natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition to "At Home in Nature" daycare the human-nature relationship of the participants has been affected by multiple other things, such as their families and childhood home locations.
Haastateltavien luontosuhteeseen ovat Luonnossa Kotonaan ajan lisäksi vaikuttaneet monet muut seikat, muun muassa haastateltavien perhe sekä lapsuuden asuinpaikka.
This perspective originates from envriomental psychology and humanistic geography where the individuals own expereinces and accounts are in the central role.
Haastatteluaineistoa tulkittiin humanistisen maantieteen ja ympäristöpsykologian suunnalta nousevasta yksilökeskeisen ympäristösuhteen näkökulmasta, jossa yksilön omat kokemukset ja merkityksenannot ovat keskeisessä roolissa.
The purpose of this study was to examine thematics of people’s relationship with nature, as well as the operation "Luonnossa kotonaan - At home in nature" from a scientific point of view.
Tämän Pro gradu -tutkielman tarkoituksena on ollut perehtyä luontosuhteen tematiikkaan sekä Luonnossa Kotonaan -toimintaan tutkimuksellisesta näkökulmasta.
Human-nature relationship of adults who had attended 'At Home in Nature' daycare
Luonnossa Kotonaan -päiväkotia käyneiden luontosuhde
This thesis examines the human-nature relationship of individuals who have been part of "At Home in Nature" daycare as children.
Tutkielmassa tarkastellaan, minkälainen luontosuhde Luonnossa Kotonaan -päiväkotia käyneillä on.
(3) What kind of relationship was there between the different skills?
(3) Millaisia yhteyksiä taidoilla oli toisiinsa?
The data was analyzed by quantitative methods.
Aineisto analysoitiin määrällisin menetelmin.
Play is a way to learn cognitive and academic skills in early childhood (Bodrova, 2008).
Leikin avulla voidaan opetella kognitiivisia ja akateemisia taitoja varhaislapsuudessa (Bodrova, 2008).
Differences between status groups were analyzed by Kruskall–Wallis H test and Mann-Whitney U –test.
Statusryhmien välisiä eroavaisuuksia analysoitiin Kruskall-Wallis -testillä ja Mann-Whitneyn U –testillä.
The children’s special educational needs were divided into status groups: language disorder, self-regulation difficulties and severe disabilities.
Lapset jaettiin vaikeuksien mukaan kolmeen statusryhmään: kielellisiin vaikeuksiin, säätelyn haasteisiin ja laajoihin kehityshäiriöihin.
(2) How did the cognitive and language skills, behavioral and emotional skills and play behavior differ between the status groups?
(2) Miten leikkikäyttäytyminen, kognitiiviset ja kielelliset taidot sekä käyttäytyminen ja tunnetaidot vaihtelivat eri statusryhmien välillä?
There were statistically significant differences between status groups in many variables.
Eri taidonalueiden välillä oli merkitseviä yhteyksiä, ja statusryhmät erosivat toisistaan monilla osa-alueilla.
The development of children was analyzed by the repeated measures ANOVA and The Wilcoxon signed-rank test.
Lasten kehittymistä analysoitiin toistettujen mittausten varianssianalyysilla ja Wilcoxonin merkittyjen järjestyslukujen testillä.
Development of children with special needs in inclusive early childhood settings
Erityistä tukea tarvitsevien lasten kehitys inklusiivisessa varhaiskasvatuksessa
The three research questions were: (1) How did the children´s cognitive and language skills, behavioral and emotional skills and play behavior develop over the course of one year?
Tutkimusongelmia oli kolme: (1) Miten lapset olivat kehittyneet kognitiivisissa ja kielellisissä taidoissa, käyttäytymisessä ja tunnetaidoissa sekä leikkitaidoissa?
According to Rogow (1991) and Wong and Kasari (2012) children with special needs benefit social play with other kids without special needs.
Eri tuen muotoja on tutkittu Suomessa vähän, mutta kansainvälisessä tutkimuksessa inklusiivista ja eksklusiivista tuen toteuttamista on tutkittu ja muun muassa Rogowin (1991) sekä Wongin ja Kasarin (2012) mukaan erityistä tukea tarvitsevat lapset hyötyvät yhteisleikistä muiden lasten kanssa.
The aim of this study was to investigate the development of children with special needs in the context of inclusive early childhood special education.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää erityistä tukea tarvitsevien lasten kehityspolkuja inklusiivisessa varhaiskasvatuksessa.
In addition the other interest was to investigate the relationship between cognitive skills, behavioral and emotional skills and play behavior.
Lisäksi tutkimuksen tavoitteena on jäsentää kognitiivisten taitojen, kielellisten taitojen, tunnetaitojen ja käyttäytymisen sekä leikkikäyttäytymisen välisiä yhteyksiä.
Previous research has highlighted the importance of play in children´s learning.
Muissakin tutkimuksissa leikin ja vertaissuhteiden merkitys korostuu lasten oppimisessa.
Relation between social communication and play in the childhood should be taken into account in early childhood settings.
Vuorovaikutustaitojen ja leikkikäyttäytymisen yhteys lapsuudessa olisi tärkeä huomioida varhaiskasvatuksen sekä vuorovaikutuksen ja leikin pedagogiikan kehittämisessä.
The relationships between variables were analyzed by Spearman’s correlation.
Eri taidonalueiden välisiä yhteyksiä analysoitiin järjestyskorrelaatioiden avulla.
Data on 84 children attending inclusive day care in Helsinki was collected during 2016–2018.
Tutkimusaineisto tuotettiin vuosina 2016–2018 helsinkiläisissä päiväkodeissa osana Helsingin yliopiston tutkimushanketta Varhaiskasvatuksen vaikutus erityistä tukea tarvitsevien lasten oppimiseen ja kehitykseen.
The data consisted of assessments of cognitive and language skills (Nepsy, WPPSI-III), behavioral and emotional skills (PreBers) and play behavior (PPBS) conducted by early childhood special education teachers.
Lasten kognitiivisia ja kielellisiä taitoja mitattiin Nepsy:n osatesteillä ja WPPSI-III –testin osatesteillä.
The cognitive skills, behavioral and emotional skills and play behavior development of children were statistically significant.
Lapset olivat edistyneet tutkimusvuoden aikana tilastollisesti merkitsevästi niin kognitiivisissa taidoissa, tunnetaidoissa kuin käyttäytymisessä ja leikkitaidoissa, mutta kielellisissä taidoissa ei ollut tapahtunut merkitsevää muutosta.
Social communication had high relation between play behavior and emotional regulation.
Lapsen kyky luoda ja ylläpitää sosiaalisia suhteita oli yhteydessä kaikkiin leikkikäyttäytymisen osa-alueisiin sekä tunteiden säätelyyn, perheeseen kuulumiseen ja kouluvalmiuksiin.
The children were supported in normal day care by an early childhood special needs teacher.
Lasten käyttäytymistä ja tunnetaitoja mitattiin varhaiskasvatuksen erityisopettajien täyttämillä käyttäytymisen ja tunteiden arviointiasteikko – esikoulu KTA:n avulla.
We’re a team."
Me ollaan tiimi."
"It doesn’t matter whose idea it was.
"Ei oo mitään välii kenen idea.
Students perceived their own knowledge and expertise through their personal strengths and weaknesses.
Oppijat hahmottivat omaa osaamistaan kokemiensa henkilökohtaisten vahvuuksiensa ja heikkouksiensa kautta.
Learners strove to make compromises, work together and keep the group together.
Oppijat pyrkivät kompromisseihin, yhdessä tekemiseen ja ryhmän koossa pitämiseen.
The activities of the groups were co-regulated by taking responsibility for the activities of the group, by regulating other group members behavior, involving all group members to common activities and collectively overcoming obstacles.
Ryhmien toimintaa säädeltiin yhdessä ottamalla vastuuta ryhmän toiminnasta, säätelemällä muiden ryhmän jäsenten toimintaa, osallistamalla kaikki ryhmän jäsenet yhteiseen toimintaan ja ylittämällä vaikeuksia kollektiivisesti.
Group members provided social support and encouragement to each other, and all learners participated in group work and social interaction.
Ryhmien jäsenet antoivat toisilleen sosiaalista tukea ja kannustusta, ja kaikki oppijat osallistuivat ryhmätyöskentelyyn ja sosiaaliseen vuorovaikutukseen omalla tavallaan.
: Groupwork and agency in elementary school’s co-invention project
: Tutkielma ryhmätyöskentelystä ja toimijuudesta peruskoulun yhteisöllisessä keksimisprojektissa
The importance of this study culminates in the development of pedagogical models that support learners and their agency in a collaborative learning process.
Tutkimuksen merkitys kulminoituu erityisesti sellaisten pedagogisten mallien kehittämiseen, jotka tukevat oppijoita ja heidän toimijuuttaan yhteisöllisessä oppimisprosessissa.
The subject-specific expressions related to the invention were divided into the themes of producing the invention, taking responsibility for it and finding the invention meaningful.
Kohteelliset, keksintöön liittyvät ilmaukset aineistossa jakaantuivat keksinnön työstämisen sekä keksintöön liittyvän vastuunoton ja merkityksellisyyden teemoihin.
The research data was analyzed in three levels by using content analysis method: from the general description of the invention project to the selection of situations relevant from the agency standpoint, further to the more detailed discourse and action manifesting the emergence of matters relevant to agency.
Aineisto analysoitiin sisällönanalyysin keinoin kolmitasoisesti niin, että keksimisprojektin yleiskuvauksesta edettiin toimijuuden näkökulmasta merkityksellisten tilanteiden valintaan ja edelleen yksityiskohtaisempaan, toimijuuden viitteitä ilmentävään puheeseen ja toimintaan.
The results of the study provide insight into how learners’ agency can manifest itself in a collaborative invention project and how participating in such project can support the development of learners’ agency.
Tutkimuksen tulokset antavat viitteitä siitä, millä tavoin oppijoiden toimijuus voi ilmetä yhteisöllisessä keksintöprojektissa ja miten keksimisprojektin tekeminen voi tukea oppijoiden aktiivisen toimijuuden kehittämistä.
The aim of this study was to describe the collaborative invention process of two groups of elementary school students and to analyze the emergence of matters relevant to agency.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata kahden peruskouluikäisen oppilasryhmän yhteisöllistä keksimisprosessia sekä kuvailla toimijuuden kannalta oleellisten asioiden ilmenemistä.
The purpose of the study was to examine how the invention process proceeded in the target groups, and what kind of issues relevant to agency were apparent in the activities and discourse of the learners.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, miten keksimisprosessi eteni kohteena olevissa ryhmissä ja millaisia toimijuuden kannalta oleellisia asioita kohteena olevien oppijoiden toiminnassa ja puheessa ilmeni.
Indications of the issues essential for agency were found in the discourse and actions of the students.
Oppilaiden puheessa ja toiminnassa oli nähtävissä viitteitä toimijuuden kannalta oleellisten asioiden ilmenemisestä.
Videos were coded with ELAN multimedia annotator to build striped process rugs visualizing the students’ discourse and action during the invention process.
Videoaineistosta ELAN-ohjelmalla tehdyt räsymattokaaviot kuvasivat keksimisprosessin sisältöä puheen ja toiminnan osalta, ja niiden avulla hahmoteltiin keksimisprosessin yleiskuvaa.
The groups participated in a collaborative invention project combining different school subjects in the Helsinki capital area during the spring of 2017.
Tutkimuksen kohteena oli kaksi peruskoulun 5.-luokkalaista oppilasryhmää (N=8), jotka osallistuivat koulussaan eri oppiaineita yhdistelevään, keksimispedagogiikkaa hyödyntävään yhteisölliseen keksimisprojektiin.
The research data for this study consisted of video recordings and structured interview material of two groups of elementary school’s 5th grade students (N=8).
Tutkimusaineistona oli projektinaikaista toimintaa kuvaava videoaineisto ja strukturoidut yksilöhaastattelut.
Research results have been promising.
Tutkimustulokset ovat olleet lupaavia.
The Finnish teachers did not, however, emphasize the meaning of positive emotions that constitute one of the pillars of positive education.
Suomalaiset opettajat eivät kuitenkaan korostaneet myönteisten tunteiden merkitystä, mikä on yksi positiivisen pedagogiikan kulmakivistä.
Interviews were conducted using semi-structured thematic interviews.
Haastatteluaineisto kerättiin puolistrukturoidun teemahaastattelun avulla.
Thematic analysis was conducted on the material.
Aineisto analysoitiin teema-analyysiä käyttäen.
As far as I know, teachers’ views have not yet been investigated in Finland.
Suomessa ei kuitenkaan tietääkseni ole vielä ehditty tutkia luokanopettajien käsityksiä.
The study adopts a qualitative approach.
Tutkimuksessa oli laadullinen ote.
"The way I see it now is that I am teaching them how to live" : on wellbeing and teaching wellbeing in primary school
"Nyt mä ajattelen enemmän niin, et mä opetan niitä elämään" : Hyvinvointi ja sen opettaminen alakoulussa
Wellbeing skills and the teaching wellbeing have already been researched to a certain extent abroad.
Hyvinvointitaitoja ja niiden opettamista on ehditty tutkia maailmalla jo jonkin verran.
The teachers perceived the resources for teaching wellbeing as partly sufficient and partly lacking.
Opettajat kokivat osaltaan resurssit riittäviksi, osaltaan puutteellisiksi.
Teaching wellbeing seemed also to positively affect the teacher’s own growth and wellbeing.
Vaikutti myös siltä, että hyvinvoinnin opetus saattaa edistää myönteisesti opettajan omaa kasvua ja hyvinvointia.
Additionally a safe atmosphere, performing tasks together and a culture of communality, noticing strengths and good behaviour, as well as the perceived sense of meaning were seen as affecting the wellbeing of pupils.
Näiden lisäksi myös turvallisella ilmapiirillä, yhdessä tekemisen ja yhteisölllisyyden kulttuurilla, hyvän huomaamisella ja merkityksellisyyden tunteella nähtiin olevan vaikutusta oppilaiden hyvinvointiin.
The research encompasses interviews with five class teachers all of whom had many years of teaching experience.
Tutkimuksessa haastateltiin viittä eri luokanopettajaa, joilla oli kaikilla pidempi kokemus luokanopettajana toimimisesta.
Teaching wellbeing is starting to become adopted in Finland as well.
Hyvinvoinnin opetus on pikku hiljaa rantautunut myös Suomeen.
The theory section of the thesis introduces theories of wellbeing and concepts concerning school wellbeing.
Tutkielman teoriaosuudessa esitellään hyvinvoinnin teorioita ja kouluhyvinvoinnin käsitettä.
The teaching of wellbeing does indeed seem to be affected by many interconnected factors.
Hyvinvoinnin opetus näyttäytyykin asiana, johon vaikuttaa monta eri tekijää, jotka ovat kaikki kytköksissä toisiinsa.
I also delve into different fields of teaching of wellbeing and examine the significance on the pupils’ wellbeing of teachers’ skills, the general atmosphere and the entire school’s involvement.
Lisäksi paneudutaan hyvinvoinnin opetuksen erilaisiin osa-alueisiin ja tarkastellaan opettajan taitojen, ilmapiirin ja koko koulun mukanaolon merkitystä oppilaiden hyvinvoinnille.
The class teachers considered the pupils’ wellbeing to be affected by several factors.
Luokanopettajat näkivät oppilaiden hyvinvoinnin koostuvan useasta eri tekijästä.
The class teachers had mixed experience with teaching wellbeing.
Luokanopettajilla oli vaihtelevia kokemuksia hyvinvoinnin opettamisesta.
The present study’s aim is therefore to understand teachers’ views on pupils’ wellbeing and experience on teaching wellbeing.
Niinpä tässä tutkimuksessa on tarkoitus ymmärtää luokanopettajien näkemyksiä oppilaiden hyvinvoinnista ja kokemuksia hyvinvoinnin opettamisesta.
Wellbeing was seen to be promoted especially by the pupils’ social and emotional skills and the teacher’s own skills and perceptions.
Hyvinvointiin nähtiin vaikuttavan ennen kaikkea sekä oppilaiden tunne- ja vuorovaikutustaidot että opettajan omat taidot ja käsitykset.
They had noticed positive effects in their pupils by teaching wellbeing.
Opettajat olivat huomanneet myönteisiä vaikutuksia oppilaissa hyvinvoinnin opetuksen myötä.
Teaching wellbeing has also been shown to improve children’s wellbeing, behaviour as well as academic performance.
On todettu, että hyvinvointia voidaan opettaa lapsille ja taitojen oppimisen myötä lasten hyvinvointi, käytös ja koulumenestys ovat parantuneet.
It is part of a global education aiming to encourage being an active and responsible citizen of the world.
Se on osa globaalikasvatusta, jonka tavoitteena on rohkaista vastuulliseen ja aktiiviseen maailmankansalaisuuteen.
They evaluated that children’s rights are mainly realized well in primary school, but were worried about inequality and bullying.
He kokivat lapsen oikeuksien toteutuvan peruskoulussa pääosin hyvin, mutta olivat huolissaan epätasa-arvosta ja kiusaamisesta.
"Implementing human rights is mandatory in order to be a teacher."
"On toteutettava ihmisoikeuksia, jotta voi olla opettaja."
The interviewed teachers felt that human rights education must be a part of all school teaching and school culture.
Haastatellut opettajat kokivat, että ihmisoikeuskasvatuksen tulee olla osa kaikkea koulun opetusta ja toimintakulttuuria.
Human rights education is meant to provide knowledge, skills and understanding to promote universal human rights culture.
Ihmisoikeuskasvatuksen tarkoitus on antaa tietoja, taitoja ja ymmärrystä yleismaailmallisen ihmisoikeuskulttuurin edistämiseksi.
I will also clarify what kind of notions teachers have regarding the realization of children’s rights in Finnish primary schools and the role of human rights in the curriculum.
Lisäksi selvitän, millaisia käsityksiä luokanopettajilla on lapsen oikeuksien toteutumisesta suomalaisessa peruskoulussa sekä ihmisoikeuksien roolista opetussuunnitelmassa.
The teachers’ own knowledge on human rights was partially inadequate.
Opettajien omat ihmisoikeuksia koskevat tiedot olivat joiltakin osin puutteellisia.
International agreements and national core curriculum mandate to take human rights into account in all teaching, but previous studies have shown that human rights education is not executed at sufficient level.
Kansainväliset sopimukset sekä perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet velvoittavat huomioimaan ihmisoikeuskasvatuksen kaikessa opetuksessa, mutta aiemmat tutkimukset osoittavat, ettei ihmisoikeuskasvatus toteudu riittävän hyvin.
: Primary school teachers’ views on human rights education
: Luokanopettajien käsityksiä ihmisoikeuskasvatuksesta
How do teachers feel about their own readiness to implement human rights education?
Minkälaisina luokanopettajat kokevat omat valmiutensa toteuttaa ihmisoikeuskasvatusta?
The purpose of this study is to depict, analyze and interpret primary school teachers’ views on human rights education and its obligatory nature and their readiness to execute human rights education in their teaching.
Tämän tutkimuksen tehtävänä on kuvata, analysoida ja tulkita peruskoulun luokanopettajien käsityksiä ihmisoikeuskasvatuksesta ja sen velvoittavuudesta sekä valmiuksistaan toteuttaa ihmisoikeuskasvatusta opetuksessaan.
Analysis and conclusions are supported by previous human rights research and the agreements and conventions defining human rights.
Analyysin ja johtopäätösten tekemisen tukena käytin ihmisoikeuksiin ja ihmisoikeuskasvatukseen liittyvää aiempaa tutkimusta sekä näitä määrittäviä sopimuksia ja normeja.
They aimed to teach according to human rights, but the amount of teaching consisting of information about human rights and the skills to protect them was low.
He pyrkivät ihmisoikeuksien mukaiseen opetukseen, mutta ihmisoikeuksia koskevan tiedon ja niiden suojelemista koskevan taidon osuus oli opetuksessa vähäistä.
How do teachers interpret human rights education and its obligatory nature?
Miten luokanopettajat käsittävät ihmisoikeuskasvatuksen ja sen velvoittavuuden?
The conclusion of this study is that teachers should receive training regarding human rights education and its obligatory nature and they should be supported to adopt the current curriculum.
Johtopäätöksenä esitän, että opettajien tulisi saada koulutusta ihmisoikeuskasvatuksesta ja sen velvoittavuudesta sekä tukea opetussuunnitelman omaksumiseen.
The curriculum’s emphasis on human rights and its commitment to human rights education was poorly understood by teachers.
Opetussuunnitelman ihmisoikeuspainotuksia ja ihmisoikeuskasvatusvelvoitetta opettajat tunsivat huonosti.
The teachers viewed their readiness to implement human rights education as good.
Valmiuksiaan toteuttaa ihmisoikeuskasvatusta he pitivät hyvinä.
The research data has been analyzed using content analysis.
Tutkimuksen aineisto on analysoitu käyttäen sisällön analyysiä.
However, in today’s research the learning process is more comprehensive.
Nykypäivän tutkimuksen valossa oppimisprosessi on entistä kokonaisvaltaisempi.
The skills and knowledge stored by the body have been given lower value than the knowledge learned through thought.
Kehon varastoimat taidot ja tiedot ovat olleet alemmassa arvossa kuin ajattelun kautta opitut tiedot.
It is possible for the learner to share subjective experiences in the community, where the experiences are articulated and given meaning.
Oppija voi jakaa subjektiiviset kokemukset yhteisössä, jolloin ne sanallistetaan ja saavat merkityksiä.
Learning is not only about acting through though, learning includes also the learner's bodily sensations, feelings, and social interactions.
Oppimisessa ei ole kyse vain ajatuksen tasolla toimimisesta, lisäksi tulee huomioida oppijan keholliset aistimukset ja tuntemukset, tunteet sekä vuorovaikutussuhteet.
Sharing and acting in the community is an interactive activity where one can also learn to act more ethically towards others and the environment.
Yhteisössä vuorovaikutteinen jakaminen ja toimiminen valmentavat eettisempään toisten ja ympäristön kohtaamiseen.
Individual embodied skill learning and community support around the learner, as well as the knowledge and skills network, are in continuous circular interaction.
Yksilön kehollinen taidon oppiminen ja yhteisön oppijan ympärille muodostama tuki sekä tieto- ja taitoverkosto ovat jatkuvassa kehämäisessä vuorovaikutuksessa.
Embodied skill learning as part of the process of participation into the community of the visually impaired : Twisted brass and horsehair, braided paper string and rattan
Kehollisen taidon oppimisen tarkastelu osana näkövammaisten yhteisöön osallistumisen prosessia : Kierrettyä messinkiä ja hevosenjouhia, punoksella paperinarua ja rottinkia
The research material was collected during spring 2019 from craft project which was carried by Visually Impaired Association of Helsinki and Uusimaa.
Tutkimuksen aineisto on kerätty keväällä 2019 Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry:n Ura käsillä -käsityöhankkeen aikana.
Ethnographic data collection was carried out through participatory observation and interviews at craft evenings, clubs and other events for the visually impaired by collecting observations and discussions into the field diary.
Etnografinen aineistonkeruu toteutettiin osallistuvalla havainnoinnilla ja haastatteluilla näkövammaisten käsityöilloissa, käsityökerhoissa ja muissa tapahtumissa keräämällä havainnot ja keskustelut kenttäpäiväkirjaan.
Multi-sensory teaching can provide building blocks for embodied skill learning for learners of different types, where meaningful experiential learning can enable more holistic learning.
Moniaistisella opetuksella voidaan tarjota erilaisille oppijoille rakennusaineita keholliseen taidon oppimiseen, jolloin elämyksellisyys tukee oppimisen kokonaisvaltaisuutta.
In this research general embodied skill learning appearance was studied by ethnographic methods, which were refined to the auto-ethnographic method when looking at the subjective process of embodied skill learning.
Tutkimuksessa yleistä kehollisen taidon oppimisen ja opettamisen ilmenemistä tarkasteltiin etnografisin menetelmin, jota tarkennettiin autoetnografiseksi menetelmäksi tarkasteltaessa subjektiivista kehollisen taidon oppimisen prosessia.
The results describe how the individual and the community draw from each other in the stag-es of embodied skill learning process during multisensory craft activities.
Tulokset kuvaavat, miten kehollisen taidon oppimisen vaiheissa yksilö sekä yhteisö ammentavat toisiltaan moniaistisessa käsityötoiminnassa.