natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The pupils in group 2 were more avoidance oriented, ego-oriented, performance oriented and believed more in chance and natural abilities in results when compared with pupils from group 1.
Ryhmän 2 oppilaat olivat välttämisorientoituneempia, ego-orientoituneempia, suoritusorientoituneempia ja uskoivat enemmän sattuman ja kyvykkyyden vaikutukseen suori-tuksissa verrattuna ryhmän 1 oppilaisiin.
The sample set are pupils (N=5353), who were in classes, where there was data available on both intensified and special support pupils.
Tutkimuksen otosjoukko koostui oppilaista (N=5353), joiden luokilta oli saatavilla myös tehostetun tuen sekä erityisen tuen tarpeen oppilaiden tiedot.
As a point of future research, it would be interesting to look into the effect of education level of parents on the learning motivation of pupils.
Jatkotutkimuksen kannalta olisi mielenkiintoista selvittää, onko vanhempien koulutustaustalla vaikutusta oppilaiden oppimismotivaatioon.
In the thesis there is comparison on the differences between the learning motivation of academically gifted pupils (N=260), and pupils with above average reasoning abilities (N=281).
Tutkimuksessa vertaillaan akateemisesti lahjakkaiden (N=260) ja päättelykyvyltään lahjakkaiden (N=281) oppilaiden op-pimismotivaatiossa ilmeneviä eroja.
Gender had a measurable effect in learning motivation, where males were more susceptible to changes in the gender structure than females.
Sukupuolella oli vaikutusta oppimismotivaatioon si-ten, pojat olivat alttiimpia luokan rakenteen vaihtelulle verrattuna tyttöihin.
In addition, the effect of gender on learning motivation was studied.
Lisäksi selvitet-tiin, onko sukupuolella vaikutusta oppilaiden oppimismotivaatioon.
According to the results of the thesis, over half of the academically gifted pupils, and pupils with above average reasoning abilities were from classes that had no pupils requiring support on them.
Tulosten mukaan yli puolet akateemisesti lahjakkaista sekä päättelykyvyltään lahjakkaista oppi-laista tuli luokilta, joissa ei ollut tuen tarpeen oppilaita.
In 2011 the answers were collected from pupils in the 7th grade, and in 2014 from pupils in the 9th grade.
Tutkimuksen aineisto koostuu osasta aikaisemmin kerättyä MetrOP aineistoa, johon vastasi vuonna 2011 7. luokkalaiset ja vuonna 2014 9. luokkalaiset opiskelijat 14 metropolialueen kunnasta.
The objective of this thesis is to examine, if the number of pupils receiving intensified support and special support has connection on the learning motivation of academically gifted pupils and pupils with above average reasoning abilities, and whether there are differences between these groups.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, onko tehostetun tuen ja erityisen tuen tarpeen op-pilaiden määrällä luokassa yhteyttä akateemisesti lahjakkaiden ja päättelykyvyltään lahjakkai-den oppilaiden oppimismotivaatioon, sekä onko näiden ryhmien välillä eroja.
The results are interesting, as the number of pupils requiring intensified support had an effect, but the number of pupils requiring special support had no effect on learning motivation.
Tulos on mielenkiintoinen, sillä tehostetun tuen tarpeen oppilaiden määrällä oli yhteys lahjak-kaiden oppilaiden oppimismotivaatioon, mutta erityisen tuen tarpeen oppilaiden määrällä yh-teyttä ei löytynyt.
The effect of the number of intensified and special support pupils on the learning motivation of gifted pupils was studied separately.
Tehostetun tuen tarpeen oppilaiden sekä erityisen tuen tarpeen oppilaiden määrän vaikutusta lahjakkaiden oppimismotivaatioon tarkasteltiin erikseen.
The connection between the number of pupils requiring support on the learning motivation of gifted pupils
Tukea tarvitsevien oppilaiden määrän yhteys lahjakkaiden oppimismotivaatioon
The number of pupils requiring intensified support had a connection to the learning motivation of gifted pupils.
Tehostetun tuen tarpeen oppilaiden määrällä oli siis yhteys lahjakkaiden oppilaiden oppimismotivaatioon.
The number of pupils requiring support had a correlation on the learning motivation of both academically gifted pupils, and pupils with above average learning abilities.
Tehostetun tuen tarpeen oppilailla oli yhteyttä sekä akateemisesti lahjakkaiden että päättelykyvyltään lahjakkaiden oppilaiden oppi-mismotivaatioon.
There was no such correlation between the number of pupils requiring special support and learning motivation of gifted pupils.
Erityisen tuen tarpeen oppilaiden kohdal-la vastaavaa yhteyttä ei ollut havaittavissa.
This study is a qualitative study.
Tämän tutkimus on laadullinen tutkimus.
It´s data acquisition strategy is ethnography.
Sen tiedonhankintastrategia on etnografia.
The demonstration of multilingualism was together with the teachers' pedagogical activities and the choices they made when planning, implementing and evaluating their own pedagogical choices and the activities of the children's group.
Monilukutaidon näyttäytyminen on yhteydessä opettajien pedagogiseen toimintaan ja valintoihin, joita he tekevät suunnitellessaan, toteuttaessaan ja arvioidessaan omia pedagogisia valintojaan sekä lapsiryhmän toimintaa.
Methods: Staff from three kindergarden groups and three early childhood education teachers participated in the study.
Menetelmät: Tutkimukseen osallistui kolmen päiväkotiryhmän henkilökunta sekä kolme varhaiskasvatuksen opettajaa.
In this research, multiliteracy is seen as a mode of operation and pedagogy.
Tutkimuksessa monilukutaito nähdään toimintatapana ja pedagogiikkana.
The concept of multiliteracy had not yet been established in the professional vocabulary of early childhood teachers.
Monilukutaidon käsite ei ollut vielä vakiintunut varhaiskasvatuksen opettajien ammattisanastoon.
The concept of multiliteracy is based on the changes in literacy in modern society, as well as the perspective of sociocultural learning and socio-semiotic views of the text according to a broad comprehension and the text with its various meanings.
Monilukutaidon käsitteen taustalla on nyky-yhteiskunnan luku- ja kirjoitustaidon muutokset sekä sosiokulttuurisen oppimisen näkökulma oppimiseen sekä sosiosemiotiikan näkemykset tekstistä laajan tekstikäsityksen mukaisesti moninaisine merkityksineen.
In the daily activities of early childhood education, activities and methods that required multilingual skills were available.
Varhaiskasvatuksen jokapäiväisessä toiminnassa oli tavoitettavissa monilukutaitoa vaativaa toimintaa ja menetelmiä.
The theoretical framework of the study defines the concept of multiliteracy.
Tutkimuksen teoreettisessa viitekehyksessä määritellään monilukutaidon käsitettä.
How do teachers interpret the concept of multiliteracy in their work and how does multiliteracy appear in kindergarden groups of early childhood children?
Miten opettajat tulkitsevat monilukutaidon käsitettä työssään sekä millaisena monilukutaito näyttäytyy varhaiskasvatusikäisten lasten päiväkotiryhmissä?
The analysis of the data was carried out by cross-reading the it and by means of close construction around the themes arising from the theoretical frame of reference and the data.
Aineiston analysointi toteutettiin aineistoja ristiinlukien ja tiheän konstruktoinnin keinoin teoreettisesta viitekehyksestä ja aineistosta nousevien teemojen ympärille.
Results and conclusions: In early childhood education, multiliteracy appeared as a culture of action that utilized texts from many different disciplines.
Tulokset ja johtopäätökset: Varhaiskasvatuksessa monilukutaito näyttäytyi monien eri tieteenalojen tekstejä hyödyntävänä toimintakulttuurina.
The research material was acquired through fieldwork: participatory observations and thematic interviews.
Tutkimuksen aineisto hankittiin kenttätyön keinoin: osallistuvalla havainnoinnilla ja teemahaastattelulla.
However, in accordance with the broad text concept, teachers perceived multiliteracy skills as a variety of readable signs, texts and symbols.
Opettajat käsittävät monilukutaidon kuitenkin laajan tekstikäsityksen mukaisesti moninaisina luettavina merkkeinä, teksteinä sekä symboleina.
Tiivistelmä - Referat - Abstract Objectives: The purpose of this study is to highlight ways and methods to support and teach multiliteracy in early childhood education.
Tavoitteet: Tämän tutkimuksen tarkoituksena on nostaa esille keinoja ja menetelmiä, joilla varhaiskasvatuksessa voidaan tukea ja opettaa monilukutaitoa.
The aim of this study is to provide information on the demonstration of multiliteracy in early childhood education.
Tämän tutkimuksen tavoite on tuottaa tietoa monilukutaidon näyttäytymisestä varhaiskasvatuksessa.
Multiliteracy in early childhood education : an ethnographic stydy of the display of multiliteracy in early childhood education
Monilukutaito varhaiskasvatuksessa : etnografinen tutkimus monilukutaidon näyttäytymisestä varhaiskasvatuksessa
The theoretical framework of the study describes the pedagogy of multiliteracy, taking into account the change in the operating culture of early childhood education.
Tutkimuksen teoreettisessa viitekehyksessä kuvataan varhaiskasvatuksen toimintakulttuurin muutosta huomioiden monilukutaidon pedagogiikka.
The research question took the form of a theoretical frame of reference: how multiliteracy looks like in early childhood education.
Tutkimuskysymykseksi muotoutui teoreettisen viitekehyksen mukaan: millaisena monilukutaito näyttäytyy varhaiskasvatuksessa?
Colour and its semiotic significance in Finnish rya rugs 1779–1979
Värit ja niiden semioottiset merkitykset suomalaisissa ryijyissä 1779–1979
The colour areas grew larger and the hues became darker even though white was found increasingly.
Värialueet laajenivat ja värisävyt tummuivat, vaikka valkoista oli löydettävissä yhä enemmän.
Throughout history, colours have played important and meaningful roles in textiles.
Värit tekstiileissä ovat olleet tärkeitä ja merkityksellisiä kautta historian.
The artefacts were divided into three historical eras which were; decorative ryas (1779–1898), interior ryas (1899–1939) and art ryas (1940–1979).
Ryijyt jaettiin teorian ohjaamana seuraaviin aikakausiin: koristeryijyt 1779–1898, sisustusryijyt 1899–1939 ja taideryijyt 1940–1979.
The three dimensional texture of rya provides fascinating possibilities of colour usage.
Ryijyjen kolmiulotteinen pintarakenne tarjoaa kiehtovia värien käyttömahdollisuuksia.
The framework can also be applied to other textiles colour research.
Näin luotiin värianalyysirunko, joka on sovellettavissa myös muiden tekstiilien värien tutkimiseen.
The first era’s colours symbolized the owner’s social position and the power of church whereas in the mid era colours symbolized nationalism, modernization and the appreciation towards visual art.
Ensimmäisen kauden ryijyjen värit symboloivat omistajansa yhteiskunnallista asemaa ja kirkollista valtaa, seuraavan kauden värit taas voimistunutta kansallismielisyyttä, modernisoitumista ja kuvataiteellista heräämistä.
The aim of this qualitative research was to study how colours are used in Finnish rya rugs and the semiotic meanings they communicate through the rugs.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, mitä ja miten värejä on käytetty suomalaisissa ryijyissä ja mitkä ovat olleet värien semioottiset merkitykset.
48 secondary data was collected from the literature of this field.
Tutkimusaineisto koostui 48 ryijyvalokuvasta, jotka kerättiin alan tutkimuskirjallisuudesta.
At first the colours were sharp, distinct, graphical and performative but colour usage most drastically changed in the latest era as the colours became increasingly artistic, free-formed and abstract.
Aikaisemmin värit olivat teräviä, erottuvia, graafisia ja esittäviä, mutta moderneissa ryijyissä siirryttiin maalaukselliseen, abstraktiseen ja vapaaseen värien käyttöön.
This also applies to rya and it is seen as a significant aspect of Finnish rya tradition.
Näin on ollut myös ryijyissä, jotka ovat pitäneet sijansa suomalaisessa käsityöperinteessä.
Even though the hue contrast became more subdued later, the size of the hue chart became larger.
Vaikka vä-risävykontrasti kehittyi hillitymmäksi, käytetty värisävykartta oli laajempi.
The study is significant as it highlights the importance of colour in ryas as previous studies have paid much less attention to the aesthetics of colours.
Tutkimuksella on arvokas paikka suomalaisen ryijytutkimuksen kentällä, koska värejä ryijyissä on aiemmassa tutkimuksessa käsitelty vain vähän.
The early rya consisted of a high hue contrast which was notable as popularity in red-green complementary contrast combination became evident.
Aikaisemmissa ryijyissä värisävykontrasti oli voimakas, mistä hyvänä esimerkkinä toimii komplementtikontrastiltaan voimakas suosittu punavihreä yhdistelmä.
In the latest era, colours symbolized more, the designer’s artistic expression and psyche as well as upturn and advanced chemical industry after the war.
Viimeisen kauden värit symboloivat sodan jälkeistä nousukautta ja kehittynyttä kemianteollisuutta sekä suunnittelijansa taiteellista ilmaisun vapautta ja yksilöllistä sielunmaisemaa.
The findings of this study indicate that colours were heterogenic and were clearly employed to represent the specific era and its cultural signifance in the society the item was made.
Tutkimustulokset osoittavat, että värejä ryijyissä esiintyi heterogeenisesti ja että värien käyttö oli selkeästi yhteydessä ajanjaksoonsa.
Red ryas were most common in the beginning, after which beige and brown took over.
Punavaltaiset ryijyt olivat suosittuja koristeryijyissä, joiden jälkeen ryijyissä näkyi myös ruskea- ja beigevaltaisuutta.
Rya is a Nordic craft technique that is traditionally seen as a wall hanging but it was originally used as an utility article rather than a decorative textile.
Ryijy on villasta valmistettu pitkänukkainen, pohjoismaissa arvostettu perinnetekstiili, joka on vuosikymmenien ajan koristanut useimmiten seiniä.
In the latest era, after the Second World War blue emerged as a popular newcomer in addition to previously preferred red and brown.
Pula-ajan jälkeen suosioon nousi puna- ja ruskeavaltaisuuden rinnalle sinivaltaisuus.
The current study was undertaken using semiotic visual analysis based on visual data on ryas.
Tutkimuksen pääote on laadullinen ja menetelmänä käytettiin semioottista kuva-analyysiä.
It was only later that it was recognized as a valued art textile with its richness of colours.
Alun perin ryijyä on käytetty lämmityspeitteenä, ja sittemmin se on kehittynyt käyttötekstiilistä värikylläiseksi taidetekstiiliksi.
Five women and one man participated in the study.
Tutkimukseen osallistui viisi naista ja yksi mies.
Approximately 14 000 marriages end in divorce in Finland annually.
Avioeroja on Suomessa n. 14 000 vuosittain.
No crafts were made during the first meeting.
Ensimmäisellä tapaamiskerralla ei tehty käsitöitä.
The support group met four times in a time span of one and a half weeks.
Vertaistukiryhmä kokoontui nel-jä kertaa puolentoista viikon aikana.
In a thera-peutic setting making textile handicrafts is similar to painting or drawing that are used in tradi-tional art therapies.
Käsitöiden tekeminen terapiakonseptissa on verrattavissa perinteisiin taidete-rapiassa käytettyihin luoviin menetelmiin, kuten piirtämiseen ja maalaamiseen.
Previous studies have shown that making crafts has a positive effect on emotional well-being and it also assists individuals in discussing difficult emotions when crafts are being made in a social setting.
Aiemmat tutkimuk-set ovat osoittaneet, että käsitöiden tekeminen vaikuttaa henkiseen hyvinvointiin ja sen on tutkittu helpottavan myös vaikeista asioista puhumista, silloin kun käsitöitä tehdään ryhmäs-sä.
The aim of the thesis was to study the elements that affect emotional well-being in a support group for divorced individuals, how making crafts simultaneously when discussing the emotions related to the divorce affect the discussion and how these emotions are reflected in the handicrafts.
Tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia, minkälaisia hyvinvointiin vaikuttavia ele-menttejä esiintyy vertaistukiryhmässä, missä keskustellaan avioeroon liittyvistä tunteista ja tehdään käsitöitä samanaikaisesti, millä tavalla käsitöiden tekeminen vaikuttaa keskusteluun sekä millä tavalla keskustelun aiheet näkyvät tekeillä olevissa käsitöissä.
Several elements that affect emotional well-being were present in the support group.
Vertaistukiryhmässä esiintyi useita yhteisöllisen käsityön hyvin-vointiin vaikuttavia elementtejä.
The last two meetings were recorded audio-visually, but only minor parts of the recorded discussions were transcribed.
Lisäksi kerätyn aineiston tukena oli kahdella viimeisellä kerralla kuvatut videot tapaamisista.
This is also important that dysfunctional behaviour is not repeated in future relationships.
Eroon johtaneiden syy-yhteyksien selvittä-minen on henkilön itsensä kannalta tärkeää; myös sen takia, ettei mahdollisissa tulevissa pa-risuhteissa toista toimimattomia käyttäytymismalleja.
Based on the study it was evident that a divorce support group in which crafts are made is a working concept regarding promoting emotional well-being.
Tutkimus osoitti, että avioeron vertaistukiryhmä, missä tehdään keskustelun kanssa samanaikaisesti, on toi-miva konsepti.
Even though divorced individuals pay to attend support groups to discuss their feelings and to ease the emotional pain related to the breakup of the marriage, they still have difficulties to recognise, accept and discuss these strong feelings, e.g. anger and sorrow.
Kuitenkin ihmisten on joskus välillä vai-kea hyväksyä, tunnistaa ja puhua eroon liittyvistä vaikeista vihan ja surun tunteista jopa osal-listuessaan maksulliseen vertaistukiryhmään.
Data for the study was collected via open-ended questionnaires and a forced choice questionnaire.
Tut-kimusaineistona oli osallistujien avovastaukset jokaisen tapaamisen jälkeen lähetettyihin ky-seistä tapaamista koskeviin kysymyksiin sekä tapaamisten päätyttyä lähetetyn e-lomakkeen pakkovalintakysymyksiin.
Making crafts simultaneously affected the discussion in a positive way, and the crafts reflected the discussed emotions.
Avioeroon liittyvistä tapahtumista ja tunteista puhuminen ver-taistukiryhmässä oli helpompaa, kun samaan aikaan osallistujat tekivät käsitöitä.
It is important to the individual’s emotional well-being to find out the underlying reasons leading to the divorce.
Tehdyissä käsitöissä ilmennettiin avioeroon liittyviä tunteita ja omakuvallisia ajatuksia.
This study was carried out in a pre-school group in a city of southern Finland.
Tämä tutkimus toteutettiin esiopetusryhmässä eteläsuomalaisessa kaupungissa.
The Storybook-material as an intervention project in a pre-school group : "Then everyone lived happily!"
Tarinakirja-materiaali interventiomuotoisena projektina esiopetusryhmässä : "Sitten kaikki elivät onnellisesti!"
A total of nine children participated in the study.
Tutkimukseen osallistui yhteensä yhdeksän lasta.
The study has utilized the design of the intervention study and examines the differences between the experimental and control groups.
Tutkimuksessa on hyödynnetty interventiotutkimuksen asetelmaa ja tarkastellaan eroja koe- ja kontrolliryhmien välillä.
The stories were entities with a beginning, ending, sequence of events and characters.
Tarinat olivat kokonaisuuksia, joissa oli alku, loppu ja niiden välissä tapatumia sekä henkilöitä.
Five children participated in the intervention carried out with the help of the Storybook -material and four children formed the control group.
Tarinakirja-materiaalin avulla toteutettuun interventioon osallistui viisi lasta ja kontrolliryhmän muodosti neljä lasta.
All the material was analyzed with discourse analysis and the structure of the story was analyzed with story grammar model and with Story grammar rating scale (Gardill & Jitendra, 1999).
Analyysi toteutettiin diskurssianalyysin keinoin, kertomuskielioppimalliin perustuvien tarinan osien tarkastelun sekä tarinan sisältöä pisteyttävän Story grammar rating scale -mittarin (Gardill & Jitendra, 1999) avulla.
Research also shows that children occasionally refrain from displaying their narrative skills in storytelling situations and there is variation in the narrative.
Tutkimus osoittaa myös, että lapset eivät aina kerrontatilanteissa kerro omien taitojensa mukaista tarinaa, vaan kerronnassa on vaihtelua.
This study is guided by the theoretical framework of developmental psychology, development of language and as well as a sociocultural view of the story.
Tämän tutkimuksen tekemistä ohjasi teoreettinen viitekehys, joka koostui kielen ja kerronnan kehityksen kehityspsykologisesta näkökulmasta sekä tarinan sosiokulttuurisesta ja kertomuskielioppimalliin perustuvasta näkemyksestä.
The research questions are: how the use of the Storybook -material I connected to children's storytelling based on story grammar model and what kind of stories children create within the sociocultural concept of story.
Tutkimuskysymykset olivat miten Tarinakirja-materiaalin käyttäminen on yhteydessä lasten kertomuskielioppimallin mukaiseen tarinankerrontaan ja millaisia tarinan diskursseja lapset luovat kertomissaan tarinoissa.
The main result of this study is that the connection between the use of the Storybook-material and children’s storytelling cannot be confirmed.
Tämän tutkimuksen päätulos on, että Tarinakirja-materiaalilla toteutetun interventiomuotoisen projektin yhteyttä lasten kertomuskielioppimallin mukaiseen tarinankerrontaan ei voi vahvistaa.
Five children in the experimental group participated in the Storybook project between storytelling skills surveys.
Kerronnan taitojen kartoitusten välissä toteutettuun Tarinakirja-projektiin osallistui viisi lasta.
The data collection method was video recording of children’s free storytelling.
Tässä tutkimuksessa aineistonkeruumenetelmänä oli lasten tarinankerronnan tilanteiden videokuvaaminen.
The aim of this study is to describe the connections between Monilukutaitoa opitaan ilolla (MOI) -development project’s Storybook-material and children’s storytelling skills – a pilot study of such topic in the field.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on tutkia Monilukutaitoa opitaan ilolla (MOI) -kehittämisohjelman Tarinakirja-materiaalin käyttämistä interventiomuotoisena projektina esiopetusryhmässä.
The study concludes that children with deficiency in narrative skills benefit the most from the story telling exercices.
Erityisesti heikoimmat kerronnalliset taidot omaavat lapset hyötyvät tarinankerronnan parissa työskentelemisestä.
The children who participated in this study produced stories according to the story grammar model and the storytelling culture can be seen in children’s stories.
Tutkimuksen tulosten perusteella tarinankerronnan harjoitusten parissa työskenteleminen on yhteydessä lasten kertomuskielioppimallin mukaiseen tarinankerrontaan.
The investigation was of qualitative nature.
Tutkimus oli luonteeltaan laadullinen.
The interviews were conducted following a half-structured method and held in either the personal home of the interviewee, or at the university.
Haastattelut tehtiin puolistrukturoidulla menetelmällä ja haastattelut toteutettiin haastateltavan kotona tai yliopiston tiloissa.
The material was analyzed via two themes: 1) the teachers’ perception of temperament and 2) the effect of temperament on evaluation.
Aineistosta analysointiin kahden teeman kautta: 1) opettajien käsitys temperamentista ja 2) temperamentin vaikutus arviointiin.
The research material is comprised of interviews of three working teacher’s and two teacher students.
Tutkimusaineisto koostuu kolmen työssä olevan opettajan sekä kahden opintojen loppuvaiheessa olevan opettajaopiskelijoiden haastatteluista.
The interviewees although suggested means of reducing the effect of temperament on evaluation.
Haastateltavat esittivät kuitenkin keinoja, joilla voi vähentää temperamentin vaikutusta arviointiin.
The interview-ee’s understanding of temperament was comprehensive including the following definition of temperament: the temperament is a human being’s inborne way of reacting and functioning in diverse situations.
Haastateltavien käsitys temperamentista oli kattava sisältäen muun muassa määritelmän siitä, että temperamentti on ihmisen tapa reagoida ja toimia erilaisissa tilanteissa ja temperamentti on synnynnäinen asia.