natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The study contributes to the large body of research on consumption and nobility in the eighteenth century by connecting the lifestyle, consumption and private finances of the Swedish high nobility to their European context.
Teos liittyy laajaan aatelia ja kuluttamista 1700-luvulla käsittelevään tutkimustraditioon kytkemällä Ruotsin ylhäisaatelin elämäntavan, kulutuksen ja yksityistalouden eurooppalaiseen kontekstiin.
The image of Finland through popular enlightenment texts 1870-1920
Luonto, tiede ja teknologia : Kansanvalistuksen Suomi-kuva 1870-1920
Concerning technology, the thesis is mainly interested in the large and at the time modern technological manifestations, such as railways, factories and industrial areas in Finland.
Teknologian osalta työ painottuu suuriin ja koko kansakuntaa aikanaan koskettaviin teknologisiin järjestelmiin, kuten rautateihin ja suuriin tehdaskomplekseihin.
In the building of a proper national identity the concept of nature was not, however, static, but was more or less affected by political and economic progress in society.
Luonto ei ole staattinen elementti suomalaisuuden konstruktiossa, vaan altis yhteiskunnan taloudellisessa ja henkisessä kehityksessä tapahtuville muutoksille.
Nature was also used as means of taking a cultural or political view in terms of, for example, geographical facts such as the nation s borders or the country s geographical connections to Western Europe.
Luonnon avulla myös määritellään Suomi maantieteellisenä kokonaisuutena ja otetaan kantaa poliittisesti ja kulttuu-risesti merkittäviin asioihin.
It was argued that the emerging technology would eventually destroy Finland s natural environment, and therefore the basis of its national identity.
Lisäksi työssä pohditaan sitä, miten teknologia kirjoitettiin osaksi suomalaista tietoisuutta ja ensi alkuun osaksi kansallista luontokontekstia.
The undertaking was led by members of the national elite, influential in the cultural, academic as well as political arenas, who were keen to support the foundation of a modern Finnish identity.
Sen ensisijaisena tehtävänä on tukea suomalaisuuden rakentumista ja toimia vahvistuvan suomalaisen identiteetin kulmakivenä.
Methodologically the thesis belongs to the genre of science and technology studies, and offers new viewpoints with regard to both the study of Finnish popular enlightenment literature and the national development process as a whole.
Väitöskirjan tutkimuskohteena on miten kansanvalistuksellisessa kirjallisuudessa käsiteltiin suo-malaista luontoa ja kuvaa suomalaisesta kansallisesta maisemasta.
National parks, isolated from technology, and distant enough so as to have no economic value, were considered the solution to the problem.
Niiden ajateltiin olevan alueita, joissa luonto säilyisi koskemattoman tuleville sukupolville, mutta jotka sijainniltaan olisivat talouselämän kannalta kohtuullisen hyödyttömiä.
The political realities and national philosophy of history necessitated a search for elements of identity in nature and the Finnish landscape, which were considered to have special national importance: Finland was very much determined as a political entity on the basis of its geography and nature.
Erityisesti työssä pohditaan sitä, mikä merkitys luonnolla oli suomalaisuutta rakentaville fennomaaneille ja miten he liittivät luonnon osaksi suomalaisen talouselämän kehitystä.
The major change in this respect had occurred by the early 20th century, when indisputable scientific progress altered the relationship between nature and technology.
Vääjäämättömästi etenevä kehitys muuttaa tilanteen niin, että vähitellen luontoa aletaan kuvata teollisuudesta ja talouselmästä tulevien termien kautta.
This meant that nature, or the image of the national landscape, was no longer seen only as a visual image of the national identity, but also as a source of science, technology and a prosperous future.
Aikaisempi luonnontilainen alkuperäinen luonto valjastetaan teollisuuden voiman ja raaka-aineen lähteeksi.
The role of technology in this process was very much connected to the ability to harness natural resources to serve national interests.
Ratkaisuna ongelmaan tarjotaan ajatusta luonnonpuistoista.
Nature, science and technology.
Teknologia esitetään luontoon liittyvien käsitteiden avulla.
Questions to Artificial Nature: A Philosophical Study of Interdisciplinary Models and their Functions in Scientific Practice
Kysymyksiä keinotekoiselle luonnolle: filosofinen tutkimus monitieteisistä malleista ja niiden funktioista tieteellisissä käytännöissä
2) What is interdisciplinarity in model construction?
Mistä sitten on kyse mallintamisessa?
The research questions addressed in this study are: 1) How are models constructed and what functions do they have in the production of scientific knowledge?
Tässä tutkimuksessa on ensisijaisesti siis tarkasteltu miten malleja rakennetaan ja mitä toimintoja niillä on tieteellisissä käytännöissä.
This argument applies the interrogative model of inquiry (e.g., Sintonen 2005; Hintikka 1981), which conceives of all knowledge acquisition as process of seeking answers to questions.
Tämä avainargumentti soveltaa nk. tutkimuksen kysymys-vastausmallia, joka ymmärtää kaiken tiedon tavoittelun lähtökohtaisesti prosessina, jossa etsitään vastauksia kysymyksiin.
The work is informed by three scholarly traditions: studies on models and simulations in philosophy of science, so-called micro-sociological laboratory studies within science and technology studies, and cultural-historical activity theory.
Tieteenfilosofia ja erityisesti viime aikainen, uusi tutkimus matemaattisten mallien ja tietokonesimulaatioiden asemasta tieteellisen tiedon tuotannossa on keskeisellä sijalla, mutta tieteen- ja teknologiantutkimuksen perinne ja erityisesti mikrososiologinen tutkimusote ovat tarjonneet uuden lähestymistavan mallintamisen tutkimukseen.
The nature of the impediments to disciplinary interaction are examined by introducing the idea of object-oriented interdisciplinarity, which provides an analytical framework to study the changes in the degree of interdisciplinarity, the tools and research practices developed to support the collaboration, and the mode of collaboration in relation to the historically mutable object of research.
Lisäksi tutkimus on hyötynyt kulttuuri-historiallisen toiminnan teorian tarjoamasta metodologisesta viitekehyksestä, joka korostaa toiminnan kohteellisuutta, historiallista rakentuneisuutta ja havainnoi muutosprosesseja inhimillisessä toimintajärjestelmässä.
This thesis presents an interdisciplinary analysis of how models and simulations function in the production of scientific knowledge.
Tämä tutkimus vastaa osaltaan kysymykseen analysoimalla mallintamisen ja simuloinnin käytäntöjä tartuntatautitutkimuksessa.
The first question addresses simulation models as Artificial Nature, which is manipulated in order to answer questions that initiated the model building.
Metaforisesti räätälöinti paljastaa mallintamisen kohteellisuuden, malleja rakennetaan 'tilauksesta', vastauksina kysymyksiin.
This account develops further the "epistemology of simulation" (cf. Winsberg 2003) by showing the interrelatedness of researchers and their objects in the process of modelling.
Analogia keinotekoisesta luonnosta itseasiassa nojaa varhaisempaan kuvaan tutkijasta 'paljastamassa Luonnon salaisuuksia' asettamalla 'Hänelle' kysymyksiä.
The second question clarifies why interdisciplinary research collaboration is demanding and difficult to maintain.
Toiseksi on kiinnitetty erityistä huomiota monitieteisen yhteistyön vaativaan luonteeseen ja analysoitu sitä, miten tutkimustyön kohde, sen rajaaminen, muuntuminen tukevat monitieteisen yhteistyön syventymistä tai heikentävät sitä.
The core argument is that the mediating models as investigative instruments (cf. Morgan and Morrison 1999) take questions as a starting point, and hence their construction is intentionally guided.
Tutkimuksessä käsitteellistetään matemaattiset mallit tutkimusvälineistönä, instrumentteina, jotka rakennetaan vastauksina kysymyksiin.
Her first opera L Amour de loin (Love from afar, 1999-2000) has been staged all over the world and has won a number of important prizes.
Hänen esikoisoopperaansa Kaukainen rakkaus (1999 2000) on esitetty eri puolilla maailmaa, ja se on saanut merkittäviä palkintoja.
The most important procedural viewpoint is Lawrence Kramer s hermeneutic window (1990), supplemented by Raymond Monelle s semiotic theory of musical topics (2000, 2006) and the philosophical concept of Emmanuel Levinas (1996, 2002) in which the latter acts as an instrument for semantic interpretation to build up an analysis.
Tutkimuksen tärkein menetelmällinen näkökulma on Lawrence Kramerin (1990) hermeneuttinen ikkuna, jota täydennetään Raymond Monellen (2000, 2006) semioottisella toposteorialla sekä Emmanuel Levinasin (1996, 2002) filosofisilla käsitteillä, joista jälkimmäinen toimii analyysia kokoavana semanttisen tulkinnan välineenä.
At the same time, Saariaho s opera contains a wealth of expressive devices she has used in her earlier work.
Toisaalta Saariahon ooppera sisältää runsaasti ilmaisullisia keinovaroja, joita säveltäjä on käyttänyt aiemmassa tuotannossaan.
The male lead in the opera is the troubadour Jaufré Rudel, who lived in the twelfth century and is known to have taken part in the Second Crusade in 1147-1148.
Oopperan miespäähenkilö on 1100-luvulla elänyt trubaduuri Jaufré Rudel, jonka tiedetään osallistuneen toiselle ristiretkelle (1147 48).
Thus the study helps to answer questions about the dimensions of meaning contained in the dramatic text of the opera and how they can be interpreted.
Näin ollen tutkimuksen avulla vastataan kysymykseen, millaisia merkitysulottuvuuksia oopperan Kaukainen rakkaus draamallinen teksti sisältää ja miten niitä voidaan tulkita.
The analytical section of the study is built around the three characters in the opera, Jaufré Rudel, Clémence the Countess of Tripoli, and the Pilgrim.
Tutkimuksen analyysiosuus on rakennettu oopperan kolmen henkilöhahmon, Jaufré Rudelin, Tripolin kreivitär Clémencen sekä Pyhiinvaeltajan kautta.
The study focuses on the libretto and music of the opera, that is to say the dramatic text (L Amour de loin 1980), and examines on the one hand the dimensions of meaning produced by the dramatic text and on the other, the way in which they fix the dramatic text in a historical and cultural context.
Tutkimus kohdistuu oopperateoksen librettoon ja musiikkiin eli nk. draamalliseen tekstiin (Elam 1980) ja tarkastelee yhtäältä draamallisen tekstin tuottamia merkitysulottuvuuksia sekä toisaalta tapaa, jolla ne kiinnittävät draamallista tekstiä historiallis-kulttuurisesti.
It became apparent during the study that, as a piece of music, L Amour de loin is a many layered and multi-dimensional work that does not unambiguously represent any single stylistic trend or aesthetic.
Tutkimuksesta käy ilmi, että Kaukainen rakkaus on teoksena kerroksinen ja moniulotteinen, eikä se edusta yksiselitteisesti mitään tyylisuuntaa tai estetiikkaa.
The use of outside material in this context is exceptional in the work of Saariaho.
Tässä kontekstissa vieraan materiaalin hyödyntäminen on modernistina tunnetun Saariahon tuotannossa poikkeuksellista.
There is diatonicity, for instance, in the sonorous individuality of the male lead, which is based on the actual melodies of the historical Jaufré Rudel.
Diatonisuus näkyy muun muassa oopperan miespäähenkilön sonorisessa identiteetissä, joka perustuu historiallisen Jaufré Rudelin melodialle.
The libretto written for L Amour de loin by Amin Malouf (born 1949) sets the work firmly in the culture of courtly love and the troubadours, which flourished in Occitania in the South of France during the Middle Ages.
Amin Maaloufin (s. 1949) Kaukaiseen rakkauteen kirjoittama libretto kiinnittää teoksen Etelä-Ranskan Oksitaniassa kukoistaneeseen trubaduuri- ja hovikulttuuriin.
L 'Amour de loin : The semantics of the unattainable in Kaija Saariaho s opera
Kaukainen rakkaus : Saavuttamattomuuden semantiikka Kaija Saariahon oopperassa
L Amour de loin: The semantics of the unattainable in Kaija Saariaho s opera Kaija Saariaho (born 1952) is one of the most internationally successful Finnish composers there has ever been.
Kaija Saariaho (s. 1952) on yksi kansainvälisesti menestyneimmistä suomalaisista säveltäjistä.
The study shows that the music of Saariaho, who belongs to the third generation of Finnish modernists, has become distanced from the post-serial aesthetic towards a more diatonic form of expression.
Tutkimus osoittaa, että Kaukaisessa rakkaudessa nk. kolmanteen suomalaiseen modernistisukupolveen kuuluvan Saariahon musiikki on etääntynyt jälkisarjallisesta estetiikasta kohti diatonisempaa ilmaisua.
Despite the composer s post-serial background and its abrasive relationship with opera, L Amour de loin is firmly attached to the tradition of western opera.
Hautsalon tutkimus osoittaa, että huolimatta säveltäjänsä jälkisarjallisesta taustasta ja sen kitkaisesta suhteesta oopperataiteeseen Kaukainen rakkaus kiinnittyy vahvasti länsimaisen oopperan perinteeseen.
The study shows that the concept of love based on the medieval practices of courtly love, and the associated longing for another defined by almost 1,000 years of western culture, are both manifested in the semantics of Kaija Saariaho s opera which takes its place in the contemporary music genre.
Liisamaija Hautsalon väitöstutkimus esittää, että keskiaikaisista hovirakkauden käytännöistä kumpuava rakkauskäsitys ja siihen liittyvä lähes 1000 vuotta länsimaista kulttuuria määrittänyt kaipaus Toisen manifestoituu Kaija Saariahon nykymusiikin alueelle sijoittuvan oopperan semantiikassa.
This hermeneutic-semiotic study is the first doctoral thesis dealing with Saariaho to be completed at the University of Helsinki.
Hautsalon hermeneuttis-semioottinen tutkimus on sekä ensimmäinen Helsingin yliopistossa tehty Saariahoa käsittelevä väitöskirja että ensimmäinen Saariahon esikoisoopperaa tarkasteleva väitöskirjatasoinen työ myös kansainvälisesti.
The analysis based on the theory of musical topics that was carried out in the study, shows that topics referring to death and resurrection, used in opera since the seventeenth century, appear in L Amour de loin.
Tutkimuksen toposteoreettinen analyysi osoittaa, että Kaukaisessa rakkaudessa esiintyy oopperassa 1600-luvulta lähtien käytettyjä, kuolemaan ja ylösnousemukseen viittaavia topoksia.
This doctoral thesis L Amour de loin: The semantics of the unattainable in Kaija Saariaho s opera, which comes within the field of musicology and opera research, examines the dimensions of meaning contained in Kaija Saariaho s opera L Amour de loin.
Musiikkitieteen ja oopperatutkimuksen alueelle sijoittuvassa väitöskirjassaan Kaukainen rakkaus: Saavuttamattomuuden semantiikka Kaija Saariahon oopperassa filosofian lisensiaatti Liisamaija Hautsalo tarkastelee Saariahon Kaukainen rakkaus oopperaan sisältyviä merkitysulottuvuuksia.
The study also shows that the work is firmly attached to the tradition of western opera in other aspects, too, such as the travesti or trouser role played by the Pilgrim, and the idea of deus ex machina derived from Ancient Greek theatre.
Teoksesta hahmottuu myös pääasiassa harppuun identifioituva trubaduuritopos, Tutkimuksen mukaan teos kiinnittyy länsimaisen oopperan traditioon myös muiden käytäntöjensä, kuten Pyhiinvaeltajan edustaman travesti- eli housuroolin sekä antiikin teatterista periytyvän deux ex machinan kautta.
The research method is conceptual analysis, and the sources consist of Schüssler Fiorenza s key writings from 1975 to 2006.
Tutkimusotteeni on käsiteanalyyttinen, ja lähteinä käytän Schüssler Fiorenzan tuotantoa vuodesta 1975 vuoteen 2006.
The Question of Authority in the Feminist Theology of Elisabeth Schüssler Fiorenza.
: Käsitys auktoriteetista Elisabeth Schüssler Fiorenzan feministisessä teologiassa
Elisbeth Schüssler Fiorenza (b. 1938) is one of the pioneers of Christian feminist theology.
Harvardin yliopiston professori Elisabeth Schüssler Fiorenza (s. 1938) on yksi feministiteologian eli kristillistä perinnettä tutkivan ja uudelleen tulkitsevan liikkeen tunnetuimpia edustajia.
The analysis is first directed to five key concepts of Schüssler Fiorenza s work: authority, patriarchy, androcentrism, gender and women-church, i.e. the ekklesia of wo/men.
Tämä näkemys on vastakkainen Schüssler Fiorenzan oman kirkkokunnan eli roomalaiskatolisen kirkon edustamalle käsitykselle, joka painottaa sukupuolen biologista perustaa.
In fact, Schüssler Fiorenza argues for the authority of feminist women to interpret the Bible in their own interests .
Tutkimuksessani selvitän, mitä Schüssler Fiorenza ymmärtää naisten auktoriteetilla kristinuskon ja Raamatun tulkinnassa.
From her early writings on, she argues for women s authority to define the Christian religion, past and present.
Hänen ajattelunsa ytimessä on näkemys naisille kuuluvasta oikeudesta määritellä kristinuskon keskeisiä sisältöjä.
The analysis of Schüssler Fiorenza s work on feminist biblical interpretation shows that her stated aim to regard both women and men as subjects of feminist theology is not realized in the actual descriptions of her hermeneutical model.
Schüssler Fiorenzan feministinen teologia haastaa näin ajattelemaan uudella tavalla niin uskonnollisen vallan luonnetta kuin kulttuurimme keskeisiä käsitteitä (esimerkiksi sukupuolta).
Thus in her work, women seem to figure as representatives of the priviledged gender in the field of biblical and theological knowledge.
Sen mukaan naiset toimivat miesten tavoin varhaiskristillisen liikkeen johtajina ja opettajina.
Special attention is given to her gender-theoretical considerations and her neologism wo/men, by which she refers to women and marginalized men.
Kysymyksessä on samanaikaisesti sekä kuvitteellinen että todellinen yhteisö, jonka jäseniä ei yhdistä sama sukupuoli vaan yhteinen eettinen päämäärä.
It is argued that eclecticism characterizes her way of treating non-theological feminist theory.
Hänen mukaansa tämä yhteisö ei voi olla naisia syrjivä patriarkaalinen kirkko.
Rewriting early Christian history from a feminist perspective is at the core of Schüssler Fiorenza s scholarship.
Schüssler Fiorenza puolustaa naisten auktoriteettia kristinuskontulkinnassa vetoamalla ensinnäkin kirkon alkuaikoja koskevaan tutkimukseensa.
In addition, Schüssler Fiorenza s dialogue with other feminist scholars is evaluated.
Toiseksi Schüssler Fiorenza argumentoi naisten uskonnollisen, kristinuskon tulkinnassa toteutuvan auktoriteetin puolesta tarkastelemalla kysymystä sukupuolesta.
Theoretically speaking, the starting points for the examination lie in cultural studies and discourse analysis.
Tutkimuksen teoreettiset lähtökohdat pohjautuvat kulttuurintutkimukseen ja diskurssianalyysiin.
In addition to the collective practices of music making, the roles of the media and the marketing machinery complicate attempts to clarify the sharing of authorial contributions.
Populaarimusiikin kollektiivisten tekotapojen ohella median ja markkinointikoneiston roolit vaikeuttavat yksittäisen artistin tekijällisen vastuun selvittämistä.
Even though author images may be conceived as intertextual constructions, the artist is usually presented as a recognizable figure whose purpose is to give the music its public face.
Tekijäkuvien intertekstuaalisesta rakentumisesta huolimatta artisti esitetään yleensä tunnistettavana hahmona, jonka kautta musiikkia markkinoidaan.
Mediated music makers : Constructing author images in popular music
Constructing author images in popular music tutkin populaarimusiikkiartistien tekijäkuvien mediavälitteistä rakentumista.
Because of the author-based functioning of popular music culture and the idea of the artist s individual creative power, the collective and social processes involved in the making of popular music are often superseded by the belief in a single, originating authorship.
Populaarimusiikkikulttuurin tekijäkeskeisyydestä seuraten usko luovaan yksilötekijään vaikuttaa yhä vahvasti siihen, miten populaarimusiikin tekijyyttä määritetään ja arvotetaan.
The analysed material consists mostly of written media texts through which the artists authorial roles and creative responsibilities are discussed.
Tutkimusmateriaali koostuu populaarimusiikkia käsittelevistä mediateksteistä, kuten levyarvosteluista sekä artistien biografioista ja haastatteluista.
In the study, the construction of images is treated as a process in which artists, the media and the members of the audience participate.
Tarkastelen tekijäkuvia rakenteina, joita artistien lisäksi määrittävät media sekä yleisö.
Taken altogether, the examined case studies shed light on the functioning of popular music culture and the ways in which musical authorship is (re)defined.
Vaihtelevien teemojen ja konkreettisten esimerkkitapausten avulla tutkimus valottaa populaarimusiikin kentällä vaikuttavien toimijoiden välisiä suhteita ja musiikillisen tekijyyden määrittämistapoja.
In order to explore the issue more closely, I analyse the author images of a group of popular music artists representing the genres of rock, pop and electronic dance music.
Käsiteltävät esimerkkitapaukset rajautuvat rockin, popin sekä elektronisen tanssimusiikin genreihin.
In the study at hand, the author images of auteurs, stars, DJs and sampling artists are discussed alongside such varied topics as collective authorship, evaluative hierarchies, visual promotion and generic conventions.
Käsiteltävät teemat jakautuvat (1) artistin tähteyden ja julkisuusarvon sekä toisaalta julkisen näkymättömyyden tarkasteluun, (2) auteur-teorian ja autenttisuuden käsitteen pohdintaan, (3) median roolin ja genrekohtaisten konventioiden analysointiin sekä (4) musiikillisen luovuuden uudelleenmäärittelyyn suhteessa uuden musiikkiteknologian ja poststrukturalismin vaikutuksiin.
Birds in burials at two large cemeteries, Ajvide on Gotland and Zvejnieki in northern Latvia were investigated in order to study the roles of birds in burial practices.
Lintujen merkityksiä hautauksissa tutkin kahden kivikautisen kalmiston, Gotlannin Ajviden ja Latvian Zvejniekin, hautalöytöjen perusteella.
The study period is approximately 7000-3400 BP, comprising mainly Neolithic cultures.
Tutkimusjakso käsittää lähinnä neoliittisen eli uudemman kivikauden (noin 5000-1500 eKr.).
My study reveals that the economic importance of birds is at least seasonally often more prominent than usually thought, and varies greatly in different areas.
Tutkimukseni osoittaa, että lintujen merkitys on usein suurempi kuin mitä – usein vähäinen – arkeologinen löytöaineisto antaa ymmärtää..
Fowling has been most important in coastal areas, and especially during the breeding season.
Tärkeimmät linnustusajat olivat keväisin ja erityisesti pesimäaikaan kesäisin.
The settlement material comes from Finland, Åland, Gotland, Saaremaa and Hiiumaa.
Talvehtivia vesilintuja pyydettiin Gotlannin, Saarenmaan ja Hiidenmaan vesiltä.
The identified species composition shows much resemblance to contemporary hunting with species such as the mallard and capercaillie commonly found.
Ahvenanmaalla linnustuksessa erikoistuttiin pyytämään haahkoja ja pilkkasiipiä.
Burial materials and additional archaeological evidence from Gotland, Latvia and some other parts of northern Europe indicate that birds –e.g., jay, whooper swan, ducks – have been socially and ideologically important for the studied groups (indicating a place in the belief system, e.g. clan totemism).
Suomessa tärkeimmät lintulajit olivat sorsalinnuista sinisorsa, tavi ja muut keskikokoiset tai pienet puolisukeltaja- ja sukeltajasorsat sekä metsäkanalinnut, erityisesti riekko.
Osteological materials are used for studying the economic and cultural importance of birds, fowling methods and principal fowling seasons.
Lintujen merkitys Itämeren alueen kivikauden elinkeinoissa vaihtelee riippuen muun muassa asuinpaikan sijainnista, asutusvuodenajasta sekä muiden ravinnonlähteiden saatavuudesta.
Waterbirds and grouse species were generally the most important groups in Finnish Stone Age economy.
Tämän tutkimuksen perusteella linnuilla, erityisesti vesilinnuilla, on ollut merkityksiä kivikauden kulttuurien hautaustraditioissa ja ideologiassa.