natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Empirical data of the study consists of three parts which complement each other: Laituri operational reseach, inquiry directed to the members of Laituri team and interviews of three experts.
Tutkimuksen empiirinen aineisto muodostuu kolmesta toisiaan täydentävästä osasta: Laiturin asiakkaiden toimintakysely, Laiturin asiantuntijaringin jäsenille kohdistettu kysely sekä kolmen asiantuntijan haastattelut.
The study introduces a concept of Inhabitant's Helsinki, which reflects the inhabitant as customer-citizen who is an active product developer in participative urban planning.
Tutkimus esittelee Asukkaan Helsinki -käsitteen, joka kuvastaa asukasta asiakas-kansalaisena, joka on aktiivinen tuotekehittelijä osallistuvassa kaupunkisuunnittelussa.
According to city dwellers the present practise used by Helsinki City Planning Department supports only partially adequate interaction.
Helsinkiläisten mukaan Helsingin kaupunkisuunnitteluviraston tämänhetkiset käytännöt tukevat vain osittain riittävää vuorovaikutusta.
The inhabitant of Helsinki is an expert in city living and participative producer of local knowledge.
Helsinkiläinen asukas on kaupunkielämisen asiantuntija, joka on osallistuva paikallisen tiedon tuottaja.
Based on the results the study introduces a model of inhabitant's participation field.
Tutkimustuloksiin perustuen tutkimuksessa esitellään asukasosallistumisen pelikenttä -malli.
According to the research results the experts of Laituri and majority of inhabitants in Helsinki experience that the inhabitant's possibilities to participate will improve along Laituri.
Tutkimuksen tulosten mukaan Laiturin asiantuntijat ja suuri osa helsinkiläisistä kokee asukkaan osallistumismahdollisuuksien parantuvan Laiturin myötä.
The qualitative study has inquiries, interview surveys and observation as research methods.
Tutkimus on luonteeltaan laadullinen ja tutkimusmenetelminä ovat kyselyt, haastattelut ja havainnointi.
According to the model Laituri can be seen as phenomenom in Helsinki urban planning which has the elements of network municipality.
Mallin mukaan Laituri voidaan nähdä helsinkiläisenä kaupunkisuunnittelun ilmiönä kaupungissa, jossa on verkostokunnan elementtejä.
Cornerstones of the study are inhabitant participation, interaction and local knowledge in urban planning.
Tutkimuksen kulmakivinä ovat osallistuminen, vuorovaikutus ja paikallinen tieto kaupunkisuunnittelussa.
The study examines also how the local knowledge of inhabitants will come across to planners and further to planning.
Lisäksi selvitetään, miten kaupunkilaisten tieto välittyy kaavoittajalle ja siitä edelleen suunnitteluun.
The experts of Laituri experience that the role of Laituri is first of all forum of communication and discussion channel instead of effective local data collector.
Asiantuntijat kokevat Laiturin roolin ennen muuta tiedonvälittäjänä ja keskustelukanavana kuin varsinaisena paikallisen tiedon kerääjänä.
The aim of the study is to point out the present situation of inhabitant's participation and influencing in Helsinki.
Tutkimuksen myötä halutaan tuoda esiin, mitä asukasosallistuminen ja -vaikuttaminen Helsingissä käytännössä ovat.
The aim is to find answers to questions like, does Laituri reach the citizens and will the opportunities to participate improve along Laituri.
Tutkimuskysymysten kautta etsitään vastauksia siihen, tavoitetaanko kaupunkilaiset ja parantuuko kaupunkilaisten osallistumismahdollisuudet Laiturin myötä.
The theory behind the study is communicative planning theory.
Teoreettisena lähtökohtana on kommunikatiivisen suunnittelun teoria, jonka tueksi teoriaosio koostuu tutkimuksen kannalta keskeisistä käsitteistä.
The aim is to research action and interactivity at Laituri from the inhabitants' and planners 'point of view.
Tavoitteena on tutkia Laiturin toimintaa ja sen vuorovaikutuksellisuutta sekä asukkaiden että kaavoittajien näkökulmasta.
This study examines the interaction between inhabitants and urban planning.
Tutkimus tarkastelee asukkaiden ja kaupunkisuunnittelun kohtaamista sekä niiden välistä vuorovaikutusta.
Laituri provides the latest information about planning projects in Helsinki and temporary exhibitions as well as it operates as communication channel and information point for the department.
Helsingin kaupunkisuunnitteluviraston vuonna 2008 avaama info- ja näyttelytila Laituri toimii uusien suunnittelualueiden ja erilaisten vaihtuvien teemojen näyttelytilana, mutta myös viraston viestintäkanavana ja fyysisenä tiedotuspisteenä.
In this study Laituri is examined as a case study of interaction between citizen and planner.
Tutkimuksessa nostetaan Laituri tapausesimerkiksi vuorovaikutuksesta asukkaan ja kaavoittajan välillä.
The study combines discussions of inhabitants' influencing in Finnish society and science community.
Tutkimus nivoo yhteen suomalaisessa yhteiskunnassa sekä tiedeyhteisössä käytyjä keskusteluja asukasvaikuttamisesta ja siitä, kuinka arjen maailma välittyy tulevaisuuden suunnitelmiin.
The planner is more like diplomatic trend-setter and visionary.
Kaavoittaja on diplomaattinen suunnannäyttäjä, jolla on reflektoivan kaavoittajan ominaisuuksia.
The study argues that Inhabitant's Helsinki is a pluralistic milieu in constant pressure for change.
Tutkimuksen mukaan Asukkaan Helsinki on jatkuvassa muutospaineessa oleva moniarvoinen miljöö, jossa helsinkiläisten arkisten kokemusten tavoittamisen tulisi olla jatkossa yhä vahvemmin osa kaupunkisuunnitteluviraston toimintoja.
Road transport and infrastructure has a fundamental meaning for the developing world.
Tieliikenteellä ja -infrastruktuurilla on keskeinen merkitys kehitysmaissa.
The study is included as a part of the TAITA-project by the Department of Geography, University of Helsinki.
Tutkimus on osa Helsingin yliopiston maantieteen laitoksen TAITA-projektia.
In particular, unclassified rural roads require updated road mapping schemas to intensify road transport possibilities and to assist in the development of the developing world.
Erityisesti maaseutujen luokittelemattomat tiet ovat ajantasaisen tiekartoituksen tarpeessa tieliikenteen tehostamiseksi ja kehityksen edesauttamiseksi kehitysmaissa.
Road mapping is made even more complicated by rich vegetation and tree canopy, clouds, shadows, low contrast between roads and surroundings and the width of narrow roads in relation to the spatial resolution of the imagery used.
Teiden kartoitusta vaikeuttaa myös runsas kasvillisuus, puiden latvuskerros, pilvet, varjot, heikko kontrasti ympäristöön ja teiden kapeus suhteessa käytetyn aineiston spatiaaliseen resoluutioon.
Road infrastructure characteristics are interpreted from three test sites using pixel-based supervised classification, object-oriented supervised classifications and visual interpretation.
Tiestö tulkitaan ilmakuvamosaiikin kolmelta testialueelta pikselipohjaisella ohjatulla luokituksella, objekti-orientoiduilla ohjatuilla luokituksilla sekä visuaalisella tulkinnalla.
This thesis focuses on studying the present state of road infrastructure and its mapping in the Taita Hills, south-east Kenya.
Tämä tutkimus keskittyy tieinfrastruktuurin nykytilan tutkimiseen ja kartoitukseen Taita Hillsin alueella Kaakkois-Keniassa, sekä tiekartoituksen mahdollisuuksien arviointiin yleisesti kehitysmaissa.
The road infrastructure of the study area is studied by remote sensing and GIS based methodology.
Tutkimusalueen tieinfrastruktuuria tutkitaan kaukokartoitus- ja paikkatietomenetelmien avulla.
The results of this thesis may be applied to road infrastructure mapping in developing countries on a more general context, although with certain limits.
Tämän tutkimuksen tuloksia ja menetelmiä voidaan soveltaa tietyin rajoituksin myös laajempaan, kehitysmaiden tiekartoituksen kontekstiin.
Road infrastructure of the test sites is interpreted visually from a SPOT image.
SPOT kuvalta testialueiden tiestö tulkitaan visuaalisesti.
This study concludes that classification and extraction of roads remains a difficult task, and that the accuracy of the results is inadequate regardless of the high spatial resolution of the image mosaic used in this thesis.
Yhteenvetona voidaan sanoa, että tieverkon luokittelu ja irrottaminen on digitaalisilla menetelmillä vaikeaa ja tulokset epätarkkoja ilmakuva-aineiston korkeasta spatiaalisesta resoluutiosta huolimatta.
Road centrelines are then extracted from the object-oriented classification results with an automatic vectorisation process.
Toisen objekti-orientoidun luokituksen tuloksesta tiestön keskilinjat irrotetaan automaattisella vektoroinnilla.
Visual interpretation, out of all the experimented methods in this thesis is the most straightforward, accurate and valid technique for road mapping.
Visuaalinen tulkinta ja digitointi on toistaiseksi yksinkertaisin, tarkin ja validein tutkituista menetelmistä.
Poor quality and inadequate coverage of roads, lack of maintenance operations and outdated road maps continue to hinder economic and social development in the developing countries.
Tiestön kattavuudessa, kunnossa, tienpidossa ja kartoituksessa on puutteita, jotka rajoittavat taloudellista ja sosiaalista kehitystä.
As the principal dataset, true colour airborne digital camera data from 2004, was used to generate an aerial image mosaic of the study area.
Tutkimuksen pääaineistona ovat vuoden 2004 digitaaliset oikeaväri-ilmakuvat, joista muodostetaan ilmakuvamosaiikki.
Auxiliary data includes SPOT satellite imagery from 2003, field spectrometry data of road surfaces and relevant literature.
Lisäaineistona ovat SPOT väärävärisatelliittikuva vuodelta 2003, tiepintojen spektrometrimittaukset, olemassa olevat kartta-aineistot sekä aihetta käsittelevä kirjallisuus.
The road infrastructure of the entire image mosaic is mapped by applying the most appropriate assessed data and techniques.
Lopuksi tieverkko kartoitetaan koko ilmakuvamosaiikin alueelta parhaiksi havaituilla menetelmillä ja aineistolla.
The spectral characteristics and reflectance of various road surfaces are considered with the acquired field spectra and relevant literature.
Spektrometrimittauksien ja kirjallisuuden avulla tarkastellaan eri tiepintojen heijastusarvoja ja teiden spektraalisia ominaisuuksia ja tuloksia verrataan testattujen tulkintamenetelmien tuloksiin.
Certain road surfaces have similar spectral characteristics and reflectance values with other land cover and land use.
Tietyillä tiepinnoilla on koostumuksen ja rakennusmateriaalien takia samankaltaiset heijastusominaisuudet muun maanpeitteen- ja maankäytön kanssa, mikä vaikuttaa etenkin digitaalisten tulkintamenetelmien tuloksiin.
On the other hand, women presented themselves as working taxpayers, voters and equal citizens.
Toisaalta naiset esiintyivät työssäkäyvinä veronmaksajina ja äänestävinä, tasa-arvoisina kansalaisina.
The media and organisations defended temperance and Prohibition almost until the end of the Prohibition era.
Mediassa ja järjestöissä puolustettiin raittiutta ja kieltolakia lähes kieltolakiajan loppuun saakka.
What do the debate on Prohibition and women s activities for and against the legislation tell us about the status and possibilities of women to exert influence in the Finnish society of the Prohibition era?
Mitä kieltolakikeskustelu ja toiminta lain puolesta ja sitä vastaan kertoo naisten asemasta kieltolakiajan yhteiskunnassa?
Women s opinions and actions for and against prohibition in Finland between 1919 and 1932.
Kansan raittiudeksi ja kotien onneksi : Naisten kieltolakimielipiteet ja toiminta kieltolain puolesta ja sitä vastaan 1919 - 1932
When participating in the public debate on Prohibition, women based their right to express their opinions and take part in action on an ideological continuum spanning a hundred years, according to which home and family were central areas of women s interest.
Kieltolakikeskustelussa naiset perustelivat osanottonsa yhteiskunnalliseen keskusteluun satavuotiaalla koti- ja perhekeskeisellä aatteellisella jatkumolla, johon liitettiin myös moraalin ja sosiaalipolitiikan kysymykset.
The 1931 referendum showed that the lines of demarcation drawn during the preceding debate did not materialise in political action in line with these dichotomies: the dispositif did not correspond to the discourse.
Kieltolakikansanäänestys osoitti, että keskustelussa tehdyt rajanvedot eivät kanavoituneetkaan luokittelujen mukaiseksi poliittiseksi toiminnaksi.
What role did the formulation and expression of women s opinions and women's actions play in the final outcome of the Prohibition Act?
Mikä merkitys naisten mielipiteillä ja toiminnalla oli kieltolain kohtalolle?
The research material consists of press materials, archival materials from organisations, personal materials and statistics from the Prohibition period.
Sitä täydentävät nais- kieltolaki- ja raittiusjärjestöjen materiaalit sekä kirjeet, päiväkirjat, muistelmat ja kieltolakiajasta kertovat tilastot.
Women s opinions are particularly interesting since they deviated radically from what has generally been assumed.
Naisten mielipiteet ovat erityisen kiinnostavia, koska yleinen käsitys niistä muuttui niin radikaalisti: oletettu kieltolain sataprosenttinen kannatus osoittautuikin vuoden 1931 kansanäänestyksessä vastustukseksi.
Contrary to what was expressed in public, a great number of women among the labour and rural classes, among inland inhabitants and among Finnish-speakers were also against Prohibition.
Myös kieltolain tukipilareina pidetyissä työväestössä, maalaisissa, sisämaan asukkaissa ja suomenkielisissä oli suuri joukko kieltolakia vastustavia tai laista välinpitämättömiä naisia.
The dichotomies town dweller - countryside dweller, Swedish-speaking Finnish-speaking, and middle class - working class were highly significant backgrounds both as factors dividing women and in public discussions regarding Prohibition.
Kieltolakitaistelun "rintamat" asettuivat sukupuolen ohella linjoille kaupunki - maaseutu, porvarilliset - työväki, ruotsinkieliset suomenkieliset.
The most crucial issue in women's discussions was whether Prohibition improved or worsened the temperance of fathers, husbands and sons.
Naisten kieltolakikeskustelun keskeisimpänä teemana oli, minkälainen alkoholilainsäädäntö minimoi juomisesta tulevat haitat.
The study approaches the history of Prohibition by combining methods and theories of the history of mentalities and social history with gender history.
Kieltolaki ei juurinut alkoholinkäyttöä pois molempien sukupuolten eliitin ja työläis- ja talonpoikaismiesten tapakulttuurista.
This discourse was in conflict with the discourse of everyday conversations and practices in which alcohol was present.
Julkisesti kieltolaista esitetyt mielipiteet olivat ristiriidassa yksityisesti ja seurapiirijulkisuudessa esitettyjen näkemysten kanssa.
Both discourses and practices are examined; the object of the research is best described by Michel Foucault's concept of dispositif.
Tutkimus purkaa myyttistä miehistä ja "kosteaa" kieltolakikuvaa.
They consisted of several discussions focused on different themes.
Muodostin ne useisiin eri teemoihin keskittyneistä keskusteluista.
On this thesis I came to the conclusion that on the review period there were five significant ensembles of discourse.
Tutkimuksessa päädyin siihen, että tarkasteltavalla ajanjaksolla oli viisi merkittävää diskurssikokonaisuutta.
The Finnish society developed rapidly in the 1960´s and 1970´s.
Suomalainen yhteiskunta muuttui nopeasti 1960- ja 1970-luvuilla kansainvälistä esimerkkiä seuraten.
Main research material consisted of approximately 35000 news, editorials, articles and opinions presented in mass media supplemented by literature, committee reports and other archival sources.
Päätutkimusaineiston muodostivat noin 35 000 joukkotiedotuksessa julkaistua uutista, pääkirjoitusta, artikkelia ja mielipidekirjoitusta, joita täydensin aikalaiskirjallisuudella, komiteamietinnöillä ja muilla arkistolähteillä.
Development of education, urbanization and wide organization of society increased discontent towards prevailing social structure and towards the power elite.
Koulutustason kehittyminen, kaupungistuminen ja yhteiskunnan laaja organisoituminen lisäsivät tyytymättömyyttä vallitsevaa yhteiskuntarakennetta ja sen valtasuhteita ylläpitäviä eliittejä kohtaan.
According to discourses presented above I can state, that the position of the Defence Forces in society was changed between years 1965-1975.
---- Edellä esitettyjen diskurssien perusteella voin todeta, että puolustusvoimien asema yhteiskunnassa muuttui vuosina 1965 1975.
Key words; society, national defence, Defence Forces, discourse, mass media, security policy, liability to military service, conscription, democracy
Asiasanat: yhteiskunta, sotilaallinen maanpuolustus, puolustusvoimat, diskurssianalyysi, joukkotiedotus, turvallisuuspolitiikka, asevelvollisuus, demokratia.
The task of research was to clarify how changes in society and how the significance of this change was interpreted in public discussion about national defence and development of the Defence Forces.
Tutkimustehtävänä oli selvittää miten tuon ajanjakson yhteiskunnallista muutosta ja sen merkitystä tulkittiin julkisissa keskusteluissa sotilaallisen maanpuolustuksen ja puolustusvoimien kehittämisestä.
Issues like conscript and personnel union activity had lot of similarities to general social development.
Varusmiesten ja henkilökunnan ammattiyhdistystoiminnan kaltaisilla toimintatavoilla oli paljon yhtäläisyyksiä vastaavaan yhteiskuntakehitykseen.
Due to this, I can describe that the defenders and supporters of the armed forces were stuck in their trenches, until discussions presented in discourses and themes developed the Defence Forces to be better fitting part of society.
Tästä syystä voin kuvailla maanpuolustuksen kannattajien ja puolustuslaitoksen olleen vahvasti rakentamissaan juoksuhaudoissa, kunnes diskursseina ja teemoina esiintyneiden keskustelujen jälkeen puolustusvoimat kehittyi paremmin yhteiskuntaan niveltyväksi osaksi.
The purpose of this thesis was to complement research on national defence and the Finnish Defence Forces especially between years 1965 and 1975.
---- Tämän tutkimuksen tavoitteena oli täydentää sotilaallista maanpuolustusta ja puolustusvoimia koskevaa tutkimusta erityisesti vuosilta 1965 1975.
This change was advanced by the Defence Forces reformed attitude towards mass media and public information in general.
Tätä muutosta edesauttoi puolustuslaitoksen suhtautuminen joukkotiedotukseen ja viestintään yleensäkin.
Themes related to the discourse on the will to national defence were development of mental national defence, increasing education on national defence and creation of more open public information culture.
Puolustustahdon kasvattamiseen liittyvän diskurssin teemoja olivat henkisen maanpuolustuksen kehittäminen, maanpuolustusopetuksen lisääminen ja avoimemman tiedottamisen kulttuurin luominen.
In the discourse of the liability to military service, the issue was about individual responsibility to society and national defence.
Asevelvollisuuden diskurssissa oli kysymys yksilön velvollisuudesta valtiota ja maanpuolustusta kohtaan.
One essential goal was to form order of discourse using linguistic analysis and also connect discourses to wider sociocultural custom.
Keskeisenä tavoitteena oli diskurssijärjestyksien muodostaminen tekstien lingvistisen analysoinnin tuella ja niiden yhdistäminen laajempaan sosiokulttuuriseen käytäntöön.
The discourse of democracy focused in changing power relationships of the Defence Forces that were known as authoritarian.
Demokraattisuuden diskurssissa pyrittiin muuttamaan puolustusvoimien autoritäärisiksi koettuja valtasuhteita.
The discourses of democracy and politics were closer to internal development of the Defence Forces to integrate more into society.
---- Demokraattisuuden ja poliittisuuden diskursseissa siirryttiin lähemmäs puolustusvoimien sisäistä kehittämistä yhteiskuntaan paremmin sopivaksi osaksi.
Environment has significant influence on the issue how knowledge and truth are formed.
Tiedon ja totuuden muodostumiseen vaikuttaa merkittävästi ympäristö, jossa sitä tuotetaan.
According to this, social reality is relative and there is no single truth.
Tutkimuksen menetelmällinen viitekehys perustui relativistiseen maailmankatsomukseen, jonka mukaisesti sosiaalinen todellisuus on suhteellista, eikä yksiselitteistä totuutta ole olemassa.
The discourse of official security policy aimed to define national defence and the position of the Defence Forces as parts of foreign policy.
Virallisen turvallisuuspolitiikan diskurssissa pyrittiin määrätietoisesti määrittämään sotilaallisen maanpuolustuksen ja puolustusvoimien asema turvallisuuspolitiikan keskeisimmän osan, ulkopolitiikan, tukevana osana.
Historical memory, geographical position of Finland and also the state contracts, changes in international warfare, tasks of the Defence Forces and increasing critic of national defence and the difference in thinking between generations formed the discourse of security policy.
Tässä diskurssissa ilmenivät historiallisen muistin ja maantieteellisen aseman lisäksi sotilaspolitiikkaa määrittävät valtiosopimukset, sodankuvan muutos, puolustusvoimien tehtävät sekä voimistuva maanpuolustuskritiikki ja sukupolvien välinen ajatteluero.
Resisters and unarmed defence demands, encouraged by international examples were the themes.
Diskurssin teemoina olivat omantunnonarat, aseistakieltäytyjät ja aseettoman puolustuksen vaatimukset kansainvälisten esimerkkien rohkaisemina.
The discourse pointed out how mass media is used to influence and forced the Defence Forces to develop the practices in public information.
Diskurssi osoitti joukkotiedotuksen avulla saavutettavat vaikutusmahdollisuudet ja pakotti puolustusvoimat kehittämään tiedottamiskulttuuriaan.
The most essential points for this thesis turned out to be discourses structured from public discussion.
Tutkimustehtävän kannalta keskeiseksi kohteeksi jäsentyivät julkisesta keskustelusta muodostetut diskurssijärjestykset.
Development of technology created possibility to present radical perspectives in mass media.
Teknologian kehittyminen mahdollisti myös radikaalien näkökulmien esittämisen joukkotiedotuksessa aiheuttaen laajaa ja mielipiteitä jakaneita keskusteluja.
This positive development created an atmosphere, that was easier for the public to understand and create own pictures of the armed forces.
Tämän positiivisen kehityksen myötä kansalaisten oli merkittävästi helpompaa muodostaa käsityksensä koko kansan puolustuslaitoksesta.
Active participation in public information important became important instead of only answering topics.
Asioihin ei enää pelkästään vastattu, vaan nähtiin omaehtoisen tiedottamisen olevan vähintään yhtä tärkeää.
The key objective was to clarify the effects of broad changes in society using discursive methods.
Aineiston analysoinnin menetelmä perustui kriittiseen diskurssianalyysiin, jonka keskeisenä tavoitteena oli selvittää mittavien yhteiskunnallisten muutosten vaikutuksia tiedotusvälineiden muuttuvien diskursiivisten käytäntöjen avulla.
In Finland, both forest and energy sectors are in key roles in achieving these targets.
Suomessa metsä- ja energiasektori ovat avainasemassa näiden tavoitteiden saavuttamisessa.
When feed-in tariff is imposed together with emissions trading, in some plants the production of renewable electricity might decrease as the emissions price increases.
Jos syöttötariffi on käytössä päästökauppajärjestelmän kanssa, niin tietyissä tuotantolaitoksissa uusiutuvan energian tuotanto saattaa laskea, kun päästöluvan hinta nousee.
In addition, this dissertation shows that when planning policies to promote wood-based renewable energy, the goals of the policy scheme should be clear before decisions are made on the choice of the policy instruments.‬
Väitöskirja osoittaa myös, että uusiutuvan energian tukipolitiikkaa suunniteltaessa tulisi politiikan tavoitteiden olla selkeitä ennen kuin ohjauskeinoista päätetään.
The dissertation also shows that in liquid biofuel production, investment subsidy may cause high direct policy costs and other negative impacts when compared to other policy instruments.
Biopolttoaineen tuotannossa investointituen käyttö aiheuttaa valtiolle korkeita tukimaksuja ja muita negatiivisia vaikutuksia muihin ohjauskeinoihin verrattuna.