natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The theoretical framework of the study was formed around three concepts: emotional intelligence, leadership and leadership of specialist knowledge.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys on muodostettu kolmen käsitteen, tunneäly, johtaminen ja osaamisen johtaminen, ympärille.
Feel the knowledge - know emotions : Managerial perspectives on knowledge management
Tunne äly - älyä tunne : esimiesten näkemyksiä osaamisen johtamisesta
The conclusion of the study is that in the management of specialist knowledge in specialist organizations, matters such as interaction, individual attentiveness, empathy, ability to motivate and support, being present and enabling are highlighted.
Tutkielman johtopäätös on, että asiantuntijaorganisaation osaamisen johtamisessa korostuvat vuorovaikutus, yksilöllinen huomioiminen, empatia, kyky motivoida ja tukea, olla läsnä sekä mahdollistaa.
According to the study, the most important competences of emotional intelligence were emotional self-awareness, good selfassessment, self-control, transparency, ability to perform, empathy, service orientedness, inspirational leadership, ability to develop others and teamwork and collaboration skills.
Tärkeimpiä tunneälyn kompetensseja asiantuntijaorganisaation esimiehille olivat tutkimuksen mukaan emotionaalinen itsetietoisuus, hyvä itsetuntemus, itsekontrolli, läpinäkyvyys, suorituskyky, empatia, palvelualttius, kannustavuus, kyky kehittää sekä ryhmä- ja yhteistyötaito.
The interviews were conducted as theme interviews.
Haastattelut olivat teemahaastatteluita, joissa oli mahdollista luoda asioiden ja teemojen ympärille keskustelua.
Theories of emotional intelligence, especially the concept of emotional intelligence by David Goleman and concepts of emotionally intelligent leadership were used as a theoretical framework.
Tunneälyn määritelmän muodostamiseen käytettiin erityisesti David Golemanin tunneälyn käsitettä ja siihen liitettyjä tunneälyjohtamisen kompetensseja.
Based on the material of the research, the challenges of managerial emotional intelligence in the specialist organization were the expectations and broad range of tasks related to managerial positions, substance knowledge, the management of strategic specialist knowledge, motivating, supporting and interaction.
Tutkielman aineiston perusteella asiantuntijaorganisaatiossa esimiehen osaamisen johtamisen haasteita olivat esimiestyöhön kohdistuvat odotukset ja laaja tehtävänkuva, substanssiosaaminen, strateginen osaamisen johtaminen, motivointi ja tukeminen sekä vuorovaikutus.
The methodological approach of the study was content analysis through which the research material was analyzed.
Menetelmällisenä lähestymistapana tutkielmassa käytettiin sisällönanalyysiä, jota käyttämällä laajasta tutkimusaineistosta ja abstrakteista käsitteistä saatiin analysoimalla ja tulkintojen kautta konkreettisia näkemyksiä asetettuihin tutkimuskysymyksiin.
The purpose is to build an understanding of what the challenges are in managing specialist knowledge and to form an understanding of what the understanding and experience of emotional intelligence is in relation to leading an organization with specialist knowledge.
Tutkimuksen avulla pyrittiin lisäämään ymmärrystä osaamisen johtamisen haasteista asiantuntijaorganisaatiossa sekä muodostamaan käsitys siitä, miten esimiehet ymmärtävät ja kokevat tunneälyn osaamisen johtamisessa.
The purpose of this study is to form an understanding of what views and concepts of the managers in specialist organizations have regarding emotional intelligence and its significance in managerial work.
Tutkielman tavoitteena oli aiemman tutkimuksen ja kirjallisuuden sekä tutkimusaineiston avulla muodostaa ymmärrys siitä, mitä näkemyksiä ja käsityksiä asiantuntijaorganisaation esimiehillä on tunneälystä sekä sen merkityksestä esimiestyössä.
This thesis studies the views of managers working in specialist organizations regarding leadership and emotional intelligence.
Tutkielma tarkastelee asiantuntijaorganisaatiossa työskentelevien esimiesten osaamisen johtamiseen ja tunneälyyn liittyviä näkemyksiä.
Efficiency and continuous improvement are important parts of laboratory work today.
Toiminnan tehostaminen ja kehittäminen ovat tärkeä osa laboratorion toimintaa nykypäivänä.
The theoretical part of the thesis considers the currently available scientific publications on autoverification.
Tutkielman teoreettisessa osassa on käsitelty tällä hetkellä saatavilla olevia tieteellisiä julkaisuja autovalidoinnista.
This shortens sample turnaround times and improves patient safety when the number of human based errors decrease.
Tämä lyhentää näytteiden läpimenoaikoja sekä parantaa potilasturvallisuutta inhimillisten virheiden vähentyessä.
The focus of the thesis was on the 15 most commonly analyzed chemistry and immunochemistry tests at Päijät-Häme Laboratory Services.
Työssä tarkasteltiin 15 yleisintä Päijät-Hämeen laboratoriopalveluissa tehtävää kemian ja immunokemian tutkimusta.
The tests of CRP, LDL, ALP, Chol and TG exceeded 99% and ALT, TSH, Gluc, HDL and free T4 tests exceeded 98% autoverification rate.
ALAT, TSH, Gluk, Kol-HDL sekä T4-V ylittivät puolestaan 98 % autovalidointiasteen.
Over 97% rate was achieved with the following tests: Crea, Potassium, Sodium and Bil.
Yli 97 % autovalidointiaste toteutui seuraavilla tutkimuksilla: Krea, K, Na sekä Bil.
The autoverification rates were found to be high with the criteria used at Päijät-Häme Laboratory Services.
Työssä esiintyvien tutkimusten autovalidointiasteet todettiin Päijät-Hämeen laboratoriopalveluiden käytössä olevilla autovalidoinnin kriteereillä korkeiksi.
For the criteria of autoverification one must consider the factors that are affecting the quality of the result; such as the approval limits (based on e.g. analytical measuring range, reference values or clinical decision limits), sample quality, comparison with the previous patient results, device and method settings and error situations.
Autovalidoinnin kriteereissä on huomioitava mittaustuloksen laatuun vaikuttavat tekijät, kuten hyväksyntärajat, näytteen laatu, vertailu potilaan aiempiin tuloksiin, laite- ja menetelmäkohtaisiin asetukset sekä virhetilanteet.
Based on the sampling data of the middleware, it was possible to calculate autoverification rates by tests, as well as to classify the reasons that led to the failure of autoverification (i.e. led to manual inspection of the sample and result).
Välitietojärjestelmän otantojen perusteella voitiin laskea autovalidointiasteet tutkimuksittain sekä luokitella syyt, jotka johtivat autovalidoinnin epäonnistumiseen eli tuloksen kiinnijäämiseen (käsin tehtävään tarkasteluun).
Most of the laboratory results are within the reference limits, whereby the results can be automatically verified and released (autoverified) in the information system if there are no indications of the quality defects in the sample or analysis process.
Suurin osa laboratorion tuottamista tuloksista on viiterajoissa, jolloin tulokset voidaan vapauttaa automaattisesti tietojärjestelmässä, mikäli viitteitä näytteeseen tai mittausprosessiin liittyvistä laatuvirheistä ei ole.
The lowest level of autoverification rate occurred with TnT test (92 %) caused by the sample results below the lower limit of measurement (6 %).
Tutkimuksista selkeästi alhaisin autovalidointiaste oli TnT-tutkimuksella (92 %).
By increasing automation in sample and result handling, manual interventions can be more controlled and diminished.
Automatisoimalla mittaustulosten käsittelyä, saadaan vähennettyä tuloksille ja näytteille suoritettavia manuaalisia toimintoja.
In the thesis, the data sampling was taken from both systems: the middleware, which involves the autoverification rules, and the laboratory information system.
Tutkielmassa otettiin potilastulosotantoja sekä välitietojärjestelmästä, jossa tapahtuu tulosten autovalidointi, että laboratoriotietojärjestelmästä.
This thesis also found that the verification settings were working properly.
Tutkielmassa todettiin myös, että välitietojärjestelmän asetukset toimivat odotetusti.
The aim of the study was determinate the autoverification rates and estimate how the verification settings are working in routine.
Työn tavoitteena oli selvittää autovalidointiaste sekä autovalidointisääntöjen toteutuminen PäijätHämeen hyvinvointikuntayhtymän laboratoriopalveluiden kliinisen kemian laboratoriossa.
Approximately half of the pharmacists recommendations led to medication changes, i.e., to an average of 3 changes/patient.
Lääkärit hyväksyivät noin puolet farmaseuttien/proviisoreiden tekemistä lääkitysmuutosehdotuksista (keskimäärin 3 muutosta/potilas).
The most common agreed change was to stop hypnotics or sedatives.
Yleisin muutos oli unilääkkeen lopettaminen.
Development and Application of Comprehensive Medication Review Procedure to Community-Dwelling Elderly
Moniammatillisen lääkehoidon kokonaisarviointimallin kehittäminen ja soveltaminen iäkkäille avohoitopotilaille
During CMR pharmacists reported to collaborating physicians an average of 6.5 DRPs/patient.
Tässä tutkimuksessa farmaseutit ja proviisorit raportoivat hoitavalle lääkärille LHKA:n yhteydessä keskimäärin 6,5 lääkehoitoon liittyvää ongelmaa/iäkäs potilas.
The participating pharmacists satisfaction with the training was high but several factors prevent them from conducting CMRs after the training.
Koulutukseen osallistuneet farmaseutit ja proviisorit olivat siihen erittäin tyytyväisiä, vaikka kaikki eivät ole täysimääräisesti pystyneet hyödyntämään osaamistaan koulutuksen jälkeen.
The most worrying finding was the common use of benzodiazepines, particularly high-dose temazepam.
Selvästi yleisimpiä näistä olivat unilääkkeinä käytettävät bentsodiatsepiinit, etenkin tematsepaami.
Actions to facilitate implementation of the model to Finnish health care system are needed.
LHKA:n jalkauttamiseksi suomalaiseen terveydenhuoltoon tarvitaan kuitenkin lisätoimenpiteitä.
Approximately 15% of the non-institutionalized population aged ≥65 years used potentially inappropriate medications in 2007.
Kelan valtakunnalliseen rekisteritietoon perustuva tutkimus osoitti, että vuonna 2007 15% suomalaisista 65 vuotta täyttäneistä avohoitopotilaista käytti vähintään yhtä iäkkäillä haitallista lääkettä.
Also, further studies are needed to evaluate the effects of CMR on clinical, humanistic and economic outcomes.
Lisäksi tarvitaan tutkimuksia LHKA:n hoidollisista ja taloudellisista vaikutuksista sekä vaikutuksesta potilaiden elämänlaatuun.
Also treatment of pain was often found to need improvement.
Myös kivun lääkehoitoon liittyvät ongelmat olivat yleisiä.
The aim of this study was to examine the Finnish collaborative Comprehensive Medication Review (CMR) model as a means to improve the appropriateness of pharmacotherapy among community-dwelling elderly.
Tässä väitöskirjatutkimuksessa selvitettiin moniammatillisen lääkehoidon kokonaisarvioinnin (LHKA) soveltuvuutta ja tarvetta avohoidossa olevilla ikääntyvillä Suomessa.
Most common DRPs were inappropriate drug selection, especially involving psychotropics, and undertreatment.
Yleisimmät ongelmat olivat epätarkoituksenmukaisen lääkkeen käyttö (koskien etenkin uni- ja rauhoittavia lääkkeitä) sekä alilääkitys.
The CMR procedure could be beneficial for improving pharmacotherapy among older outpatients as a large portion of DRPs identified by pharmacists led to medication changes.
MONIAMMATILLINEN LÄÄKEHOIDON KOKONAISARVIOINTI VÄHENTÄÄ IÄKKÄIDEN LÄÄKEHOIDON ONGELMIA Väestön ikääntyminen johtaa lääkekäytön lisääntymiseen ja altistaa lääkkeiden aiheuttamille haitoille.
The development of the CMR procedure and accreditation training involved a review of literature and international medication review procedures, and pilot testing by 26 experienced pharmacists undergoing the CMR training in 2005 - 2006 (Studies II, III).
Tutkimuksen aineisto kerättiin Kelan lääkekorvaustiedostosta, analysoimalla kirjallisia lääkehoidon kokonaisarviointiraportteja sekä tekemällä kyselyitä lääkehoidon kokonaisarviointikoulutukseen osallistuville farmaseuteille ja proviisoreille.
The collaborative CMR procedure involves access to clinical patient information, in-home patient interview, a case conference with the collaborating physician and standard documentation to support the process.
Lääkehoidon arviointi perustuu lääkäriltä saatujen hoitotietojen ja potilaalta itseltään kotikäynnin yhteydessä kerättyjen tietojen syvälliseen läpikäymiseen.
The 1.5-year CMR accreditation training for practicing pharmacists combines distance learning and face-to-face learning.
Väitöskirjassa kuvataan myös valtakunnallisen LHKA-koulutuksen kehittäminen ja toteutus (1,5 vuotta, 35 opintopistettä).
In second and third study, all female cancer cases were identified from the Finnish Cancer Registry until the end of 2014 (840 000 person-years).
Kaikki endometrioosidiagnoosin jälkeiset syöpädiagnoosit haettiin Syöpärekisteristä vuoden 2014 loppuun saakka (840 000 henkilövuotta).
In fourth study, the data on the deaths was obtained from Statistics Finland until the end of 2014.
Tiedot kuolemista ja kuolemansyistä haettiin Tilastokeskukselta seurannan alusta vuoden 2014 loppuun saakka.
In first register-based cohort study, all women with an initial endometriosis diagnosis (49 956 women) undergoing a relevant surgical procedure were identified from the Finnish Hospital Discharge Register from 1987 to 2012.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen hoitoilmoitusrekisteristä haettiin ne 49 956 naista, joille oli tehty endometrioosidiagnoosi ensimmäisen kerran leikkauksessa Suomessa vuosina 1987–2012.
The overall mortality and cardiovascular mortality were decreased among these women.
Kokonaiskuolleisuus sekä sydän- ja verisuonitautikuolleisuus olivat pienentyneet vertailuryhmään nähden.
The overall risk of cancer mirrored that of the Finnish general female population (standardized incidence ratio 0.98; 95%CI 0.95–1.01).
Riski sairastua mihin tahansa syöpään ei ollut suurentunut verrattuna Suomen naisväestöön (vakioitu ilmaantuvuussuhde 0,98; 95 %:n luottamusväli 0,95–1,01).
Mortality was lower due to cardiovascular diseases (0.57; 0.50–0.65), including ischemic heart and cerebrovascular diseases, as well as due to accidents and violence, diseases of the respiratory and digestive systems, alcohol-related causes, and other causes.
Tautikohtaisista kuolleisuusluvuista pienentyivät sydän- ja verisuonitautikuolleisuus, kuolleisuus alkoholista riippuviin syihin, onnettomuuksiin ja väkivaltaan sekä hengitystie- ja ruoansulatustautikuolleisuus.
The aim of this thesis was to assess the risk of cancer according to the types of endometriosis and the risk of death among women with surgically verified endometriosis.
Tämän väitöskirjatutkimuksen tarkoitus oli selvittää, vaikuttaako endometrioosi riskiin sairastua syöpään, poikkeaako riski eri endometrioosin ilmenemismuotojen osalta ja vaikuttaako endometrioosi kuolemanriskiin keski-iässä.
Furthermore, the adjusted MRR difference remained significant during 24 years of follow-up.
Havaittu kokonaiskuolleisuusero säilyi tilastollisesti merkitsevästi pienentyneenä 24 vuoden ajan.
Between 1987 and 2012 the median age at index surgery decreased 38.8-34.0 years (interquartile range 32.3–43.6; 28.9–41.0) and the age-standardized incidence rate decreased from 116-45 (95% confidence interval [CI] 112–120; 43-48) per 100 000 women.
Seuranta-aikana naisten keski-ikä ensimmäisen leikkauksen aikaan nuorentui (38,8-34,0 vuoteen) samalla kun ikävakioitu ilmaantuvuussuhde pieneni (116-45 tapausta sataatuhatta naista kohti).
The risk of death from any cause decreased (adjusted mortality rate ratio [MRR] 0.73; 0.69–0.77) in the endometriosis cohort.
Endometrioosikohorttilaisten kokonaiskuolleisuus oli pienentynyt (vakioitu kuolleisuussuhde 0,73; 95 %:n luottamusväli 0,69–0,77).
Of all gynecological cancers, the risk of ovarian cancer increased (1.76; 1.47–2.08).
Munasarjasyövän ilmaantuvuus oli suurentunut (1,76; 1,47–2,08) - riski oli suurin munasarjaendometrioosiryhmässä.
The reference cohort (n=98 824) included two age- and municipality-matched women for each woman in the endometriosis cohort.
Vertailukohortti muodostettiin valikoimalla kullekin tutkittavalle kaksi iän ja asuinpaikan mukaan kaltaistettua naista (98 824).
In conclusion, only a few types of cancer carry an increased or decreased risk with mid-life women among surgically diagnosed endometriosis.
Leikkauksessa todetun endometrioosidiagnoosin jälkeen pienentynyt tai suurentunut sairastumisriski liittyi siis vain muutamaan syöpätyyppiin.
Women with surgically diagnosed endometriosis : Incidence, risk of cancer and death
Endometrioosiin liittyy lisääntynyt riski sairastua muun muassa tiettyihin syöpiin sekä sydän- ja verisuonitauteihin.
It was highest among women with ovarian endometriosis and especially for endometrioid and clear-cell ovarian cancer.
Muista syövistä kilpirauhassyövän riski oli suurentunut, toisaalta suu- ja nielusyöpä- sekä haimasyöpäriskit olivat pienentyneet verrattuna muuhun naisväestöön.
The examined compositions are Fantasia estatica op. 21 (1921), Antigone op. 23 (1921–1922), Kuutamo Jupiterissa [Moonlight on Jupiter] op. 24 (1922–1923) and Fantasia poetica op. 25 (1923).
Tarkasteltavia sävellyksiä ovat Fantasia estatica op. 21 (1921), Antigone op. 23 (1921–1922), Kuutamo Jupiterissa op. 24 (1922–1923) ja Fantasia poetica op. 25 (1923).
On the strength of the modernism-associated vocabulary, I have chosen the parameters – timbre, harmony, thematics and form – which I examine using music analytical methods.
Kritiikeissä esiintyvän modernismiin viittaavan sanaston perusteella olen poiminut parametrit – sointiväri, harmonia, tematiikka ja muoto – joita käsittelen musiikkianalyysin keinoin.
The dissertation also includes an extensive biographical chapter, which brings out new material about Raitio’s compositions, his aesthetic principles and his life.
Tutkimukseen sisältyy myös laajahko biografinen osuus, joka tuo esiin uutta aineistoa Väinö Raition sävellyksistä, esteettisistä näkemyksistä ja elämänkulusta.
The new or previously not-referred-to material I bring out in this study both corrects flawed or incomplete knowledge and elaborates on the previously established picture of Raitio’s aesthetic views and his life.
Tutkimuksessa esittelemäni uusi tai ennen referoimaton aineisto sekä korjaa virheellistä tai puutteellista tietoa että tarkentaa käsitystä Raition sävellysesteettisistä näkemyksistä ja hänen elämänkulustaan.
This dissertation focuses on the concept "1920’s musical modernism in Finland" and what it means in Väinö Raitio’s (1891–1945) orchestral works from 1921–1923 and their reception.
Tutkimukseni tarkentaa 1920-luvun musiikillinen modernismi -käsitettä Väinö Raition (1891–1945) vuosien 1921–1923 aikana säveltämien orkesteriteosten ja niiden reseption kohdalla.
The close reading and contextualization of the contemporary reviews also shows that the image of Raitio as a misunderstood composer is slightly flawed, and the reasoning behind it is based mostly on the modernist features of Raitio’s works, rather than the context.
Aikalaiskritiikin lähempi tarkastelu ja kontekstiin sijoittaminen osoittaa myös, että myöhemmän musiikinhistoriankirjoituksen hahmottelema kuva Raitiosta väärin ymmärrettynä säveltäjänä on lievästi vinoutunut ja perustuu yksipuolisesti musiikin modernistisista ominaisuuksista tehtyihin johtopäätöksiin kokonaiskontekstin sijaan.
The viewpoint of this dissertation is biographical and reception-historical (verbal), and the main methods used are close reading and comparative analysis.
Lähestyn tutkimuskysymystä aineistolähtöisesti biografisen ja (verbaalisen) reseptiohistoriallisen tutkimuksen näkökulmasta lähiluvun ja vertailevan analyysin avulla.
The reviews are examined in relation to Raitio’s own writings, the context of the musical life in Helsinki in 1920s, the modernist traits on the works themselves, as well as the image written music history has established of Raitio as a neglected and misunderstood composer.
Lähemmän tarkastelun kohteina ovat edellä mainittujen orkesteriteosten kantaesityskritiikit, joita suhteutetaan Raition omiin kirjoituksiin, 1920-luvun suomalaisen taidemusiikkikulttuurin kontekstiin, sävellysten modernistisiin piirteisiin sekä myöhemmän suomalaisen musiikinhistoriankirjoituksen vahvistamaan kuvaan Raitiosta väärin ymmärrettynä ja aikaansa edellä olleena säveltäjänä.
Besides biographical and reception history, other research approaches that have influenced this dissertation are microhistory and cultural musicology.
Muita tutkimukseen vaikuttaneita näkökulmia ovat aate- ja mikrohistoria sekä kulttuurinen musiikintutkimus.
When examining the reviews of the premieres, the focus is on the special vocabulary the critics used when describing the works as modernist.
Teosten kritiikkejä tarkasteltaessa päähuomio on arvostelijoiden käyttämässä modernistiseen musiikkiin assosioituvassa erityisterminologiassa, joka osittain eroaa nykyisin käytössä olevasta.
The works were written for a full symphony orchestra and premiered in Helsinki in the early 1920s.
Väinö Raition orkesteriteosten modernismi ja sen vastaanotto 1920-luvun Helsingissä
In several tissues they have an important role in regulating the postmitotic state of quiescent cells.
Useissa kudoksissa solusyklin negatiivisilla säätelijöillä on tärkeä rooli solujen postmitoottisen tilan ylläpidossa.
However, cell cycle re-activation led rapidly to the activation of DNA damage response pathway and finally to p53-mediated apoptosis.
Solusyklin uudelleen aktivoituminen oli kuitenkin näille soluille stressitekijä ja johti lopulta solujen kuolemaan (apoptoosiin).
Cyclin dependent kinase inhibitors (CKIs) are negative cell cycle regulators that inhibit the progression of cell cycle.
Tärkeitä solusyklin negatiivisia säätelijöitä ovat sykliineistä riippuvaisten kinaasien inhibiittorit (CKI, cyclin-dependent kinase inhibitor).
We showed that two CKIs, p19Ink4d and p21Cip1, act in co-operation to maintain the postmitotic state of hair cells.
Tutkimuksemme osoitti, että kun hiireltä poistettiin samanaikaisesti kaksi CKI-proteiinia, p19Ink4d ja p21Cip1, normaalisti postmitoottiset kuuloaistinsolut siirtyivät uudelleen solusykliin.
Furthermore, part of the hair cells that had re-entered the cell cycle also progressed to mitosis.
Osa karvasoluista kävi myös läpi mitoosin.
However, only a small fraction of supporting cells progressed to mitosis.
Kuitenkaan suurin osa tukisoluista ei kyennyt etenemään mitoosiin.
Restrictions in the proliferative potential of inner ear hair cells and supporting cells
Sisäkorvan aistinepiteelit koostuvat sensorisista aistinsoluista eli karvasoluista sekä tukisoluista.
We expressed cD1 ectopically in mature vestibular supporting cell in tissue culture and showed that ectopic cD1 expression triggered robust cell cycle re-entry.
Kun ilmensimme sykliini D1:tä aikuisen hiiren tasapainoaistinepiteelin tukisoluissa, nämä solut siirtyivät uudelleen solusykliin.
Sensory hair cells and supporting cells of the mammalian inner ear are non-dividing cells, in contrast to supporting cells of non-mammalian species that have a natural capacity for cell cycle re-entry and production of new hair cells following traumas.
Karvasolun tuhouduttua tukisolut voivat välittömästi suoraan erilaistua uusiksi karvasoluiksi sekä myöhemmin jakautumalla tuottaa uuden karvasolun sekä tukisolun, jolloin aistinepiteelin toimintakyky säilyy.
In this thesis, the focus has been on understanding the involvement of the core cell cycle machinery in the regulation of the postmitotic state in the inner ear sensory epithelia.
Tässä väitöskirjatyössä olen tutkinut karvasolujen ja tukisolujen postmitoottisen tilan säilyttämiseen liittyviä molekulaarisia mekanismeja käyttäen hiirtä malliorganismina.
These results demonstrated that postnatal hair cells do not tolerate forced cell cycle re-entry.
Lisäksi pystyimme osoittamaan, että solusyklin negatiiviset säätelijät eivät ole yksin vastuussa sisäkorvan aistinepiteelien solujen postmitoottisen tilan ylläpidosta.
This correlation suggested that the inability of mature supporting cells to re-enter the cell cycle could be caused by the absence of cD1 in these cells.
CKI-proteiinien inaktivaation lisäksi karvasolujen solusyklin uudelleenkäynnistyminen vaatii sykliini D1:n ilmenemisen.