natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The QT interval in 12-lead ECG is beating-rate-dependent and correction formulas have been created to abolish the effect of the rate.
QT-aika 12-kytkentäisessä EKG:ssa on sykeriippuvainen ja korjauskaavoilla pyritään poistamaan sykkeen muutoksen vaikutusta QT-aikaan.
Catecholaminergic polymorphic ventricular tachycardia (CPVT) is an inheritable rare cardiac disorder associated with exercise- and emotional stress-induced ventricular extrasystole and tachycardia in the absence of structural heart disease.
Katekoliamiiniherkkä polymorfinen kammiotakykardia (CPVT) on harvinainen perinnöllinen rytmihäiriösairaus, joka ilmaantuu fyysisen tai henkisen rasituksen yhteydessä katekolamiinien provosoidessa kammiolisälyöntisyyttä ja monimuotoista kammiotakykardiaa terverakenteisessa sydämessä.
Combining a clinical trial with stem cell study, we investigate the effect of a certain medication (dantrolene) on patients and their stem cell-derived cardiomyocytes.
Yhdistimme kliinisen ja kantasolututkimuksen tutkimalla dantroleeni-lääkkeen vaikutusta RyR2 mutaatiopotilailla ja heidän kantasoluistaan johdetuilla sydänsoluilla.
We compared the FP duration (FPD) to the QT time of electrocardiogram (ECG) from healthy individuals with low basic heart rate and performed stress exercise test to increase heart rate.
Vertasimme FP-aikaa (FPD) EKG:n QT-aikaan eri syketaajuuksilla terveillä henkilöillä syketaajuutta polkupyörärasituksella nopeuttaen.
Some electrophysiological aspects of human pluripotent stem cell-derived cardiomyocytes (hPSC-CMs) can be studied using microelectrode arrays (MEAs), where the cells are cultured on electrodes and ECG-type of field potential (FP) recordings can be obtained.
Soluviljelytekniikoilla tuotettujen ihmisen sydänsolujen (hPSC-CM) sähköisiä ominaisuuksia voidaan mitata käyttäen mikroelektrodeja (MEA).
So far, hypertrophic cardiomyopathy-causing gene defects have been most commonly found in sarcomere proteins corresponding to cardiac contraction.
Hypertrofinen eli paksuseinäinen sydänlihassairaus on yleinen vallitsevasti periytyvä sydänsairaus esiintyen yhdellä henkilöllä 500:sta. Toistaiseksi hypertrofista kardiomyopatiaa aiheuttavia geenivirheitä on eniten löytynyt sydämen supistumisesta vastaavista sarkomeeriproteiineista.
Secondly, we did a major discovery the patients and their stem cell-derived cardiomyocytes responded similarly on the medication – if the patient responded, also his stem cell-derived cardiomyocytes responded, and if the patient did not, neither the cells did.
Jos potilas respondoi, myös hänen hiPSC-CM respondoivat lääkeaineelle, ja jos lääke ei tehonnut potilaaseen, se ei toiminut myöskään soluviljelmillä.
The results demonstrated that the location of the mutation has a significant role in drug-responsiveness, and that stem cell-derived cell can be used for treatment optimization in patients with genetic cardiac diseases without testing the drugs in patients.
Siten voimme hiPSC-sydänsolumalleja käyttäen optimoida geneettisesti sydänsairaan potilaan hoitoja testaamatta lääkettä potilaalla.
All these diseases are associated with an increased risk of sudden death at a young age.
Tämä väitöskirja käsittelee monogeenisia vallitsevasti periytyviä sydänsairauksia, joihin erityisesti diagnosoimattomana liittyy äkkikuoleman riski nuorena.
In this thesis, we analyzed 12-lead electrocardiogram (ECG) in that family and discovered ECG changes that predict conduction defect progression and cardiogenic thromboembolic complication.
Selvitimme 12-kytkentäisen sydänsähkökäyrän (EKG) löydöksien liittymistä SCN5A D1275N geenivirheeseen ja geenivirheen tromboembolisille komplikaatioille altistavien EKG löydösten ja tahdistin hoitoa vaativien johtumishäiriöiden ennakoitavuutta.
With these results, we will be able to predict the need for anticoagulation and pacemaker treatments of gene mutation carriers before complications appear.
Löysimme geenivirheeseen liittyviä sydänsairauden etenemistä ennakoivia EKG-muutoksia, joiden perusteella voimme jatkossa suunnitella geenivirheen kantajien hoitoja mahdollisimman oikea-aikaisesti ennen komplikaatioiden ilmaantumista.
A large family carrying a sodium channel SCN5A gene mutation D1275N was found in the Pirkanmaa area in Finland.
Totesimme laajassa pirkanmaalaisessa suvussa esiintyvän natriumkanava SCN5A D1275N geenimutaation, joka aiheuttaa sydämessä vakavia johtumishäiriöitä ja eteisperäisiä rytmihäiriöitä johtaen fataaleihin sydänperäisiin tromboembolisiin komplikaatioihin.
We investigated whether the same formulas could be used when studying stem cell-derived cardiomyocytes.
Tutkimme Bazettin kaavan soveltuvuutta hPSC-CM-solumalleissa.
This JPH2 p.(Thr161Lys) variant is a new Finnish mutation causing atypical HCM in many unrelated families.
Analysoimalla yhdeksän perheen JPH2 (Thr161Lys) geenivirheen kantajien sydänmanifestaatioita totesimme JPH2 geenivirheen yksinään aiheuttavan hypertrofista kardiomyopatiaa.
The choices also include negotiations and compromises with the spouse as well as with other meaningful people.
Valinnoissa on kyse myös neuvotteluista ja kompromisseista puolison sekä muiden merkityksellisten ihmisten kanssa.
For some of the women, the spouse’s stable income guaranteed economic stability.
Naisille myös puolison vakaat tulot toivat taloudellista vakautta.
At the same time, these habits, but also the possibilities to break them and to act otherwise, are connected to the material conditions of women’s and men’s lives.
Samalla tavat, mutta myös niiden murtamisen mahdollisuudet ja toisin toimiminen, kytkeytyvät naisten ja miesten elämän aineellisiin olosuhteisiin.
Fathers’ use of family leaves should be further promoted in the future.
Isien perhevapaiden käyttöä tulisi edelleen edistää.
Temporary employment, permanent parenthood.
Määräaikainen työ, vakituinen vanhemmuus.
Childcare and family leaves are still unequally divided between mothers and fathers.
Lastenhoito ja perhevapaat jakautuvat yhä epätasaisesti äitien ja isien välillä.
Secondly, temporary employment should be taken into account in family leave and day care legislation.
Toiseksi määräaikaiset työsuhteet on otettava huomioon perhevapaita ja lasten päivähoitoa koskevassa lainsäädännössä.
Nevertheless, the experiences of temporary employment and the diverse possibilities available in working life opened up different kinds of strategies.
Kokemukset määräaikaisesta työstä samoin kuin erilaiset mahdollisuudet työelämässä johtivat kuitenkin erilaisiin strategioihin.
Shared parenthood required not only a conscious striving for a more equal division of labour, but also negotiations between parents about their respective employment situations.
Jaettu vanhemmuus edellytti paitsi tietoista pyrkimystä tasa-arvoisempaan työnjakoon, myös vanhempien keskinäisiä neuvotteluja työtilanteiden suhteen.
For some parents, these responsibilities were a practical fact instead of an ideal, but for some they were a cultural model according to which it is habitual and self-evident to act.
Joillekin eriytyneet vastuut olivat omista ihanteista poikkeava käytännön kysymys, toisille taas kulttuurinen malli, jonka mukaan on tavallista ja itsestään selvää toimia.
Nonetheless, in Finland both the employment rate of mothers and the overall fertility rate are among the highest in Europe.
Äitien työllisyysaste sekä väestön syntyvyysaste ovat kuitenkin Suomessa Euroopan korkeimpia.
The biological realities related to age pushed towards not postponing parenthood until a permanent contract was achieved, which moreover may not open up in the future.
Iän tuomat biologiset realiteetit kannustivat olemaan lykkäämättä lapsen hankintaa vakituiseen työsuhteeseen, jota ei ehkä tarjoutuisi tulevaisuudessakaan.
Some parents sought new challenges and recognition in working life when their babies grew older, some others tried to cope with their temporary employment situation in order to build a desired career, and others still became frustrated with their opportunities and developed an emotional distance to working life.
Toiset etsivät uusia haasteita ja tunnustusta työelämästä lasten kasvaessa isommiksi, jotkut sinnittelivät pätkätöissä luodakseen toivotunlaista työuraa, kun taas toiset turhautuivat mahdollisuuksiinsa ja ottivat henkistä etäisyyttä työelämään.
Even if permanent employment was preferred, having a child was prioritised, as the insecurity was understood as a normal part of working life.
Vaikka vakituista työtä toivottiin, lapsi haluttiin silti, sillä epävarmuus nähtiin normaalina osana työelämää.
Yet, becoming a parent is a multifaceted process in which both past and current circumstances, future expectations, having a suitable partner, the partner’s wishes and circumstances, as well as health each play a role.
Perheellistyminen on kuitenkin moniulotteinen prosessi, jossa merkityksellisiä ovat myös elämäntilanne ja sopiva kumppani, kumppanin toiveet ja tilanteet sekä terveydentila.
However, fixed-term employment, which is common among women aged 25–34 (average childbearing age) has a delaying effect on becoming a parent.
Määräaikaiset työsuhteet, jotka ovat yleisiä tyypillisessä perheenperustamisiässä olevilla 25–34-vuotiailla naisilla, kuitenkin viivästyttävät lastenhankintaa.
If the transition to parenthood, a more equal division of childcare and women’s careers are to be supported at the societal level, then measures are required, firstly, in working life.
Jos yhteiskunnassa halutaan tukea perheellistymistä, lastenhoidon tasaisempaa jakautumista ja myös naisten työuria, tarvitaan toimia ensinnäkin työelämässä.
The fact that the mother on leave did not have a job to return to often led to a gendered division of labour in which the mother, having a weaker labour market position, took the childcare responsibility and the father, having a more stable position, took the provisional breadwinning responsibility.
Käytännössä se, ettei perhevapaalla olevalla äidillä ollut työsuhdetta, johon palata, johti usein sukupuolistuneeseen työnjakoon, jossa heikommassa työmarkkina-asemassa oleva äiti kantoi vastuun lapsenhoidosta ja vakaammassa asemassa oleva isä väliaikaisesti vastuun elättämisestä.
The father’s own work insecurity might open spaces for acting differently, for supporting the mother’s career and the father’s caring role.
Isän oma epävarma työtilanne saattoi avata tilaisuuksia toisin toimimiselle, äidin työuran tukemiselle ja isän hoivalle.
The so-called individual choices concerning parenthood are anchored to the structural conditions of the labour market and family policy as well as to cultural conceptions about parenthood and childhood.
Vanhemmuuden yksilöllisiksi ymmärretyt valinnat kytkeytyvät työmarkkinoiden ja perhepolitiikan rakenteellisiin ehtoihin sekä kulttuurisiin käsityksiin vanhemmuudesta ja lapsuudesta.
These research questions are addressed with the theoretical focus on agency.
Kysymyksiä lähestytään teoreettisesti toimijuuden näkökulmasta.
Sustaining the relatively high fertility rate, increasing the employment rate of mothers as well as promoting fathers’ use of family leaves have been long-term policy objectives in Finland.
Suomessa syntyvyyden ylläpitäminen, äitien työllisyysasteen nostaminen sekä isien perhevapaiden käytön edistäminen ovat olleet poliittisia kestotavoitteita.
By regulating the institutional conditions for agency, it is possible to make space for the personal choices that parents negotiate in different situations and within different kinds of families.
Institutionaalisia toiminnan ehtoja sääntelemällä voidaan luoda tilaa erilaisissa elämäntilanteissa ja perheissä neuvotelluille vanhempien henkilökohtaisille valinnoille.
This study focuses on temporary employment and parenthood from the perspective of mothers and fathers.
Tämän tutkimuksen kohteena on määräaikainen työ ja vanhemmuus pienten lasten äitien ja isien näkökulmasta.
Gendered careers, family formation and parents’ care decisions
Sukupuolistuneet työurat, perheellistyminen ja vanhempien hoivaratkaisut
The focus is on the ways in which the choices are structured by temporary employment and the ways in which these processes are gendered.
Erityisesti tarkastellaan sitä, miten työn määräaikaisuus jäsentää näitä valintoja ja miten nämä prosessit sukupuolistuvat.
The study shows that a child is welcomed despite temporary employment contracts, since the experiences of insecurity and longing for stability are seen as relative.
Tulokset osoittavat, että lapsia hankitaan työsuhteen määräaikaisuudesta huolimatta, sillä työn epävarmuus ja vakauden kaipuu ovat kokemuksina suhteellisia.
For men, the insecurity related to temporary employment was mostly a question about securing the livelihood for the family, while for some women it was also a question about the continuity of a meaningful career.
Miehille määräaikaisiin työsuhteisiin liittyvä epävarmuus oli lähinnä perheen toimeentulon jatkuvuuden, joillekin naisille myös oman työuran sisällöllisen jatkuvuuden kysymys.
The decision about having a child was often talked about in terms of emotions and "baby fever".
Perheellistymispäätöksessä vedottiin usein tunteisiin ja "vauvakuumeeseen".
Despite women’s typically unstable early careers, the employment situation is only one among many aspects that women and men consider when making choices about having a child, and consequently about the care arrangements and division of labour between parents.
Vaikka naisten työurien alku on usein epävakaa, työtilanne on vain yksi asia, jota naiset ja miehet pohtivat tehdessään valintoja lapsen hankkimisesta, lapsen hoidon järjestämisestä ja puolisoiden työnjaosta.
However, the meaning of the employment situation for the timing of parenthood is gendered, as is the take-up of family leaves.
Työtilanteen merkitys lapsen hankinnan ajoitukselle on kuitenkin sukupuolistunut, kuten on perhevapaiden käyttökin.
The analysis draws on biographical semi-structured interviews with 16 mothers and 13 fathers who have been in a fixed-term employment relationship at some point in their career during the years of family formation.
Analyysi perustuu elämäkerralliseen teemahaastatteluaineistoon, johon haastateltiin 16 äitiä ja 13 isää, jotka olivat työskennelleet määräaikaisessa työsuhteessa perheellistymisvuosinaan.
The study critically examines the freedom of choice emphasised by individualisation theories, and analyses the gendered choices of parenthood as being formed at the crossroads of the conditions in the labour market, the cultural conceptions of parenthood, and social relations.
Tutkimuksessa tarkastellaan kriittisesti yksilöllistymisteorioiden korostamaa valinnanvapautta, ja analysoidaan vanhemmuuden sukupuolistuneiden valintojen muodostumista muun muassa työmarkkinoiden ehtojen, vanhemmuuden kulttuuristen ihanteiden ja sosiaalisten suhteiden risteyskohdassa.
The contradictory expectations, that of dedicating oneself to one’s work and that of intensive motherhood, made the decision to have a child a complicated one especially for highly educated women.
Omistautumista vaativan työn ja intensiivisen äitiyden ristiriitaiset odotukset mutkistivat erityisesti korkeasti koulutettujen määräaikaisten naisten lastenhankintapäätöstä.
Pragmatic and ideological rationalities intertwine in the parents’ arrangements about childcare and the division of labour: both parents’ employment situations as well as the conceptions about parental responsibilities play a role.
Lapsen hoidon järjestämistä ja vanhempien työnjakoa koskevissa ratkaisuissa risteävät pragmaattiset ja ideologiset järkeilyt: molempien vanhempien työtilanteet sekä vanhemmuuden vastuita koskevat ihanteet.
Longing for a child could nevertheless be possible only when the position in the labour market was secure enough, due to expected employability, for example.
Lapsen kaipuu saattoi kuitenkin ajoittua tilanteeseen, jossa oma työtilanne oli riittävän vakaa esimerkiksi omien arvioitujen työllistymismahdollisuuksien suhteen.
The habitual ways of acting in working life and in the family are structured by gender.
Sukupuoli jäsentää sitä, miten työelämässä ja perheessä on tapana toimia.
While most had expectations for meaningful work, the importance of secure income and of possibilities to reconcile paid work with family life became pronounced.
Vaikka työltä odotettiin mielekkyyttä, toimeentulon turvaaminen ja työn ja vanhemmuuden yhteensovittamisen mahdollisuudet korostuivat.
The study explores women’s and men’s choices about becoming a parent, as well as their care and career choices, in a context in which both the use of fixed term employment and practices of working life and parenthood and parental practices are structured by gender.
Tutkimuksessa tarkastellaan naisten ja miesten perheellistymistä sekä hoiva- ja työmarkkinavalintoja ympäristössä, jossa sukupuoli jäsentää sekä määräaikaisten työsuhteiden käyttöä ja työelämän käytäntöjä että vanhemmuutta ja vanhempien työnjaon käytäntöjä.
The number of fixed-term employment relationships should be reduced, and good practices should be created in their use as well as in catering for the specialised needs of temporary employees – also those who become mothers or fathers.
Määräaikaisia työsuhteita tulisi karsia ja niiden käyttöön ja määräaikaisten työntekijöiden – myös äidiksi tai isäksi tulevien – kohteluun luoda perheystävällisiä käytäntöjä.
The study seeks to establish what kind of rationalities frame the decisions about the timing of having children; how decisions concerning the take-up of family leaves and the division of labour between parents are made when a child is born; and finally, how parents of small children negotiate their personal work–family relations during their working careers.
Tutkimuksessa kysytään, miksi lapsia hankitaan silloin kun hankitaan, miten perhevapaista ja vanhempien työnjaosta päätetään lapsen syntymän jälkeen, ja miten ansiotyön ja vanhemmuuden suhteista neuvotellaan pikkulapsiperheen vanhempana omalla työuralla.
The meanings of work changed for the mothers and fathers along with their experiences of parenthood.
Vanhemmuuden myötä sekä isien että äitien työhön liittämät merkitykset muuttuivat.
In deciding about how long to stay at home, mothers weighed up the child’s best interest and the available care possibilities, but in practice, the decision to return was conditioned by the (un)availability of work.
Perhevapaan pituutta punnittiin lapsen edun ja hoitomahdollisuuksien kannalta, mutta käytännössä ratkaisut työhön paluun ajankohdasta tehtiin pitkälti myös tarjolla olevan työn – tai työttömyyden – ehdoilla.
For temporarily employed women, the decision to become a mother often meant that their employment contract ended at the beginning of the maternity leave.
Määräaikaisessa työsuhteessa olevalle naiselle päätös lapsesta merkitsi usein työsuhteen päättymistä äitiysvapaaseen ja suunnitelmallisen työhön paluun hankaloitumista.
For temporarily employed men, the timing of fatherhood might be a secondary question compared to the decision of whether to take family leave from one’s work.
Määräaikaisessa työsuhteessa olevalle miehelle lapsen hankintaa suurempi päätös voi olla sen sijaan se, kannattaako omasta työstä jäädä perhevapaalle.
Moreover, the length of family leaves for mothers and the sharing of the leave between parents are conditioned by the mother’s unstable labour market position.
Äidin epävakaa työmarkkina-asema kytkeytyy myös perhevapaiden pituuteen sekä niiden jakamiseen vanhempien kesken.
This work produced a new machine learning program, Galactica, which is based on genetic algorithms, and the neighbourhood cleaning rule (NCL) that balances the imbalanced class distribution by using an instance-based approach.
Työni tuotti geneettisiä algoritmeja hyödyntävän koneoppimismenetelmän sekä menetelmän vinon luokkajakauman tasaamiseen.
In this context, special attention was paid to pre-processing of the data and the machine learning methods were researched.
Työni tietojenkäsittelytieteellisessä osuudessa kehitettiin tiedonlouhintamenetelmiä koneoppimiseen ja tiedon esikäsittelyyn.
The study showed that it is possible to develop an expert system with data mining techniques.
Työni osoitti, että tiedonlouhinta on lupaava lähestymistapa asiantuntijajärjestelmien kehitykseen.
Therefore, the main aims were to develop a decision support tool for the physicians, and to investigate whether data mining techniques could be used to discover diagnostic knowledge automatically from the patient data for the expert system.
Tiedonlouhintamenetelmiä käytettiin diagnoosisääntöjen automaattiseen hankintaan potilasaineistosta.
The motivation for the work was the problematic diagnostic task, and the need for an alternative to the slow and expensive manual knowledge acquisition process in which a knowledge engineer interviews an expert repeatedly to acquire the expert?s knowledge.
Erityisen vaikeaa on asiantuntijan tietämyksen siirto asiantuntijajärjestelmään, joka perinteisesti toteutetaan siten, että tietämysinsinööri haastattelee asiantuntijaa selvittääkseen ongelmanratkaisussa tarvittavan tietämyksen.
Comparison of Galactica with different classification methods showed that genetic algorithms were a competitive method for constructing classifiers from medical data.
Geneettiset algoritmit osoittautuivat potilasaineiston automaattisessa luokittelussa yhtä hyviksi kuin tilastolliset monimuuttujamenetelmät ja päätöspuut.
NCL enabled improved identification of difficult small classes, while keeping the classification ability of the other classes at an acceptable level.
Pyrin ratkaisemaan tämän ongelman menetelmällä, joka poistaa suurista luokista epätavallisia havaintoja ja toisaalta "siivoaa" pienten ja suurien luokkien rajoja, jotta pienten luokkien tunnistaminen helpottuisi.
This study addresses the construction of an expert system for the differential diagnosis of female urinary incontinence by using data mining techniques.
Tulevaisuuden tutkimuskohteita ovat muun muassa asiantuntijajärjestelmän jatkokehitys, geneettisten algoritmien sovellukset koneoppimisessa ja tiedonlouhintamenetelmien integrointi asiantuntijajärjestelmäkehittimiin.
The expert system was implemented as an Internet-based application that a physician can use with a World Wide Web browser.
Tietämyksen voidaan ajatella olevan informaatiota, jonka asiantuntija on oppinut koulutuksen ja kokemuksen kautta.
Galactica, NCL, and other data mining techniques were applied to overcome difficulties with real world data, and to build ability for classification and critique for the incontinence expert system.
Geneettisissä algoritmeissa tietoa käsitellään hieman samankaltaisesti kuin todellisissa geeneissä, joissa informaatio säilyy ja periytyy jälkeläiselle.
d for the physicians, but only real world diagnostic work-up will prove its utility in the diagnosis of incontinent women.
Käytännöllinen tavoite oli toteuttaa tiedonlouhinnan avulla asiantuntijajärjestelmä naisten virtsainkontinenssin (virtsan pidätysongelmat) diagnoosin tueksi.
These same external factors also create unfavorable listening conditions for pupils.
Nämä samat ulkoiset tekijät aikaansaavat myös epäsuotuisat kuunteluolosuhteet oppilaille.
Five of those teachers (3 females and 2 males) all with long teaching experience, participated in an objective evaluation.
Viisi opettajista (3 naista, 2 miestä), joilla kaikilla oli pitkä opetuskokemus, osallistui testiin.
Additionally six Finnish females volunteered as subjects in a test conducted under laboratory conditions.
Lisäksi kuusi suomalaista naista toimi koehenkilöinä laboratoriotestissä.
Teachers are one of the largest groups of professional voice users and as such, are considered to be the most at risk of incurring voice problems.
Opettajat ovat yksi suurimmista ammattiäänenkäyttäjäryhmistä, ja heillä katsotaan olevan suurin riski ääniongelmiin.
Disadvantages mentioned were mainly technical problems, frequently due to a lack of knowledge of how to use the equipment.
Haitoiksi mainittiin lähinnä tekniset ongelmat, jotka useimmiten johtuivat opettajan puutteellisesta taidosta käyttää äänenvahvistuslaitteistoa.
In field conditions teachers used, for at least a week, a wireless amplification equipment.
He käyttivät opetuksessaan vähintään viikon ajan langatonta äänenvoimistuslaitteistoa.
The effects of damping auditory feedback, was also studied.
Kuulopalautteen vaimentamisen vaikutuksia puheeseen tarkasteltiin myös.