen määrittelyn sijaan enemmän yhteis- kuntaan, kulttuuriin ja kieleen.
Various types of discourse that can be identified are subsequently compared.
Aineistoista esiin nos- tettuja diskursseja verrattiin toisiinsa ja paikallistettiin yhtäläisyydet ja eroavaisuudet.
The corpus of this qualitative case study consists of documents and a series of interviews.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tapaustutkimuksena.
The study further analyses the corpus of interviews to identify two distinct components of the understanding of disability therein.
Puheessa tuotetun vammaiskäsitys voidaan tulkita rakentu- van kahdesta osasta.
The interviews, in which the interviewees were various church employees, were carried out as semi-structured theme interviews.
Haastattelut toteutettiin puo- listrukturoituina teemahaastatteluina, ja haastateltavina toimi yhden pääkaupunkiseudun seurakuntayhtymän kaksi pappia, suntio, diakoni ja varhaiskasvattaja.
The official documents include both theological and administrative papers on disability that are issued by the Evangelical Lutheran Church of Finland.
Dokumentaarinen ai- neisto koostui kirkon virallisista vammaisuutta ja vammaisuuden teologiaa käsittelevistä do- kumenteista.
However, research has yielded conflicting results.
Tutkimustulokset ovat olleet kuitenkin varsin ristiriitaisia.
The data was collected between November 2018 and February 2019 in four secondary schools in Espoo.
Tutkimuksen aineisto kerättiin marraskuun 2018 ja helmikuun 2019 välisenä aikana neljästä espoolaisesta ylä- ja yhtenäiskoulusta.
Self-esteem was assessed with two different self-esteem measures, the Rosenberg Self-Esteem scale (RSE) and the State Self-Esteem scale (SSES) among 148 students.
Aineisto kerättiin kahdella itsetuntomittarilla eli Rosenbergin itsetuntomittarilla (RSE) ja State Self-Esteem scale -mittarilla (SSES) yhteensä 148 yläkoulun oppilaalta.
The participants included 97 students in regular classes and 51 students in special classes.
Yleisopetuksen oppilaita vuosiluokilta 7‒9 oli 97 ja erityisluokkien oppilaita 51.
However, as different grades were compared, the only statistically significant difference between genders was found with the seventh-graders.
Luokka-astekohtaisessa tarkastelussa havaittiin kuitenkin, että tilastollinen merkitsevyys sukupuolten välillä koskee vain 7. luokka-astetta.
Along with the global self-esteem also academic, social and physical domains of self-esteem are studied.
Lisäksi tutkitaan edellä mainittujen oppilasryhmien itsetunnon osa-aluekohtaisia eroja akateemisen, fyysisen ja sosiaalisen itsetunnon alueilla.
Self-Esteem of Students with Special Education Needs in Segragated Classes : Research on differences in self-esteem between students in special education and general education
Erityisen tuen oppilaan itsetunto erityisluokalla : Tutkielma erityisluokan oppilaiden itsetunnosta suhteessa yleisopetuksen oppilaiden itsetuntoon
However, the students in special classes had higher global self-esteem (RSE) in the 9th grade than the students in regular classes.
Sen sijaan luokka-astekohtaisessa tarkastelussa havaittiin, että erityisluokkien oppilailla oli 9. luokka-asteella tilastollisesti merkitsevästi korkeampi yleinen itsetunto (RSE-mittari) kuin yleisopetuksen oppilailla.
The correlation of the two self-esteem measures was high and statistically significant.
Itsetuntomittareiden välisessä korrelaatiotarkastelussa havaittiin käytettyjen mittareiden välillä voimakas positiivinen ja tilastollisesti erittäin merkitsevä yhteys.
The difference in self-esteem between genders was obvious and statistically significant: the boys had higher self-esteem scores than girls with both scales.
Sukupuolten välisessä tarkastelussa havaittiin, että pojilla oli tyttöjä korkeampi itsetunto.
The SEN students in regular classes also scored higher than the other two groups in physical domain of self-esteem.
Lisäksi yleisopetuksen tukipäätöksillä opiskelevilla oppilailla havaittiin kahta muuta ryhmää korkeampi fyysinen itsetunto.
The difference in self-esteem between the genders and the grade levels is compared and the equivalence of the two self-esteem measures is analysed.
Lopuksi tarkastellaan myös sukupuolten välisiä ja luokka-astekohtaisia eroja oppilaiden kokemassa itsetunnossa sekä vertaillaan kahden eri itsetuntomittarin yhdenmukaisuutta.
17 students in regular classes had special education needs.
Yleisopetuksen oppilaista 17 opiskeli joko tehostetun tai erityisen tuen päätöksellä.
Neither was there any difference in self-esteem between the students in special classes, the students with special education needs (SEN) in regular classes and the students without special education needs (non-SEN) in regular classes.
Myöskään yleisopetuksen yleisen tuen (n=80), erityisluokkien (n=51) ja yleisopetuksen tehostetun ja erityisen tuen (n=17) oppilaiden välillä ei tilastollisesti merkitseviä eroja itsetunnon suhteen havaittu.
Throughout the history of research on self-esteem, there have been concerns that the concept was poorly defined and there were a large number of self-esteem instruments poorly correlating with one another.
Ongelmina ovat olleet mm. itsetunnon määrittely ja erilaisten itsetuntomittareiden suuri määrä sekä epäjohdonmukaisuus siinä, mitä itsetuntoa ollaan kulloinkin mittaamassa.
Both the students in special classes and the SEN students in regular classes scored higher in social domain of self-esteem than the non-SEN students in regular classes.
Itsetunnon osa-aluekohtaisessa tarkastelussa puolestaan havaittiin, että sekä erityisluokkien että yleisopetuksen tukipäätöksillä opiskelevilla oppilailla oli korkeampi sosiaalinen itsetunto kuin yleisopetuksen yleisen tuen oppilailla.
Results indicate that there is no difference in general self-esteem between students in regular and special classes.
Luokka-asteiden välillä ei kokonaisaineistossa havaittu tilastollisesti merkitseviä eroja oppilaiden itsetunnossa.
The difference in self-esteem between the students with and without special educational needs in regular classes is also studied and compared with the students in special classes.
Samalla tarkastellaan yleisopetuksessa opiskelevien tehostetun ja erityisen tuen oppilaiden itsetuntoa suhteessa erityisluokkien ja yleisopetuksen yleisen tuen oppilaisiin.
The purpose of this study is to compare the self-esteem of students in special classes and in regular classes in four secondary schools in grades 7 through 9 in the city of Espoo.
Tutkielmassa tutkitaan neljän espoolaisen yläkoulun erityisluokkien oppilaiden itsetuntoa suhteessa yleisopetuksen oppilaiden itsetuntoon.
There has been a wide range of international studies of self-esteem between students in regular classes and special classes.
Erityisluokkien oppilaiden itsetuntoa suhteessa yleisopetuksen oppilaiden itsetuntoon on tutkittu kansainvälisellä tasolla varsin laajasti.
All the students in special education classes were classified as having learning disabilities.
Erityisluokkien oppilaat opiskelivat Espoon alueellisilla oppimisen laajoja erityisvaikeuksia kuntouttavilla erityisluokilla, jotka toimivat yleisopetuksen kouluissa.
Differences in domain-specific self-esteem were also found.
Itsetunnon mittaamiseen onkin havaittu liittyvän paljon haasteita.
The material was analyzed by qualitative content analysis.
Aineisto analysoitiin laadullisen sisällönanalyysin avulla.
However, the diversity of food aid activities was also seen necessary in order to reach all kinds of people in need.
Ruoka-vun monimuotoisuus nähtiin kuitenkin myös tarpeellisena, jotta kaikenlaiset avuntarvitsijat tavoitettaisiin.
Community-oriented food aid can help to reduce inequality and increase the social capital among those in the community.
Yhteisöllisyyttä kehittävä ruoka-apu voi auttaa vähentämään eriarvoistumista ja lisätä sen piirissä olevien sosiaalista pääomaa.
The aim of this study is to review and describe this contradictory field through one case and to include the voice and perspective of food aid recipients.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on tarkastella ja kuvata tätä ristiriitaista kenttää yhden tapauksen kautta ja tuoda kuuluviin ruoka-apua vastaanottavien ääni ja näkökulma.
From a breadline to a common table : A case study of Common table -project in Vantaa
Leipäjonosta yhteiseen pöytään : Tapaustutkimus Vantaan Yhteinen pöytä -hankkeesta
The study was a qualitative case study and the subject was approached by ethnographic method.
Työ oli laadullinen tapaustutkimus ja aihetta lähestyttiin etnografisen tutkimusotteen avulla.
The material of the study consisted of participatory observation and the resulting diary record, 57 questionnaire replies, five transcribed individual interviews, and a group interview of nine persons.
Tutkimuksen aineisto koostui osallistuvasta havainnoinnista ja sen myötä syntyneestä havainnointipäiväkirjasta, 57 kyselylomakevastauksesta, viidestä litteroidusta yksilöhaastattelusta ja yhdeksän henkilön ryhmähaastattelusta.
In addition, three interviews were conducted to create the background information of the case.
Lisäksi tehtiin kolme tapausta taustoittavaa haastattelua.
The use of food waste as part of food aid and participatory forms of activity that differ from the traditional bread lines has, in turn, raised a lot of discussion and divergent opinions.
Hävikkiruoan käyttö osana ruoka-apua ja perinteisestä leipäjonosta poikkeavat, osallistavat toimintamuodot ovat puolestaan herättäneet paljon keskustelua ja eriäviä mielipiteitä.
Commensality has been studied from many different perspectives and there is broad agreement on its benefits.
Yhdessä syömistä on tutkittu paljon eri näkökulmista ja sen hyödyistä ollaan laajasti yhtä mieltä.
The main result of this work was that eating together and communal meals like lunches offered by the Common table were regarded as desirable ways of organizing food aid.
Keskeinen tulos oli, että yhdessä syömistä ja Yhteisen pöydän tarjoamien hävikkiruokalounaiden kaltaisia yhteisöllisiä ruokahetkiä pidettiin toivottavina tapoina järjestää ruoka-apua.
The purpose of this study is to examine the role and importance of eating together (commensality) and food waste in the context of food aid, and how individuals experience them at the Common Table.
Tavoitteena on selvittää, millainen rooli ja merkitys yhdessä syömisellä (kommensaalisuus) ja hävikkiruoalla on ruoka-avun kontekstissa, ja kuinka Vantaan kaupungin ja seurakuntayhtymän ruoka-aputoimintaa toteuttavassa Yhteisessä pöydässä ruokailevat ne kokevat.
In addition, this study scrutinized whether the Common table can strengthen community spirit and develop social capital among the customers and volunteers.
Lisäksi tarkastellaan Yhteisen pöydän asiakkaan ja vapaaehtoisen näkökulmista, voiko Yhteisen pöydän tarjoama toiminta vahvistaa yhteisöllisyyttä ja kehittää heidän sosiaalista pääomaansa.
The results showed that the social contacts and connections with other people offered by commensality were important for the visitors.
Tuloksista kävi ilmi, että erityisesti yhdessä syömisen tarjoamat sosiaaliset kontaktit ja yhteys muiden ihmisten kanssa olivat kävijöille tärkeitä, mutta myös ruokakassin muodossa saadun ruoka-avun merkitys oli osalle kävijöistä suuri.
Both the lunch eaters and volunteers saw that the Common strengthens communality and thought that using food waste as a resource for food aid is a positive thing.
Toiminta koettiin yhteisöllisyyttä lisäävänä ja hävikkiruoan käyttö koettiin positiivisena asiana niin lounailla kävijöiden kuin vapaaehtoisina toimivien mielestä.
The children were enthusiastic about the activities.
Lapset olivat innostuneita toiminnasta.
Captain says: "Climb the tree!"
Kapteeni käskee: "Kiipeä puuhun!"
This research is a qualitative case study.
Tämä tutkimus oli laadullinen tapaustutkimus.
The framework of this study is Gibson’s Affordance Theory.
Tämän tutkimuksen kehyksenä on Gibsonin luoma affordanssiteoria.
The analysis of my research was theory-guided: theory and previous international studies guided my research.
Tutkimukseni analyysi oli teoriaohjaava; teoria ja aikaisemmat kansainväliset tutkimukset ohjasivat tutkimustani.
In 2016, the National Core Curriculum for Early Childhood Education and Care became work defining instead of being a mere recommendation.
Vuonna 2016 Varhaiskasvatussuunnitelmasta tuli työtä määrittelevä entisen suosituksen sijaan.
Each child group had 14 children, a kindergarten teacher and a nurse.
Lapsiryhmässä oli 14 lasta, lastentarhanopettaja ja lastenhoitaja.
Unwanted behaviour, such as bullying, occurred rarely.
Ei toivottua käytöstä, kuten esimerkiksi kiusaamista ei juurikaan esiintynyt.
I studied the child groups with participative observations and filmed the groups with a digital video camera.
Tutkin lapsiryhmiä osallistuvalla havainnoinnilla ja sen tueksi kuvasin ryhmiä digitaalisella videokameralla.
: Early childhood education and children's games in a forest environment
: Varhaiskasvatusta ja lasten leikkejä metsäympäristössä
The curriculum expands the learning environment to include the neighbourhood as well.
Vasu laajentaa oppimisympäristön koskemaan myös lähiympäristöä.
Avainsanat - Nyckelord Varhaiskasvatus, luonto, affordanssi eli tarjouma, leikkityyppi Keywords Early childhood education and care, nature, affordance, play type Säilytyspaikka - Förvaringsställe - Where deposited Helsinki University Library – Helda / E-thesis (theses) Muita tietoja - Övriga uppgifter - Additional information
Avainsanat - Nyckelord Varhaiskasvatus, luonto, affordanssi eli tarjouma, leikkityyppi Keywords Early childhood education and care, nature, affordance, play type Säilytyspaikka - Förvaringsställe - Where deposited Helsingin yliopiston kirjasto – Helda/ E-thesis.
In conclusion, the research showed that the forest represents an inspiring environment for play.
Kokonaisuutena tutkimus osoitti, että metsä voi olla esimerkki innostavasta leikkiympäristöstä.
I categorised almost all games belonging to several play types.
Melkein kaikki leikit luokittelin kuuluvaksi useampaan leikkityyppiin.
Early childhood education and children’s games in a forest environment Oppiaine - Läroämne - Subject Education Työn laji/ Ohjaaja - Arbetets art/Handledare - Level/Instructor Master’s Thesis / Kristiina Kumpulainen Tiivistelmä - Referat - Abstract The documents guiding early childhood education were updated a few years ago.
Early childhood education and children’s games in a forest environment Oppiaine - Läroämne - Subject Kasvatustiede Työn laji/ Ohjaaja - Arbetets art/Handledare - Level/Instructor Pro gradu -tutkielma / Kristiina Kumpulainen Tiivistelmä - Referat – Abstract Muutama vuosi sitten varhaiskasvatuksen ohjaavat asiakirjat ovat päivittyneet.
I categorised the games according to the play type categorisation of Bob Hughes (2002).
Luokittelin leikkejä Bob Hughesin (2002) luoman leikkityypittelyn mukaisesti.
The case was a specific day care centre with two child groups.
Tapauksena oli eräs päiväkoti, jossa oli kaksi lapsiryhmää.
The games played by the children in the forest were diverse and almost all of Hughes’ (2002) play types were represented in my research.
Lasten leikit olivat metsässä monipuolisia ja lähes kaikkia Hughesin (2002) leikkityyppejä esiintyi tutkimuksessani.
Affordance describes the possibilities a child has for action.
Affordanssi eli tarjouma on mahdollisuus, johon lapsi voi halutessaan tarttua.
The objective of my research was to discover what kind of games children play in the forest.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, millaisia ovat lasten leikit metsässä?
Motivated by these issues, I wanted to research what kind of games children could play in nature.
Tästä innostuneena halusin selvittää, millaisia lasten leikit voisivat olla luontoympäristössä?
Simultaneously, the concern in society regarding children´s decreasing amount of exercise has grown.
Samanaikaisesti yhteiskunnallinen huoli on noussut lasten liian vähäisestä liikkumisesta ja luontosuhteen pelätään murentuvan.
The activities lead by the educators included different games compared to those children played spontaneously.
Kasvattajien ohjaamissa toiminnoissa esiintyivät erilaiset leikit kuin lasten omaehtoisissa leikeissä.
From the research material I transcribed the parts that were interesting from the viewpoint of my original questions and categorised them according to Hughes’ play type categorisation (2002).
Tutkimusaineistosta litteroin tutkimuskysymysten kannalta mielenkiintoiset kohdat, jotka luokittelin Hughesin (2002) leikkityypittelyn mukaisesti.
Almost all the playing in the forest included physical activity and the children were often breathless from the physical exercise.
Lähes kaikki metsässä esiintyvät leikit olivat kehollisia ja monet leikit olivat varsinaisia hengästyttäviä liikuntaleikkejä.
A forest environment provides an abundance of possibilities for play.
Metsässä löytyy paljon tarjoumia leikkiin.
When the children were playing independently, more play types occurred.
Omaehtoisissa leikeissä näkyi useampia leikkityyppejä.
The possibilities for play offered by the forest were versatile.
Metsäympäristön tarjoumat osoittautuivat monipuolisiksi.
There were a total of 37 responses.
Vastauksia oli yhteensä 37.
Consumers are very positive about ethical and ecological consumption.
Kuluttajat suhtautuvat eettiseen ja ekologiseen kulutukseen erittäin myönteisesti.