natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regulative relations are examined by using the municipal guidelines and legislation as well as professional texts such as committee reports.
Sääntelysuhteita tarkastellaan ohjesääntö- ja lainsäädäntöaineiston sekä asiantuntijatekstien, kuten komiteamietintöjen, avulla.
In this qualitative social work research, a single case study design is applied as a research strategy.
Sosiaalityön oppialaan kuuluvan laadullisen tutkimuksen tutkimusstrategiana käytetään yhden tapauksen tutkimusasetelmaa, jossa yksi lastensuojelulaitos muodostaa tutkittavan tapauksen.
The municipal guidelines formed the regulative basis for practices under examination until 1983.
Kunnalliset ohjesäännöt toimivat tutkittujen käytäntöjen sääntelyperustana vuoteen 1983 asti, jonka jälkeen niistä on säädetty lastensuojelulaissa.
Data collected from the case study institution and the archive contains textual documentary data such as the journals of punishments, the decisions of restraints, the memos of meetings, daily reports and the extracts of children’s case files, produced by residential care workers.
Tapaustutkimuslaitoksesta ja arkistosta kerättyyn ensisijaiseen aineistoon sisältyy laitostyöntekijöiden tuottamia tekstejä, kuten rangaistuspäiväkirjoja, rajoituspäätöksiä, kokousmuistioita, päivittäisraportteja ja asiakasasiakirjaotteita.
The two main research questions are as follows: 1) What kind of restrictive and disciplinary practices have there been in the children’s residential care institution at different times and how have these practices been organized in the social relations of specific time?
Tutkimuskysymyksinä ovat 1) millaisia rajoittamisen ja kurinpitämisen käytäntöjä lastensuojelulaitoksessa on eri aikoina ollut ja miten ne ovat organisoituneet oman aikansa yhteiskunnallisissa suhteissa sekä 2) miten niiden sääntely on muuttunut.
Practices under examination are interpreted as the intersection of the everyday life of residential care and the social relations governing it.
Tutkittuja käytäntöjä tulkitaan lastensuojelulaitoksen toimijoiden arkipäiväisen elämän ja sitä määrittävien yhteiskunnallisten suhteiden kohtaamisena.
Both practices under examination as well as the generational relations of children and residential care workers have been re-shaped by the professionalization, democratization and legalization of children’s residential care.
Rajoittamis- ja kurinpitokäytännöt sekä lasten ja työntekijöiden sukupolvisuhteet ovat muokkaantuneet uudelleen laitostoiminnan yleisen ammatillistumisen, demokratisoitumisen ja oikeudellistumisen myötä.
Secondly, these moments are analysed by applying the method of textual inquiry and close reading, which takes into account definite places and times.
Toiseksi ne analysoidaan ajan ja paikan huomioivan tekstianalyysin ja kriittisen lähiluvun keinoin.
In this study restrictive and disciplinary practices are interpreted as ways to govern children and young people within child welfare.
Tässä tutkimuksessa niitä tulkitaan lastensuojelun piirissä olevien lasten ja nuorten hallinnan tapoina.
Restrictive and disciplinary practices have changed during the period under examination from the practices of punishment and disciplinary power to practices emphasizing care and caring power.
Lastensuojelulaitoksen rajoittamis- ja kurinpitokäytännöt ovat muuntuneet lähihistoriassa rangaistuspainotteisista kurinpitovallan käytännöistä huolenpitoa korostavan hoivaavan vallan toimenpiteisiin.
In this PhD research, restrictive and disciplinary practices refer to procedures which differ from the usual regulative practices of everyday life in a children’s residential care institution in child welfare.
Väitöskirjatutkimuksessa rajoittamis- ja kurinpitokäytännöillä tarkoitetaan laitosarjen järjestyksen tyypillisestä ylläpitämisestä poikkeavia toimenpiteitä, joilla rajataan lastensuojelulaitokseen sijoitetun lapsen osallistumis- ja toimintamahdollisuuksia tai kajotaan lapsen yksityisyyteen.
This approach has been used to explore the organization of restrictive and disciplinary practices as well as the distinctive forms of relations of ruling mediating their implementation.
Tutkimus kiinnittyy Dorothy E. Smithin teoreettismetodologiseen lähestymistapaan, jota käytetään rajoittamisen ja kurinpidon organisoitumisen sekä tutkittujen käytäntöjen toimeenpanoa ehdollistavien vallanomaisten hallinnan suhteiden tarkasteluun.
Residential care workers have been expected to integrate the events of everyday life and the formal regulative organization of practices.
Lastensuojelulaitoksen työntekijöiltä on edellytetty taitoa sovittaa yhteen arkiset tilanteet ja käytäntöjä organisoiva muodollinen sääntely sekä taitoa sopeuttaa ammatillista toimintaa uudelleen muuttuneissa tilanteissa.
Methane is a powerful greenhouse gas that contributes significantly to global warming.
Metaani on voimakas kasvihuonekaasu, jolla on merkittävä vaikutus ilmaston lämpenemiseen.
However, the effects of the inflow were short-lived and methane started accumulating again in less than a year after the inflow.
Tämä vaikutus jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi ja metaania havaittiin kertyvän jälleen syvänteisiin alle vuoden sisällä suolapulssista.
This study explores methane dynamics in the Baltic Sea from the open sea, to estuaries and specific microbial processes.
Tämä tutkimus tarkastelee Itämeren metaaniprosessien dynamiikkaa avomerellä, rannikkosedimenteissä ja metaania hapettavien mikrobiprosessien kannalta.
In the future, climate change will likely exacerbate methane emissions from the Baltic Sea.
Tämän lisäksi ilmastonmuutoksen aiheuttaman yhteisvaikutuksen voidaan odottaa lisäävän Itämeren metaanipäästöjä entisestään tulevaisuudessa.
Overall, eutrophication has had a large impact on methane dynam ics in the Baltic Sea.
Kaiken kaikkiaan rehevöitymisellä on suuri vaikutus Itämeren metaaniprosesseihin.
However, due to effective oxidative filters in the sediments and the water column, most of the methane produced does not end up in the atmosphere.
Tehokkaat hapetusprosessit sedimentissä ja vesipatsaassa kuitenkin estävät suurinta osaa muodostuvasta kaasusta saavuttamasta ilmakehää.
While aerobic methane oxidation in the water column was the primary sink offshore, in the coastal areas anaerobic oxidation of methane (AOM) was by far the most important sink.
Siinä missä vesipatsaassa tapahtuva hapettuminen oli avomerellä tärkein metaanin nielu, rannikkoalueilla sedimenteissä tapahtuva hapetus olivat selvästi tärkein prosessi.
The introduction of oxygen during a major inflow in 2014–2015 caused the disappearance of methane from the deep basins due to a combination of oxidation and displacement.
Vuoden 2014 lopun suuri suolavesipulssi poisti tehokkaasti Gotlannin syvänteeseen aiemmin kertyneen metaanin, osin hapettumisen ja osin vesimassojen syrjäyttämisen kautta.
Near the river mouth of the studied estuarine system, methane brought in by the river was the most important source, whereas further offshore sedimentary methanogenesis fuelled by a legacy of eutrophication was the primary source.
Jokisuun lähistöllä jokiveden mukaan tuoma metaani oli tärkein metaanin lähde rannikkovesissä, siinä missä kauempana rannasta sedimenteissä tapahtuva metaanituotanto oli tärkein tekijä.
However in this study, metal mediated AOM was an equally important sink in the sediments.
Tämän lisäksi kuitenkin havaittiin myös, että syvemmällä sedimenteissä tapahtuvat metallipohjaiset metaanin hapetusreaktiot olivat vähintään yhtä tärkeitä tutkitulla alueella.
Seasonality had a strong effect on methane dynamics, with methane concentrations generally increasing towards winter.
Vuodenaikaisvaihtelu metaanin pitoisuuksissa niin vesipatsaassa kuin ilmakehäpäästöissäkin oli suurta, mutta yleisesti ottaen molemmat kasvoivat talvea kohti.
However, as in the open Baltic, displacement also played a role at times, removing large amounts of methane at a time.
Toisaalta kuten avomerelläkin, myös vesimassojen liikkeillä oli voimakas vaikutus veden metaanipitoisuuksiin.
The coastal areas were more dynamic, and the primary source of methane varied with distance offshore.
Itämeren rannikkoalueet olivat metaaniprosesseiltaan avomerta dynaamisempia.
The legacy of past eutrophication fuels methanogenesis in the coastal areas to this day, despite reductions in nutrient and organic matter input from land, leading to enhanced atmospheric flux of methane.
Vaikka ravinnekuormitus valuma-alueilta onkin nykyisin vähäisempää, menneiden vuosikymmenten rehevöityminen vaikuttaa edelleen metaanin tuotantoa ja ilmakehäpäästöjä lisäävästi.
Atmospheric fluxes of methane were highest near the river mouth and decreased seawards, while bathymetry was the main control of sedimentary fluxes.
Eniten ilmakehään päätyi metaania jokisuun lähettyviltä ja määrät vähenivät kauempana rannasta.
Offshore, sulphate mediated AOM is expected to be the most important type of AOM.
Meriveden sulfaattipitoisuuden takia sulfaattipohjaisen metaanihapetuksen odotetaan yleensä voimistuvan korkeammissa suolapitoisuuksissa, mikä piti paikkansa tässäkin tutkimuksessa.
Major inflow cycles control methane dynamics in the open Baltic by bringing oxygen to the deep basins, where methane typically accumulates in large amounts during stagnation.
Vesiekosysteemeissä sitä muodostuu pääosin hapettomissa sedimenteissä, joista muodostuva kaasu pyrkii kohoamaan vesipatsaan läpi ilmakehään.
Methane processes in the coastal sediments and water column of the Baltic Sea
Suolavesipulssit säätelevät metaanin esiintymistä Itämeren syvänteissä.
In "Choosing between lexeme vs. token in Russian collocations" (2019), I examine grammatical profiling as a method used to define the optimal level of representation for collocations.
Artikkelissani Choosing between lexeme vs. token in Russian collocations (2019) pyrin osoittamaan, että ilmausten kieliopillinen profilointi on keino, jolla voidaan määritellä kollokaatioiden representaatio optimaalisella tavalla.
This thesis addresses the topic of collocations and their behavior based on Russian language data.
Tarkastelen väitöskirjassani kollokaatioita ja niiden käyttäytymistä venäjänkielisessä tutkimusaineistossa.
Such constructional generalizations have shown that there is a more abstract level on which collocations can be stable as a class rather than on the level of single collocations.
Tällaiset konstruktioita koskevat yleistykset ovat osoittaneet, että on olemassa yksittäisiä kollokaatioita ylempi abstraktiotaso, jolla kollokaatiot voidaan hahmottaa luokkina.
Linguistic analysis of automatically obtained Russian MWEs" (2015), I offer a comparison of the empirical and phraseological perspectives on collocations and introduce research where I attempt to position empirical collocations within the scope of a phraseological theory.
Linguistic analysis of automatically obtained Russian MWEs (2015) vertailen kollokaation tulkintaa empiirisessä korpustutkimuksessa ja fraseologian teorioissa ja pyrin selvittämään empiirisin menetelmin erotettujen kollokaatioiden asemaa fraseologian tutkimuksen tarjoamassa teoreettisessa viitekehyksessä.
First, this research has demonstrated that the results of the discussed metrics are often correlated and, second, that the degree of idiomaticity of the extracted units varies significantly.
Tutkimus osoittaa, että eri työkalujen antamat tulokset korreloivat keskenään ja että niiden avulla erotettujen yksiköiden idiomaattisuuden aste vaihtelee merkittävästi.
In the article "Evaluation of collocation extraction methods for the Russian language" (2017), my co-authors and I discuss of the methods used to extract statistical collocations and provide results pertaining to the comparison of five metrics for extracting statistics-based collocations as well as the raw frequency.
Artikkelissa Evaluation of collocation extraction methods for the Russian language (2017) käsittelen yhdessä muiden kirjoittajien kanssa erilaisia tapoja, joilla automaattisesti erotettuja kollokaatioita voidaan evaluoida, ja vertaan viiden tilastolliseen analyysiin perustuvan kollokaatioiden erottelutyökalun antamia tuloksia venäjänkielisessä raakadatassa ilmeneviin frekvensseihin.
In the course of four articles, I develop a better understanding of collocations that is based on a corpus-driven approach.
Väitöskirja koostuu neljästä artikkelista, joissa pyrin tuomaan esille korpusvetoiseen tutkimukseen pohjautuvan näkemykseni kollokaatioista.
Finally, in "Constructional generalization over Russian collocations" (2016) my co-authors and I present the main concepts of Construction Grammar and introduce the research where a substantial number of automatically extracted collocations were demonstrated to form clusters of words that belong to the same semantic class, even when they are not idiomatic.
Artikkelissa Constructional generalization over Russian collocations (2016) kollokaatioita tarkastellaan konstruktiokieliopin viitekehyksessä ja osoitetaan, että suuri osa automaattisesti erotetuista kollokaatioista muodostaa samaan semanttiseen kenttään kuuluvien sanojen klustereita, vaikka sanoihin ei välttämättä liittyisikään idiomaattisuutta.
This research demonstrates that empirical collocations have different tendencies to form idiomatic lexical units and I reveal the shortcomings of describing the idiomaticity of expressions in terms of strict classes.
Tutkimukseni osoittaa, että empiirisin keinoin erotetuilla kollokaatioilla on toisistaan poikkeavia taipumuksia muodostaa idiomaattisia leksikaalisia yksiköitä, minkä seurauksena idiomaattisten ilmausten jakaminen selvästi erillisiin luokkiin on ongelmallista.
Collocations are defined as statistically significant co-occurrences of tokens or lexemes within a syntactic phrase that are extracted by statistics-based automatic analysis tools and are restricted to various extents: from semantically not-idiomatic to full idioms.
Kollokaatio määritellään työssä lausekkeessa ilmeneväksi tilastollisesti merkitseväksi sanaesiintymien tai lekseemien yhteisesiintymäksi, joka on erotettavissa juoksevasta tekstistä käyttämällä tilastopohjaista automaattista analyysityökalua ja jossa on havaittavissa tiettyjä käyttöä rajoittavia tekijöitä.
"If you don’t see the strengths, you can miss a lot of a person."
"Jos ei nää niitä vahvuuksia niin sä voit missata paljon niinku ihmisestä."
The survey included 85 questionnaires and 38 videos.
Kysymyslomakkeita oli tutkimuksessa mukana 85 ja videoita 38.
Questionnaires were completed individually.
Kysymyslomakkeet täytettiin yksilötyönä.
The interviews followed the principles of peer interviewing and the students interviewed each other without the presence of a researcher.
Haastatteluissa sovellettiin vertaishaastattelun periaatteita ja oppilaat haastattelivat toinen toisiaan ilman tutkijan läsnäoloa.
The material was analyzed using material-based content analysis.
Aineisto analysoitiin sisällönanalyysin keinoin aineistolähtöisesti.
It is also important that the societal debate also has a many-sided research-based perspective.
On tärkeää, että myös yhteiskunnalliseen keskusteluun saadaan tutkimusperustaisia käsityksiä eri tahoilta.
The importance of strengths, as well as more broadly positive pedagogy, has recently been emphasized, and various projects have sought to address the curriculum gap in how the subject is concretely addressed in the classroom.
Vahvuuksien ja myös laajemmin positiivisen pedagogiikan merkitystä on viime aikoina korostettu, ja erilaisilla hankkeilla on pyritty vastaamaan opetussuunnitelman jättämään aukkoon, miten aihetta konkreettisesti pidetään esillä luokissa.
As a whole, students were able to reflect on the topic of strength analytically and in depth, and to justify their views and the meanings they gave to strength teaching.
Kokonaisuudessaan oppilaat osasivat kuitenkin pohtia vahvuusteemaa analyyttisesti ja syvällisesti, sekä perustella näkemyksiään ja vahvuusopetukselle antamiaan merkityksiä.
This study is interested in what kinds of aspects the students themselves think are important and want to highlight in the strength debate.
Tämän tutkimuksen mielenkiinto suuntautui siihen, millaisia asioita oppilaat itse kokevat tärkeäksi ja haluavat nostaa esiin vahvuuskeskustelussa.
The attitudes and diverse perspectives of the students who participated in the study show that it is also fruitful to give voice to the students, the target group for strength projects, and to explore the strength theme in different contexts.
Tutkimukseen osallistuneiden oppilaiden asenteet ja monipuoliset näkökulmat osoittavat, että on hedelmällistä tarjota ääni myös oppilaille eli vahvuushankkeiden kohderyhmälle sekä tutkia vahvuusteemaa erilaisissa konteksteissa.
Alongside this category, many students also mentioned the strengths learned in the project.
Tämän luokan ohella monet kuitenkin mainitsivat myös hankkeessa opeteltuja luonteenvahvuuksia.
The material was invariably very positive about strengths and studying them at school.
Aineistossa suhtauduttiin poikkeuksetta hyvin myönteisesti vahvuuksiin ja niiden opiskeluun koulussa.
In conclusion, it is challenging for some students to extend their strength thinking beyond the school world, with strength teaching and such research taking place in such a close school context.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että osalle oppilaista on haastavaa laajentaa vahvuusajatteluaan koulumaailman ulkopuolelle vahvuusopetuksen ja kyseisen tutkimuksen tapahtuessa niin tiiviisti koulukontekstissa.
The material of this study consisted of video interviews conducted by students and questionnaires completed in preparation for them.
Tutkimuksen aineisto koostui oppilaiden toteuttamista videohaastatteluista sekä niihin valmistautuessa täytetyistä kysymyslomakkeista.
The purpose of this study was to describe the sixth-grade students' perceptions of strengths.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kuvata vahvuusopetukseen osallistuneiden kuudesluokkalaisten oppilaiden käsityksiä vahvuuksista.
The results showed a diverse set of individual perceptions of strengths and strength teaching.
Tutkimuksen tuloksena saatiin monitahoinen kirjo yksilöllisiä käsityksiä vahvuuksista ja vahvuusopetuksesta.
The material were produced by six sixth grades in the Helsinki metropolitan area.
Aineiston tuottajina oli kuusi kuudesluokkaa pääkaupunkiseudulta.
In the answers of this category, the pupils saw their strengths primarily as a competence in school subjects.
Tähän luokkaan sisältyvissä vastauksissa oppilaat yhdistivät vahvuudet ensisijaisesti osaamiseksi kouluaineissa.
: Perceptions of strengths of students that have participated in strength teaching
: vahvuusopetukseen osallistuneiden kuudesluokkalaisten käsityksiä vahvuuksista
The largest category was the hobby and school world as a context for strengths.
Oppilaiden käsityksistä muodostettiin niiden sisällön perusteella luokkia, joista määrällisesti suurin oli harrastus- ja koulumaailma kontekstina vahvuuksille.
Down came the rain and washed the teacher out : Why does the job not commit to the novice kindergarten teachers?
Tuli sade rankka, vaka-open vei : miksi työ ei sitouta noviisilastentarhanopettajia?
The survey was opened for the novice ECE teachers in the end of spring period 2017.
Laadullisen tutkimuksen aineisto kerättiin e-lomakkeella toimintakauden lopussa keväällä 2017.
I´ve got 17 respondents, in which 7 was graduated in the university and the rest 10 was from university of applied sciences.
Vastaajista 7 oli yliopistokou-lutuksen saaneita ja loput 10 olivat sosionomitaustaisia lastentarhanopettajia.
One of the problems seems to be, that during the five first years many of the ECE teachers want to switch or quit working in early childhood education.
Ensimmäisten viiden työvuoden, siis induktiovaiheen aikana, moni valmistunut vaihtaa kuitenkin työpaikkaa tai kokonaan alaa.
In Finland there has been two different possibilities for becoming one: from the University of Faculty of Education or from the University of Applied Sciences degree programme in Social Services.
Lastentarhanopettajuus on perinteisellä ajattelutavalla ollut kutsumustyötä, johon on voinut valmistua yliopiston kasvatustieteellisestä tiedekunnasta tai sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulusta.
The aim of this study is to identify novice ECE teachers’ reasons to switch, quit or stay in a current workplace.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on kartoittaa noviisilastentarhanopettajien syitä yksikön ja alanvaihtoajatusten ta-kana.
Both institutions are popular and novice ECE teachers graduate and start working in early childhood education.
Molemmat koulutuslinjat houkuttelevat opiskeli-joita ja noviiseja valmistuu työkentälle.
Even though the training programme is different, the assumption is that the knowledge is equal between the graduates.
Eri koulutuksista huolimatta valmistuneet ovat olleet työnantajan sil-missä yhdenvertaiset osaamisen suhteen.
Other reasons were long distance between home and job and professional reasons.
Työpaikan vaihto johtuu tutkimushenkilöiden mukaan huonoista henkilösuhteista, ammatillisista syistä sekä liian pitkäksi koetusta työmat-kasta.
On the other hand, working life is changing and nowadays employees want to be a part of a lifelong learning.
Työelämä on kuitenkin murrok-sessa eivätkä vastaajat ajattele tutkintoa loppuelämän velvollisuutenaan.
For a long time, early childhood education (ECE) teaching has been a vocation.
Tutkimukseen osallistuneet lastentarhanopettajat kertoivat ole-vansa kutsumusammatissaan.
The material of this study was collected via internet survey.
Tutkimusaineistosta välittyy vastaajien lyhyt työkokemus.
It’s important to pay attention to good relationship between the coworkers, otherwise it can be a reason to switch a workplace.
Työssä nostetaan esiin myös työn hyvät, sitouttavat seikat, jotta niihin osattaisiin kiin-nittää huomiota.
Sadly, it’s possible that a novice employee lost a satisfaction for the job and it may causes finishing a career.
Tutkimukseen osallistuneiden mielestä alanvaihtoa ehkäi-see työstä saatava tyydytyksen tunne.
Yet this doesn’t mean that working as ECE teacher is less vocational for them than the colleagues whom graduated from the university: when the students apply to a higher school, both options are equal, and the student will calculate the best match to get in.
Koulutuspaikan he olivat valinneet sen perusteella, kumpaan korkeakouluun heidän hakupisteillään pääsi opiskelemaan.
Defendants working experience as an ECE teacher was minor, and that was seen in the answers: you cannot evaluate things you don’t have experience.
Siitä, mistä henkilökohtaista kokemusta ei ole, ei osata myöskään nähdä suurena ongelmana työn induktiovaiheessa.
Bachelorettes for the social services has many skills and competence for social work as well, so they can be ECE teacher as long as it feels good and right.
Työhyvinvointi onkin se kivijalka, jonka päälle ura ra-kennetaan.
The data of this research consists of 274 primary education children.
Tämän tutkimuksen aineisto koostuu 274 alkuopetusikäisestä lapsesta.
/ The results of this research are conflicted with previous studies on this subject.
Tämän tutkimuksen tulokset olivat ristiriidassa aiemman tutkimuksen kanssa.
Considering previous studies on this subject, one could expect an influence from the intervention programme.
Aiemman tutkimuksen perusteella interventio-ohjelmalta voidaan odottaa vaikuttavuutta.
The results showed that skills of the intervention group grew more than the control group at first, during the intervention, and better skills showed at tests right after the intervention, but not anymore at the delayed tests.
Tulosten mukaan interventioryhmän osaaminen kasvoi kontrolliryhmää enemmän intervention aikana ja parempi osaaminen näkyi heti intervention jälkeen tehdyissä testeissä, muttei enää viivästetyissä testeissä.
The effectivity of an explicit intervention programme in mathematical skills of children in primary education
Eksplisiittisen interventio-ohjelman vaikuttavuus matemaattisesti heikkojen alkuopetusikäisten osaamiseen
These results can not be generalised, but they give reason to make a new research with larger groups.
Yleistäviä johtopäätöksiä tutkimuksesta ei voida tehdä, mutta se antaa aihetta lisätutkimukselle laajemmalla otoskoolla.