natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The involvement of radiotherapy and chemotherapy produces free radicals, as evidenced by a decrease in the levels of various antioxidants and elevation of certain markers of oxidative stress during these treatments.
Tutkimuksen mukaan sekä sädehoito että solunsalpaajahoito lisäävät vapaiden radikaalien tuotantoa, sillä tiettyjen antioksidanttien tasot laskivat hoidon aikana samalla kun oksidatiivisen kuormituksen merkkiaineiden tasot nousivat.
It was also demonstrated that bronchoalveolar lavage (BAL) fluid can be a useful medium for analyzing local cytokine and oxidative stress marker status in lung cancer patients.
Tutkimus osoittaa myös keuhkojen tähystyksessä saatavan bronkoalveolaarinesteen tarkoituksenmukaisuuden mitattaessa paikallisesti antioksidantteja ja sytokiineja keuhkosyöpäpotilailla.
To evaluate oxidative stress in lung cancer, we examined the levels of a number of antioxidants, various cytokines, total peroxyl radical trapping antioxidant potential (TRAP) and a number of parameters of oxidative and nitrosative stress in 65 lung cancer patients and 66 non-cancer controls.
Osallistujilta määritettiin useita antioksidantteja ja sytokiineja, kokonaisantioksidanttikapasiteetti sekä oksidatiivisen ja nitrosatiivisen kuormituksen merkkiaineita verestä ja bronkoalveolaarinesteestä.
In addition, many chemotherapeutic agents seem to be associated with the generation of free radicals and increased lipid peroxidation.
Lisäksi monien solunsalpaajien vaikutukset välittyvät vapaiden radikaalien kautta.
The findings here would indicate that lung cancer is associated with increased oxidative stress and production of certain cytokines.
Väitöskirjatutkimuksessa todettiin, että keuhkosyöpään liittyy lisääntynyt vapaiden radikaalien ja tiettyjen sytokiinien tuotanto.
The markers were also evaluated in relation to various clinicopathological parameters, and possible associations between these markers and adverse events, response to treatment and overall survival of the patients were investigated.
Lisäksi työn tavoitteena oli tutkia oksidatiivisen kuormituksen merkkiaineiden yhteyttä muihin taustatekijöihin sekä niiden soveltuvuutta syövän hoitojen yhteydessä ilmenevien sivuvaikutusten, hoitovasteen ja elossaolon ennustamiseen.
A growing body of evidence has indicated that lung cancer, among other cancers, is associated with increased production of reactive oxygen species (ROS).
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että keuhkosyöpäpotilailla vapaiden radikaalien tuotanto on lisääntynyt.
The refinement work produces a better performing knowledge base for real world situations.
Työn tuloksena syntyy tietämyskanta, joka toimii aiempaa tietämyskantaa paremmin reaalimaailman tilanteissa.
This study concerns refining and expanding the knowledge base of an otoneurological expert system ONE.
Tarkastelen väitöskirjatyössäni otoneurologisen asiantuntijajärjestelmä ONEn (Otoneurological Expert System ONE) tietämyskannan jalostamista ja laajentamista.
In this study, machine learning is utilised in knowledge acquisition.
Väitöskirjassani tutkitaan koneoppimismenetelmien hyödyntämistä tietämyksen hankinnassa.
The knowledge for the first version of ONE was elicited from experienced otoneurologists and the literature.
Tietämys ONEn ensimmäistä, 90-luvulla rakennettua, versiota varten hankittiin lääketieteellisiltä asiantuntijoilta sekä alan kirjallisuudesta.
This work produces a variable grouping method based on graph theoretic techniques.
Työn tuloksena syntyy muuttujien ryhmittelymenetelmä, joka auttaa käyttäjää muodostamaan käsityksen aineistosta.
Expert systems may be characterised as computerised advisory systems that perform in narrow domains at a level comparable to human experts.
Asiantuntijajärjestelmät ovat tietokoneohjelmia, jotka ratkaisevat asiantuntijatason tietämystä vaativia reaalimaailman ongelmia.
The knowledge acquired by decision trees is used in the refinement of ONE's knowledge base, in which fitness values learned from data and also different weighting schemes are studied.
Niiden suorituskyky perustuu sovellusalueen tietämykseen, joka on upotettu tietämyskantaan, sekä tietämystä hyödyntäviin päättelymenetelmiin.
Special attention is paid to data pre-processing in order to construct classifiers for real world diagnostic situations.
Erityistä huomiota kiinnitetään aineiston esikäsittelyyn eli toimenpiteisiin, jotka aineistolle tehdään ennen sen syöttämistä varsinaiselle koneoppimismenetelmälle.
Its knowledge base contains descriptions or patterns for vertigo diseases in the form of weights and fitness values.
Sen tietämyskanta sisältää huimaussairauksien kuvauksia, joista päättelymenetelmä hakee diagnosoitavan potilaan oireita parhaiten vastaavan kuvauksen.
ONE was developed to support decision-making for diseases involving vertigo.
Tutkimusryhmässämme kehitetty asiantuntijajärjestelmä ONE on tarkoitettu tukemaan huimaussairauksien diagnostiikkaa.
Decision tree induction is applied to data collected on otoneurological patients in order to acquire diagnostic knowledge.
Tutkimuksessa sovelletaan erityisesti päätöspuumenetelmää huimauspotilasaineistoon diagnostisen tietämyksen hankkimiseksi huimaussairauksille.
The method is useful as such, giving insight into data and, further, it can be used in feature subset selection.
Mielenkiinnon kohteena ovat kysymykset, mitä attribuutteja käytetään kuvaamaan esimerkkitapauksia ja mitä tapauksia otetaan opetusaineistoon mukaan.
The results of fine-mapping support the important role of 3p26 in prostate cancer predisposition in Finland, but further investigation is needed in order to clone the Finnish prostate cancer susceptibility gene.
Tulokset tukivat alueen 3p26 merkitystä suomalaisessa eturauhassyöpäaltistuksessa ja tutkittavaa aluetta saatiin kavennettua jatkotutkimuksia varten etsittäessä alueelta varsinaista alttiusgeeniä.
The results suggest that truncating mutations in ELAC2 are rare but some ELAC2 variants may have a role in prostate cancer predisposition.
Näiden geenien ei todettu selittävän eturauhassyöpäperheiden muodostumista Suomessa, mutta ELAC2:n tietyt muutokset voivat vaikuttaa eturauhassyöpäriskiin väestötasolla ja RNASEL:n tietyt muutokset aikaistaa sairastumisikää eturauhassyöpäperheissä.
This analysis identified two chromosomal regions, 3p25-p26 and 11q14, significant in prostate cancer causation in Finland.
Neljännessä osatyössä geneettisen kytkentäanalyysin avulla on selvitetty edelleen kahden aikaisemmassa koko genomin laajuisessa kytkentäanalyysissä löydetyn alueen, 3p25-p26 ja 11q14, merkitystä suomalaisissa eturauhassyöpäsuvuissa.
Here, comparative genomic hybridization technique was used to analyze relative copy number changes in somatic tumor tissues from 21 patients from 19 prostate cancer families.
Ensimmäisessä osatyössä vertailevalla genomisella hybridisaatiolla tutkittiin eri kromosomialueiden yli- ja alimääriä eturauhassyöpäperheisiin kuuluvien potilaiden eturauhassyöpäkudoksesta.
To date several susceptibility loci have been located by linkage analysis but only three genes have been implicated; ELAC2 (elaC homolog 2), RNASEL (ribonuclease L) and MSR1 (macrophage scavenger 1).
Toisessa ja kolmannessa osatyössä tutkittiin kahta uutta geneettisillä kytkentäanalyyseillä löydettyä ehdokasgeeniä, ELAC2:a ja RNASEL:ia, jotka on yhdistetty eturauhassyövän sairastumisalttiuteen.
Therefore, sites of deletion in tumor tissue of hereditary prostate cancer patients may be considered locations of possible predisposing tumor suppressor genes.
Kyseiset alueet voivat osoittaa syövänestäjägeenien (alimäärät) tai esisyöpägeenien (ylimäärät) sijaintipaikkoja.
The purpose of this study was to search for susceptibility loci and genes behind prostate cancer predisposition in Finland.
Tutkimustulokset antavat hyvän pohjan eturauhassyövän alttiusgeenien löytämiselle suomalaisessa populaatiossa.
To determine the predisposition loci of Finnish hereditary prostate cancer a genome-wide linkage analysis was recently completed (Schleutker et al. 2003).
Kyseisten geenien merkitystä tutkittiin suomalaisissa eturauhassyöpäsuvuissa ja satunnaisissa eturauhassyövissä mutaatioanalyysillä ja assosiaatioanalyysillä.
Frequencies of the missense variants were then determined at the population level from 200 unselected prostate cancer patients and 200 controls, but no association of any of the changes with prostate cancer was observed.
Toistaiseksi alueelta on tutkittu kymmenen ehdokasgeeniä, joiden ei todettu liittyvän eturauhassyöpäalttiuteen.
Most known hereditary cancer syndromes are due to inactivating germline mutations in tumor suppressor genes.
Tutkimuksella on merkitystä syövän perinnöllisen taustan ja mekanismien selvittämiselle, mutta myös eturauhassyövän hoidolle, jos uusia alttiusgeenejä löydetään.
The research questions are the following: 1.
Tutkimuskysymyksinä olivat: 1.
Narratives and positions can be divided into different groups.
Narratiivit ja positiot ovat jaoteltavissa useisiin ryhmiin.
Secondly, the narratives were also related to identities.
Toiseksi narratiivien tehtävä liittyy identiteetteihin.
I also examine the related concept of position (van Langenhove & Harré 1999; Nijnatten 2010).
Näihin liittyen tarkastelussa olivat myös positiot (van Langenhove & Harré 1999; Nijnatten 2010).
The framework of this study is in narrative thinking, narratives and narrative education (Abbott 2008, Bruner 1986, 1996; Goodson & Gill 2011; Polkinghorne 1995; Ropo 2008, 2009a, 2009b).
Tutkimuksen viitekehyksen muodostivat narratiivisen ajattelun, narratiivien ja narratiivisen pedagogiikan näkökulmat (Abbott 2008; Bruner 1986, 1996; Goodson & Gill 2011; Polkinghorne 1995; Ropo 2008, 2009a, 2009b).
The main data consisted of videotaped teaching situations and interviews with the teacher.
Tutkimuksen pääaineiston muodostivat videoidut opetustilanteet ja opettajan haastattelut.
The characteristics of position highlight the position of a talented and knowledgeable child (see Kampmann 2004).
Positioiden piirteissä korostuu taitavan, kyvykkään lapsen positio (ks. Kampmann 2004).
This case study suggests that narrative music education contains the same elements that Goodson and Gill introduced (2011, 123–125).
Tämän tapaustutkimuksen valossa narratiivinen musiikkikasvatus näyttää sisältävän elementtejä, joihin ovat viitanneet myös Goodson ja Gill (2011, 123–125).
Pedagogics thus focuses heavily on unity and harmony, both horizontally and vertically.
Pedagogiikassa painottuu vahvasti eheytys sekä horisontaalisena että vertikaalisena.
The data were mainly evaluated using theory-based analysis.
Aineiston analyysimenetelmänä oli pääosin teoriasidonnainen analyysi.
Because of limited research in the field, more work is called for in many areas.
Lisätutkimustarvetta on aihepiirin vähäisen tutkimuksen vuoksi runsaasti.
A case study of music playschool pedagogy
Tapaustutkimus musiikkileikkikoulupedagogiikasta
Positions were classified as 1) talented and knowledgeable child, 2) finder of means, 3) skilled musician and 4) you are important.
Positiotyypit jaoteltiin seuraavasti: 1. taitava ja tietävä lapsi, 2. keinojen keksijä, 3. taitava musisoija ja 4. olet niin tärkeä -positio.
Narratives seem to include tasks that Ropo (2009a) divides into three groups: tasks related to identity, community, and topics being taught in relation to one´s experiences and life course.
Narratiiveihin näyttää sisältyvän tehtäviä, jotka voidaan jaotella Ropon (2009a, 9–10) mukaisesti kolmeen ryhmään: opetettavina oleviin asioihin suhteessa omiin kokemuksiin ja elämänhistoriaan, identiteettiin ja yhteisöön liittyviin tehtäviin.
Topics include the environment, nature, and seasons of the year and their holidays: these topics highlight emotions.
Aihepiireinä olivat ympäristö, luonto ja vuodenkulku juhlineen, ja niissä korostui tunne.
In this case study, narrative first seems to be a conscious and target-oriented activity that uses narratives to direct children´s attention to educational content and, context allowing, to musical learning as well.
Tapaukseni aineistossa narratiivisuus näyttää ensinnäkin olevan tietoista ja tavoitteellista toimintaa, jossa käytetään narratiiveja suuntaamaan lasten huomiota yleisempään kasvatukselliseen ja opetukselliseen sisältöainekseen sekä kontekstin huomioiden musiikilliseen oppimiseen.
How are children positioned and how do they position themselves in the context of narrative music education?
Miten lapset positioidaan ja he positioituvat narratiivisen musiikkikasvatuksen kontekstissa?
The narratives in the data had to do with the environment, nature and the seasons of the year and their holidays.
Tämän aineiston narratiivit liittyivät ympäristöön, luontoon ja vuoden kiertokulkuun juhlineen.
The extent of the narrative varies form on short sentence to a narrative permeating the whole class or a continuum of narrative across classes.
Narratiivien laajuus vaihtelee pienestä lauseesta koko tunnin sitovaan narratiiviin ja joka tunnin narratiivijatkumoon.
The study sets out to find how and what types of narratives are used in musical playschool pedagogics and how children are positioned in this narrative context.
Tutkimus selvitti, miten ja millaisia narratiiveja käytettiin musiikkileikkikoulupedagogiikassa ja miten lapset positioituvat (asemoituvat) tässä narratiivisessa kontekstissa.
At the heart of the teacher´s narratives lie the problem to be solved, emotions, and the identification of emotions.
Opettajan narratiivien keskiössä näyttävät olevan ratkaisun saava pulma sekä tunteet ja niiden nimeäminen.
Narrativity in music education.
Narratiivisuus musiikkikasvatuksessa.
The other main framework in music education, which is approached through pedagogics (Louhivuori 2003), philosophy (Heimonen & Westerlund 2008), art experiences and working practices.
Sitä tarkasteltiin pedagogiikan (Louhivuori 2003), filosofian (Heimonen & Westerlund 2008), taidekokemusten ja työtapojen näkökulmasta.
Based on my data, narrative pedagogics is very well suited to early music education and many others areas.
Narratiivisen pedagogiikan voidaan tämän aineiston perusteella todeta soveltuvan erittäin hyvin varhaisiän musiikkikasvatukseen mutta sen lisäksi paljon muuhunkin.
This is a case study in which the phenomenon studied was examined in light of the educational methods used in one musical playschool group.
Tutkimus oli tapaustutkimus, jossa tutkimuksen kohteena ollutta ilmiötä tarkasteltiin yhdessä musiikkileikkikouluryhmässa toteutuneen pedagogiikan valossa.
According to the data, the teacher aims not only to activate the children´s auditory and visual systems, but also their bodies and minds (see Hyvönen 2006).
Tämän aineiston perusteella opettaja pyrkii ei vain auditiiviseen ja visuaaliseen vaan myös mielellis-keholliseen herkistämiseen (ks. Hyvönen 2006, 54).
Thirdly, narratives offered viewpoints on how children could join the musical playschool community and become members.
Kolmanneksi narratiivit tarjosivat näkökulmia muskariyhteisöön liittymisestä ja sen jäseneksi tulemisesta.
A closer analysis of narratives, an analysis of children´s narratives, and an analysis of the positions included in narratives and their relation to children´s agency all merit further research.
Narratiivien tarkempi tutkimus, lasten omien narratiivien tutkimus ja narratiivien sisältämien positioiden yhteys lasten toimijuuteen jäävät odottamaan lisäselvityksiä.
Narratives are present in all music education methods.
Narratiiveja esiintyy kaikissa musiikkikasvatuksen työtavoissa.
Moreover, I examine the significance of music and music education and introduce the research context, namely the playschool in which the study was conducted.
Lisäksi tutkimuksessa tarkasteltiin musiikin ja musiikkikasvatuksen merkitystä ja esiteltiin musiikkileikkikoulu, tutkimuksen konteksti.
This last finding exhibits narratives and their positions in more detail.
Kolmas tutkimustulos esittelee narratiiveja ja niiden sisältämiä positioita tarkemmin.
The study started off as data-driven, but during the research process, data and theory were given room to interact.
Tutkimus aloitettiin aineistolähtöisenä ja tutkimuksen aikana annettiin sille ja aiemmalle teorialle tilaa vuoropuheluun.
The fourth and last finding shows that pedagogics is seen as comprehensive and harmonizing.
Viimeisenä tutkimustuloksena tapaukseni pedagogiikka näyttäytyy kokonaisvaltaisena ja eheyttävänä.
How is narrativity expressed in the pedagogical activities of musical playschools?
Miten narratiivisuus ilmenee musiikkileikkikoulun pedagogisessa toiminnassa?
Narratives were also divided into narratives that were directed by the child. Positions had to do with singing, playing, listening, performing, behaving well, and music and movement.
Positiot liittyivät laulamiseen, soittamiseen, kuunteluun, musiikkiliikuntaan sekä esiintymis- ja käyttäymistaitoihin.
The objective of this study is to examine how narrativity manifests itself in music education.
Tutkimuksen tavoitteena oli valottaa narratiivisuuden (kertomuksellisuuden) ilmenemistä musiikkikasvatuksessa.
Narrative types were classified as follows: narratives that dealt with 1) helping, 2) travelling, 3) stating something and 4) emotions.
Narratiivityypit jaoteltiin seuraavasti: avuntuoja-, matka-, toteamis-, tunteiden kaari -, yhdessä tehty ja lapsen ohjaama narratiivi.
According to Pöysä (2009), individuals form their ideas of themselves through positioning: the narratives present in the data included many positions that had to do with the child being a talented and knowledgeable playschool.
Tutkimusaineiston narratiiveissa esiintyi runsaasti positioita, jotka liittyivät taitavaan ja tietävään muskarilaiseen.
The study is divided into two parts.
Tutkimus jäsentyy kahteen osaan.
The second part consists of three case studies.
Toinen osa koostuu kolmesta suppeammin rajatusta tapaustutkimuksesta.
The first part examines various conditions of possibility for objective educational knowledge on the one hand, and the relations between scientific knowledge and educational management practices on the other.
Ensimmäisessä osassa tarkastellaan kasvatustieteen tapoja määritellä toisaalta objektiivisen tiedon ominaispiirteitä sekä toisaalta kasvatustieteellisen tiedon suhdetta kansanopetuksen käytäntöihin.
The study shows how educational research defines the conditions of possibility for objective knowledge of educational phenomena.
Kaikissa kolmessa tapaustutkimuksessa ilmenee eri tavoin se, miten kasvatustieteellinen tutkimus määrittelee kansanopetuksen ilmiöitä koskevan objektiivisen tiedon ehtoja.
The first case study considers development of Finnish discourse on learning from early experimental pedagogy to the theories and practices of programmed instruction and mastery learning.
Ensimmäisessä tarkastellaan suomalaisen oppimisen diskurssin kehittymistä vuosisadan alun kokeellisesta kasvatustieteestä 1960- ja 1970-lukujen ohjelmoidun opetuksen ja tavoiteoppimisen teorioihin.
At the same time, educational research strives to point out how pedagogical practices could be improved so as to make them more scientific, child centred and effective.
Samalla niissä pyritään osoittamaan, millä tavoin opetuksen käytänteitä voitaisiin uudistaa tiedeperustaisiksi ja oppilaiden yksilöllisiä potentiaaleja ja rajoituksia paremmin huomioiviksi.
The second case study describes how the analytics of classroom instruction and social structures have developed since the 1930 s through to the 1970 s. The third case study examines the evolution of statistical practices in educational research, using intelligence and student achievement tests as well as research on educational attitudes and teacher effectiveness as case examples.
Kolmanneksi tarkastellaan kasvatustieteellisessä tutkimuksessa käytettyjen tilastollisten menetelmien kehittymistä vuosisadan alun älykkyystutkimuksista toisen maailmansodan jälkeisiin koulusaavutuksia, kasvatusasenteita ja opettajan tehokkuutta koskeviin tutkimuksiin.
This study examines the history of Finnish educational research from the early 20th century through to the 1970 s. The focus is on those historical trajectories of the discipline which are significant to those concepts, theories and research methods known today.
Erityisesti 1900-luvun alusta 1970-luvulle ulottuvaa ajanjaksoa on luonnehdittu positivistisen tieteenihanteen ja behaviorististen oppimiskäsityksen aikakaudeksi.
Thus, it examines the formation of scientific pedagogical knowledge in the context of various historical and societal factors and power relations.
Väitöstutkimuksessa kehitetään erityisesti Michel Foucault n ajattelun pohjalta uudenlaista kriittistä näkökulmaa kasvatustieteen ja yhteiskunnallisen vallankäytön välisiin kytköksiin.
The research data consists of pedagogical research articles and research reports as well as pedagogical text books.
Filosofinen tarkastelu kohdistuu erityisesti niihin kehityskulkuihin, jotka ovat merkittäviä sekä nykypäivänä tunnetuille tutkimusmenetelmille ja käsitteille että niihin pohjaaville opetus- ja kasvatuskäytänteille.
This reconciliation takes place through interaction and social activities.
Yhteensovittaminen tapahtuu vuorovaikutuksen ja sosiaalisen toiminnan välityksellä.
Regional development takes place increasingly often as multilateral collaboration between organisations and experts operating in the region.
Alueiden kehittäminen toteutuu yhä useammin alueella toimivien organisaatioiden ja asiantuntijoiden monenkeskisenä yhteistoimintana.
The study is topical and relevant because a region’s capability to adapt to unexpected structural changes has an increasing impact on regional competitiveness (Cooke & Eriksson, 2012).
Tutkimus on ajankohtainen, sillä alueiden kilpailukykyyn vaikuttaa yhä enemmän alueiden kyky sopeutua odottamattomiin ja nopeisiin rakenteellisiin muutoksiin (Cooke & Eriksson, 2012).
This renewal builds capacity for the improvement of capabilities to respond and adapt to the negative impacts of sudden structural changes (Martin, 2012).
Ne uudistavat aluetta ja synnyttävät kapasiteettia, joka kohottaa alueen kykyä reagoida ja sopeutua rakennemuutosten negatiivisiin vaikutuksiin (Martin, 2012).
Reconciliation is based on learning which is accomplished through strategic development discourse between experts.
Yhteensovittaminen on oppimista, joka toteutuu asiantuntijoiden välisen strategia- ja kehittämispuheen välityksellä.
The Leadership of Regional Development Network from the point of view of Preparation of Sudden Structural Change
Alueellisen kehittäjäverkoston johtaminen – näkökulmana äkilliseen rakennemuutokseen varautuminen
These social processes underline interaction focused on development subjects, increasing of mutual trust and creation of shared visionary perspectives.
Sosiaalisissa prosesseissa korostuvat asiantuntijoiden kehittämiskohteisiin kohdentama vuorovaikutus, keskinäisen luottamuksen kasvattaminen sekä jaettujen visionääristen näkemysten muodostaminen.
By implementing and conceptualising shared strategy, experts learn to reconciliate the elements of organisations’ strategic priorities and customer-driven visions.
Strategiaa käyttäen ja käsitteellistäen asiantuntijat oppivat sovittamaan verkostoon kuuluvien organisaatioiden strategioiden painopisteitä ja asiakaslähtöisten visioiden elementtejä toisiinsa.
This collaboration is based on seeking synergies and releasing experts’ competence for thematic and learning structures which transform preparation into a communicative and learnable form.
Puheen välityksellä asiantuntijat etsivät synergioita ja vapauttavat osaamista temaattisissa ja oppivissa yhteistoiminnan rakenteissa, joissa varautumista muutetaan kommunikoitavaan ja opittavaan muotoon.
To support the learning and strengthen the professional growth process, the regional experts reconcile and combine the interfaces and development contexts of the development network.
Oppimisprosessin tukemiseksi ja asiantuntijuuden kasvattamisen edellytysten luomiseksi, verkostossa toimivat asiantuntijat sovittavat yhteen kehittäjäverkoston rajapintoja ja kehittämiskonteksteja.
Also, the focus is on the renewal of the region’s dynamic elements to build capabilities for better competitiveness.
Asiantuntijat johtavat kehittäjäverkostoa uudistamalla alueen dynaamisia elementtejä alueen kilpailukykyä parantavien kyvykkyyksien kasvattamiseksi.