natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In autumn 2016 came into effect the new curriculum of comprehensive school that obligated schools to promote integrated learning and multidisciplinarity by arranging multidisciplinary learning modules.
Vuoden 2016 syksyllä astui voimaan uusi perusopetuksen opetussuunnitelma, jossa kouluja velvoitetaan edistämään eheyttämistä ja monialaisuutta järjestämällä monialaisia oppimiskokonaisuuksia.
Forty class teachers responded to this study through an online survey.
Tutkimukseen osallistui 40 luokanopettajaa sähköisen kyselyn kautta.
The biggest advantages of the multidisciplinary learning modules were increased cooperation, communality, and pupils’ motivation for school.
Monialaisten oppimiskokonaisuuksien suurimpana etuna nähtiin yhteistyön ja yhteisöllisyyden sekä oppilaiden motivaation lisääntyminen.
Participants of this study experienced multidisciplinary learning modules mostly as a positive part of everyday school.
Tutkimukseen osallistuneet kokivat monialaiset oppimiskokonaisuudet pääosin positiivisena osana koulujen arkea.
The groups consisted mostly of professionals of education and class teacher students.
Kysely jaettiin kahteen sosiaalisen median ryhmään, jotka koostuvat pääosin kasvatusalan ammattilaisista ja opettajaksi opiskelevista.
This study was also interested in class teachers’ opinions about their own competences to implement multidisciplinary learning modules.
Tutkimuksessani olin myös kiinnostunut luokanopettajien näkemyksistä omasta osaamisestaan toteuttaa monialaisia oppimiskokonaisuuksia.
The objective of this study is to find out class teachers’ experiences and views of multidisciplinary learning modules as a part of everyday school.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää, miten luokanopettajat kokevat monialaiset oppimiskokonaisuudet osana koulun arkea.
Class teachers considered communal planning of multidisciplinary learning modules laborious, however, they though that cooperation was an important part of successful multidisciplinary learning modules.
Luokanopettajat kokivat monialaiset oppimiskokonaisuudet kuitenkin työläinä etenkin yhteisen suunnittelun suhteen, mutta yhteistyö opettajien kesken nähtiin myös elinehtona onnistuneelle monialaiselle oppimiskokonaisuudelle.
The purpose of this study is to understand what kind of advantages and challenges class teachers see in multidisciplinary learning modules, how class teachers feel about their own competences to implement those modules, and what is the value of cooperation in class teachers’ opinion when implementing multidisciplinary learning modules.
Tutkielmassa tarkastelen erityisesti luokanopettajien kokemuksia ja näkemyksiä monialaisten oppimiskokonaisuuksien eduista ja haasteista, omasta osaamisestaan toteuttaa niitä sekä sitä, millaisen arvon luokanopettajat antavat yhteistyölle toteuttaessaan monialaisia oppimiskokonaisuuksia.
Class teachers of this study experienced that they have enough competence to implement multidisciplinary learning modules.
Tutkimukseeni osallistuneiden luokanopettajien vastauksissa tuli ilmi, että luokanopettajat kokivat omaavansa tarpeeksi osaamista toteuttaa monialaisia oppimiskokonaisuuksia.
According to phenomenology, experiences are human’s experiential relations to his/her own reality.
Tutkimuksessani olin kiinnostunut luokanopettajien kokemuksista, joten tutkimukseni lähtökohdat ovat fenomenologisessa tutkimusperinteessä, jossa kokemus ymmärretään ihmisen kokemuksellisena suhteena omaan todellisuuteensa.
Making crafts is no longer based on need alone.
Käsityön tekeminen ei perustu enää vain tarpeeseen.
"I only want to make quality, skillfully executed and sustainable products."
"Haluan päästää käsistäni vain laadukkaita, taidokkaasti toteutettuja ja kestäviä tuotteita."
The qualitative research method was interpretive discourse analysis.
Laadullisen tutki-muksen tutkimusmetodina oli tulkitseva diskurssianalyysi.
Based on the data analysis, four discourses of craft expression were constructed: sustainable craft, flawless craft making, beauty and non-expression.
Analyysin perusteella aineistosta rakentui neljä käsityöilmaisun diskurssia: kestävän käsityön, virheettömän tekemisen, kauneuden ja ei-ilmaisun diskurssi.
In the study, discourse referred to a fairly established discussion about issues that construct social reality.
Diskurssi tarkoitti tutkimuksessa tietyn asian melko vakiintunutta puhetapaa, joka rakentaa sosiaalista todellisuutta.
In the discursive analysis phase, I interpreted what kind of discourses were constructed from the data.
Diskursiivisen analyysin vaiheessa tulkitsin, millaisia diskursseja aineistosta rakentui.
Like the meanings associated with craft expression, discourses overlapped, and the topics got various aspects in different discourses.
Kuten käsityöilmaisuun liitetyt merkitykset, diskurssien sisällöt limittyivät keskenään ja aiheet saivat useita näkökulmia eri diskursseissa.
The research data consisted of 38 essays written by the craft teacher students in the University of Helsinki during the Study planning course in 2014 and 2017.
Tutkimuksen aineistona oli Helsingin yliopiston käsi-työopettajaopiskelijoiden vuonna 2014 ja 2017 Opintojen suunnittelu- kurssilla tuottamat 38 kirjoitelmaa, joissa tehtävänannon osana oli pohtia omaa käsityöilmaisua.
The meanings and discourses associated with craft expression open up the effects of craft culture and help to understand the significance of craft as part of the diversity of life.
Käsityöilmaisuun liitetyt merkitykset ja puhetavat avaavat käsityön kulttuurisuuden vaikutuksia sekä auttavat ym-märtämään käsityön merkitystä osana elämän monimuotoisuutta.
The importance of craft as a subject emphasizing self-expression has grown, and craft teachers have a significant role in how craft is valued in the future.
Käsityön merkitys itseilmaisua koros-tavana oppiaineena on kasvanut, ja käsityöopettajilla on merkittävä rooli, miten käsityötä tu-levaisuudessa arvotetaan.
Initially, through content analysis, I outlined what meanings craft teacher students attached to craft expression when describing their own craft expression.
Aluksi sisällönanalyysin kautta hahmotin, millaisia merkityksiä käsityöopettajaopiskelijat liittivät käsityöilmaisuun kuvates-saan omaa käsityöilmaisua.
The theoretical framework of the study examines the sociocultural context of craft and which elements affect the expressive meanings of craft.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys tarkasteli käsityön tekemi-sen sosiokulttuurista kontekstia ja sitä, mitkä tekijät vaikuttavat käsityön ilmaisullisiin merki-tyksiin.
The use of language as a research subject reflected the contextual nature and culture of the meanings related to craft expression.
Kielenkäyttö tutkimuskohteena heijasti käsityöilmaisun merkitysten kontekstisidonnaisuutta ja kulttuurisuutta.
The data emphasized product- and need-based understanding of craft, in which practicality was found to exclude expressiveness of craft.
Aineistosta korostui käsityön tuote- ja tarvelähtöinen ymmärtäminen, jossa käytännöllisyyden koettiin poissulkevan käsityön ilmaisevuutta.
The study outlines the meanings associated with craft expression by craft teacher students and discourses based on the research data.
Tutkimuksessa jäsennetään käsityöopettajaopiskelijoiden käsityöilmaisuun liittämiä merkityksiä ja aineistosta rakentuvia diskursseja.
: Discursive analysis of the meanings that craft teacher students associate with craft expression
: Diskursiivinen analyysi käsityöopettajaopiskelijoiden käsityöilmaisuun liittämistä merkityksistä.
This study focused on Montessori pedagogy.
Tässä tutkimuksessa keskityttiin montessoripedagogiikkaan.
Montessori pedagogy and the core curriculum in the Finnish comprehensive school
Montessoripedagogiikka ja perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet
Comprehensive schools in Finland apply a common core curriculum (POPS), that is largely based on a constructivistic concept of learning.
Suomalaisessa peruskoulussa noudatetaan opetussuunnitelmaa (POPS), joka pohjautuu pääosin konstruktivistiseen oppimiskäsitykseen ja sen perusteita on kuvattu myös lapsilähtöisiksi.
In the core curriculum, the description of transversal competence areas was chosen to be compared.
Peruskoulun opetussuunnitelmassa vertailukohteeksi valittiin laaja-alaisten oppimistavoitteet.
The main difference when applying Montessori pedagogy was found to be the sensitivity phase -based, non-linear view of the learning process and the more pronoun- ced emphasis on child-centered thinking.
Tärkeimpinä eroina havaittiin montessoripedagoginen näkemys ei-lineaarisesta oppimisesta, joka perustuu lapsen kehityksen herkkyyskausiin sekä lapsilähtöisyyden korostamiseen.
In Montessori pedagogy the comparison was focused on the concept of cosmic education, es- pecially the 6-item definition given by Grazzini.
Vertailussa keskityttiin montessoripedagogiikan kosmisen kasvatuksen käsitteeseen ja erityisesti Grazzinin sille antamaan 6-kohtaiseen määritelmään.
The const- ructivistic concept of learning in the core curriculum is compatible with the premises of Mon- tessori pedagogy.
Peruskoulun opetussuunnitelman konstruktivistinen oppimiskäsitys on sovitettavissa yhteen montessoripedagogiikan kanssa.
The research question of this study is practical: How can you apply the basic principles of Mon- tessori pedagogy in comprehensive school's core curriculum?
Tutkimuksen kysymyksenasettelu on käytännönläheinen: miten montessoripedagogiikan keskeisiä periaatteita voidaan soveltaa ja hyödyntää peruskoulun opetussuunnitelman puitteissa?
The aim was to find comparable contents from both materials.
Aineistoista tiivistettiin tutkimusta varten kummastakin vertailtavat keskeiset sisällöt.
The comparison was done by analyzing the differences and similiraties between the texts.
Kosmisen kasvatuksen ja laaja-alaisten oppimistavoitteiden vertailussa käytettiin tekstianalyysiä, jossa verrattiin aineistojen yhtäläisyyksiä ja eroja.
The theoretical part of the study describes the princples of the core curriculum and Montessori pedagogy.
Tutkimuksen teoriaosassa käydään läpi peruskoulun opetussuunitelman ja montessoripedagogiikan perusteita.
According to this study both the core curriculum and Montessori pedagogy share child-centered thinking and an understanding of transversal competence areas, both useful themes for further education development and research.
Tämän tutkimuksen mukaan lapsilähtöisyys ja laaja-alaisuus olivat vaihtoehtopedagogiikoille ja opetussuunnitelmalle yhteisiä teemoja, joita voidaan hyödyntää opetuksen jatkokehittämisessä ja tutkimisessa.
According to the study, the concept of cosmic education can be readily applied considering transversal competences as objectives of the core curriculum.
Tutkimuksen mukaan montessoripedagogiikan kosmisen kasvatuksen käsitettä voidaan soveltaa peruskoulun opetussuunnitelman mukaisten laaja- alaisten oppimistavoitteiden saavuttamisessa.
The results of the analysis were complemented by interviewing three professionals involved in the application of Montessori pedagogy within the Finnish core curriculum.
Montessoripedagogiikan soveltamista peruskoulun opetussuunnitelman puitteissa tutkittiin lisäksi kolmella käytännön työtä tekevän ammattilaisen teemahaastattelulla, joilla pyrittiin syventämään tekstien vertailussa saatua tietoa.
These alternatives function in the Finnish school system applying the same core curriculum and they have there own historical premises.
Ne toimivat koulujärjestelmässä opetussuunnitelmaa noudattaen.
According to the interviews there were no obstacles in using Montessori pedagogy to achieve the goals of the core curriculum.
Haastatteluaineiston mukaan estettä montessoripedagogiikan käyttämiseen peruskoulun opetussuunnitelman toteuttamiseen ei näyttänyt olevan ja montessoripedagogiikka voi tuoda peruskouluun uusia kehittämisen mahdollisuuksia.
The material was collected from electronic information sources.
Aineisto kerättiin elektronisista tietolähteistä.
In this study the subjects of study were 20-30 years old.
Tässä tutkimuksessa koehenkilöt olivat iältään 20-30 -vuotiaita.
Principles of thematic analyzing were used in the analysis.
Analyysissa hyödynnettiin temaattisen analyysin periaatteita.
The method of this study is a systematic literature review.
Tämän tutkimuksen menetelmänä on systemaattinen kirjallisuuskatsaus.
The material consists of seven internationally peer-reviewed articles and dissertations.
Aineisto koostuu seitsemästä kansainvälisestä vertaisarvioidusta artikkelista ja väitöskirjasta.
The Mozart effect stands up in the study, but according to this study even other slow paced classical music effects the anxiety and lowers it.
Tutkimuksessa nousi esiin taustalla vaikuttava Mozart-efekti, mutta tämän tutkimuksen tulosten perusteella myös muu hidastempoinen klassinen musiikki vaikuttaa ahdistusta alentavasi.
According to this study calming classical music was found to lower math anxiety in mathematic test situations, especially among persons who were measured with severe math anxiety.
Tämän tutkimuksen perusteella rauhallisen klassisen musiikin todettiin vähentävän ahdistusta matemaattisessa testitilanteessa erityisesti henkilöillä, joilla mitattiin voimakas matematiikka-ahdistus.
However, more studies would be needed on how peoples' own musical preferences or musical history effect lowering the math anxiety.
Lisätutkimusta tarvittaisiin kuitenkin siitä, miten ihmisten omat musiikkimieltymykset tai musiikkihistoria vaikuttavat matematiikka-ahdistuksen vähentämiseen.
Could one achieve anxiety lowering effects for example in the classroom during a math exam?
Voisiko omalla mielimusiikilla saavuttaa ahdistusta alentavia vaikutuksia esimerkiksi luokkahuoneessa matematiikan kokeen aikana?
The aim of the study is to by a systematic literature review investigate the effect of listening to music in order to reduce math test anxiety.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on tutkia systemaattisella kirjallisuuskatsauksella musiikin kuuntelun vaikutuksia matemaattiseen testiahdistukseen.
Are there any differences in music styles when trying to affect math anxiety?
Onko eri musiikkityyleillä eroa, kun pyritään vaikuttamaan matematiikka-ahdistukseen?
Does background music lower anxiety in a mathematic test situation?
Onko taustamusiikista hyötyä ahdistuksen alenemiseen matemaattisessa testitilanteessa?
More studies would be needed on how background music effects the math anxiety in children.
Lisätutkimusta tarvittaisiin siitä, miten taustamusiikki vaikuttaa lasten matematiikka- ahdistukseen?
Listening to music as an anxiety reliever in a mathematical test situation
Musiikin kuuntelu ahdistuksen vähentäjänä matemaattisessa koetilanteessa
However, fast paced, unpredictable music has been found out to either keeping up the anxiety or even increasing it. Low paced classical music seems to have elements, which effect math anxiety by lowering it.
Sen sijaan nopeatempoinen, ennalta-arvaamaton musiikki joko ylläpiti ahdistusta tai lisäsi sitä.
Could the background music have an effect on lowering math anxiety in elementary school students during a math exam?
Voisiko taustamusiikilla vähentää alakoululaisten matematiikka-ahdistukseen matematiikan kokeen aikana?
There were total of six interviews (n = 6).
Haastatteluita oli yhteensä kuusi (n = 6).
The approach of this study was qualitative.
Tämän tutkimuksen lähestymistapa oli kvalitatiivinen eli laadullinen.
The material was collected through individual interviews.
Aineisto kerät-tiin yksilöhaastatteluilla.
The analysis of material was done as a theory-based content analysis, because the aim was to look at the material from the perspective of theory.
Aineiston analyysi tehtiin teorialähtöisenä sisäl-lönanalyysina, koska aineistoa haluttiin tarkastella teorian näkökulmasta.
The coaches interviewed had extensive and long coaching experience.
Haastateltavilla valmentajilla oli laaja ja pitkä kokemus valmennustyöstä.
The best approach can be therefore considered to be a combination of an autonomy supportive and controlling style.
Parhaana lähestymistapana voidaankin pitää autonomiaa tukevan ja kontrolloivan tavan yhdistelmää.
In conclusion, the need to develop the skills of coaches has increased.
Tarve kehit-tää valmentajien osaamista on tämän myötä kasvanut.
This study examines and analyzes how football coaches utilize and use social and emotional skills as well as teaching styles.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan ja analysoidaan miten jalkapallovalmentajat hyödyntävät ja käyttävät tunne- ja vuorovaikutustaitoja sekä opetustapoja.
From this it can be concluded that in the future more attention should be paid to the development of coache´s self-awareness and self-management.
Tästä voidaan päätellä, että val-mentajien minätietoisuuden ja itsensä johtamisen kehittämiseen tulisi tulevaisuudessa kiinnittää entistä enemmän huomiota.
The discussion regarding the methods and procedures used in coaching is active.
Keskustelu valmennuksessa käytettävistä metodeista ja toimintatavoista on aktii-vista.
However, coaches feel that there are situations where it is justified to use controlling teaching style instead of autonomyt supportive style.
Valmentajat kuitenkin ko-kevat, että on tilanteita, joissa autonomia tukevan tavan sijaan on perusteltua käyttää kontrol-loivaa tapaa.
Teaching methods used in coaching should be updated to reflect modern learning concepts in which the player has the role of an active agent.
Valmennuksessa käytettäviä metodeita ja opetustapoja tulisi päivittää vastaamaan nykyaikaisia oppimiskäsityksiä, joissa pelaajalla on aktiivisen toimijan rooli.
From a coaching philosophical perspective, coach orientation has changed to player orientation.
Valmennusfilosofisesta näkökulmasta valmentajalähtöisyydestä ollaan siirtymässä pelaa-jalähtöisyyteen.
In addition, connections between socialemotional skills and teaching styles are sought.
Tämän lisäksi etsitään yhteyksiä tunne- ja vuorovaikutustaitojen sekä opetustapojen välillä.
It can be concluded from the material that coaches use a autonomy supportive teaching style to take into account the needs of the players.
Aineistosta voidaan päätellä, että valmentajat käyttävät autonomiaa tu-kevaa opetustapaa ja pyrkivät ottamaan pelaajien tarpeita huomioon.
Based on this research, the notion that coaching is moving towards a teaching style in which the player´s role as a active learner and a builder of knowledge is taken into account was confirmed.
Tämän tutkimuksen perusteella vahvistui käsitys siitä, että valmen-nuksessa ollaan siirtymässä opetustapaan, jossa pelaajan aktiivinen rooli oppijana ja tiedon ra-kentajana huomioidaan.
It can be concluded from the material that coaches value social and emotional skills and perceive them as a significant aspect of coaching.
Aineistosta pystytään päättelemään, että valmentajat arvostavat tunne- ja vuorovaikutustaitoja ja kokevat ne merkittäväksi valmentajuuden osa-alueeksi.
In addition to mastering coaching styles, the coach is required to have the ability to utilize social and emotional skills.
Valmennustapojen hallinnan lisäksi val-mentajalta edellytetään kykyä hyödyntää tunne- ja vuorovaikutustaitoja.
Based on this research, coaches utilize social and emotional skills in a variety of coaching work.
Tämän tutkimuksen perusteella valmentajat hyödyntävät tunne- ja vuorovaikutustaitoja val-mennustyössä monipuolisesti.
In sports, there is a pressure for change in coaches behaviour and coaching styles.
Urheilussa on nähtävissä muutospainetta, joka kohdistuu valmentajiin ja valmen-nustapoihin.
Socialemotional skills and teaching styles of football coaches
Jalkapallovalmentajien tunne- ja vuorovaikutustaidot sekä opetustavat
Based on the material, coaches place particular emphasis on those areas of social and emotional skills that are related to working with others.
Ai-neiston perusteella valmentajat korostavat erityisesti tunne- ja vuorovaikutustaitojen niitä osa-alueita, jotka liittyvät muiden kanssa tapahtuvaan toimintaan.
Self-esteem was measured by the Finnish version of the Coopersmith Self-Esteem Inventory.
Itsetuntoa mitattiin Coopersmith Self-Esteem Inventory –kyselyn suomenkielisellä versiolla.
Methods The representative sample of this study (n=2210) consisted of Finnish 9th graders, who participated in The Finnish Study on Temperament and School Achievement –research project between 2005 and 2006.
Menetelmät Tutkimuksen aineistona (n=2210) käytettiin vuosina 2005-2006 kerättyä laajaa The Finnish Study on Temperament and School Achievement -tutkimusprojektin aineistoa.
Results and conclusions The stability of social relations, physical features or overall structure did not have statistically significant main effects on the pupils’ self-esteem.
Tulokset ja pohdinta Vuorovaikutussuhteiden, fyysisten tilojen tai yleisen struktuurin vaihtuvuudella ei ollut tilastollisesti merkitseviä päävaikutuksia oppilaiden itsetuntoon.
Due to the lack of previous research it cannot be concluded whether these changes to school environment are equal to every student regardless of their temperament.
Aiemman tutkimuksen perusteella ei voida sanoa, ovatko muutokset tasa-arvoisia kaikkia oppilaita ja heidän temperamenttejaan ajatellen.
Temperament traits were measured by TABC-R and DOTS-R –inventories.
Temperamenttipiirteitä (tehtäväorientaatio, reaktiivisuus, joustavuus) mitattiin TABC-R ja DOTS-R –mittareilla.
Reactivity or flexibility did not moderate any effects of the stability scales.
Reaktiivisuus ja joustavuus eivät muokanneet minkään vaihtuvuusskaalan yhteyttä itsetuntoon.
The effects of stability in the school environment to self-esteem : moderating effects of temperament traits
Kouluympäristön vaihtuvuuden yhteys itsetuntoon : temperamenttipiirteiden muokkaavat vaikutukset
The non-steadiness of the school environment with other changes in the school environment and their effects to pupils’ well-being need further research.
Kouluympäristön vaihtuvuuden ja muiden koulu-uudistusten vaikutuksista oppilaiden hyvinvointiin tarvittaisiin huomattavasti lisää tutkimusta.
The stability of the school environment was measured with three different scales: the stability of social relations, physical features and overall structure.
Kouluympäristön vaihtuvuutta mitattiin kolmella skaalalla: vuorovaikutussuhteiden vaihtuvuudella, fyysisten tilojen vaihtuvuudella ja yleisen struktuurin vaihtuvuudella.
The study was carried out by using multilevel models.
Aineisto analysoitiin monitasomalleja käyttäen.
Three multilevel models were created, in each of which self-esteem was the dependent variable.
Monitasomalleja tehtiin yhteensä kolme, joissa kaikissa ennustettavana muuttujana oli oppilaiden itsetunto.
The aim of this study is to find out about the effects of the lack of stability in the school environment (stability of social relations, stability of physical features, stability of overall structure) to pupils’ self-esteem.
Tämän tutkimuksen tarkoitus on selvittää kouluympäristön vaihtuvuuden (vuorovaikutussuhteiden vaihtuvuus, fyysisten tilojen vaihtuvuus, yleisen struktuurin vaihtuvuus) yhteyttä oppilaiden itsetuntoon, sekä oppilaiden temperamentin mahdollista em. yhteyttä muokkaavaa vaikutusta.
All the observed effects were small, which implies that there are a number of different variables not measured in this study that affect pupils’ self-esteem.
Kaikki havaitut yhteydet olivat efekteiltään hyvin pieniä, mikä viittaisi siihen, että oppilaiden itsetunnon vaihteluun vaikuttavat suurelta osin muut kuin tutkimuksessa tarkastellut tekijät.
The results of this study show that the non-steady school environments do not have a positive effect on pupils’ well-being, as it has been assumed.
Tutkimuksen tulokset näyttävät kuitenkin, että kouluympäristön vaihtuvuus ei näyttäydy oppilaiden hyvinvointia kohottavana tekijänä, kuten aiemmin koulu-uudistuksia tehdessä on oletettu.
However, the non-steadiness of overall structure had a statistically significant negative effect on the self-esteem of pupils with a higher task orientation.
Yleisen struktuurin korkea vaihtuvuus oli kuitenkin yhteydessä voimakkaammin heikompaan itsetuntoon korkeasti (vs. matalasti) tehtäväorientoituneilla oppilailla.