natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This thesis included theme interviews and three guided nature walks in the capital region.
Tutkielma toteutettiin osin toiminnallisesti, ja se piti sisällään maahanmuuttajien teemahaastattelut, kolme ohjattua luontoretkeä pääkaupunkiseudulla ja viimeisen retken päätteeksi tehdyn palautelomakkeen.
The participants were eight adult immigrants living in the capital region.
Tämä pro gradu-tutkielma toteutettiin laadullisena tapaustutkimuksena, johon osallistui kahdeksan pääkaupunkiseudulla asuvaa maahanmuuttajaa.
Nature close by was thought to be a meaningful place for rest and relaxation, and a significant source of day-to-day well-being.
Luonto merkitsi maahanmuuttajille sekä rauhaa ja rentoutumista että voimaa ja virkistäytymistä.
It is predicted that the number of immigrants will continue to rise in the future.
Maahanmuuttajat kokivat lähiluonnon vahvistavan arjen hyvinvointia.
However, we know little about the relation between nature, integration and immigrants' well-being.
Maahanmuuttajien kotoutumisesta on tehty tutkimuksia eri näkökulmista, mutta maahan muuttaneiden suhdetta luontoon tai luonnon merkitystä kotoutumiselle ja hyvinvoinnille ei ole juurikaan tutkittu.
Immigrants also told that moving to Finland had had an impact on their relation to nature by waking it up or making it stronger.
Suomeen muuttamisella näytti olevan vaikutusta luontosuhteeseen: luonnonläheiseksi koetussa ympäristössä luontosuhteen koettiin muuttuneen.
The assumption was that the results would differ from each other between these two groups.
Oletuksena oli, että tulokset eroavat näiden kahden ryhmän välillä.
The study was a qualitative research.
Tutkimus oli kvalitatiivinen tutkimus.
Data from the interviews was analysed by using thematic analysis.
Haastattelut analysoitiin hyödyntäen teema-analyysia.
The interviews were semi-structured and were collected in Spring 2017.
Haastattelut toteutettiin yksilöhaastatteluina keväällä 2017.
Work community was a particularly important factor for newly graduated teachers.
Työyhteisö oli erityisen tärkeä tekijä vastavalmistuneille opettajille.
For teachers' well-being at work, it is important that teachers have enough resources in their work.
Opettajien työhyvinvoinnin ja työn imun kannalta on tärkeää, että opettajilla on tarpeeksi voimavaroja työssään.
The research data consisted of individual interviews with four newly graduated and four experienced teachers.
Aineisto koostui neljän vastavalmistuneen ja neljän kokeneen opettajan haastatteluista.
Teachers also experienced the three dimensions of work engagement: vigor, dedication and absorption.
Lisäksi opettajat kuvailivat kokevansa työn imun kolmea ulottuvuutta: tarmokkuutta, omistautumista ja uppoutumista.
Teachers' coping and well-being at work has been discussed recently in school communities as well as in the media and the approach has mostly been negative.
Opettajien työssä jaksaminen ja työhyvinvointi ovat olleet lähivuosina keskustelun aiheena niin koulumaailmassa kuin julkisessa mediassa, jossa lähestymistapa on ollut pääasiassa negatiivinen.
Experiencing work engagement can be seen positively related to well-being at work.
Työn imun kokemusten voidaan nähdä olevan positiivisesti yhteydessä työhyvinvointiin.
The work engagement manifested itself as a desire to learn and develop, enjoyment at work and co-operation.
Työn imu ilmeni haluna oppia uutta ja kehittyä, työssä viihtymisenä ja yhteistyönä.
The purpose of this study was to examine what factors are the most important for well-being of class teachers together with how class teachers experience work engagement and whether the experiences differ in different stages of the career.
Tämän tutkielman tavoitteena oli selvittää mitkä tekijät luokanopettajat kokevat tärkeimmiksi oman työhyvinvointinsa kannalta sekä miten luokanopettajat kokevat työn imua ja eroavatko nämä kokemukset eri vaiheessa uralla olevien opettajien kesken.
It is important to also research the positive side of well-being at work.
Työhyvinvoinnin positiivisen puolen tutkiminen on myös tärkeää, jotta työhyvinvointia voidaan edistää.
Class teachers found the work community, work and working, the physical working environment, their own health and attitudes as well as leisure time to be important factors for their well-being at work.
Luokanopettajat kokivat tärkeiksi tekijöiksi oman työhyvinvointinsa kannalta työyhteisön, työn ja työnteon, fyysisen työympäristön, oman terveyden ja suhtautumisen sekä vapaa-ajan.
Factors influencing the well-being at work of class teachers and experiencing job engagement
Luokanopettajien työhyvinvointiin vaikuttavat tekijät ja työn imun kokeminen
The objective was to examine newly graduated and experienced teachers' well-being at work and work engagement.
Tarkoituksena oli tutkia työhyvinvointia ja työn imua vastavalmistuneiden ja jo pidempään työssä olleiden kokeneiden luokanopettajien näkökulmasta.
Things that teachers felt hard were the factors that challenged work engagement.
Työn imua haastavina tekijöinä voitiin nähdä olevan asiat, jotka opettajat kokivat vaikeiksi itselleen.
For the newly graduated class teachers the work community was the key factor in being able to experience work engagement.
Vastavalmistuneilla työyhteisön merkitys korostui työn imun kokemisen mahdollistajana.
Pupils, work community and the chance to influence on their own job were the most important factors that produced work engagement.
Työn imun kokemisessa keskiössä työn imua synnyttävinä tekijöinä olivat oppilaat ja työyhteisö sekä mahdollisuus vaikuttaa omaan työhön.
The material was analyzed by using simple statistical key figures.
Aineistoa analysoitiin yksinkertaisia tilastollisia tunnuslukuja käyttäen.
The research material consisted of questionnaires for campers (N=99) and tutors (N=8).
Aineisto koostui leiriläisten (N=99) ja leiriohjaajien (N=8) kyselylomakkeista.
Teaching methods have an impact on interest.
Opetuksessa käytettävillä työtavoilla on vaikutusta kiinnostukseen.
This phenomenon is worrying because it is known that interest affects learning and performing in science positively.
Ilmiö on huolestuttava, sillä kiinnostuksen tiedetään olevan positiivisesti yhteydessä oppimiseen sekä osaamiseen.
There were significant differences between the camps in the interestingness of some activities: activities gained mostly higher interest rates on the second camp week than the first.
Leirikertojen välillä havaittiin merkitseviä eroja aktiviteettien kiinnostavuudessa: aktiviteetit saivat pääosin korkeampia kiinnostuksen keskiarvoja toisilla leiriviikoilla kuin ensimmäisillä.
The open-ended questions were analyzed by theory-based content analysis.
Avovastauksia analysoitiin teoriaohjaavalla sisällönanalyysilla.
Child's sense of autonomy, optimal challenge and novelty of the activities seemed to be central to children's interest.
Autonomian tunteen tukeminen, aktiviteettien optimaalinen haastavuus ja uutuus näyttäytyivät lasten kiinnostumisen kannalta keskeisinä asioina.
There has been a decline in the interest of children and the young in natural sciences.
Lasten ja nuorten kiinnostuksen luonnontieteitä kohtaan on havaittu vähentyneen.
Biology in science camps : the interestingness of science camp activities from child's perspective
Biologiaa tiedeleireillä : leiriaktiviteettien kiinnostavuus lasten näkökulmasta
The material of the research was collected from these science camps, while the researcher herself was a tutor of the science camps.
Tutkimusaineisto kerättiin näiltä tiedeleireiltä, tutkielman tekijän ollessa itse tiedeleireillä ohjaajana.
In the summer of 2016, the BioPop class of the LUMA science education center organized six biology science camps for two age groups of children: 7–9 years old and 10–12 years old.
LUMA-tiedekasvatuskeskuksen BioPop-luokka järjesti lapsille yhteensä kuusi biologian tiedeleiriä kesällä 2016.
The results of the research supported previous studies of the relationship between teaching methods and interest in teaching natural sciences: for children, functional, inquiry-based and interactive teaching methods were the most interesting.
Tutkimustulokset tukivat aiempia tutkimuksia työtapojen ja kiinnostuksen yhteyksistä toisiinsa luonnontieteiden opetuksessa: lasten aktiivisuuteen, tutkimuksellisuuteen ja vuorovaikutteisuuteen perustuvat työtavat olivat lapsista kiinnostavimpia.
The study describes the interestingness of the teaching methods used in biology science camps from a child's perspective.
Tutkielmassa kuvataan biologian tiedeleireillä käytettyjen työtapojen kiinnostavuutta lasten näkökulmasta.
This research will focus on science camps that are non-formal science education environments.
Tässä tutkielmassa keskitytään tiedeleireihin tiedekasvatuksen non-formaaleina oppimisympäristöinä.
In addition, the tutors evaluated the interestingness and development needs of the activities, and their own development as tutors.
Tämän lisäksi ohjaajat arvioivat aktiviteettien kiinnostavuutta ja kehittämistarpeita, sekä omaa kehittymistään leiriohjaajina.
The campers evaluated the interestingness of the activities on the Flechen-scale from 1 to 5, and filled out open-ended questions about what they 'liked' and what they did 'not like' in the camps.
Leiriläiset arvioivat aktiviteettien kiinnostavuutta Flechen-asteikolla 1-5, sekä täyttivät avokysymyksiä liittyen pidettyihin ja ei-pidettyihin asioihin leireillä.
The results of the research can be utilized in the future when developing science camps more inquiry-based, pupil-centered and interactive learning environments of science education.
Tutkimustuloksia voidaan hyödyntää tulevaisuudessa tiedeleirien kehittämisessä entistä enemmän tutkimuksellisuutta, oppilaskeskeisyyttä ja vuorovaikutteisuutta painottaviksi tiedekasvatuksen oppimisympäristöiksi.
The younger age group was more interested in independent and teacher-led activities compared to the older age group.
Nuorempien ikäryhmä oli vanhempaan ikäryhmään verrattuna kiinnostuneempi itsenäisistä ja opettajakeskeisistä aktiviteeteista.
Girls were more interested in independent and teacher-led activities than boys.
Tytöt olivat poikia kiinnostuneempia itsenäiseen työskentelyyn ja opettajakeskeisyyteen perustuvista aktiviteeteista.
It was analyzed by Mann-Whitney U-test whether gender or previous participation in BioPop camps had any effect on the interestingness of the activities.
Sukupuolen sekä aiemman leiriosallistumisen yhteyksiä aktiviteettien kiinnostavuuteen selvitettiin Mann-Whitney U-testillä.
The campers were very interested in the activities – lab assignments and experiments, outdoor education, plays and nature videos were the most interesting activities.
Erityisesti laboroinnit, maasto-opetus, leikit ja video-opetus olivat lapsista kiinnostavia.
The study also investigates the development needs of the activities and the tutors' own development during the camps.
Lisäksi kartoitetaan leiriaktiviteettien kehittämistarpeita niiden kiinnostavuuden näkökulmasta, sekä ohjaajien näkemyksiä omasta kehittymisestään leiriohjaajina leirien kuluessa.
One possible explanation for this is the development of the activity guidance, in which the tutors think they had advanced during the camps.
Ohjaajat kokivat kehittyneensä aktiviteettien ohjaamisessa leirien edetessä, mikä voi selittää aktiviteettien kiinnostavuuden kasvua.
The analysis was done using a deductive content analysis.
Analyysi toteutettiin deduktiivisena sisällönanalyysinä.
Although there have been lots of studies about mindsets, most of them are quantitative.
Ajattelutavoista on runsaasti tutkimustietoa, mutta suurin osa niistä on määrällisiä tutkimuksia.
The framework for this study comes from Carol Dweck's (2000, 2006) findings of two different mindsets: growth mindset and fixed mindset.
Tämän tutkimuksen viitekehyksenä toimii Carol Dweckin (2000, 2006) teoria ajattelutavoista, kasvun ajattelutavasta ja muuttumattomasta ajattelutavasta.
Mindsets related to learning in teaching : A Case study from a first grade class at Helsinki University Viikki Normal School
Oppimiseen liittyvät ajattelutavat opetuksessa : Tapaustutkimus Helsingin yliopiston Viikin normaalikoulun ensimmäiseltä luokalta
This qualitative case study examined a first grade teacher's, Anne's, mindsets in Helsinki University Viikki Normal School.
Tässä laadullisessa tutkimuksessa tutkittiin yhden ensimmäisen luokan luokanopettajan, Annen, ajattelutapoja opetuksessa Helsingin yliopiston Viikin normaalikoulussa.
The data of this study included a preliminary interview, observation, and videotaping and stimulated recall interviews.
Tutkimusaineisto koostui alkuhaastattelusta, opetuksen havainnoinnista ja videoinnista sekä virikkeitä antavista haastatteluista.
The aim of this study is to examine how mindsets are presented in teacher's pedagogical thinking and which mindsets actualize in teaching practices in a first grade classroom.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää miten oppimiseen liittyvät ajattelutavat ilmenevät opettajan pedagogisessa ajattelussa ja millaisia ajattelutapoja opettajan opetuskäytännöissä aktualisoituu ensimmäisen luokan opetuksessa.
In her pedagogical thinking, a growth mindset appeared as seeing contextual factors as main predictors in students learning and recognizing and supporting students as individuals.
Kasvun ajattelutapa ilmeni pedagogisessa ajattelussa kontekstuaalisten tekijöiden korostamisena oppimista ennakoivina tekijöinä sekä oppilaan yksilöllisen tuntemisen ja tukemisen korostamisena.
The teacher was selected based on a mindset survey.
Anne valikoitui tutkimukseen ajattelutapojen mittauksen perusteella.
A person with a growth mindset believes human qualities are malleable and a person with a fixed mindset believes skills and intelligence are set.
Kasvun ajattelutapa johtaa uskomuksiin ihmisen perusominaisuuksien muovautuvuudesta, kun taas muuttumaton ajattelutapa johtaa ihmisten kykyjen ja älykkyyden näkemiseen annettuna ominaisuutena.
The results suggest that Anne's mindset related to learning in her pedagogical thinking was towards a growth mindset but had features of a fixed mindset.
Tulosten valossa Annen oppimiseen liittyvä ajattelutapa hänen pedagogisessa ajattelussaan oli taipuvainen kasvun ajattelutapaan, mutta siinä oli myös piirteitä muuttumattomasta ajattelutavasta, mikä tuli esille uskomuksissa oppilaiden oppimista ennakoivissa tekijöissä.
As the results propose, Anne's mindset varied between situations.
Kootusti voidaan todeta, että opettajan ajattelutapa vaihteli tilannesidonnaisesti.
A growth mindset became apparent in mastery-oriented atmosphere, fostering learning goals and praising processes.
Oppimisilmapiirissä korostui sisällönhallintakeskeinen ilmapiiri, opetuksen tavoitteet liittyivät voimakkaasti oppimistavoitteisiin ja kehuva palautteenanto kohdistui tehtävä- ja prosessipalautteeseen.
Anne's teaching practices emphasized a growth mindset, but had also features of a fixed and a neutral mindset.
Myös Annen opetuskäytännöissä korostui kasvun ajattelutapa.
Only qualitative research will provide the opportunity to deeply understand how mindsets vary between situations and what is the impact on teaching, studying and learning in the classroom.
Tarvitaan siis yhä enemmän laadullisia tutkimuksia oppimiseen liittyvien ajattelutapojen tilannesidonnaisesta aktualisoitumisesta luokkahuoneessa, jotta niitä voidaan arvioida kokonaisvaltaisesti luokkahuoneessa opetustapahtuman näkökulmasta.
A neutral mindset was identified as non-verbal praising in Anne's teaching practices.
Muuttumaton ajattelutapa ilmeni opetuskäytännöissä suorituskeskeisenä ilmapiirinä ja neutraali ajattelutapa sanattomana kehumisena.
Finnish education – generous gift to the world?
Suomalainen koulutusosaaminen – avokätinen lahja maailmalle?
: Discourse analysis of Finnish education export
: Diskurssianalyysi suomalaisesta koulutusviennistä
Finnish education is presented as an excellent concept that does not need an explanation.
Suomalainen koulutus esitetään erinomaisena konseptina, jota ei erikseen tarvitse perustella.
The discourses were the discourse of Finnish quality, the discourse of global necessity, the discourse of the potential of productization, and the discourse of innovative solutions.
Nämä diskurssit olivat suomalaisen laadun diskurssi, globaalin tarpeen diskurssi, tuotteistamisen potentiaalin diskurssi sekä innovatiivisten ratkaisujen diskurssi.
The research data was collected by interviewing the participants involved in Yrityskylä's internationalization.
Tutkimusaineisto kerättiin haastattelemalla Yrityskylän kansainvälistymiseen osallistuneita henkilöitä.
Based on the thesis, Finnish education export is presented without critical examination of the culture and context of the recipient country.
Tutkielman perusteella suomalaista koulutusvientiä katsotaan suomalaisuus edellä, ilman kriittistä tarkastelua vastaanottajamaan kulttuurista ja kontekstista.
The aim of this master's thesis is to examine how Finnish education is referred to as an export product and how it is justified.
Tässä pro gradu -tutkielmassa selvitettiin, miten suomalaisesta koulutuksesta puhutaan vientituotteena ja miten sitä perustellaan.
The aim was to critically examine the educational export discourse and to deepen the discussion on the Finnish education export.
Tarkoituksena oli tarkastella kriittisesti koulutusvientipuhetta ja syventää keskustelua suomalaisen koulutusosaamisen viennistä.
As a result of the thesis, four discourses were constructed, which justify and describe the Finnish educational export speech and discussion.
Tutkielman tuloksena rakennettiin neljä laajaa diskurssia, jotka perustelevat ja kuvaavat suomalaista koulutusvientipuhetta.
Finnish education export is seen as an untapped potential and productization is presented as a solution.
Suomalainen koulutusvienti nähdään hyödyntämättömänä potentiaalina, jonka haasteisiin ratkaisuksi esitetään tuotteistaminen.
The data was analyzed by operating with critical discourse analysis.
Diskurssianalyysissä hyödynnettiin kriittistä katsantotapaa.
Finnish education export rely on the Finnish curriculum, but the actual products are presented as innovations, outside the traditional school.
Suomalaisessa koulutusviennissä tukeudutaan suomalaisen opetussuunnitelman laatuun, mutta varsinaisiksi tuotteiksi esitetään irtautumista perinteisenä ymmärretystä koulusta.
In addition, international literature on the internationalization of education and on the development of Finnish education contextualize the thesis.
Lisäksi tutkielmaa taustoitetaan kansainvälisellä kirjallisuudella koulutuksen kansainvälistymisestä sekä avataan suomalaisen koulutuksen kansainvälisen maineen kehitystä.
The case representing Finnish education export was a Finnish learning concept Yrityskylä, which is a learning module for sixth and ninth graders.
Tässä tutkielmassa lähtökohtana ja aineistona hyödynnettiin suomalaisen, kuudes- ja yhdeksäsluokkalaisille suunnatun oppimiskokonaisuuden Yrityskylän kansainvälistymisprosessia.
Along with the interviews, the data consisted of observation and documents related to the internalization project.
Lisäksi aineistona käytettiin yhtä havainnointitilannetta sekä Yrityskylän kansainvälistymiseen liittyviä dokumentteja.
The 2001 PISA results have acted as an accelerator of positive reputation of Finnish education globally.
Vuoden 2001 PISA-tulokset ovat vauhdittaneet suomalaisen koulutuksen positiivista mainetta maailmalla ja nyt koulutus halutaan viedä maailmalle ja luoda Suomelle tuloja tuottavia koulutustuotteita.
Comparative education perspective offers tools to examine the Finnish education export, in analyzing the transfer of educational practices from one context to another.
Teoreettisessa viitekehyksessä hyödynnetään erityisesti vertailevan kasvatustieteen edustajien kriittisiä näkemyksiä koulutuksellisten käytäntöjen siirtymisestä maasta toiseen.
The aim of the discourse analysis was to come out from the case, to look more extensively on the discourses of Finnish education exports and to reveal assumptions and common truths in the speech of Finnish education exports.
Diskurssianalyysillä pyrittiin irrottautumaan tapauksesta ja tarkastelemaan laajemmin suomalaista koulutusvientiä.
and 2) What discourses are produced in the speech on reasons and justifications.
sekä 2) Miten syistä ja perusteluista puhutaan?
My research tasks are 1) What are the reasons and justifications for the Big Wheel education reform?
Tutkimustehtäväni on selvittää 1) Mitä syitä ja perusteluita Iso pyörä -koulutusuudistukselle annetaan?
I analysed the data and construed three hegemonic discourses.
Tutkimustuloksena rakensin kolme hegemonisessa asemassa olevaa diskurssia.
By discourses, I mean different manners of speaking, that are used in construing a social reality.
Tässä tutkimuksessa tarkoitan diskursseilla erilaisia puhetapoja, joilla rakennetaan sosiaalista todellisuutta.
Towards internationality, efficiency and employability with "The Big Wheel" : Justification of the education reform in University of Helsinki's internal communcation speech
Isolla pyörällä kohti kansainvälisyyttä, tehokkuutta ja työllistävyyttä : Koulutusuudistuksen perusteluita Helsingin yliopiston sisäisen viestinnän puheessa
The dimensions of the discourse of internationality are recruiting best students, renewing marketing, profiling (University of) Helsinki and attractive education programs.
Kansainvälisyyden diskurssin ulottuvuuksia olivat parhaiden opiskelijoiden rekrytointi, markkinoinnin uudistaminen, Helsingin (yliopiston) profilointi ja houkuttelevat koulutusohjelmat.
The discourse of effectiveness composes of resource-wise planning, perfusion of students and freedom of choice.
Tehokkuuden diskurssia kuvaavat resurssiviisas suunnittelu, opiskelijoiden läpivirtaus ja valinnanvapauteen panostaminen.
The goal of this study was to better understand the reasons and justification of the Big Wheel and to examine the process as part of a neoliberal university scene.
Tutkimuksen tavoitteena oli lisätä ymmärrystä uudistuksen syistä ja perusteluista sekä tarkastella uudistusta osana uusliberalistista yliopistoa ja yhteiskuntaa.
The discourse of employability is about the employability of degrees, know-how based degrees and taking into consideration the changing working-life.
Työllistävyyden diskurssi kiteytyy koulutusohjelmien työllistävyyteen, osaamisperustaisiin tutkintoihin ja muuttuvan työelämän huomioimiseen.
As my research approach, I chose discourse analysis that I utilised in constructing the discourses.
Tutkimuksellisena lähestymistapana oli diskurssianalyysi, jolla tulkitsin aineistoa ja määrittelin puheessa rakentuvia diskursseja.
According to this study one can conclude that the Big Wheel education reform produces and reproduces neoliberal university policies.
Tutkielman perusteella voidaan sanoa koulutusuudistuksen todentavan ja uusintavan uusliberalistista yliopistopolitiikkaa.
Neoliberal universities emphasize on global markets, individual freedom of selection, degrees based on expectations set by working life and resource-efficient practices.
Uusliberalismi kiteytyy tässä tutkimuskontekstissa globaalien talouden ja markkinoiden intressien ohjaamaan toimintaan yliopistossa, globaaleja markkinoita ja työelämän tarpeita korostaviin tutkintoihin sekä tehokkaisiin resurssiviisaisiin toimintatapoihin.
The Big Wheel education reform, downsizing and restructuring processes has left the university of Helsinki in a confused state.
Helsingin yliopiston Iso pyörä -tutkintouudistusprosessi monien muiden samanaikaisten uudistusten kanssa on myllertänyt yliopistoa viimeisten vuosien aikana.
I collected the data on Flamma, which is the intranet of University of Helsinki.
Keräsin tutkimusaineistoni Helsingin yliopiston Flamma-intranetissä julkaistujen sisäisen viestinnän tiedotteiden joukosta valikoimalla mukaan kaikki Isoa pyörää käsittelevät tiedotteet (N=32).
The fourth discourse, the discourse of knowledge as an instrumental value, summarized the first three and was seen throughout the data.
Koko aineiston läpäisevän puhetavan nimesin tiedon välinearvoisuuden diskurssiksi.
In this study I will examine the discourses and speech of the reasons and justification of the Big Wheel.
Tässä tutkimuksessa tarkastelen, millaisia syitä ja perusteluita uudistuksesta puhuttaessa tuotetaan yliopiston sisäisen viestinnän tiedotteissa.