natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results indicate that the structural features of the neighbourhoods, socioeconomic status, and household circumstances have an impact on the likelihood of residential fire incidence by both increasing and decreasing the risk of fire.
Tulosten perusteella naapuruston rakenteellisilla piirteillä, sosioekonomisella asemalla ja kotitalouksien ominaisuuksilla on vaikutusta asuinrakennuspalojen esiintyvyyden todennäköisyyteen sekä paloriskiä lisäävinä että vähentävinä tekijöinä.
Fire incidence has been found to have a strong connection with the characteristics of neighbourhoods and their inhabitants, such as with socioeconomic status and the features of households and buildings.
Palojen esiintyvyydellä on todettu olevan voimakas yhteys alueiden ja alueiden asukkaiden piirteisiin, kuten sosioekonomiseen asemaan sekä kotitalouksien ja rakennusten ominaisuuksiin.
In this study, a risk model was created that sought to identify the underlying structural, socioeconomic, and household characteristics of neighbourhoods that affect the likelihood of residential fire incidence.
Lisäksi luotiin riskimalli, jolla pyrittiin tunnistamaan tulipalojen alueelliseen esiintyvyyteen vaikuttavia naapurustojen rakenteellisia, sosioekonomisia ja väestöllisiä piirteitä.
A negative relationship with fire risk was found with residential building density, age of the buildings, high education, as well as home ownership.
Negatiivisesti paloriskiin vaikuttavia tekijöitä olivat asuinrakennusten tiheys, alueen rakennuskannan ikä, korkea koulutustaso sekä myös omistusasuminen.
To date, knowledge of the spatial risk factors affecting residential fire incidence is yet limited in Helsinki.
Tähän mennessä asuinrakennuspalojen alueelliseen esiintyvyyteen vaikuttavien riskitekijöiden tuntemus Helsingissä on ollut rajallista, mihin tällä tutkielmalla on pyritty tuomaan uutta empiiristä tietoa.
It is also political and multi-scalar.
Se on lisäksi poliittinen ja monitasoinen.
The analysis focuses on four themes: 1.
Analyysi keskittyy neljään teemaan: 1.
A home is not only a material place, but also an imaginary.
Koti on paitsi materiaalinen paikka, myös kuvitelma.
Normative assumptions and prejudices.
Normatiivisuus ja ennakkoluulot.
In the analysis of the data, I aim for consistency and transparency.
Aineiston käsittelyssä pyrin johdonmukaisuuteen ja läpinäkyvyyteen.
Economic reasons and sharing of goods, 4.
Taloudellisuus ja tavaroiden jakaminen, 4.
The role of social relationships, 3.
Ihmissuhteiden merkitys, 3.
However, home can also be a place of negative emotions, and critical geography of home (Blunt & Dowling 2006) understands home as a broader concept and as an originator and maintainer of normative structures.
Koti voi kuitenkin olla myös negatiivisten tunteiden paikka, ja kriittinen kodin maantiede (Blunt & Dowling 2006) ymmärtää kotia laajempana käsitteenä ja normatiivisten rakenteiden synnyttäjänä ja ylläpitäjänä.
The methods used were thematic interviews, some of which were group interviews, and participatory observation.
Käytettyjä menetelmiä olivat teemahaastattelut, joista osa oli ryhmähaastatteluja ja osallistuva havainnointi.
The role of the physical characteristics of the dwelling, 2.
Asunnon fyysisten ominaisuuksien merkitys, 2.
In humanistic geography home has been understood as an ideal and fundamental place connected to feelings of security and belonging.
Koti on humanistisen maantieteen alalla ymmärretty ideaalina, perustavanlaatuisena paikkana, johon liittyvät turvallisuuden ja kuulumisen tunteet.
Normative perceptions of home and housing became visible during the study and the family was connected to home.
Normatiiviset käsitykset kodista ja asumisesta tulivat näkyviksi tutkimuksen aikana, ja perhe liitettiin vahvasti kotiin.
Earlier research on shared housing has suggested it is related to economic realities, as housing is becoming more expensive in big cities, but at the same time social norms related to housing are changing (Heath et al. 2018; Maalsen 2019).
Aiempi yhteisasumisen tutkimus on ehdottanut, että yhteisasumisen yleistyminen liittyy taloudellisiin realiteetteihin asumisen kallistuessa suurkaupungissa, mutta samalla asumiseen liittyvät sosiaaliset normit ovat muuttumassa (Heath ym. 2018; Maalsen 2019).
In the thesis, I focus on shared housing (1) as a personal experience of home and (2) as a form of housing outside the normative ideal home.
Keskityn tutkielmassa yhteisasumiseen (1) henkilökohtaisena kokemuksena kodista ja (2) normatiivisesta koti-ideaalista poikkeavana asumismuotona.
Shared housing can enable higher quality housing at a lower cost, but the functioning of interpersonal relationships is essential for the success of shared housing.
Yhteisasuminen voi mahdollistaa tasokkaamman asumisen edullisemmin, mutta ihmissuhteiden toimivuus on yhteisasumisen onnistumisen kannalta oleellista.
The thesis is based on critical geography of home.
Teoreettisesti tutkielma nojaa kriittiseen kodin maantieteeseen.
The prejudices associated with shared housing have partly diminished, but it is still connected to young people.
Yhteisasumiseen liitetyt ennakkoluulot ovat osittain vähentyneet, mutta se mielletään edelleen vahvasti nuorten asumismuodoksi.
Indicative statistics, social and traditional media, and corporate behavior provide indications of an increase in the popularity or attractiveness of shared housing.
Suuntaa-antavien tilastojen, sosiaalisen ja perinteisen median sekä yritysten käyttäytymisen perusteella voi nähdä viitteitä yhteisasumisen suosion tai kiinnostavuuden kasvusta.
This thesis sheds light on shared housing as a phenomenon and brings it into the discussion around community housing and housing diversity.
Tämä tutkielma valottaa yhteisasumista ilmiönä ja tuo asumismuodon mukaan keskusteluun yhteisöllisestä asumisesta ja asumisen monimuotoisuudesta.
The presence of flat mates can bring family-like feelings of security and caring, as well as everyday social interactions to home.
Kämppäkaverien läsnäolo voi tuoda perheen lailla turvallisuuden ja välittämisen tunteita sekä arkista sosiaalista kanssakäymistä kotiin.
The topic of the thesis is shared housing, in which the apartment is shared voluntarily by people that are not all family members.
Tutkielma käsittelee yhteisasumista eli asumismuotoa, jossa asuinhuoneisto jaetaan vapaaehtoisesti siten, etteivät kaikki asukkaat ole perheenjäseniä keskenään.
In addition to economic reasons, living with other people is a major reason for choosing shared housing and the success of it depends to a large extent on the social relations inside the home (Heath et al. 2018).
Muiden ihmisten kanssa asuminen on taloudellisuuden lisäksi merkittävä syy yhteisasumiselle, ja yhteisasumisen onnistuminen on pitkälti kiinni näiden ihmissuhteiden toimivuudesta (Heath ym. 2018).
Shared housing is often associated with young people and students and is thus seen as a temporary form of housing.
Yhteisasuminen, johon usein viittaavat mm. kimppakämpät, kommuunit tai soluasunnot, yhdistetään useimmiten nuorten ja opiskelijoiden asumiseen, ja nähdään siten väliaikaisena asumismuotona.
The reasons for choosing shared housing are complex, but affordability and the desire to live with others are both recognized as driving forces.
Yhteisasumisen valitsemiseen ei ole yksiselitteistä syytä, mutta taloudellisuus ja halu asua muiden kanssa vaikuttavat molemmat asumispäätökseen.
The research was carried out following the ethnographic research tradition.
Tutkielma on toteutettu etnografista tutkimusperinnettä seuraten kolmessa tutkimuskodissa pääkaupunkiseudulla.
The physical characteristics of the dwelling as well as the presence of other people create the feeling of home.
Tutkielman perusteella yhteisasunto voi tuntua kodilta, ja kodin tunnetta tuovat asunnon fyysiset ominaisuudet sekä muiden ihmisten läsnäolo.
The challenges they meet have not had as much attention as asylum seekers and refugees as well as other more vulnerable groups of migrants.
Osaajien kohtaamiin haasteisiin ei ole kiinnitetty yhtä paljon huomiota kuin turvapaikanhakijoihin ja muihin haavoittuvaisempiin maahanmuuttajaryhmiin.
The sample size of the survey was 77.
Lopullinen aineiston koko oli 77 vastaajaa.
From cities point of view HSWB migrants are an important resource to Finland and the regions.
Kaupunkien ja valtion näkökulmasta osaajat ovat tärkeä resurssi Suomelle ja kaupunkiseutujen taloudelle.
Neither had nationality impact on satisfaction nor ethnicity.
Kansallisuus tai etninen tausta eivät myöskään vaikuttaneet osaajien tyytyväisyyden kokemukseen.
At the same time the discussion includes the perspective of cities and Finland to this phenomenon.
Samalla keskustellaan kaupunkien ja Suomen valtion suhtautumisesta osaajiin.
Methods used were semistructured interviews and content analysis as well as by survey and statistical methods.
Aineiston käsittelyssä ja analysoinnissa käytettiin sekä tilastollisia menetelmiä että sisältö- ja teema-analyysiä.
The regions studied are cities of Espoo, Helsinki, Oulu, Turku and Tampere for HSWB’s adjustment experiences.
Tutkimusalueena olivat osaajien kohdalla Helsinki, Espoo, Turku, Tampere ja Oulu, ja kaupunkien palveluiden tarkastelussa Helsinki, Espoo ja Tampere.
The HSWB migrant’s life and adjustment is looked through outside influence (friends, language, family, hobbies, expectations) and through the regional differences.
Tutkimuksessa tarkastellaan osaajien elämissä esiintyviä alueellisia eroja sekä muiden ulkoisten tekijöiden (kieli, perhe, ystävät, harrastukset, odotukset) vaikutusta osaajien sopeutumiseen.
Research on highly skilled work-based migration has been a minority in the research of immigrant groups in Finland.
Korkeakoulutettujen työperäisten maahanmuuttajien (osaajien) tutkimus on ollut vähemmistössä maahanmuuttajaryhmien tutkimuksessa, vaikka keskustelu Suomeen suuntautuvan työperäisen maahanmuuton kohdalla on kiihtynyt viimeisen vuosikymmenen aikana.
According to results in Finland the HSWB migrants are seen as transmigrants.
Tuloksista voidaan päätellä, että osaajat nähdään Suomessa transmuuttajina ja etuoikeutettuna maahanmuuttajaryhmänä.
One of the biggest challenges the HSWB migrants faced was finding Finnish friends.
Osaajien suurimmat haasteet liittyivät suomalaisten ystävien ja kontaktien saantiin.
Adjustment is seen as a geographical process in which adjustment happens in and to a place or places.
Sopeutumisen katsotaan olevan sopeutumista paikkaan sekä paikan muodostusprosessi.
Still HSWB migrants face some of the same difficulties as other migrant groups.
Tulosten mukaan osaajatkin kohtaavat samoja vaikeuksia kuin muut maahanmuuttajaryhmät maahanmuuttoperusteestaan huolimatta.
Also, the adjustment of their families and had a positive impact on the length of expected stay in Finland.
Aineistosta saatujen tulosten mukaan osaajien tyytyväisyys elämään sekä perheen luomat sosiaaliset verkostot ja sopeutuminen olivat yhteydessä odotettuun Suomessa asumisaikaan kasvattaen odotettua Suomessa asumisaikaa.
The theories of transnationalism, translocalism and cross-cultural adjustment are used to highlight how adjustment is seen and influenced.
Taustalla vaikuttavat transnationalismi ja -lokalismi sekä kulttuurien välinen sopeutumisteoria.
In times of Finland needing more highly skilled people for work the need for foreign talent is getting more serious and obvious.
Suomen kaivatessa lisää korkeakoulutettua työvoimaa, ja katseiden kääntyessä Suomessa koulutetusta työvoimasta ulkomaille on tärkeä huomioida osaajienkin hyvinvointi Suomessa.
From the perspective of "geographies of privileges" highly skilled work-based migrants (HSWB migrants), working often in knowledge-based jobs, are presented as a group of migrants that doesn’t need support with adjustment to new places.
Eriarvoisuuden tutkimuksen näkökulmasta osaajat näyttäytyvät maahanmuuttajaryhmänä, jonka arvellaan tulevan hyvin toimeen ilman heille suunnattavia tukitoimia.
According to result the location didn't affect satisfaction or any other factor.
Puolestaan sijainnilla ei ollut vaikutusta osaajien tyytyväisyyteen, verkostojen tai harrastusten saamiseen tai kokemukseen kielen tarpeellisuudesta.
In this research the differences of areas and locations are brought up as well as things affecting the adjustment.
Tutkimuksessa kartoitetaan osaajien sopeutumiseen vaikuttavia tekijöitä ja vertaillaan niitä alueellisesti.
The adjustment of HSWB was seen by officials as adjusting to a place instead of seeing it as a national level adjustment.
Kaupunkien ja valtion toimilla pyritään luomaan paikkaan sitoutumista tukemalla osaajien kokemusta kaupunkilaisuudesta (esim. helsinkiläinen) valtioon sitoutumisen sijaan ja sopeutuminen nähdään asuinpaikkakuntaan eikä valtioon sopeutumisena.
Learning cooperation and interaction is important part of the curriculum.
Yhteistyön ja vuorovaikutuksen oppiminen on opetussuunnitelmassa tärkeässä osassa.
Combining free-time and school considering pupils’ places may change the way the places are seen.
Vapaa-ajan ja koulun yhdistäminen paikkojen osalta saattaa muuttaa tapaa, joilla paikat nähdään.
Cooperation between pupils and cooperation between pupils and the teacher increases motivation and makes finding inner motivation possible.
Yhteistyö niin oppilaiden kesken kuin opettajan ja oppilaiden välillä mahdollistaa motivaation kasvun ja sisäisen motivaation löytämisen.
Pupils’ thoughts, experiences and knowledge about their local environment together with teacher’s pedagogical know-how bring new aspects to teaching.
Oppilaiden ajatukset, kokemukset ja tietämys lähiympäristöstään yhdistettynä opettajan pedagogiseen osaamiseen tuovat kouluopetukseen uusia ulottuvuuksia.
Considering this it is important to take care that the idea and magic of the places don’t change too much.
Näin ollen on erityisen tärkeätä huolehtia siitä, ettei paikkojen lumous haihdu.
Pupils’ places can be used as learning environments at school in many ways both in the class room and at the place itself.The pupils’s thoughts and ideas cross the lines between school subjects.
Oppilaiden paikkoja voidaan kouluopetuksessa käyttää oppimisympäristöinä tai oppimiseen monella tavalla niin paikassa kuin luokkahuoneessa.Oppilaiden ajatukset eivät noudata oppiaineiden rajoja.
The curriculum 2014 sees pupils as capable individuals who have thoughts.
Oppilaat nähdään opetussuunnitelmassa pystyvinä, arvokkaina yksilöinä, joilla on ajatuksia.
Local environment has many possibilities.Research questions in this thesis are: 1. what kind of places pupils see as learning environments in their local environment, 2. how the use of diverse learning environments and enpowering pupils are shown in the Curriculum 2014 (Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2014), and 3. how can the pupils’ places and the curriculum be combined.
Tutkimuskysymyksiini siitä, 1. millaisia paikkoja oppilaat lähiympäristöstään nostavat toivominaan oppimisympäristöinä esiin, 2. kuinka monipuolisten oppimisympäristöjen käyttö ja lasten vaikuttamisen tukeminen näkyvät Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2014:ssa sekä siitä, 3. miten lasten paikat jaopetussuunnitelma sopivat yhteen, lähdin etsimään vastausta osallistavan tutkimuksen avulla.
Development of geographical thinking, as well as environmental sensitivity and caring about nature is important.
Maantieteellisen ajattelun kehittymisen sekä ympäristöherkkyyden ja luontosuhteen kehittymisen lisäksi oman lähiympäristön huomaaminen tärkeänä asiana tuo luokkayhteisön elämään uusia paikkoja ja näkökulmia.
In this thesis I think and discuss the possibilities of diverse places with the pupils.
Tutkielmassa pohdin oppilaiden kanssa monenlaisten paikkojen mahdollisuuksia oppimisympäristöinä.
Primary school students were co-researchers and experts on their own life and places in this thesis.
Osallistavan tutkimuksen periaatteen mukaisesti alakoululuokan oppilaat toimivat kanssatutkijoina ja oman elämänsä asiantuntijoina lähiympäristön paikkoja oppimisympäristöinä koskevassa tutkielmassani.
Pupils took photographs of the places they had chosen and these photographs inspired the discussion in small group Photo-talks.
Menetelmänä käytin valokuvajutteluita (Pyyry 2015), joissa oppilaiden paikastaan ottamat valokuvat toimivatpienryhmäkeskusteluissa keskustelun innoittajina.
The data in this thesis is both the Curriculum 2014 (Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2014) and the discussion data collected at the primary school.Supporting the pupils being active and influencing is strongly written in the curriculum.
Aineistona tutkielmassa on sekä Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2014 että kenttätyöaineistona saatu, oppilaiden kanssa käydyissä keskusteluissamuodostunut aineisto.
Phenomenon-based learning in different learning environments that by the time become more familiar to pupils, makes multidisciplinary and diverse thinking as well as relating and becoming attached to local environment and its places possible.
Ilmiöoppiminen moninaisissa oppimisympäristöissä lähiympäristössä mahdollistaa paitsi asioiden monipuolisen ja monitieteisen käsittelyn, myös kiinnittymisen lähiympäristöön sen tullessa oppilaille tutuksi paikkojen verkostoksi
The pupils had many thoughts of the places in their local environment as learning environments.Teacher’s pedagogical planning and cooperation with the pupils is important when bringing the know-how thepupils have gathered in their free-time to school environment.
Oppilaiden vapaa-ajalla kertyneiden tietojen ja taitojen tuominen kouluympäristöön vaatii opettajalta pedagogista suunnittelua ja pohdintaa sekä hyvää yhteistyötä oppilaiden kanssa.
Local environment becomes the web of places.
Lasten omat paikat oppimisympäristöinä
The development of the research hypothesis has emerged from my strong interest to the subject.
Tutkimushypoteesin kehittäminen on syntynyt omasta vahvasta kiinnostuksestani asiaa kohtaan.
They have been collected already for centuries for their political, religious, geographical, or esthetical values.
Niitä on kerätty poliittisten, uskonnollisten, maantieteellisten tai esteettisten arvojen vuoksi jo vuosisatojen ajan.
Qualitative methods are used in the research and written sources, interviews, and pictures as material.
Tutkimuksessa käytetään laadullisia menetelmiä ja aineistona kirjallisia lähteitä, haastatteluja ja kuvia.
Maps provide material for studying and understanding the history of mankind.
Kartat tuottavat materiaalia ihmiskunnan historian tutkimiselle ja ymmärtämiselle.
At the same time publications and research related to the history of cartography increased and the field started to gain in valuation.
Samaan aikaan kartografian historiaan liittyvien julkaisujen ja tutkimusten määrä kasvoi ja ala alkoi saada arvostusta.
The economic and cultural changes in Finland in the 19th and 20th centuries enabled a wider collecting of maps.
Suomessa 1800- ja 1900-luvuilla tapahtunut yhteiskunnallinen muutos niin taloudessa kuin kulttuurissa mahdollisti laajemman karttakeräilyn.
This is what makes maps and studying of maps interesting.
Tämän vuoksi kartat ja niiden tutkiminen ovat kiinnostavia.
There was a need in Finland to know about the history of the nation, society and region and collect related maps.
Maassamme haluttiin tietää oman kansakunnan, yhteisön ja alueen historiasta ja kerätä näihin liittyviä karttoja.
During the Renaissance, maps started to spread to a wider group of collectors, driven by innovations and expeditions.
Renessanssin aikana kartat alkoivat levitä laajemmalle keräilijäkunnalle uusien innovaatioiden ja löytöretkien innoittamana.
They are artifacts worth collecting.
Ne ovat keräämisen arvoisia tiede- ja taideteoksia.
He has reaped a meaningful collection of world maps and other maps of the Nordic and the Arctic over five decades.
Hän on kerännyt yli viiden vuosikymmenen aikana huomattavan maailmankarttakokoelman sekä muita karttoja Pohjolan kartoista arktisiin karttoihin.
This field has not been widely researched in Finland despite the awesome collections.
Suomessa ala on vähän tutkittu, vaikka puitteet upeiden kokoelmien myötä aiheelle olisi.
Collecting of antique maps can be focused on a specific region, cartographer, era or geographic specialty.
Antiikkikarttojen keräilyn voi kohdistaa esimerkiksi tietyn alueen, kartografin, aikakauden tai maantieteellisen erikoisuuden mukaan.
Among the Finland-born scientists and map collectors, Adolf Erik Nordenskiöld became the founding father of the history of cartography and his collection is among the most valued globally.
Suomalaissyntyisestä tieteilijästä ja karttakeräilijästä, Adolf Erik Nordenskiöldistä tuli koko kartografian historian oppialan isä ja hänen kokoelmastaan kansainvälisesti arvostetuimpia alallaan.
Finnish map collector Juha Nurminen (b. 1946) was chosen as the subject of this thesis as he is one of the most significant map collectors in Finland.
Suomalainen karttakeräilijä Juha Nurminen (s. 1946) valikoitui tutkielmani kohteeksi, sillä hän on yksi maamme merkittävimpiä karttakeräilijöitä.
These are the reasons behind in the selecting the topic of my master thesis.
Nämä syyt ovat lähtökohtana pro graduni aiheen valitsemiselle.
The research angle of my master thesis is cross scientific, and it mainly represents the history of cartography and the cultural history of collecting both in a European and Finnish context.
Pro graduni tutkimusote on poikkitieteellinen, ja se edustaa lähinnä kartografian historian ja keräilyn kulttuurihistorian tutkimusta sekä eurooppalaisessa että suomalaisessa kontekstissa.
They became collection objects of the intelligentsia in the 18th century and incitement for many expeditions and national collections in the next century.
Kartat olivat sivistyneistön keräilyn kohteita 1700-luvulla ja seuraavalla vuosisadalla yllykkeinä monille tutkimusmatkoille ja kansallisten kokoelmien syntymiselle.
It is concrete and provides means to belong to a society.
Kartta on konkreettinen ja viitattavissa oleva keino osoittaa yhteisöön kuulumista.
Maps have been both luxury and commodity items.
Kartat ovat olleet historian saatossa niin ylellisyys- kuin kulutushyödykkeitä.
The characteristics of map collectors can be divided into researchers, selective collectors or investors.
Karttakeräilijöiden henkilötyyppeihin voi lukea niin tutkijoita, valikoivia keräilijöitä kuin sijoittajakeräilijöitäkin.
The most material aspects of map markets are the places to obtain maps, pricing and investment potential.
Karttamarkkinoista puhuttaessa olennaisimpia seikkoja ovat karttojen hankintapaikat, hintaan vaikuttavat tekijät ja karttojen sijoituspotentiaali.
His collections have been relocated and new uses at their new locations through sales and donations.
Nurmisen karttakokoelmat ovat saaneet joko myynnin tai lahjoituksien kautta uuden sijoituspaikan ja käyttöä uusissa kohteissaan.
The challenge of my master thesis is the management of scarcity and partially outdated as well as scattered materials.
Pro gradun haaste onkin vähäisen ja osittain vanhentuneen ja moneen eri tieteenalaan liittyvän materiaalin hallitseminen.
Obtaining Nordenskiöld’s collection to Finland in 1906 gave a strong signal of the importance of the history of cartography and map collecting.
Nordenskiöldin kokoelman hankkiminen Suomeen vuonna 1906 antoi vahvan esimerkin kartografian historian ja karttakeräilyn tärkeydestä ja monet elinkeinoelämän, politiikan ja kulttuurielämän vaikuttajat kiinnostuivat vanhoista kartoista ja niiden keräilystä.
Meanwhile, the antiquarian business, which acted as a marketplace for maps, was established.
Samaan aikaan karttojen markkinapaikkana toiminut antikvaarinen ala alkoi vakiintua maassamme.
The 1920s started the heydays of map collecting both in Finland and Europe.
Kukoistuksena karttakeräily koki 1920-luvulta lähtien niin Suomessa kuin muuallakin Euroopassa.
Research on map collecting especially, albeit more common abroad, is decades old or scattered in various publications.
Kartografian historian tutkiminen on olennainen osa kulttuuri- ja ihmismaantieteen alaa, ja vaikka se on maailmalla yleisempää, on etenkin karttojen keräilyyn keskittyvä tutkimus joko vuosikymmeniä vanhaa, tai aihepiiriin liittyvät esitykset ovat hajallaan eri julkaisuissa.