natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While examining and comparing the data it became clear how an adoptive parenting is pretty much the same as a biological parenthood.
Tutkielmaani osallistuneiden adoptiovanhempien kertomuksista kävi ilmi, miten adoptiovanhemmuudessa on osittain paljon samaa kuin biologisessa vanhemmuudessa.
The target phenomenon of the study is the experiences of adoptive parenting and family life by those parents who has a child adopted from South Africa.
Tutkielma tarkastelee Etelä-Afrikasta adoptoineiden vanhempien kokemuksia adoptiovanhemmuudesta, sekä perhe-elämästä adoptioperheenä.
There were altogether 30 subjects, 15 of which Finnish and 15 Mandarin Chinese speakers.
Koehenkilöinä oli 15 suomalaista ja 15 mandariinikiinaa ensikielenään puhuvaa.
The duration discrimination abilities of Finnish and Chinese people have not been compared to each other before, so this thesis has some new information to offer about the perception of duration.
Suomalaisten ja kiinalaisten kestoerottelukykyä ei ole aiemmin vertailtu toisiinsa, joten tutkimuksella on tarjota uutta tietoa keston havaitsemisesta.
Further research is especially needed over the conventions of perceiving natural auditory stimuli and the perception of pitch when tied to a linguistic context.
Lisätutkimusta tarvitaan etenkin luonnollisten äänten havaitsemiskonventioista sekä perustaajuuden havaitsemisesta kun se on sidottu kielelliseen kontekstiin.
The effect of dynamic pitch on duration perception is a topic little researched and the results obtained are contradictory which is why this thesis is relevant.
Liikkuvan perustaajuuden vaikutusta keston havaitsemiseen on tutkittu melko vähän, ja tulokset ovat ristiriitaisia, mistä syystä lisätutkimuksen tekeminen aiheesta on relevanttia.
It is nevertheless possible to conclude from the results that the perception of duration between Finnish and Mandarin Chinese speakers does differ from each other.
Tutkimuksen perusteella voidaan kuitenkin olettaa suomalaisten ja mandariinikiinaa ensikielenään puhuvien keston havaitsemisen olevan toisistaan poikkeavaa.
The answers of the subjects were analyzed with logistic linear regression models fit for multiple variables.
Koehenkilöiden vastauksia tutkittiin logistisilla regressiomalleilla.
The purpose of this study was to examine, whether the dynamicity of pitch has an effect on duration perception in synthetic auditory stimuli and if the effect, if observed, is dependent on first language.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää vaikuttaako dynaaminen perustaajuus keston havaitsemiseen synteettisissä auditiivisissa ärsykkeissä, ja onko mahdollinen vaikutus puhujan ensikielestä riippuvainen.
The research on the effect of dynamic pitch on duration perception needs to be continued.
Tutkimusta liikkuvan perustaajuuden vaikutuksesta keston havaitsemiseen tulee jatkaa.
The effect of language background was also apparent in static stimuli although the significance was marginal.
Myös staattisten ärsykkeiden havaitseminen oli kielispesifiä, joskin kielitaustan tilastollinen merkitsevyys oli marginaalinen.
The effect of pitch dynamicity and language background on duration perception
Dynaamisen perustaajuuden ja kielitaustan vaikutus keston havaitsemiseen
Two alternative forced choice method was used in all the experiments.
Tutkimus koostui erityyppisistä kuuntelukokeista, jotka toteutettiin kahden vaihtoehdon pakotetulla valinnalla.
According to the results mother tongue does have an effect to the answers given and the dynamicity of pitch does lengthen the perceived duration.
Ensikielellä havaittiin olevan merkitystä koehenkilön vastauskäyttäytymiseen, ja dynaamisen perustaajuuden todettiin vaikuttavan kestoerotteluun siten, että perustaajuuden liike pidentää havaittua kestoa.
Furthermore, it was of interest to see, if mother tongue has an effect to the way static auditory stimuli are perceived.
Lisäksi haluttiin tarkastella kielitaustan vaikutusta staattisten ärsykkeiden keston havaitsemiseen.
In the second experiment the stimuli were dynamic and in the third experiment the stimuli only differed in pitch.
Ensimmäisessä kokeessa mitattiin kestoerottelukykyä vain kestoltaan vaihtelevissa ärsykkeissä, toisessa kokeessa mitattiin kestoerottelukykyä dynaamisissa ärsykkeissä ja kolmannessa kokeessa mitattiin sävelkorkeuden erottelukykyä vain taajuudeltaan vaihtelevissa ärsykkeissä.
These forementioned five elements were interacting with each other in the analysis producing new knowledge about action of discourses in our society.
Nämä viisi elementtiä olivat interaktiossa keskenään haastatteluaineiston analyysissä tuottaen uutta tietoa eri diskurssien toiminnasta yhteiskunnassamme.
Aims: My main problems of research are: How neoliberalism is producing obediant citizens through special pedagogy?
Tavoitteet: Päätutkimuskysymyksiäni ovat: Miten uusliberalismi tuottaa kuuliaisia kansalaisia erityispedagogiikan kautta?
How special pedagogy as a tool of neoliberalism produces social exclusion and inequality?
Miten erityispedagogiikka uusliberalismin välineenä tuottaa syrjäytymistä ja eriarvoisuutta?
Medicalization, therapization, and psy-sciences as products of neoliberalism were addressing individual "liberties".
Medikalisaatio, terapisaatio ja psy-tieteet ovat yksilöllisiä "vapauksia" korostavia uusliberalisaation tuotteita.
How discourse of exclusion as a apparatus power and a result of collective mentality of governing strengthens the hegemony of neoliberalism and special pedagogy?
Kuinka syrjäytymisdiskurssi valta-apparaattina ja hallinnoimisen mentaliteetin kollektiivisena tuotoksena vahvistaa uusliberalismin ja erityispedagogiikan hegemoniaa?
Results and conclusions: Analysis of the material engendered following results; special pedagogy produced, pathologized, normalized and categorized its objects as obediant and vulnerable monolithic subjects which were to be stored as socially excluded proletarian labour force for our neoliberalistic nationstate.
Tulokset ja johtopäätökset: Aineiston analysointi näytti, että erityispedagogiikka tuottaa, patologisoi, normalisoi ja luokittelee kohteitaan kuuliaisiksi ja joustaviksi monoliittisiksi subjekteiksi varastoitavaksi uusliberalistisen valtiomme syrjäytyneeksi halpatyövoimaksi.
"We produce inequality as a system" : How neoliberalism produces socially excluded and obedient citizens
"Me systeeminä tuotetaan eriarvoisuutta" : Miten uusliberalismi tuottaa erityispedagogiikan kautta syrjäytyneitä ja kuuliaisia kansalaisia
The structure of my study consisted on special pedagogy, theory of Foucault, neoliberalism, empirical material and the phenomenon called social exclusion which encompassed also the thematic interviews of teachers.
Tutkimukseni rakenne koostui erityispedagogiikasta, Foucault'n teoriasta, uusliberalismista, keräämästäni aineistosta ja syrjäytymisteemasta, joka jakaantui opettajien teemahaastatteluun ja ilmiön nimeltään syrjäytyminen, esittelyyn.
This was made possible by making people to believe in their individual and "innerborn" qualities instead of seeing the changing and dynamical structures of our neoliberalistic society which produce and reproduce injustice.
Yhdessä erityispedagogisen diskurssin kanssa ne luovat eriarvoisuutta ja syrjäytymistä siten, että ihmiset saadaan uskomaan yksilöllisiin ja "sisäsyntyisiin" ominaisuuksiinsa uusliberalistisen yhteiskuntamme muuttuvien rakenteiden ja dynamiikan epäoikeudenmukaisuutta luovan elementin sijaan.
Methods: With digital recorder I interviewed five special pedagogists by halfstructural method.
Menetelmät: Haastattelin nauhurilla puolistrukturoidusti viittä erityisluokanopettajaa teemasta syrjäytyminen yhteiskunnassamme.
The aim of my study was to find out, in a foucauldian way, with the help of the speech of special pedagogists, how discourse of special pedagogy as a tool of our neoliberalistic state, produces inequality, social exclusion and obedient citizens.
Tutkimukseni tarkoituksena oli selvittää erityisluokanopettajien syrjäytymistä koskevan teemapuheen avulla foucault'laisittain sitä, kuinka erityispedagoginen diskurssi tuottaa eriarvoisuutta, syrjäytymistä ja kuuliaisia kansalaisia uusliberalisoituvan valtiomme välineenä.
After written down the interviews I analyzed the texts with the help of foucauldian theoretical concepts.
Litteroitua haastattelumateriaalia analysoin Foucault'n teoreettisin välinein dekonstruoiden eri diskursseja ja "luonnollisuuksia".
In this manner the producers of the speeches were seen as representatives of certain discourse.
Menetelmäni edusti laadullisen tutkimuksen kentällä foucault'laista aineiston analyysitapaa nähdä puheen tuottajat tietyn diskurssin edustajina, jotka tuottivat tietynlaista diskurssia ja diskursiivista puhetta.
Methodology: My research was a qualitative research with characteristics of hermeneutical research tradition.
Menetelmät: Tutkimukseni on kvalitatiivinen tutkimus, jossa on piirteitä hermeneuttisesta tutkimustraditiosta.
According to my results, over half of the teachers do not use visual media in their visual arts teaching and therefore do not help the children to understand and interpret visual language.
Saamieni tulosten mukaan yli puolet haastattelemistani esi- ja alkuopettajista ei käsittele visuaalista mediaa kuvataideopetuksessaan eikä näin auta lapsia kuvakielen ymmärtämisessä ja tulkinnassa.
The objective was also to describe and understand children's opinions of visual arts' teaching.
Tavoitteenani oli myös kuvata ja ymmärtää lasten mielipiteitä kuvataiteen opetuksesta.
Children liked to work in a way that enabled them to use their creativity.
Mielekkääksi koettiin työskentely, jossa sai toteuttaa omaa luovuuttaan.
I interviewed four pre-school and four primary school teachers, and four pre-school and four primary school aged children.
Haastattelin neljää esiopettajaa ja neljää alkuopettajaa sekä neljää esiopetusikäistä ja neljää alkuopetusikäistä lasta.Tutkimukseen osallistuvia kunnallisia päiväkoteja oli neljä ja peruskouluja kaksi.
The research material was gathered from Kivistö-Aviapolis and Tikkurila areas in the city of Vantaa.
Keräsin tutkimusaineistoni Vantaan kaupungista Kivistö-Aviapoliksen alueelta ja Tikkurilan alueelta.
In addition I observed the differences and similarities of teachers' and children's opinions.
Lisäksi tarkastelin opettajien ja oppilaiden kokemusten ja mielipiteiden yhtäläisyyksiä ja eroavaisuuksia.
I experienced the theme interview to enable natural and i conversation-like approach to the research topic.
Koin teemahaastattelun mahdollistavan luontevan ja keskustelunomaisen lähestymistavan tutkittavaan aiheeseen.
Hence more time and hour frame was hoped for.
Kuvataiteelle toivottiinkin lisää aikaa ja suurempaa tuntikehystä.
Primary school teachers on the other hand integrated the visual arts to other subject areas such as environmental education.
Alkuopettajat puolestaan integroivat kuvataidetta muihin oppiaineisiin, kuten ympäristö- ja luonnontietoon.
According to my research, there is not enough time to teach visual arts in every day settings.
Tutkimustulosteni mukaan kuvataiteen tekemiselle ei ole riittävästi aikaa koulun arjessa.
Visual Arts in the Pre-School and Primary Education : Childrens ja Teachers Experiences and Opinions about Visual Arts Education
Kuvataide esi- ja alkuopetuksessa : Lasten ja opettajien kokemuksia ja mielipiteitä kuvataideopetuksesta
The research results for the children show children's' holistic way to learn and gain experience in various learning environments.
Esi- ja alkuoppilaiden tutkimusvastauksissa näkyy lapsen kokonaisvaltainen tapa oppia ja saada kokemuksia monissa erilaisissa oppimisympäristöissä.
Theme interview was the main information gathering method.
Käytin tiedonkeruumenetelmänä teemahaastattelua.
Findings and Conclusions: The preschool teachers experiences concerning visual arts focused on the playful manner by which to learn and combine visual arts to the other content areas.
Tulokset ja johtopäätökset: Esiopettajien kuvataidetta koskevissa kokemuksissa painottui esiopetuksen leikinomainen tapa oppia ja yhdistää kuvataidetta muihin sisältöalueisiin.
Objectives: The objective of my research was to describe the experiences and insights of pre-school and primary school teachers concerning visual arts as a content and subject area.
Tavoitteet: Tutkimukseni tarkoituksena oli kuvata sekä esiopettajien että alkuopettajien kokemuksia ja arviointeja kuvataiteesta esiopetuksen sisältöalueena ja alkuopetuksen oppiaineena.
Despite of this, visual arts manifested more as producing of visual art than as experience seeking activity in the pre-and primary school teaching.
Siitä huolimatta kuvataide näyttäytyi esi- ja alkuopetuksessa enemmänkin kuvataiteellisena tuottamisena kuin pysähtymisenä kokemusten ja elämysten äärelle.
I pursued an understanding research method while observing my research phenomenon, visual arts, in pre-and primary school teaching.
Pyrin ymmärtävään tutkimusotteeseen tarkastallessani tutkimusilmiötäni kuvataidetta esi- ja alkuopetuksessa.
All of teachers who participated to the study experienced creativity and the development of imagination as the main content of the visual arts.
Kaikki tutkimukseen osallistuneet esi- ja alkuopettajat pitivät luovuutta ja mielikuvitusta kuvataiteen keskeisimpinä sisällöllisinä anteina.
Primary school teachers experienced that time pressure made the teaching of the visual arts difficult.
Alkuopettajat kokivat kiireen hankaloittavan kuvataiteen opettamista.
The usage of visual media was scarce in the teaching.
Kuvataiteen sisällöistä visuaalisen median käsitteleminen oli vähäistä.
Pre-and primary school children experienced the visual arts as a pleasant subject and study area.
Esioppilaat ja alkuoppilaat kokivat kuvataiteen mieleiseksi sisältöalueeksi ja oppiaineeksi.
The opinion that visual arts' position has been diminished was shared by all of the teachers.
Yhteistä esiopettajien ja alkuopettajien arvioinneille oli se, että kaikki opettajat arvioivat kuvataiteen aseman heikentyneen.
Methods: Research data consisted of 27 teacher memoirs which were part of My school memory -collection.
Menetelmät: Tutkimusaineisto koostui 27 opettajamuistosta, jotka olivat osa Minun koulumuistoni -keruuaineistoa.
The collection was organized by The Finnish Society for the History of Education in collaboration with Finnish Literature Society during the year 2013.
Keruun järjesti Suomen kasvatuksen ja koulutuksen historian seura yhteistyössä Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kanssa vuoden 2013 aikana.
The first-person form was used in the memoirs in which writers wanted to add more personal feeling.
Ensimmäistä persoonaa käytettiin muistoissa, joissa haluttiin tuoda muisteluun henkilökohtaisempaa sävyä.
The study aims to answer two questions: 1) According to teachers' memoirs, how has the school changed?
Tutkimus pyrkii vastaamaan kahteen tutkimuskysymykseen: 1) Kuinka koulumaailma on muuttunut opettajien muistelujen mukaan?
Central themes of reminiscing were 1) the birth of elementary school in the 1970's and the changes it brought 2) changing society and its effect on teachers work and 3) changes in the education policy and its effect on teachers work.
Keskeisiä muistelun teemoja olivat (1) peruskoulun tulo ja sen aiheuttamat muutokset, (2) yhteiskunnan muuttuminen ja tämän vaikutukset opettajien työtodellisuuteen, sekä (3) koulutuspolitiikan muutoksen vaikutus opettajien työhön.
Oral history conventions guided the analysis and besides content analysis focus was on teacher's positions and motives to remember and write about certain themes.
Muistitietotutkimuksen konventiot ohjasivat aineiston analyysia ja huomio kiinnittyi sisällönanalyysin ja luokittelun lisäksi kysymyksiin muistelijan subjektista ja positiosta, sekä muistelun intentionaalisuudesta ja motiiveista.
Previously researchers like Säntti (2007), Syrjäläinen (2002), Kiviniemi (2000) and Sahlberg (1996) have studied school change and teachers position in this change.
Koulun muutosta ja opettajien asemaa tässä muutoksessa ovat aikaisemmin tutkineet esimerkiksi Säntti (2007), Syrjäläinen (2002), Kiviniemi (2000) ja Sahlberg (1996).
In this thesis the change in school, society and teachers profession is studied through memoir texts, which teachers produced themselves.
Tässä tutkimuksessa kartoitetaan koulun, yhteiskunnan ja opettajan työn muutosta opettajien tuottamien muistelutekstien kautta.
Results and conclusions: Study showed that changes in school and teachers work reflect the changes in society wider.
Tulokset ja johtopäätökset: Tutkimuksessa havaittiin, että koulun ja opettajan työn muistellut muutokset heijastelivat yhteiskunnassa laajemmin tapahtuneita muutoksia peruskoulun synnystä aina 2010-luvulle saakka.
2) How have these changes in school and society affected teachers' everyday school work?
2) Millaisia muutoksia yhteiskunnan ja koulumaailman muutos on tuonut opettajan työhön?
In this study school appeared as an organization, which tends to respond to changes in the society around it, instead of being the driving force for a change
Koulu näyttäytyi muisteluteksteissä organisaationa, joka pyrkii vastaamaan ja reagoimaan kulloisenkin ajan tuomiin muutoksiin, ei olemaan itse muutosvoimana.
Objectives: In the Finnish media and society there is a lot of talk about schools and changing schools to follow current trends and modernize its pedagogy and subjects.
Tavoitteet: Koulun muutoksesta puhutaan suomalaisessa yhteiskunnassa paljon ja koulua vaaditaan seuraamaan aikaansa ja muuttumaan muun maailman mukana.
Central in the data analysis was how teachers themselves produced the discourse about schools and society's change.
Keskeistä analyysissa oli opettajien tuottama muutospuhe koulun ja yhteiskunnan muutoksesta.
Remembering change : Changes in school and teachers work according to teachers memoirs
Muisteltu muutos : Koulun ja opettajan työn muutos opettajien tuottamissa muisteluteksteissä
Life in the postmodern society produces pressure for school change at accelerating speed.
Elämä jälkiteolliseksi kutsutussa postmodernissa yhteiskunnassa tuottaa koululle kiihtyvällä tahdilla muutospaineita, uusia ilmiöitä ja trendejä, joihin koulun ja opettajien tulisi reagoida.
The results rose a question: are schools able to produce change in which students' well-being and pedagogical solutions are the primary goal?
Tutkimustulokset herättivät kysymyksen koulun mahdollisuuksista tietoiseen, koulusta lähtevään muutokseen.
When remembering the change related to organization and occupational group it was common that teachers wrote about it on a general level and used us-form.
Kerronnalle oli tyypillistä yleisellä tasolla liikkuva kerronta ja me-muodon käyttö, kun kuvailun kohteena olivat organisaatio ja ammattiryhmä.
The inquiry was answered by 28 young adults.
Kyselyyn vastasi 28 nuorta aikuista.
This research was put into practice as a qualitative multiple case study by sending inquiry to all 137 members of the Jewish Community in Helsinki who were born between 1976-1986.
Tämä laadullinen monitapaustutkimus toteutettiin lähettämällä kysely postitse kaikille 137 vuosina 1976-1986 syntyneille Helsingin juutalaisen seurakunnan jäsenille.
With the help of this research it is the intention to participate in the discussion of the identity-negotiation (Kuusisto 2011, Klingenberg 2014, Rissanen 2014).
Työllä pyritään myös jatkamaan maassamme alkanutta keskustelua vähemmistöjen identiteettineuvotteluista (Kuusisto 2011, Klingenberg 2014, Rissanen 2014).
Finnish Jewish young adults who almost without exception intermarry are bringing up and educating the next Jewish generation.
Suomen juutalaiset nuoret aikuiset, jotka melkein poikkeuksetta elävät seka-avioliitoissa, ovat seuraavan juutalaisen sukupolven kasvattajia.
The meaning of Judaism to the Finnish Jewish young adults was studied with qualitative methods and inductive approach, and at the same time theory based approach.
Juutalaisuuden merkitystä Suomen juutalaisille nuorille aikuisille tutkittiin laadullisin keinoin, induktiivisella lähestymistavalla, joskin teoriaohjaavalla tutkimusotteella.
Judaism is when one initially reads the news concerning jews in the newspaper : Conceptions of Judaism by Finnish Jewish young adults
Juutalaisuus on sitä, että lukee ensimmäisenä lehdestä juutalaisia koskevat uutiset : Suomen juutalaisten nuorten aikuisten käsityksiä juutalaisuudestaan
Lundgren (2002) has made a research of the traditions and attitudes of the Finnish Jews and Dencik (1993, 2002) both in Sweden and in Denmark.
Maamme juutalaisten tapoja ja asenteita on aikaisemmin tutkinut Lundgren (2002) sekä Ruotsissa ja Tanskassa Dencik (1993, 2002).
Object.There is a small minority of Jews in Finland whose continuity has been threatened most of all by strong assimilation.
Suomessa asuu pieni juutalainen vähemmistö, jonka olemassaoloa on jo pitkään uhannut ennen kaikkea sen jäsenten voimakas assimiloituminen.
The double identity and thus acculturation attitudes were approached with the help of Dencik's (1993) model of a diasporic Jew.
Kaksoisidentiteettiä ja siten vastaajien akkulturaatioasenteita lähestyttiin Dencikin (1993) diasporajuutalaisen identiteettiä kuvaavan mallin avulla.
This section of Judaism included conceptions of Judaism as giving and receiving, Judaism as a way of living and as a feeling of togetherness to other fellow Jews.
Tähän juutalaisuuden osa-alueeseen liittyi vastaajien itsensä sanoittamana juutalaisuuden kokeminen saamisena ja antamisena, elämäntapana sekä voimakkaana yhteenkuuluvuuden tunteena muihin juutalaisiin.
As for double identity, it showed that the Finnish and Jewish sides of identity were in balance, in other words, the respondents experienced their Jewishness as The Jews of Finland, whose homeland is Finland.
Kaksoisidentiteetti puolestaan näyttäytyi tasapainoisena kokonaisuutena, jossa ollaan ennen kaikkea suomenjuutalaisia, toisin sanoen, vastaajat kokivat olevansa ensisijaisesti juutalaisia, joiden kotimaa on Suomi.
With the help of material-connected content analysis it turned out that Judaism meant to respondents most of all Judaism as the interpreteter of experiences and belonging to the Jewish people (Dencik 1993).
Aineistolähtöisen sisällönanalyysin avulla selvisi, että juutalaisuus merkitsi vastaaajille ennen kaikkea Dencikin (1993) mallin Juutalaisuutta kokemuksien ja elämyksien tulkitsijana sekä yhteenkuuluvuutta kansaan.
In other words the aim is to find out what does the Jewish identity mean to those who will continue the inheritance of the Finnish Jews and how they tackle the double identity.
Toisin sanoen tutkimuksen avulla halutaan saada selville, mitä juutalaisuus merkitsee heille, jotka jatkavat juutalaisen vähemmistön perintöä.
The purpose of this research is to find out how do the Finnish Jewish young adults understand the conception of Jewishness and most of all, what does their Judaism mean to them.
Siksi tässä tutkimuksessa pyritään ymmärtämään ja kuulemaan juuri näiden nuorten aikuisten käsityksiä juutalaisuudestaan ja kaksoisidentiteetistään.
This research was conducted as a case study.
Tämä tutkimus toteutettiin tapaustutkimuksena.
These tasks were selected from NEPSY ll, a neuropsychological test for children ages 3-16.
Tehtävät oli valittu NEPSY ll:sta, joka on 3-16 -vuotiaille lapsille tarkoitettu neuropsykologinen testi.
According to previous research, children who are involved in an activity are working at the limits of their abilities.
Aiempien tutkimusten mukaan toimintaan sitoutunut lapsi toimii kykyjensä rajoilla.
The documents consist of the girls' task papers, ten from each girl.
Dokumentteja olivat tyttöjen tehtäväpaperit, joita jokaisella oli 10.
The video material was analyzed using the Leuven Involvement Scale for Young Children (LIS-YC).
Videoaineisto analysoitiin Toimintaan sitoutuneisuuden arviointiasteikolla leikki-ikäisille lapsille (LIS-YC).
The research material consists of video footage and documents gathered 2008 in Vantaa as part of Laulua arjessa, a project by the University of Helsinki on promoting children's emotional well-being in daycare centers.
Tutkimusaineistona oli videoaineisto sekä dokumentit, jotka kerättiin Vantaalla 2008 osana Helsingin yliopiston Laulua arjessa – lasten emotionaalisen hyvinvoinnin edistäminen päiväkodissa –hanketta.