natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I argue that if and only if we track down patterns of counterfactual dependencies, can we understand history.
Argumentoin, että jos ja vain jos jäljitämme kontrafaktuaalisia riippuvuussuhteita erilaisten tekijöiden välillä, voimme ymmärtää historiaa.
Moreover, I define the notions of historical explanation, explanatory competition, explanatory depth, and explanatory resources.
Lisäksi määrittelen sellaiset käsitteet kuin historiallinen selitys, kilpailevat selitykset, selityksen syvyys ja selittämisen resurssit.
Finally, I analyze the existing historiography of science with the framework built in the previous chapter, and I show that this framework clarifies many first-order (i.e. concerning the history of science) and meta-level issues (i.e. concerning the nature of science in general) that historians and philosophers tackle.
Lopuksi analysoin olemassa olevaa tieteenhistoriografiaa aiemmin muotoillun viitekehyksen läpi ja osoitan, että kyseinen viitekehys selventää monia ensimmäisen kertaluvun (ts. tieteenhistoriaa koskevia) ja meta-tason (ts. tieteen luonnetta yleisesti koskevia) ongelmia, joiden parissa historioitsijat ja filosofit työskentelevät.
I argue that the choice of the targets of studies in historiography of science should be directly connected to our values and preferences in an intersubjective process.
Argumentoin, että tieteenhistoriografian tutkimuskohteiden valinnan tulisi yhdistyä arvoihimme ja preferensseihimme intersubjektiivisen arviointiprosessin kautta.
The account of causal explanations is built on the notions of counterfactual scenarios and contrastive question-answer pairs.
Kausaalisen selittämisen malli, jonka esitän, perustuu kontrafaktuaalisille skenaarioille ja kontrastiivisille kysymys-vastaus-pareille.
As an illustration of the philosophical power of the framework, I explicate the notion of local explanation and analyze the question of whether the developments of science were necessary or contingent.
Osoittaakseni muotoillun viitekehyksen filosofisen potentiaalin analysoin käsitettä lokaali selitys ja kysymystä siitä, onko tieteen kehitys ollut välttämätöntä vai kontingenttia.
The present-centered approach defines historiography of science as a field that studies the developments that led to the present science.
Nykyhetkikeskeinen lähestymistapa määrittelee tieteenhistoriografian alana, joka tutkii nykyiseen tieteeseen johtaneita kehityskulkuja.
The main advantage of this approach is that it gives a clear motivation for historiography of science and avoids or solves stubborn conceptual and practical problems within the field.
Tämän lähestymistavan suurin etu on siinä, että se tarjoaa tieteenhistorialle selvän motivaation ja välttää tai ratkoo vaikeita käsitteellisiä ja käytännöllisiä ongelmia, jotka ovat vaivanneet tieteenhistoriografiaa.
In this book, I defend the present-centered approach in historiography of science (i.e. study of the history of science), build an account for causal explanations in historiography of science, and show the fruitfulness of the approach and account in when we attempt to understand science.
Tässä työssä puolustan nykyhetkikeskeistä (presentismi) tieteenhistoriografiaa, muotoilen tieteenhistoriografiaan soveltuvan mallin kausaalisesta selittämisestä ja osoitan sekä presentismin että selittämisen mallin hedelmällisyyden yrityksissä ymmärtää tiedettä.
However, little is known about emotional processing in children.
Hyvin vähän kuitenkin tiedetään tunteiden prosessoinnista lasten aivoissa.
Speech and touch are fundamental ways of communicating emotions in infancy and early childhood.
Puhe ja kosketus ovat keskeisiä tapoja viestiä tunteita lapsuudessa.
Lastly, affective touch is processed in two-year-old children in the key components of the "social brain", and thus affective touch probably plays an important role in forming social bonds between children and their caregivers.
Lopuksi kävi ilmi, että tunnepitoista kosketusta prosessoidaan kaksivuotiaiden lasten aivoissa keskeisillä "sosiaalisten aivojen" alueilla ja siksi tunnepitoisella kosketuksella todennäköisesti on merkittävä rooli sosiaalisten siteiden muodostamisessa lasten ja heitä hoitavien aikuisten välillä.
In two-month-old infants, we found a positive HbT response to happy > neutral speech in the left posterior superior temporal sulcus (pSTS) and happy > angry speech in the left superior temporal gyrus (STG) and pSTS (Study II).
Kahden kuukauden ikäisillä vauvoilla havaitsimme positiivisen HbT-vasteen iloiselle > neutraalille puheäänelle vasemman puolen posteriorisessa superiorisessa temporaalisulkuksessa (pSTS) ja iloiselle > vihaiselle puheäänelle vasemman puolen superiorisessa temporaaligyruksessa (STG) (Tutkimus II).
Study II examined two-monthold infant brain responses to different types of emotional speech using diffuse optical tomography (DOT); and Study III explored their association with selfreported maternal pregnancy-related anxiety.
Tutkimus II selvitti kahden kuukauden ikäisten vauvojen aivovasteita eri tyyppisille tunneäänille käyttäen diffuusia optista tomografiaa (DOT); ja Tutkimus III keskittyi selvittämään näiden aivovasteiden yhteyttä raskauteen liittyvään ahdistuneisuuteen, jota mitattiin PRAQ-R2 kyselylomakkeella raskauden aikana.
The aim of this dissertation was to examine emotional speech and affective touch processing in children less than two years of age.
Tämän väitöskirjan tarkoituksena oli tutkia tunneäänien ja tunnepitoisen kosketuksen prosessointia alle 2 vuotiailla lapsilla.
Emotional speech and affective touch processing in children less than 2 years of age
Emotionaalisen puheen ja affektiivisen kosketuksen käsittely alle kaksivuotiaiden lasten aivoissa.
Bilateral temporal cortical activation was most commonly reported in response to emotional stimuli in children less than two years of age in earlier studies using NIRS (Study I).
Havaitsimme, että temporaalilohkon aktivaatio lapsilla aivojen kummallakin puolella oli tavallisin vaste tunnestimuluksille kun tutkimusmenetelmänä käytettiin NIRSiä alle 2 vuotiailla lapsilla (Tutkimus I).
We found that infant HbT responses to sad speech, over left STG and midinsula, correlated negatively with pregnancy-related anxiety symptoms at gestational week 24 (Study III).
Havaitsimme myös, että vauvojen HbT vasteet surulliselle puheäänelle vasemman puolen STGssa ja insulan keskiosassa korreloivat negatiivisesti raskauteen liittyviin ahdistuneisuusoireisiin raskausviikolla 24 (Tutkimus III).
Study IV investigated affective touch processing in two-year-old children by using DOT.
Tutkimus IVssä tutkittiin kaksivuotiaiden lasten tunnepitoisen kosketuksen aivovasteita DOTia käyttäen.
In addition, twomonth-old infants’ attenuated processing of sad speech associates with maternal prenatal pregnancy-related anxiety during mid-pregnancy.
Lisäksi tämän ikäisten vauvojen korostuneet vasteet surulliselle puheäänelle liittyivät äidin raskauteen liittyvään ahdistuneisuuteen.
Study I was a systematic review on emotional processing studies done using near-infrared spectroscopy in children up to two years of age.
Tutkimus I oli systemaattinen katsaus tunteiden prosessoinnista 0-2 vuotiailla lapsilla käyttäen lähi-infrapunaspektroskopiaa.
We observed a positive HbT response to affective touch in the left inferior frontal gyrus (IFG) and left middle temporal gyrus in two-year-old children (Study IV).
Osoitimme lisäksi, että tunnepitoinen kosketus aiheuttaa positiivisen HbT vasteen vasemman puolen inferiorisessa frontaaligyruksessa (IFG) ja vasemman puolen temporaalilohkon keskiosassa kaksivuotiailla lapsilla (Tutkimus IV).Tuloksemme osoittavat, että kahden kuukauden ikäisten vauvojen aivot reagoivat eri tavalla iloiseen puheääneen kuin neutraaliin ja vihaiseen puheääneen.
In this manner, SMEs might be able to drive legislation to a mutually beneficial direction, and ultimately, may slow down climate change.
Näin pk-yritykset saattavat kyetä ajamaan lainsäädäntöä molempia osapuolia hyödyttävään suuntaan ja lopulta hidastamaan ilmastonmuutosta.
The data was analyzed in a qualitative and interpretative manner using coding and categorizing.
Aineisto analysoitiin kvalitatiivisella ja tulkitsevalla tavalla hyödyntämällä koodausta ja kategorisointia.
The empirical data was collected using ad-hoc and snowball sampling strategies in four long thematic interviews during March-July 2020.
Empiirinen aineisto kerättiin ad hoc - ja lumipallonäytteenottostrategialla neljässä pitkässä temaattisessa haastattelussa maalis-heinäkuussa 2020.
Second, the institutional business environment is approached through institutional theory.
Toisessa osassa institutionaalista liiketoimintaympäristöä lähestytään institutionaalisen teorian avulla.
Nonmarket institutions are discussed, focusing on political institutions, regulatory agencies, and standards agencies.
Markkinoiden ulkopuolisia instituutioita tarkastellaan keskittymällä poliittisiin instituutioihin, sääntelyvirastoihin ja standardointivirastoihin.
In the case of an excessively complicated or irrelative regulation in the renewable energy industry, through lobbying SMEs may succeed in having the specific regulation revised.
Tilanteissa, joissa uusiutuvan energian alan sääntely on liian monimutkainen tai epäolennainen, pk-yritykset voivat lobbauksen avulla onnistua tarkistuttamaan kyseisen regulaation.
The theoretical framework of the thesis is built in two parts.
Tutkielman teoreettinen viitekehys koostuu kahdesta osasta.
A qualitative research design is applied in the thesis.
Tutkielmassa sovelletaan kvalitatiivista tutkimusmallia.
First, SME internationalization focuses on networks and resources, such as knowledge and entrepreneurship.
Ensimmäisessä osassa pk-yritysten kansainvälistyminen käsittelee verkostoja ja resursseja, kuten tietoa ja yrittäjyyttä.
As main conclusions, the thesis proposes that Finnish SMEs internationalizing their business activities in the renewable energy industry could paddle through the political, legal and social swamps by using nonmarket strategies.
Tärkeimpinä johtopäätöksinä tutkielma ehdottaa, että suomalaiset pk-yritykset, jotka kansainvälistävät liiketoimintaansa uusiutuvan energian alalla, voivat meloa poliittisten, oikeudellisten ja sosiaalisten soiden läpi käyttämällä markkinoiden ulkopuolisia strategioita.
As main limitations of the thesis, the generalizability and the validity of the conclusions are discussed, especially due to the rather small amount of empirical data.
Tutkielman arvioinnissa tarkastellaan luotettavuutta ja merkittävimpiä rajoituksia, jotka ovat johtopäätöksien yleistettävyys ja oikeellisuus, etenkin suhteellisen pienen empiirisen aineiston seurauksena.
SME internationalization is examined through institutional networks and institutional resources.
Pk-yritysten kansainvälistymistä tutkitaan institutionaalisten verkostojen ja institutionaalisten resurssien näkökulmasta.
Furthermore, by investing in the brand of Finland and making its local industry more known internationally, institutional organizations could provide institutional support to all Finnish SMEs internationalizing their business activities.
Lisäksi investoimalla Suomen brändiin ja pyrkimällä saamaan suomalaisen teollisuuden kansainvälisesti tunnetuksi institutionaaliset organisaatiot voisivat tarjota institutionaalista tukea kaikille suomalaisille pk-yrityksille, jotka kansainvälistävät liiketoimintaansa.
The thesis encourages cooperation between companies or the emergence of a clear institutional organization for SMEs to overcome regulative barriers in their internationalization attempts, especially regarding legal aid and institutional support in critical expertise areas.
Tutkielma kannustaa yritysten väliseen yhteistyöhön tai selkeän institutionaalisen organisaation luomiseen regulaatioesteiden poistamiseksi, jotta pk-yritykset saisivat kansainvälistymisessä erityisesti oikeudellista apua ja institutionaalista tukea kriittisillä osaamisalueilla.
The aim of the thesis is to examine how regulative institutions reflect the internationalization of Finnish SMEs in the renewable energy industry.
Tutkielman tavoite on tarkastella, miten regulatiiviset instituutiot peilaavat suomalaisten pk-yritysten kansainvälistämistä uusiutuvan energian alalla.
The purpose of the thesis is twofold: to support Finnish renewable energy SMEs in their internationalization attempts, and to offer institutional organizations insights on how they could provide institutional support and knowledge to advance their internationalization.
Tutkielman tarkoitus on kaksiosainen: tukea suomalaisten uusiutuvan energian pk-yrityksien kansainvälistämistä, mutta myös ehdottaa institutionaalisille organisaatioille näkemyksiä, kuinka he voivat tarjota institutionaalista tukea ja tietoa kansainvälistämisen edistämiseksi.
White-tailed deer is an important game species, whose population size has grown rapidly after introduction in Finland from North America in 1930s.
Valkohäntäpeura on tärkeä riistaeläin, jonka kannan koko on kasvanut nopeasti sen jälkeen, kun se siirtoistutettiin Suomeen PohjoisAmerikasta 1930-luvulla.
Density of animals is dependent on the surrounding habitat structure as animals rarely use all the available habitat types equally.
Eläinten tiheys riippuu niiden elinympäristön rakenteesta, sillä eläimet käyttävät vain harvoin kaikkia elinympäristöjä samanlaisesti.
These parameters describe population viability and predict its future composition.
Nämä tekijät kuvaavat populaation hyvinvointia ja niiden avulla voidaan ennustaa sen rakennetta tulevaisuudessa.
I start this thesis by reviewing current scientific literature about this species to examine what is known about the biology of whitetailed deer in its distribution range within Europe.
Väitöskirjani alussa vedän yhteen tämän hetkisen tieteellisen kirjallisuuden lajin biologiasta selvittääkseni, mitä valkohäntäpeurasta tiedetään sen Euroopan sisäisellä levinneisyysalueella.
These methods are also costeffective and provide population-wide inferences.
Nämä menetelmät ovat lisäksi kustannustehokkaita ja tuottavat tietoa yksilötason sijaan koko populaation laajuisesti.
Although, the approach has its challenges mainly related to low quality of noninvasive DNA.
Siitä huolimatta, menetelmässä on haasteensa liittyen erityisesti non-invasiivisissa näytteissä olevaan heikkolaatuiseen DNA:han.
In this thesis, I use non-invasive fecal DNA sampling and wildlife cameras to estimate populations of white-tailed deer (Odocoileus virginianus) in Finland.
Tässä väitöskirjassa käytän non-invasiivista DNA-keräystä ja riistakameroita arvioidessani valkohäntäpeurapopulaatioiden (Odocoileus virginianus) rakennetta Suomessa.
However, it is a laborious method, which would not necessarily be an applicable option in a largerscale sampling that would be relevant to management of white-tailed deer.
Se on kuitenkin työläs menetelmä, joka ei välttämättä ole järkevä vaihtoehto lajin laajempaan valtakunnalliseen kannanarviointiin sovellettaessa.
However, this approach could be used to provide a baseline reference when developing survey schemes based on other approaches, such as wildlife camera trapping.
Siitä huolimatta, tällä menetelmällä saataisiin luotettava vertailukohta esimerkiksi kehitettäessä kannanarviointia muihin menetelmiin, kuten esimerkiksi riistakameroihin, perustuen.
for instance, by physically capturing and marking individuals.
Perinteisesti eläinpopulaatioita on tutkittu esimerkiksi fyysisesti pyydystämällä ja merkitsemällä yksilöitä esimerkiksi korvamerkein tai radiopannoin.
I analyze the data collected with these approaches by using Spatial Capture Recapture (SCR) and Spatial Capture (SC) methods to examine white-tailed deer density, fecundity, adult sex ratio and habitat preferences.
Analysoin näillä menetelmillä kerätyn aineiston Spatial Capture Recapture (SCR) ja Spatial Capture (SC) analyysimenetelmiä käyttäen arvioidakseni valkohäntäpeurojen tiheyttä, tuottavuutta, aikuisten sukupuolten lukumääräsuhdetta ja elinympäristön valintaa.
Non-invasive methods, such as DNA sampling or wildlife camera trapping, provide alternative to obtain information from populations without disturbing the animals.
Non-invasiiviset menetelmät, kuten DNA-näytteiden keräys ja riistakameroiden käyttö, ovat sen sijaan vaihtoehtoja, jotka eivät häiritse eläimiä.
The inability of DNA to distinguish age groups caused challenges for estimating space use of population because DNA-based SCR could not detect differences in movement between sexes.
DNA:n avulla ei voida tunnistaa eri ikäryhmiä toisistaan, mikä aiheuttaa haasteita arvioitaessa yksilöiden liikkuma-alueiden kokoa, koska DNA:han perustuvan SCR-menetelmän avulla ei voida tunnistaa eroja urosten ja naaraiden liikkumisessa.
The three approaches to obtain space use information for SC were based on 1) literature values, 2) simultaneous fecal DNA sampling analyzed by SCR, and 3) movement of adult males identified from camera pictures and that data analyzed by SCR, when female and fawn estimates were from DNA-based SCR.
Yksilöiden liikkuma-alueen kokoa arvioitiin 1) tieteellisestä kirjallisuudesta saataviin arvoihin perustuen, 2) riistakameroiden kanssa yhtäaikaisesti kerättyjen ulostenäytteiden DNA:sta SCR-menetelmin saatujen arvojen perusteella, ja 3) tunnistamalla aikuiset urokset riistakamerakuvista ja arvioimalla niiden liikkumaalueen koko SCR-menetelmin, jolloin naaraiden ja vasojen liikkuma-alueet perustuivat DNA:han ja SCR-menetelmiin.
This highlights the importance of taking habitat preferences and landscape structure into account when estimating animal densities.
Tämä osoittaa, että eläinten elinympäristön valinta on tärkeä ottaa huomioon niiden tiheyksiä arvioitaessa.
Moreover, as SC-based camera trapping scheme would require auxiliary information on space use of animals, DNA-based SCR sampling conducted occasionally in some areas might be an applicable alternative.
Koska SC-analyyseihin pohjautuva kameramenetelmä kuitenkin vaatisi lisätietoa yksilöiden liikkuma-alueiden koosta, yksi sovellettava vaihtoehto voisi olla toteuttaa joillakin alueilla satunnaisesti DNA:han ja SCR-menetelmiin perustuva arviointi valkohäntäpeurojen liikkumislaajuudesta.
Inside their home ranges, they select to be close to fields but also near transitional woodlands.
Näiden liikkuma-alueidensa sisällä valkohäntäpeuroja havaittiin todennäköisemmin lähellä peltoja, mutta lisäksi lähellä harvapuustoista metsämaata (esimerkiksi entiset hakkuualueet).
In conclusion, estimating populations by non-invasive DNA-sampling and SCR provides reasonable density estimates of white-tailed deer population.
Yhteenvetona, non-invasiivinen DNA-keräys yhdessä SCR-menetelmän kanssa tuottaa vertailukelpoisen arvion valkohäntäpeurojen tiheydestä.
However, when estimating by camera-based SC, male movement was found to be three times larger than of females.
Sen sijaan riistakamera-aineistoon perustuvan SC-menetelmän avulla huomattiin, että aikuiset urokset liikkuvat kolme kertaa laajemmilla alueilla kuin aikuiset naaraat.
Wildlife cameras and DNA were found to estimate sex and age classes of whitetailed deer differently.
Riistakameroihin ja DNA:han perustuvat menetelmät arvioivat valkohäntäpeuran eri sukupuoli- ja ikäryhmiä hieman eri tavalla.
This might lead to the higher density estimates of DNA-based SCR compared to estimates from camera-based SC. By modelling white-tailed deer habitat preferences using DNA-based SCR, I found that in late summer white-tailed deer prefer having their home ranges on agricultural fields and mixed forests, probably because they provide easily accessible food.
Kun mallinsin valkohäntäpeuran elinympäristön valintaa DNA:n ja SCRmenetelmien avulla, löysin, että myöhään kesällä valkohäntäpeurat valitsevat liikkumaalueensa viljelypelloille tai sekametsiin.
For this, three different approaches were used and their results provided plausible information on whitetailed deer density, sex ratio and fecundity.
Tässä väitöskirjassa käytettiin kolmea eri vaihtoehtoa saada tämä tieto liikkuma-alueen koosta lisättyä analyyseihin, jotta saatiin arvioitua valkohäntäpeuran tiheys, sukupuolten lukumääräsuhde ja tuottavuus.
If white-tailed deer density was modelled without considering the landscape heterogeneity in the study area but assuming homogeneous landscape, SCR would have underestimated density.
Sen sijaan valkohäntäpeura ei suosi esimerkiksi havumetsää.Jos valkohäntäpeurojen tiheyttä olisi mallinnettu ilman, että oltaisiin otettu elinympäristön rakenteen vaihtelevuus huomioon, valkohäntäpeurojen tiheys olisi aliarvioitu.
Related to this issue, DNA also seems to capture shorter movement of white-tailed deer and was not able to capture larger movements of adult males, even though the sampling scheme was similar to wildlife camera trapping.
Tähän ongelmaan liittyen, DNA:n avulla pystyttiin tunnistamaan ainoastaan pienellä alueella tapahtuvat liikkumiset ja tätä edellämainittua riistakameroiden avulla havaittavaa urosten laajaa liikkumista ei havaittu DNA-aineistossa ollenkaan, vaikka DNA-keräysalueiden ja riistakameroiden väliset etäisyydet ja asettelu maastoon olivat samanlaiset.
For instance, fawns are large part of the DNA data and they have home ranges with more comparable size to their mothers, and this hampers estimating adult male movement because large fraction of males in DNA data are actually fawns instead of being adult males.
Tämä vaikeuttaa esimerkiksi aikuisten urosten liikkumisen tutkimista DNA:n perusteella, koska suurin osa DNA aineiston uroksista on itseasiassa vasoja eikä aikuisia uroksia.
Indeed, camera-based SC provided reasonable estimates on density, adult sex ratio and fecundity of white-tailed deer.
Tässä väitöskirjassa riistakameroihin ja SC-analyyseihin perustuva menetelmä tuotti vertailukelpoiset arviot valkohäntäpeurojen tiheydestä, aikuisten sukupuolten lukumääräsuhteesta ja kannan tuottavuudesta.
Density, adult sex ratio and fecundity are biologically important population parameters, whose estimation is also essential for wildlife management and conservation.
Havaintoja DNA:n ja riistakameroiden kautta – ei-invasiivisten menetelmien käyttö valkohäntäpeuran populaatiobiologisessa tutkimuksessa Eläinten tiheyden, aikuisten sukupuolten lukumääräsuhteen ja populaation tuottavuuden arviointi ovat tärkeitä populaatioista arvioitavia tekijöitä, jotka on erityisen tärkeää huomioida eläinten kannanhoidossa ja suojelussa.
In this first chapter, the focus is on Finnish population as introductions to other European countries has not been as successful The results of this thesis show that using non-invasive DNA collection with SCR analysis provides reasonable estimates on white-tailed deer pre-harvest densities.
Tämän väitöskirjan tutkimukset osoittavat, että non-invasiivinen DNA-keräys yhdessä SCR-analyysimenetelmien kanssa tuottaa vertailukelpoisen arvion valkohäntäpeurakannan tiheydestä ennen metsästyskauden alkua.
Estimating white-tailed deer populations by fecal DNA-based SCR provided generally higher density estimates than wildlife camera data analyzed by SC. SC requires auxiliary information on space use.
Ulostenäytteiden DNA:han ja SCR-menetelmiin pohjautuva valkohäntäpeuran tiheysarvio oli suurempi kuin riistakamera-aineistoon ja SC-menetelmiin perustuva arvio.
Thus, understanding habitat preferences is also a significant challenge when estimating population parameters, such as density.
Siksi populaation rakennetta ja tiheyttä arvioitaessa on tärkeää tietää minkälaista elinympäristöä eläimet suosivat.
Fiber-reinforced composite fixed dental prostheses – Studies of the materials used as pontics University of Turku, Faculty of Medicine, Institute of Dentistry, Department of Biomaterials Science, Finnish Doctoral Program in Oral Sciences – FINDOS, Annales Universitatis Turkuensis, Turku, Finland 2015 Fiber-reinforced composites (FRC), a non-metallic biomaterial, represent a suitable alternative in prosthetic dentistry when used as a component of fixed dental prostheses (FDPs).
Kuitulujitteiset hammassillat – välihampaan materiaalien ominaisuuksien paran- taminen Turun yliopisto, Lääketieteellinen tiedekunta, Hammaslääketieteen laitos, Biomateriaa- litieteen oppiaine, Kansallinen suun terveystieteiden tohtoriohjelma – FINDOS, Annales Universitatis Turkuensis, Turku, Suomi, 2015.