natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Patients with AGel amyloidosis reported to their physician oral problems such as sense of dry mouth and loose or cracked teeth.
AGel-amyloidoosipotilaat olivat kertoneet lääkärilleen suun alueen ongelmista, kuten kuivan suun tunteesta sekä heiluvista ja lohkeilevista hampaista.
Its most characteristic clinical signs are corneal lattice dystrophy, polyneuropathy, and cutis laxa, which after onset in the thirties to forties slowly progress.
Tyypillisiä sairauden oireita ovat silmän verkkomainen rappeuma (corneal lattice dystrophy), polyneuropatia ja poikkeava ihon löystyminen (cutis laxa), jotka ilmenevät usein potilaiden ollessa 30-40-vuotiaita.
These novel histopathological LSG findings could explain at least partly the alterations in saliva secretion and composition.
Tämä uusi löydös voi osin selittää muutokset syljenerityksessä ja sen koostumuksessa.
In vitro cell studies showed that oral fibroblasts and vascular smooth muscle cells of heterozygote AGel amyloidosis patients had similar actin cytoskeleton morphology and cytosolic gelsolin distribution, migration rate, and collagen type I metabolism as control cells.
In vitro-solututkimukset osoittivat, että AGel-amyloidoosipotilaiden suun sidekudossoluilla ja verisuonten sileälihassoluilla oli verrokkisoluja vastaava aktiinitukiranka, solunsisäisen gelsoliinin jakauma, migraationopeus ja tyypin 1 kollageenin metabolia.
Most importantly, it modulates actin formation and participates in cell shape alterations, motility, phagocytosis, and other functions.
Se säätelee solun aktiinitukirangan muodostusta ja osallistuu useisiin solutoimintoihin, kuten solun muodonmuutoksiin, liikkumiseen ja fagosytoosiin.
According to this study, AGel amyloidosis, on average, does not present a generally increased risk for periodontitis.
Tutkimustemme mukaan AGel-amyloidoosipotilailla ei keskimäärin ole kohonnutta riskiä parodontiitille saman ikäiseen suomalaiseen populaatioon verrattuna.
Further, oral fibroblasts and vascular smooth muscle cells were examined in vitro to clarify whether mutated cytosolic gelsolin affects their function, thus contributing to the pathogenesis of AGel amyloidosis in general and/or in relation to periodontal health.
Lisäksi tutkimme suun alueen sidekudossoluja ja verisuonten sileitä lihassoluja in vitro arvioidaksemme geenimutaation vaikutusta solunsisäisen gelsoliinin toimintaan ja siten taudin patogeneesiin yleensä ja mahdollisten parodontaaliongelmien ilmenemiseen.
Thus, patients with AGel amyloidosis due to their systemic disease have greater risk for oral diseases and benefit from preventive oral hygiene procedures, such as diet advice, extra fluoride, lubricants, and regular dental check-ups.
Näin ollen potilaat hyötyvät erityisesti ehkäisevästä hammashoidosta kuten ruokavalioneuvonnasta, suuhygieniaohjeista, lisäfluorista, suuta kosteuttavista tuotteista, säännöllisistä hammastarkastuksista ja ennen kaikkea tehokkaasta suun omahoidosta.
We found that patients frequently exhibit subjective mouth dryness, i.e. xerostomia, and also decreased saliva secretion, i.e. hyposalivation.
Tutkimus osoitti, että potilailla ilmeni usein kuivan suun tunnetta (xerostomia) ja alentunutta syljeneritystä (hyposalivaatio).
In one case sicca symptoms (dry eyes and mouth, i.e. xerophthalmia and xerostomia, respectively) and LSG findings had misled to the diagnosis of Sjögren s syndrome, which was later substituted with an AGel amyloidosis diagnosis.
Yhden tutkimuspotilaan kohdalla sicca-oireet (kuivat silmät ja kuiva suu) sekä tulehdusmuutos pienten sylkirauhasten kudosnäytteessä olivat harhaanjohtaneet Sjögrenin syndrooma diagnoosiin.
Patients were invited to the study through their patient organization and forty patients volunteered.
Potilaat kutsuttiin tutkimukseen potilasjärjestön, Suomen Amyloidoosiyhdistys ry., kautta.
Hereditary gelsolin amyloidosis (AGel amyloidosis) is an autosomally dominantly inherited disease, mostly found in Finland, but also with worldwide distribution.
Meretojan tauti, nykyiseltä nimitykseltään perinnöllinen gelsoliiniamyloidoosi (AGel-amyloidoosi) on autosomissa vallitsevasti periytyvä systeemisairaus, joka on yksi yleisimmistä suomalaisen tautiperinnön sairauksista.
Only the reaction to staurosporine, an inhibitor of protein kinases, induced minor differences in the shape change rate between the patient and control oral fibroblasts.
Ainoastaan potilaiden sidekudossolujen reaktio proteiinikinaasi-inhibiittori staurosporiinille erosi verrokkisoluista, ja tulos vaatii jatkotutkimuksia.
Histopathological analyses in minor labial salivary gland (LSG) biopsies showed gelsolin amyloid deposits, as well as atrophy of the glands, and minor inflammation.
Pienten sylkirauhasten histopatologisissa tutkimuksissa havaittiin gelsoliiniamyloidikertymien lisäksi rauhasatrofiaa ja lieväasteista tulehdusta.
The c.640G>A/T gene defect causes abnormal cleavage of gelsolin and eventually leads to accumulation of aberrant secretory gelsolin as amyloid fibrils.
Geenivirheestä johtuen gelsoliini pilkkoutuu epänormaalisti, jonka seurauksena sekretorisesta gelsoliinista on ajateltu muodostuvan säikeisiä amyloidikertymiä liki kaikkiin kudoksiin ja elimiin.
This information served as a starting point for this study in which we elucidated the impact of this systemic disease on oral condition, including salivary function and periodontal health.
Tämä tieto toimi lähtökohtana tälle tutkimukselle, jonka tarkoituksena oli kliinisin, biokemiallisin, histologisin ja mikrobiologisin menetelmin selvittää tämän systeemisairauden vaikutusta potilaiden suun terveyden tilaan.
The systemic nature of this disease has been considered to result mainly from amyloid deposits accumulating in many tissues of AGel amyloidosis patients, but the pathogenesis of the disease is not yet fully understood.
Taudin patogeneesiä ei vielä täysin tunneta, mutta oletetaan, että amyloidikertymät ja niiden muodostumisprosessi aiheuttavat taudissa ilmenevät oireet.
These results suggest that the patient oral fibroblasts and vascular smooth muscle cells mainly function normally in vitro and may not, at least via cytosolic gelsolin-associated dysfunction, contribute to the pathogenesis of AGel amyloidosis.
Saadut tulokset viittaavat siihen, että potilaiden suun sidekudossolut ja verisuonten sileälihassolut kykenevät suoriutumaan pääosin normaalisti edellä mainituista toiminnoista in vitro olosuhteissa.
However, some patients presented a high rate of disease progression, indicating that AGel amyloidosis might in some cases be associated with periodontal problems.
Kahdella tutkimuspotilaalla todettiin kuitenkin varsin aggressiivisesti edennyt parodontiitti, johon heidän yleissairautensa on saattanut myötävaikuttaa.
Because both AGel amyloidosis and periodontitis progress with age, this association appears to be more common in older patients, who had lost especially their molar teeth quite commonly.
Myös tässä tutkimuksessa vanhemmalla potilasryhmällä oli enemmän syventyneitä ientaskuja ja menetettyjä hampaita, etenkin poskihampaita, kuin nuoremmalla ikäryhmällä.
Especially, secretion rate of salivary IgA was decreased, further increasing the risk for oral diseases such as oral candidiasis and caries.
Tässä tutkimuksessa ei havaittu epätavallisen runsasta reikiintymistä, vaikka aiemman kirjallisuuden perusteella tiedetään hyposalivaation ja alentuneen syljen IgA pitoisuuden lisäävät riskiä kariekselle ja suun limakalvojen hiivatulehdukselle.
Disruptions of these spatiotemporal processes are linked to a variety of diseases, including developmental disorders, malignant transformations, and infertility.
Häiriöt näissä säätelymekanismeissa ovat yhteydessä erilaisiin tauti- ja sairaustiloihin, kuten kehityshäiriöihin, kasvaimiin sekä hedelmättömyyteen.
The main steroidogenic organs in mammals, the adrenal glands and gonads, arise from a common pool of mesodermal progenitor cells during embryogenesis.
Nisäkkäiden kaksi tärkeintä steroidihormoneja erittävä elintä, lisämunuaiset ja sukurauhaset, saavat alkunsa yhteisistä esiastesoluista sikiökehityksen aikana.
We used a novel method of genome-wide methylation profiling, termed Laser Capture Microdissection-Reduced Representation Bisulfite Sequencing, to characterize the changes in promoter methylation associated with gonadectomy-induced adrenocortical neoplasia in the mouse.
Väitöskirjan ensimmäisessä osatyössä kehitettiin uusi menetelmä Laser capture microdissection reduced representation bisulfite sequencing (LCM-RRBS) , jonka avulla DNA:n metylaatioastetta pystytään tutkimaan koko genomin laajuisesti pienistäkin näytemääristä.
GATA4 is expressed in testicular Leydig cells.
Kolmannessa osatyössä tutkittiin transkriptiotekijä GATA4:n merkitystä hiiren Leydigin solujen toiminnalle.
GATA4 deficiency was associated with reduced tumor growth and decreased expression of sex steroidogenic markers.
Osatyössä osoitettiin, että GATA4 poistogeenisillä hiirillä näiden kasvaimien kasvu ja steroidihormonituotantoon osallistuvien entsyymien ilmentyminen väheni kontrollihiiriin verrattuna.
Gata4 gene silencing impaired the production of lactate, a key Sertoli cell-derived nutrient that is essential for proper spermatogenesis.
GATA4 puuttuminen Leydigin soluista vähensi merkittävästi niiden testosteronin tuotantoa sekä vaikutti haitallisesti solujen sokeriaineenvaihduntaan, etenkin glykolyysiin.
Conditional deletion of Gata4 in another testicular somatic cell type, the Sertoli cell, has been reported to increase the permeability of the blood-testis barrier (BTB) and disrupt spermatogenesis in adult mice.
Tämä tutkimus toi uutta tietoja GATA4 merkityksestä veri-kivesesteen rakenneproteiinien ilmentymisen säätelijänä sekä paljasti uuden mekanismin (häiriintynyt laktaatin tuotanto), jota kautta häiriöt GATA4 toiminnassa voivat aiheuttaa koiraiden hedelmättömyyttä hiirimallissa.
One of the genes upregulated during gonadectomy-induced adrenocortical neoplasia is Gata4, a transcription factor normally absent in the adult adrenal gland.
Hiirimallissa, jossa lisämunuaiskasvaimia saadaan aikaan sukurauhasten poiston avulla, GATA4 ilmentyy voimakkaasti neoplastissa soluissa.
This dissertation focuses on the molecular mechanisms that regulate normal and neoplastic cell development in the adrenal cortex and testis of the mouse.
LCM-RBBS:n avulla pystyttiin hiirimallissa osoittamaan eroja metylaatioasteessa normaalin ja neoplastisen lisämunuaiskudoksen välillä.
Precise gene regulation controls cell differentiation, growth, and homeostasis in the developing embryo and the adult.
Näiden elinten solujen erilaistumiseen, kasvuun ja toimintaan, vaikuttavien geenien ilmentyminen on tarkan säätelyn alaista.
The initiation of gene transcription requires the binding of transcription factors to specific cis-regulatory elements within DNA.
Tärkeitä tekijöitä tässä säätelyssä ovat transkriptiotekijät, jotka ohjaavat geenien luentaa sitoutumalla spesifisesti niiden promoottorialueille.
To elucidate the molecular underpinnings of these phenotypic abnormalities, we performed Gata4 gene silencing experiments in an immortalized Sertoli cell line (TM4) and in primary mouse Sertoli cells.
Väitöskirjan viimeisessä osatyössä tutkittiin GATA4:n merkitystä hiiren Sertolin solujen toiminnalle.
Comprehensive analyses, including transcriptomic and metabolomic profiling, showed that Gata4 silencing was associated with diminished sex steroid production and impaired glycolysis.
Tässä osatyössä osoitimme, käyttämällä uusia transkriptomin ja metabolomin laajuisia menetelmiä, että GATA4 on keskeinen säätelytekijä Leydigin solujen normaalissa toiminnassa.
To determine whether GATA4 directly modulates tumorigenesis we analyzed mice with germline or conditional loss-of-function mutations in this gene.
Toisessa osatyössä tutkittiin transkriptiotekijä GATA4:n merkitystä hiiren lisämunuaiskasvaimien synnyssä.
Alterations in DNA methylation have been linked to neoplasia.
Tätä sitoutumista puolestaan säädellään esimerkiksi DNA:n metylaation avulla.
Field data (n=429) was collected from a landscape-scale research area (72 km²) in northern Norway (69° 90' N and 26° 20' E).
Aineisto kerättiin ympäristögradienteiltaan kattavalta maisemamittakaavan 72 km² tutkimusalueelta (n=429) Pohjois-Norjasta (noin 69° 90' N ja 26° 20' E).
This thesis examines the factors and processes regulating topsoil geochemistry and its sensitivity to climate change.
Tämä tutkimus selvittää pintamaan geokemiaa sääteleviä tekijöitä ja prosesseja sekä pintamaan geokemian herkkyyttä ilmastonmuutokselle.
The aim of the research was also to link local observations to regional models and predictions in order to improve the quality of digital soil maps.
Lisäksi tutkimus kytkee paikalliset havainnot laajempiin alueellisiin ennusteisiin.
The relationships between the geochemical and environmental data were described using NMDS ordination method and modelled, predicted and simulated with generalized boosted models (GBM) and structural equation modelling (SEM).
Aineiston hajontaa kuvattiin NMDS-gradienttianalyysimenetelmän avulla ja alueellinen mallintaminen ja ennustaminen sekä ilmastonmuutoksen vaikutusten simulointi toteutettiin rakenneyhtälömalleilla (SEM) ja yleistetyillä luokittelupuumenetelmillä (GBM).
Topsoil nutrients and pH have distinct relationships with the environmental variables with topsoil nitrogen, carbon, calcium and partly phosphorous behaving similarly and iron and pH in different ways based on the NMDS, GBM and SEM results.
Pintamaan ravinteet ja pH reagoivat ympäristömuuttujiin kuitenkin eri tavalla: ympäristötekijöiden ja geokemian välinen suhde NMDS-analyysissä ja GBM- ja SEM-malleissa oli samanlainen typellä, hiilellä, kalsiumilla ja osin fosforilla, mutta rauta ja pH käyttäytyivät eri lailla.
The results emphasize the role of climate and soil moisture as controlling forces in the organic cycle and small local impacts of topography affecting the leaching of nutrients.
Tulokset indikoivat ilmaston ja maaperän kosteuden kontrolloiman orgaanisen aineksen kierron ja paikallisesti topografian ja hydrologisten olosuhteiden kontrolloiman huuhtoutumisen merkitystä pintamaan geokemian säätelijämekanismina.
Climate was the most important factor governing all the geochemical variables based on the GBM models but it affected topsoil geochemistry partly through soil moisture, the role of which was at times bigger than the role of climate-driven NPP's which was studied in the SEM models.
Ilmaston rooli pintamaan geokemiaa selittävänä tekijänä oli GBM-malleissa suuri, mutta SEM-malleissa havaittiin, että paikallinen tekijä maaperän kosteus, joka oli osin ilmaston säätelemä, vaikutti paikoin suuremmissa määrin pintamaan geokemiaan.
According to the simulations, topsoil geochemical concentrations increased with decreasing snow cover and increasing temperatures with a tipping point of 1,5 °C where the biggest changes are occurring.
Pintamaan geokemia, ja etenkin pintamaan hiili on herkkä ilmastonmuutokselle, ja kynnysarvona suurimmille muutoksille ilmastonmuutossimulointien mukaan oli jo 1,5 °C lämpötilannousu.
The low importance of topographic and geologic variables in the GBM models resulted in considerable topsoil geochemical changes in relation to the climate simulations made with GBM models.
Topografisten ja hydrologisten tekijöiden vaikutus pintamaan geokemiaan oli GBM-malleissa vähäinen, jolloin ne eivät puskuroineet vahvasti pintamaan geokemian muutoksia GBM-malleilla tehdyissä ilmastonmuutossimulaatioissa, joissa havaittiin pintamaan ravinteisuuden kasvavan keskilämpötilojen noustessa ja lumisuuden vähentyessä.
Geochemical variables were modelled against environmental data comprising of soil moisture and derivatives of a climate model, an elevation model, Landsat-satellite images and aerial images.
Geokemia-aineisto koostui laboratoriossa määritetyistä pintamaan typen, fosforin, hiilen, kalsiumin ja raudan pitoisuuksista sekä maaperän pH:sta. Geokemiamuuttujia tutkittiin alueellisen mallinnuksen keinoin ympäristöaineistolla, joka koostui maaperän kosteudesta ja johon johdettiin muuttujia ilmasto- ja korkeusmallista, Landsat-satelliittikuvista sekä ilmakuvista.
The distribution of the topsoil geochemistry based on the GBM model predictions was similar between the geochemical variables: there was a decrease of nutrient concentrations with increasing elevation and distance to tundra streams and with increasing mountain birch abundance.
Geokemiamuuttujien alueelliset jakaumat GBM-malleilla tehdyissä ennusteissa olivat samankaltaisia: pitoisuudet olivat korkeita laaksoissa ja alarinteillä, melko alhaisia ylänköalueilla ja tunturikoivikoissa ja alhaisia tunturien laella, mutta paikallista vaihtelua oli paljon erityisesti tunturikoivikossa.
Ongoing climate change is altering sensitive tundra environments.
Ilmastonmuutos muuttaa herkkiä tundraympäristöjä, mutta muutosten vaikutuksia pintamaan geokemiaan ei vielä tiedetä.
Climate sensitivity of the nutrients was highest on ridges and in valleys with carbon showing the biggest temperature sensitivity.
Tundraympäristöjen pintamaan geokemiapitoisuudet kasvavat ilmaston lämmetessä erityisesti tunturien huipuilla ja laaksoissa, jolloin tundraympäristöt pysyvät tämän tutkimuksen mukaan tärkeänä ravinnevarastona.
The predictive power of the GBM and SEM models predicting nitrogen, phosphorous, carbon and calcium concentrations were relatively good in the treeless tundra whereas the model fit of iron and pH models were poor.
GBM-mallien selityskyky oli kohtuullisen hyvä etenkin puuttomalla paljakalla typpi-, fosfori-, hiili- ja kalsiumpitoisuuksia analysoitaessa, ja tutkimuksessa onnistuttiin linkittämään näiden ravinteiden paikalliset havainnot alueellisiin ennusteisiin.
Topsoil will likely continue to act as an important global sink for geochemical variables in changing tundra environments.
Pintamaan geokemiaa selittävät tekijät muuttuvassa tundraympäristössä
Therefore, it is of great importance to study the relative importance of climatic and other environmental factors affecting topsoil geochemistry.
Vielä on epäselvää, onko ilmasto tärkein pintamaan geokemiaa säätelevä tekijä vai voisivatko muut tekijät, kuten topografia ja maaperän kosteus puskuroida tulevia muutoksia.
The data was gathered on two separate fieldtrips, in May and August 2015.
Aineisto kerättiin kahden kenttämatkan aikana touko- ja elokuussa 2015.
The issue was approached from two angles.
Tutkimusaihetta lähestyttiin kahdesta näkökulmasta.
The potential of tourism in the development of rural or otherwise marginal areas is nowadays widely acknowledged.
Matkailun potentiaalinen rooli maaseudun tai muuten marginaalisten alueiden kehittämisessä on nykyisin laajasti tunnistettu.
From the perspective of community development, community-based tourism (CBT) is often considered as a sustainable form of tourism as opposed to traditional mass tourism.
Kehitysnäkökulmasta yhteisöperustaista matkailua pidetään yleensä kestävänä matkailun muotona verrattuna massaturismiin.
This is due to the emphasis that in CBT is put on the local participation in decision-making and management of tourism as well as the resulting benefits.
Tätä perustellaan sillä, että yhteisöperustaisessa matkailussa paikallinen osallistuminen matkailua koskevaan päätöksentekoon ja hallintaan sekä hyötyihin nähdään tärkeänä.
Despite the focus of my study was on natural and cultural assets, in the end the importance of social, human and physical capital became evident.
Vaikka tässä gradussa keskityttiin nimenomaan luontoon ja kulttuuriin liittyviin matkailun resursseihin, korostivat tulokset lopulta myös sosiaalisen, inhimillisen ja fyysisen pääoman roolia.
At the same time agency and sense of control, which are emphasized in the ABCD, would be promoted.
Näin myös aktiivista toimijuutta ja hallintaa, jotka ABCD –lähestymistavassa korostuvat, voitaisiin edistää.
More research on the applicability of the approach in CBT is needed, especially such that would adopt a more comprehensive view on the assets.
Lisää tutkimusta konseptien yhteensovituksesta tarvitaan, etenkin nimenomaan sellaista tutkimusta, jossa voimavarat käsitetään kokonaisvaltaisemmin.
However, the concept of CBT has often been criticized of failing in practice and resulting e.g. in the benefits being accrued to the elites of the community.
Yhteisöperustaisen matkailun konseptia on kuitenkin myös kritisoitu käytännön toimimattomuudesta ja esimerkiksi siitä, että usein matkailun hyödyt koskettavat vain yhteisön eliittiä.
In addition a survey with 74 retrieved responses was conducted in order to map the local perceptions of the assets.
Voimavaroja kartoitettiin kyselyllä, johon vastasi 74 paikallista asukasta.
In total 21 qualitative, semi-structured interviews were conducted with different stakeholders, including the locals involved with the initiative, municipality representatives as well as the organization that is developing tourism in the area.
Haastateltavat edustivat muun muassa projektissa mukana olevia paikallisia, kunnan edustajia, sekä matkailua kehittävän organisaation edustajia.
This was done through analysis of an existing community based hiking tourism project in the West Bank, Palestine.
Tutkimuksen kohdealueena oli yhteisöperustaista vaellusmatkailua kehittävä organisaatio Palestiinan Länsirannalla.
All these issues have been identified in the literature as typical problems of CBT.
Kaikki nämä ovat aiemmassa kirjallisuudessa tunnistettuja yhteisöperustaisille matkailuhankkeille tyypillisiä ongelmia.
On the other hand, as caveats were identified the relatively low level of overall participation and the effects of the local power structures on it, as well as small economic benefits.
Kuitenkin voitiin myös todeta, että kaiken kaikkiaan paikallisten osallistuminen oli melko passiivisella tasolla ja yhteisön sisäisillä valtarakenteilla nähtiin olevan vaikutuksia osallistumiseen.
The results of the study indicate, that in many ways the CBT initiative already meets the ideals identified in the literature in terms of e.g. promoting cultural exchange as well as socio-economic development goals.
Tulokset indikoivat, että matkailu toteuttaa jo nykyisellään useita yhteisöperustaisen matkailun periaatteita, sillä esimerkiksi kulttuurien välinen vuorovaikutus sekä sosio-ekonomiset tavoitteet ovat tärkeässä roolissa.
The purpose of this thesis was to examine the potential of the asset approach in improving community-based tourism.
Johtopäätöksenä todetaan, että voimavarapohjaisella lähestymistavalla on potentiaalia yhteisöperustaisen matkailun kehittämisessä.
In the asset-mapping the local perceptions of the tourism assets of the community were identified and then compared to what is promoted in the existing tourism project.
Kartoituksen avulla pyrittiin selvittämään, mitä paikalliset näkivät yhteisönsä matkailun vetovoimatekijöinä ja miten nämä käsitykset suhteutuivat nykyiseen matkailukonseptiin.
Firstly, it was evaluated how the current project meets the ideals of CBT and whether the ABCD in this sense could contribute to improve the project.
Toisaalta tarkasteltiin sitä, miten projekti suhteutuu yleisesti tunnistettuihin yhteisöperustaisen matkailun ihanteisiin ja olisiko siinä tunnistettavissa ongelmia, joita voitaisiin ABCD –lähestymistapaa soveltamalla korjata.
This is also where the ABCD could be seen as useful, in broadening the scope of interest from only touristic (natural and cultural) assets to view the assets in a more comprehensive way, including also more intangible capital.
Myös tästä näkökulmasta ABCD –lähestymistapa voidaan nähdä hyödyllisenä; konkreettisten matkailun vetovoimatekijöiden lisäksi olisi syytä käsittää resurssit kokonaisvaltaisesti.
It could be claimed based on my study, that the locals mapping their own tourism assets could indeed provide a practical application of participation that has been called for in tourism research.
Kyselyn avulla voitiin tehokkaasti integroida paikallisten näkemyksiä kulttuuri- ja luonnonresursseista ja tutkimuksen perusteella voidaankin esittää, että paikallisten osallistaminen oman yhteisönsä matkailun resurssien kartoittamisessa voisi toimia käytännön sovelluksena osallistumiseen.