natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Diversification of the species has led to polymorphism and made the taxonomy of many dolphin species challenging.
Samalla joidenkin delfiinilajien taksonomia on muuttunut haasteelliseksi.
We also found differences in saddle patch sizes, the narrowest saddles belonging to the coastal New Zealand population.
Kapeimmat satulaläikät löytyivät Uuden Seelannin rannikkovesien miekkavalailta.
Although transient killer whales are the most contaminated of the populations they were still quite symmetrical.
Suuresta haitallisten aineiden kontaminaatiosta huolimatta transient-tyyppisten miekkavalaiden kuviointi oli hyvin symmetristä.
A group of killer whales were observed off the west coast of Scotland, that all had slanting eye patches.
Skotlannissa tavatulla pienellä miekkavalasparven kaikilla yksiöillä oli hyvin poikkeukselliset silmäläikät.
There is also a variation in saddle patch coloration.
Havaitsimme myös eroavaisuuksia satulaläikkien värityksessä.
We have showed that killer whale eye patch shapes remain constant over time and that they are a great additional tool for identification.
Tutkimuksissa olemme havainnet silmäläikän muodon pysyvän samanlaisena yksilön ikääntyessä.
The Pacific resident ecotype whales had the most variable saddle patches.
Kaikista tutkituista populaatioista Tyynen valtameren resident miekkavalailla oli eniten vaihtelua ja kuviointia satulaläikissään.
No dark saddles were found on the Atlantic side, so the dark coloration seems to be typical to tropical mid and south Pacific killer whales.
Trooppiselta keski– ja eteläiseltä Tyyneltä valtamereltä löytyi tummasatulaisia yksilöitä sekä niin tummia yksilöitä, että satulaläikkää ei näkynyt ollenkaan.
I have focused on variation in colour patterns and coloration in populations around the world, mainly in saddle patch and eye patch patterns.
Tutkimukseni keskittyy erityisesti selkäevän takana sijaitsevan satulaläikän ja silmän luona olevan silmäläikän muodon vaihteluun.
These eye patches differed from other North Atlantic eye patches as well from all others around the world.
Pohjois-Atlantin miekkavalailla kuten suurella osalla maailman miekkavalaista silmäläikkä on vaakatasossa.
Although Enroth was above all a painter, he also expressed himself in writing.
Vaikka Erik Enroth oli ennen kaikkea kuvataiteilija, hän ilmaisi itseään myös kirjallisesti.
They can be encapsulated in the concepts: narrative, context and the problematics existing between the image and the word.
Ne tiivistyvät käsitteisiin kertomus, konteksti sekä kuvan ja sanan välinen problematiikka.
The objects of my research include offering a comprehensive view of Erik Enroth’s artistic discourse, supplementing the omissions of previous research and questioning certain prevailing conceptions and locating Enroth’s oeuvre within the context of Finnish and partly also international modernism in the fine arts.
Tutkimukseni tavoitteita ovat kokonaisvaltaisen käsityksen tarjoaminen Erik Enrothin taiteellisesta itseilmaisusta, aiemman tutkimuksen puutteiden täydentäminen ja joidenkin vallitsevien käsitysten kyseenalaistaminen, sekä Enrothin tuotannon sijoittaminen osaksi suomalaisen ja kansainvälisen kuvataiteen modernismia.
The Artistic Discourse of Erik Enroth My doctoral thesis consists of a monograph on the life work and artistic production of Erik Enroth (1917–1975) written for the discipline of Art History in the Department of Cultures of the University of Helsinki.
Erik Enrothin taiteellinen diskurssi on Helsingin yliopiston taidehistorian tieteenalaan tehtävä monografia taiteilija Erik Enrothin (1917–1975) elämäntyöstä ja taiteellisesta tuotannosta.
My central research question is: What kind of influence did the postwar societal and artistic context have on the development of Erik Enroth’s artistic discourse?
Keskeinen tutkimuskysymykseni on, minkälainen vaikutus toisen maailmansodan jälkeisellä yhteiskunnallisella ja taiteellisella kontekstilla oli Erik Enrothin taiteellisen ilmaisun kehittymisessä.
Previous research on the artist has covered only part of his oeuvre, and particularly his late work in the years 1963–1975 has remained uninvestigated.
Erityisesti myöhäistuotanto vuosilta 1963–1975 on jäänyt tarkastelun ulkopuolelle.
My thesis is thus the first academic research project to cover the whole of Enroth’s artistic career.
Väitöskirjani on ensimmäinen koko Enrothin taiteelliseen uraan kohdistuva akateeminen tutkimus.
Composed Reality.
Väitöskirjatyöni Sommiteltu todellisuus.
Therefore, in my thesis I also examine his written production and attach the themes he expressed in it to his pictorial expression.
Tarkastelen väitöskirjassani myös Enrothin kirjallista tuotantoa ja nidon sen teemat hänen kuvalliseen ilmaisuunsa.
I have three particular perspectives in my examination of Erik Enroth’s artistic discourse.
Minulla on kolme tarkempaa näkökulmaa pureutuessani Erik Enrothin elämään ja teoksiin.
My thesis also considers what directions future research on Erik Enroth might take and opens up a debate on the need for a re-evaluation of his oeuvre.
Tutkimukseni avaa keskustelun Erik Enrothin taiteellisen tuotannon uudelleenarvioimiseksi.
Thus Enroth’s paintings and poems constitute my primary research material.
Lisäksi Enrothia on luonnehdittu melko yksipuolisesti taidehistoriallisissa kirjoituksissa.
In my methodological approach, I employ in particular cognitive narratology, narrative hermeneutics and Quentin Skinner’s theory regarding the concept of context.
Väitöskirjassani esitellään ensimmäistä kertaa sitä laajaa aineistoa, jonka taiteilijan leski Sinikka Enroth vei mukanaan muuttaessaan Ensenadaan Meksikoon vuonna 1980.
In my research, the concept of discourse, with its multiple ramifications, refers primarily to self-expression.
Tamperelaisen liikenaisen ja taidemesenaatin Sara Hildénin kanssa naimisissa ollut taiteilija mainitaan usein vain ensimmäisen vaimonsa yhteydessä.
Public authorities have significant purchasing power in Europe: they spend approximately 1.8 trillion euros annually, which constitutes around 14 % of the EU’s gross domestic product.
Julkisilla hankintayksiköillä on merkittävä ostovoima Euroopassa: ne käyttävät noin 1.8 triljoonaa euroa vuodessa, joka muodostaa noin 14 %:n osuuden EU:n bruttokansantuotteesta.
(3) Can the use of environmental criteria amount to state aid?
(3) Voiko ympäristökriteerien käyttö johtaa valtiontukeen?
This extensive topic is subdivided into the following research questions: (1) How can environmental criteria be applied in the current legal framework?
Tämä hyvin laaja aihepiiri on jaettu seuraaviin tutkimuskysymyksiin: (1) Miten ympäristökriteerejä voidaan soveltaa nykyisessä oikeudellisessa viitekehyksessä?
In this vein, the analysis builds upon a thorough examination of the ECJ’s case law, legal literature as well as the Public Procurement Directive (2014/24(EU).
Tämän mukaisesti analyysi rakentuu perinpohjaiseen EUT:n oikeuskäytännön, oikeuskirjallisuuden ja hankintadidektiivin (2014/24(EU) tulkintaan.
The economic importance of the public procurement market makes regulation in this realm an effective tool.
Julkisten hankintojen markkinan koko tekee sääntelystä tällä alalla tehokkaan työkalun.
By harnessing and utilizing this buying power to select goods and services with lesser negative impacts on the environment, remarkable strides can be made in contribution to the combat against climate change and other environmental concerns.
Hyödyntämällä ja ohjaamalla tämän ostovoiman sellaisten tuotteiden ja palvelujen valintaan, joilla on vähäisemmät negatiiviset ympäristövaikutukset, voidaan olennaisesti myötävaikuttaa taisteluun ilmastonmuutosta ja muita haitallisia ympäristövaikutuksia vastaan.
(2) What limitations does the link to the subject matter requirement pose on green public procurement, and how should the requirement be interpreted?
(2) Minkälaisia rajoitteita vaatimus vertailuperusteen liitynnästä hankinnan kohteeseen asettaa ympäristöystävällisille hankinnoille, ja miten tätä vaatimusta tulisi tulkita?
While the 2014 reform of the Public Procurement Directives was successful in providing extended latitude for contracting authorities to apply environmental considerations in public procurement, the legal framework simultaneously became more complex than ever.
Vaikka hankintadirektiivien uudistus vuonna 2014 onnistuneesti laajensi hankintayksiköiden harkintavaltaa ympäristökriteereiden käytössä, samalla lainsäädännöllisestä viitekehyksestä tuli monimutkaisempi kuin koskaan.
Consequently, the subject of this thesis on a broader scale is to address the question of what is the extent to which the current legislative framework limits the discretion of contracting authorities in pursuing secondary policies, such and environmental objectives.
Näin ollen, tämän tutkielman aihe laajemmassa merkityksessä on vastata kysymykseen, missä määrin nykyinen lainsäädännöllinen viitekehys rajoittaa hankintayksiköiden harkintavaltaa toissijaisten tavoitteiden, kuten ympäristönäkökohtien tavoittelussa.
In the context of pursuing sustainability through public contracts, a key concept in this thesis is Green Public Procurement (GPP).
Ympäristöystävällisten julkisten hankintojen kontekstissa tässä tutkielmassa keskeinen käsite on "Green Public Procurement" (GPP).
(4) Can environmental criteria constitute discrimination with the effect of hindering trade as stipulated in TFEU and the Public Procurement Directive?
(4) Voiko ympäristökriteerien käyttö olla syrjintää, jolla on vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan SEUT:n ja hankintadirektiivien mukaisesti?
However, the legitimacy of using public contracts for the purposes of openly promoting environmental objectives has, for a long time, been a subject of animated debate.
Siitä huolimatta ympäristötavoitteiden saavuttelun sallittavuus julkisten hankintojen keinoin on pitkään ollut kiivaan keskustelun kohde.
The methodological approach adopted in this thesis is that of legal dogmatism.
Metodologiseksi lähestymistavaksi tässä tutkielmassa on valittu lainoppi.
In addition to answering the previously presented research questions, the author ventures to identify the pressure points in the current legislative framework that may effectively hinder efforts towards greener purchasing as well as to provide some insights into potential needs for reform.
Edellä esitettyihin tutkimuskysymyksiin vastaamisen lisäksi kirjoittaja pyrkii tunnistamaan nykyisen lainsäädännöllisen viitekehyksen painepisteitä, jotka voivat hankaloittaa pyrkimyksiä ympäristöystävällisempien hankintojen tekoon.
Because any discussion in this area is incomplete without an understanding of the practical context, reference is also made to pre-existing statistical studies on the use of green criteria.
Työssä viitataan myös ympäristökriteerien käyttöä koskeviin tilastollisiin tutkimuksiin, koska keskustelu tästä aihepiiristä jäisi puutteelliseksi ilman ymmärrystä käytännön kontekstista.
The Principle of Sufficient Reason forms the link between the problems of evil and meaning.
Riittävän syyn periaate koskee olevan luonnetta.
The grammar of salvation in religions of the sick soul is isomorphic to the grammar of virtues as well: God or the Way are said to be good, because they rescue from the evil situation into a state where the telos is reached.
Hyveiden käsite rinnastuu myös pelastuksen käsitteeseen: Pyhä auttaa irti pahasta nykytilanteesta ja saavuttamaan hyvän elämän.
The problem has four key presuppositions: the fact/meaning, fact/value and appearance/reality conceptual gaps and the Principle of Sufficient Reason.
Kielioppi purkaa fakta/merkitys ja fakta/arvo-kahtiajaot selvittämällä merkityksellisyyden taustana olevia kielenkäytön muotoja.
I then argue that Hamannian antitheodicies can be used as metatheories for Kantian and Jamesian ones, because they allow for the critique of reason as a critique of language and avoid the residual dualisms in Kant’s account, and the grammar of language use and religious stories allows for incorporating James’ appeal to practical meanings and to a God who defeats evil.
Kieliopillinen pahan ongelman kritiikki myös pystyy ottamaan huomioon jamesilaisista ja kantilaisista kritiikeistä nousevia näkökohtia ja tarjoamaan niille laajemman viitekehyksen.
The problem of evil is the question: does God exist and can there be intelligibility and meaning in the world that allows for moral action if there is evil?
Uskonnollinen pahan ongelma on pahan ongelman erityistapaus: voiko Jumala olla olemassa, jos maailmassa on paljon tarkoituksettomalta vaikuttavaa pahaa?
Facts and meanings cannot be separated, because states of affairs and objects are identified by interpreting them against the background of a language-game and its underlying system.
Tällöin faktat tulevat merkityksellisiksi olioiden tunnistamisen ja kielipelin taustana olevien asiayhteyksien nojalla.
How can the grammatical approach to metaphysical questions and to the metacritique of the presuppositions of the problem of evil be used to analyse religious and worldview questions, and articulate ways of existential, humanistic and religious sense-making that overcome the problem?
Miten ihmisajattelun abstraktit käsitteet voivat soveltua maailman konkreettisiin ja kokemuksella tunnettaviin olioihin?
The problem of evil is at bottom an existential one: how can the world have meaning and how is moral action possible, if there is pointless evil without morally sufficient reasons?
Miten maailmassa voi olla merkitys ja miten elämä voi olla mielekästä, jos maailmassa on paljon pahaa?
Moreover, the world cannot be determined by Arches and sufficient reasons if the grammar of virtues is to work, because they collapse the distinction between the actual world and the possible telos.
Vastaavasti riittävän syyn periaatteen vahvat muodot kuten "järkiperusteet muodostavat olevan" epäonnistuvat, koska ilmauksia kuten "olla olemassa" käytetään monissa eri kielipeleissä.
God is good because He wins when the world succeeds, and He is omnipotent because He has a winning strategy to defeat evil, and both can hold even if the world includes pointless and horrendous evils.
Maailmassa oleva paha ei ole ristiriidassa Jumalan olemassaolon kanssa, koska Jumala tähtää kohti hyvää (hyvyys) ja pystyy voittamaan pahan (kaikkivaltius).
Then one can formulate a consistency proof by using the idea of God as a chessmaster.
Jumalan hyvyyden ja kaikkivaltiuden käsitteet on siis mahdollista tulkita uskontojen kertomuksia vasten, jolloin muodostuu looginen ristiriidattomuustodistus.
The theodicy debate in the philosophy of religion is just a special case of the general problem, as J. L. Mackie’s, Alvin Plantinga’s and William Rowe’s classic articles work with the Leibnizian problematic of God’s metaphysically constrained choices for the best vs pointless evils.
Pahan ongelma osoittautuu näennäisongelmaksi, kun sitä lähestytään J. G. Hamannilta ja Ludwig Wittgensteinilta periytyvän filosofisen kieliopin keinoin.
The problem arises, when one tries to unify facts with meanings and values by appealing to God or some Arche that establishes a system of sufficient reasons.
Ne sitten yritetään yhdistää vetoamalla riittävän syyn periaatteeseen.
Philosophical grammar gives a ground for examining the presuppositions of theodicy.
Peirce ja Jaakko Hintikka ovat kehittäneet kielipelejä selvittämään käsitettä "on olemassa".
Thus facts and meanings are intertwined, and facts are also seen-as objects by using narratives to identify objects in and through the facts.
Maailman tosiasiat ja merkitykset, ja myös tosiasiat ja arvot käsitetään vastakkaisiksi.
The appearances of evil present an anomaly or a problem to such attempts to locate meaningfulness and intelligibility in the world.
Pahan ongelma koskee maailman yleistä ymmärrettävyyttä ja mielekkyyttä.
Therefore one cannot identify reality itself with rational conceptual structures, because reality and encounter with it is prior to conceptual structures, and conceptual necessity depends on linguistic practices.
Kohtaamme todellisuuden kielipeleissä, joten käsite- tai selitysjärjestelmiä ei voi näin samaistaa olevaan.
In fact, the problem of evil and the problem of intelligibility are closely linked together.
Myös fakta/arvo-erottelu ja uskonnollinen pahan ongelma romahtavat.
Virtues and other humanistic meanings are realized through actions in a context, and the actions are then shaped and chosen by reference to the virtues, human practices and the goods the virtues are used to pursue.
Ne antavat teoille ja muille faktoille moraalisen merkityksen, kun ne kytkevät teot hyvään suuntautuneeseen käytäntöön.
The concept of a reason makes sense only against the background of a language-game, and there are systems that have structures that do not amount to sufficient reasons.
Ilmaukset ovat merkityksellisiä vain kielipeleissä eli toimintamuodoissa, jotka kietovat yhteen kielenkäytön ja maailman.
It also describes the logic of our language by describing conceptual connections in language use and locates abstract concepts like the categories of being in linguistic and communicative relationships.
Vastaavasti abstraktit periaatteet kuten "kaikella on tarkoitus" ovat merkityksellisiä tarjoamalla yleiskuvan kielenkäytöstä ja sen konteksteista.
The identification of objects requires both a grid of coordinates or a logical space for facts, and narrative principles of continuity that reveal its causal, social and other functional roles in its contexts.
Tunnistaminen edellyttää olioon liittyvien faktojen näkemistä oliona omaa asiayhteyttään vasten.
A conceptual antitheodicy attempts to dissolve the conceptual presuppositions of the problem of evil.
Susan Neiman on osoittanut, että pahan ongelma liittyy ymmärrettävyyden ongelmaan.
A moral antitheodicy extends the rejection of the world order to the activity of issuing reasons itself.
Maailmalla on alkusyy, joka takaa rationaalisen järjestyksen ja sen, että kaikella on tarkoitus.
It examines the use of language by describing the rules of language-games and the relationships underlying them.
Ilmaukseen "on olemassa" liittyvien kielipelien tarkastelu haastaa faktojen ja merkitysten eron.
The method used in the work is the systematic analysis of religious views and philosophical arguments.
Pahan ongelma muodostuu platonismin ja modernin maailmankuvan taustaa vasten.
The problem of evil is then associated with theodicism: God or the meaning of the world exists only, if all evils have (morally) sufficient reasons.
Pahan ongelma taas kysyy, onko kaikella tarkoitus tai moraalinen oikeutus?
The modular structure of the mapping framework enables its flexible development with new data and models in the future.
Kartoitusmenetelmän modulaarinen rakenne mahdollistaa sen joustavan kehittämisen uusilla malleilla ja aineistoilla tulevaisuudessa.
Coupling carbon sequestration of forests and croplands with ecosystem service assessments
Metsien ja peltojen hiilensidonnan kytkeminen ekosysteemipalveluarvioihin
According to the sensitivity analysis, climate warming has not been a significant reason for the observed C loss yet.
Herkkyysanalyysin perusteella ilmaston lämpeneminen ei ole toistaiseksi ollut merkittävä syy peltojen hiilikatoon.
The soil C stock of Finnish croplands declined in 1974-2009 because they produced less litter than the pre-cropland forests and this agricultural litter decomposed more rapidly.
Suomen kivennäismaan peltojen hiilipitoisuus pieneni viime vuosikymmenien aikana, koska pellot tuottivat vähemmän kariketta kuin niitä edeltäneet metsät ja tämä karike oli koostumukseltaan nopeammin hajoavaa.
The results indicated that in the short-term, forest management affected the C budget more than climate change.
Metsien käsittely vaikutti hiilitaseeseen enemmän kuin ilmastonmuutos lyhyellä aikavälillä.
The mapping framework produced reliable estimates of the current status of C budget in the study region in southern Finland.
Kartoitusmenetelmä tuotti luotettavia arvioita hiilitaseen nykytilasta Suomessa.
The carbon (C) cycle of forests and croplands contributes to human wellbeing by regulating climate, producing food, timber and energy, and providing habitats for species.
Metsät ja pellot vaikuttavat ihmisten hyvinvointiin monin tavoin; ne sitovat ilmakehästä hiiltä, tarjoavat elinympäristöjä lajeille sekä tuottavat ruokaa, puutavaraa ja uusiutuvia energianlähteitä.
This dissertation introduces different approaches to quantify the C budget of terrestrial ecosystems in boreal and temperate regions.
Tässä väitöskirjassa kehitettiin erilaisia lähestymistapoja hiilitaseen arvioimiseen boreaalisen ja lauhkean vyöhykkeen alueilla.
The overall objectives were to couple the estimates of C sequestration with ES assessments and to investigate the spatial variation of climate regulation in relation to other ES indicators.
Tämän väitöskirjan keskeisinä tavoitteina oli kytkeä hiilensidonta ekosysteemipalveluarvioihin ja arvioida hiilensidonnan alueellista vaihtelua ja sen säätelymahdollisuuksia suhteessa muihin ekosysteemipalveluihin.
An approach to quantify the C budget of boreal forested landscapes was developed in paper III by combining simulation modelling with extensive information on stand characteristics.
Boreaalisten metsien hiilitaseen kartoittamiseksi kehitettiin uusi menetelmä yhdistämällä simulaatiomallinnusta metsiköiden rakennepiirteitä koskevaan paikkatietoon.
The mapping framework developed in this dissertation allows for visualizing ES related to C cycling as high-resolution maps to support sustainable land use planning.
Väitöskirjassa kehitettyä kartoitusmenetelmää voidaan soveltaa havainnollistamaan hiilen sidonnan alueellista, pienipiirteistä vaihtelua suhteessa muihin ekosysteemipalveluihin, mikä tukee ekologisesti kestävää maankäytön suunnittelua.
The effects of different climate change and forest management scenarios on the growth and C budget of forests were examined across a long latitudinal gradient in Europe in paper II.
Simulointitulosten perusteella ilmastonmuutos kiihdyttää metsien kasvua ja hiilensidontaa laajalla alueella Euroopassa.
Extracting branches and stumps enhanced energy-wood production but caused trade-offs for climate regulation, dead wood production and, consequently, forest biodiversity.
Hakkuutähteiden ja kantojen korjuu aiheutti ristiriitoja hiilensidonnan, energiapuun tuotannon ja lahopuun tuotannon välillä.
Regular harvesting, affecting the stand age class distribution, was a key driver of the C stock changes in the studied catchment during the simulation period 2012-2100.
Säännöllisistä hakkuista johtuvat metsien ikärakenteen muutokset olivat tärkein metsien hiilivaraston muutoksiin vaikuttava tekijä tulevaisuudessa.
Sustainable environmental management requires spatially explicit information on the impacts of human activity on ES. Mapping C stocks and changes using overly simplified, land cover -based proxies might cause inaccuracy to the ES estimates.
Ekosysteemipalveluiden kartoittamisessa on usein jätetty huomiotta hiilivarastojen ja -virtojen muutokset ajan suhteen, mikä voi aiheuttaa suuriakin virheitä arviointiin.
It contributes to bridging the gap between ecosystem service assessments and simulation modelling.
Näiden ekosysteemipalveluiden kartoittamiseksi tarvitaan yksinkertaisia menetelmiä.
Biomass growth was unexpectedly enhanced as a result of harvest residue extraction, revealing that the post-harvest microbial controls of stand productivity require further research.
Hakkuutähteiden korjuu metsäbioenergian tuottamiseksi pienensi maaperän hiilivarastoa.
Does class placement matter?
Onko oppilaan luokalla merkitystä?
Data were drawn from two longitudinal large-scale learning to learn assessment studies representing both primary (N = 896) and lower secondary education (N = 5368).
Aineistona käytetään pitkittäistutkimuksena kerättyjä oppimaan oppimisen oppilasaineistoja perusopetuksen ala- ja yläluokilta (N = 896 ja N = 5368).
Furthermore, quasi-experimental design was created using propensity score matching.
Lisäksi luodaan kvasikokeellinen asetelma hyödyntäen parinkaltaistustekniikkaa.
: Students with special educational needs in regular and special classes
: Tukea saavat oppilaat yleisopetuksen ja erityisopetuksen luokissa