natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The replication in the FinnGen dataset for height, weight and body mass index (BMI), showed that for these traits the differences in heritability estimates and genetic correlations between the Finnish and UK populations are comparable or larger than the differences found between males and females.
FinnGen-tutkimushankkeessa toteutettu replikointi pituus, paino ja painoindeksi -fenotyypeille osoitti populaatioiden välisen eron UKBssa ja FinnGen -projektissa olevan vastaavan kokoinen tai suurempi kuin havaitut sukupuolierot.
Serum testosterone level and waist-to-hip ratio are exceptions to this, showing strong evidence of sex differences both on the genetic and the phenotype level.
TEST ja vyötärö-lantio-suhde ovat poikkeuksia tästä, sillä molemmille havaitaan selviä sukupuolieroja sekä fenotyyppitasolla että geneettisellä tasolla.
The analyses in this thesis are based on sex-stratified genome-wide association study (GWAS) data from 48 phenotypes in the UK Biobank (UKB), which contains genotype data from approximately 500 000 individuals as well as thousands of phenotype measurements.
Tutkielmassa hyödynnetään sukupuolispesifejä genominlaajuisia assosiaatioanalyysejä (GWAS) 48:sta fenotyypistä, jotka on tehty UK Biobank (UKB) -biopankin datasta.
This is done by calculating sex-specific heritability estimates and genetic correlation estimates between females and males, as well as comparing these to sex differences on the phenotype level.
Tämä toteutetaan muodostamalla estimaatteja sukupuolispesifistä heritabiliteetista sekä naisten ja miesten välisestä geneettisestä korrelaatiosta, ja vertaamalla näitä arvoja fenotyyppitason sukupuolieroihin.
However, the overall correlation between phenotype level sex differences and sex differences in heritability or genetic correlation estimates is low.
Kun kaikki fenotyypit otettiin huomioon, oli korrelaatio fenotyyppitason sukupuolierojen sekä heritabiliteetin ja geneettisen korrelaation mittaamien sukupuolierojen välillä kuitenkin heikko.
Females and males have different sex chromosomes, which are known to cause sex differences, as are differences in the concentration of sex hormones such as testosterone, estradiol and progesterone.
Tiedetään, että erot sukupuolikromosomeissa sekä sukupuolihormonien kuten testosteronin, estradiolin ja progesteronin pitoisuuserot ovat vaikuttavia tekijöitä sukupuolierojen syntymisessä.
For most phenotypes, the heritability and genetic correlation results show little evidence of sex differences.
Valtaosalla fenotyypeistä havaitaan enintään pieniä eroja sukupuolispesifissä geneettisessä arkkitehtuurissa.
Keywords: academic curriculum, academic pedagogy, teacher education, subject-teacher pedagogical studies, learning environment, systemic innovation, pedagogical innovation, educational innovation
Avainsanat: yliopistopedagogiikka, aineenopettajan pedagogiset opinnot, oppimis- ja opiskeluympäristö, akateeminen opetussuunnitelma, systeemi-innovaatio, pedagoginen innovaatio
The research material was examined systemically within a normative-theoretical research framework: the normative framework was constructed on European and Finnish laws concerning academic teacher education and the norms and strategies of the University of Helsinki, whereas the theoretical framework was constructed on Rogers´s (2003) Innovation and Diffusion Theory (the frame theory) and as well as essential background theories concerning academic teaching, supervision and learning to teach.
Tutkimusaineistoa tarkasteltiin systeemisesti normatiivis-teoreettisessa viitekehyksessä: normatiivinen viitekehys rakentui yliopistokoulutusta koskevasta eurooppalaisesta ja kansallisesta säädös- ja normipohjasta sekä Helsingin yliopiston strategioista, teoreettinen viitekehys puolestaan Rogersin (2003) innovaatioiden diffuusio -teoriasta tutkimuksen kehysteoriana ja yliopistopedagogisesti keskeisistä akateemiseen opetussuunnitelmaan, opetukseen ja ohjaukseen sekä oppimiseen liittyvistä tautateorioista.
2) How have the students assessed the operational compatibility (quality) of the curriculum?
ja 2) Millainen on toteutuneen OPSin toiminnallinen yhteensopivuus (kvaliteetti) opiskelijoiden kokemana?
The students were questioned in 2005−2006, 2006−2007 and 2007−2008 on how the academic curriculum as a learning environment showed them how to progress from novices to experts.
Aineenopettajaksi opiskelevilta kysyttiin lukuvuosina 2005−2006, 2006−2007ja 2007 2008, miten akateeminen opetussuunnitelma näytti tietä opettaja-asiantuntijuuteen.
Despite both science-mathematics- and humanisties oriented students assessing the curriculum environment quite similarly, the assessments in some areas statistically differed from each other.
Molempien tieteenalaryhmien opiskelijat arvioivat opetussuunnitelmaympäristöä samansuuntaisesti, vaikka tilastollisesti merkitseviä erojakin on havaittavissa.
The research method was content analysis and approachintegrated; the quantitative material was analysed using SPSS, and the qualitative material using Atlas-ti.
Tilastoaineisto analysoitiin SPSS-ohjelmalla ja laadullinen aineisto ATLAS-ti -ohjelmalla.
, and three subquestions were 1) How have the students assessed the symbolic compatibility (relevance) of the curriculum?
haettiin vastauksia kahdella tutkimusongelmalla: 1) Millainen on toteutuneen OPSin symbolinen yhteensopivuus (relevanssi) opiskelijoiden kokemana?
The purpose was to examine from a professional point of view the symbolic and operational compatibility of the curriculum at the time as experienced and assessed by subjectteacher students.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää Bologna-hengessä uudistetun opetussuunnitelman symbolista ja toiminnallista yhteensopivuutta opettajuuteen kasvun kannalta opiskelijoiden kokemana ja arvioimana.
The Academic Curriculum as an Innovation : Student´s assessments of the subject-teacher curriculum in 2005-2008 as a pedagogical environment from the point of view of becoming professional
Akateeminen opetussuunnitelma innovaationa : Aineenopettajan pedagogiset opinnot 2005 2008 -opetussuunnitelman toteutuminen pedagogisena ja didaktisena opiskelu- ja oppimisympäristönä opettajuuden kehittymisen kannalta opiskelijoiden kokemana
and 3) Do the assessments of two groups differ from each other statistically?
3) Lisäksi kysyttiin, eroavatko tieteenalaryhmien MALU, HUM) opiskelijoiden arvioinnit toisistaan?
This kind of student-cent approach and examination allowed for the students´ voices to be heard teleologically, according to the strategy of University of Helsinki (2007 09): students take part in improving the quality of teacher education curriculum.
Tämä tarkastelutapa nostaa opiskelijoiden äänen kuuluviin teleologisesti yliopiston opiskelijakeskeisyyttä ja -lähtöisyyttä korostavan strategia-ajattelun mukaisesti: opiskelijat osallistu(i)vat opetussuunnitelman laadulliseen kehittämistyöhön (Helsingin yliopiston strategia 2007 2009).
However, the results also revealed three pedagogical competence areas not compatible with the students´ expectations: information and communication technologies in education (digital learning environment), learning-process by portfolio (self-reflection) and research-based teaching and education (research methods in education).
Toisaalta tutkimustulokset paljastavat pedagogisen ja didaktisen toiminnan kriittiset yliopistopedagogiset kompetenssialueet, jotka ovat tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön opetus, reflektion ohjaus sekä tutkimuksen opetus ja ohjaus (tutkimusmenetelmät).
The pedagogical studies as regards the quality of pedagogical goals and pedagogical activities were found to be compatible, on average (subject didactics, general didactics) or greater than average (teaching practice, pedagogical study) with the students ´ expectations of evolving professionally at both the strategic and operational levels.
Tutkimustulokset viestivät toteutuneen opetussuunnitelman toimivuudesta ja ei-toimivuudesta: Yhtäältä pedagogiset opinnot vastaavat tavoitteiltaan ja toiminnaltaan kohtalaisesti (ainedidaktiikka ja yleisdidaktiikka) tai jopa hyvin (opetusharjoittelu, tutkimusopetus) opiskelijoiden asiantuntijuuteen oppimisen odotuksia niin symbolisella kuin toiminnallisellakin tasolla.
The research material was comprised of the teacher students´ feedback on curriculum innovation from the academic years 2005−2008 (N=1550), gathered using feedback forms consisting of quantitative and qualitative material.
Tutkimusaineisto muodostui kvantitatiivisesta ja kvalitatiivisesta aineistosta käsittäen kolmen lukuvuoden aineenopettajaopiskelijoiden palautteet (N=1550), jotka oli kerätty strukturoidulla kyselylomakkeella kunkin lukukauden lopussa.
Abstract The research considers the academic curriculum of subject-teacher education in 2005−2008 (Teacher Education Department, University of Helsinki) developed in the spirit of the Bologna process.
Tiivistelmä Tämän tutkimuksen kohteena oli toteutunut Helsingin yliopiston opettajankoulutuslaitoksen Aineenopettajan pedagogiset opinnot 2005−2008 -opetussuunnitelma.
The main research question was How favourable has the curriculum of subject-teacher education in 2005−2008 been in which to develop into a professional according to two groups, the science-mathematics oriented and the humanisties oriented?
Tutkimustehtävään Millainen innovaatio toteutunut Aineenopettajan pedagogiset opinnot 2005−2008 -opetussuunnitelma on opiskelu- ja oppimisympäristönä opettajaksi kasvun kannalta matemaattis-luonnontieteellisesti ja humanistisesti orientoituneiden tieteenalaryhmien (MALU, HUM) opiskelijoiden kokemana ja arvioimana?
The Innovation and Diffusion Theory provited a relevant perspective for examining the implementation of the subject-teacher education curriculum and how students re-innovate and re-invent it.
Tutkimuksen tarkastelunäkökulmaksi määrittyi luontevasti innovaationäkökulma, mikä osoittautui toimivaksi; Rogersin (2003) innovaatioiden diffuusio - teoria tarjosi relevantin teoreettisen kehyksen tarkastella pedagogisen opetussuunnitelman käyttöönottoa ja omaksumista (implementation) opiskelijoiden kokemana ja edelleen opiskelijoiden arvioimana (re-invention).
This thesis is concerned with the rapid rearrangement of nature and the intensification of land use in rural northeastern Madagascar.
Tämä väitöskirja käsittelee Madagaskarin koillisosien maaseudulla tapahtuvaa nopeaa luonnon uudelleenjärjestämistä ja maankäytön intensifioitumista.
"This is a good place" is a Tsimihety statement of a good way of living that cannot be reduced into political-economic and technological schemes and solutions creating, for instance, new livelihoods, such as ecotourism.
"Tämä on hyvä paikka" on tsimihetien näkemys ja kannanotto, jolla ei kuvata sellaisia poliittis-taloudellisia ja teknologisia suunnitelmia ja ratkaisuja, jotka ovat luoneet uusia toimeentulon muotoja, kuten ekoturismia.
Moreover, the thesis notes that the places made by the Tsimihety, for example fields, villages or tombs, are not merely maintained by the Tsimihety because they are important for Tsimihety identity, but place making is a continuous and prospective process through which the Tsimihety are also willing to incorporate new crops and technologies into their social worlds.
Lisäksi väitöskirja huomioi, että tsimihetit eivät ainoastaan pidä yllä paikkojaan, kuten peltoja, kyliä ja hautoja, siksi että ne ovat tärkeitä heidän identiteetilleen, vaan paikan tekeminen on tsimiheteille jatkuva ja tulevaan suuntautuva prosessi, jossa he ovat myös halukkaita sisällyttämään mm. uusia kasveja ja teknologioita sosiaalisiin maailmoihinsa.
For the Tsimihety good life evolves through movement between places and to new places, subsistence practices and nurture work as well as living with relatives (living and dead, animals and plants) and strangers.
Sen sijaan tsimihetien hyvä elämä on paikkoihin juurtumista, liikettä paikkojen välillä ja liikettä uusiin paikkoihin, hoivatyötä ja elämistä sukulaisten (elävien ja kuolleiden, kasvien, eläimien ja henkien) ja vieraiden kanssa.
The thesis challenges simplifying narratives of the Tsimihety as an indigenous people living close to nature without modern technology.
Väitöskirja haastaa yksinkertaistetun tarinan tsimiheteistä alkuperäiskansana, joka elää lähellä luontoa tai luonnon kanssa ilman modernia teknologiaa.
This thesis weaves together an ethnographic account of how the Tsimihety interact and intertwine with environmental conservation efforts and how they transform and are transformed by them in a broader context of commercial interests in land.
Väitöskirja kutoo yhteen etnografisen monografian siitä, kuinka tsimihetit ovat vuorovaikutuksessa ja kietoutuvat ympäristönsuojelutoimiin, kuinka he muuttavat niitä ja kuinka toimet vastaavasti muuttavat heitä laajemmassa kontekstissa, jota määrittää kaupallinen kiinnostus maahan.
I argue that despite intensive efforts of imposed environmental conservation based on notions of biodiversity loss and deforestation, the Tsimihety, a group of swiddeners and rice and vanilla farmers, claim that their environment is a good and viable place to live in.
Väitän, että vaikka monikansalliset organisaatiot ja järjestöt ovat vaatineet ympäristönsuojelutoimia Madagaskarille perusteluinaan luonnon monimuotoisuuden ja metsien katoaminen, sanovat paikalliset tsimihetit – jotka ovat kaski-, riisin ja vaniljan viljelijöitä, että heidän ympäristönsä on hyvä ja elävä paikka asua.
Especially, in funeral rituals, the Tsimihety maintain and negotiate these values and highlight their autonomy.
Tsimihetit pitävät yllä ja neuvottelevat näitä sosiaalisia suhteita ja arvoja hautajaisrituaaleissa, joissa he ilmaisevat ja vakiinnuttavat myös autonomiaansa.
More recent political-economic restructuring processes resulting in the creation of markets and elevated living costs as well as working with and around powerful others, such as environmental conservationists, tourists and vanilla buyers, raise moral and existential questions about how to live well with others in places that the Tsimihety claim as theirs.
Poliittis-taloudelliset muutokset ovat viime aikoina luoneet markkinoita, kalliimpia elinkustannuksia ja tilanteita, joissa tsimihetit tekevät työtä voimakkaiden toisten, kuten ympäristönsuojelijoiden, turistien ja vaniljan ostajien, kanssa.
By focusing on three main themes, place making, knowledge hierarchies and political-economic schemes and values, the thesis shows how Madagascar has been defined as a hot spot of biodiversity conservation with its unique endemic animal and plant species and how the Tsimihety, who actually live in these environments, make sense and live with dynamics that they define as ‘strange’ or foreign.
Näiden teemojen kautta väitöskirja osoittaa, miten Madagaskarista on tehty luonnonsuojelun ’kuuma piste’ kotoperäisine ainutlaatuisine kasveineen ja eläimineen ja kuinka tsimihetit, jotka todella asuvat näissä ympäristöissä, käsittävät tällaiset asiat ja käytännössä elävät luonnonsuojelutoimien aiheuttamien muutosten ja toimintojen kanssa, jotka he lähtökohtaisesti kokevat vieraiksi.
"This is a good place": Tsimihety place making, knowledge hierarchies and intensifying conservation efforts in rural northeastern Madagascar
Väitöskirja keskittyy kolmeen teemaan: paikan tekemiseen, tiedon hierarkioihin ja poliittistaloudellisiin suunnitelmiin sekä rakenteisiin ja arvoihin.
These academic relations are studied from the viewpoint of four Finnish linguists’ visits to the United States and the correspondence and events surrounding these visits.
Suhteita tarkastellaan neljän suomalaisen kielentutkijan Yhdysvaltain-vierailun sekä niiden ympärille kytkeytyvien tapahtumien ja yhteydenpidon kautta.
To achieve this goal, the study traces the institutional history of the field in the United States from war-time language instruction to Cold War area studies and places the Finnish linguists’ visits in this larger context.
Tavoitteen saavuttamiseksi työssä selvitetään ja kuvataan fennougristiikan historiaa Yhdysvalloissa toisen maailmansodan aikaisesta kielikoulutuksesta kylmän sodan aluetutkimukseen ja sijoitetaan suomalaisten kielentutkijoiden vierailut osaksi tätä laajempaa kontekstia.
This dissertation discusses the Finnish-American relations in Finno-Ugric linguistics and the development of the field in the United States from the Second World War into the 1960s.
Tutkimus käsittelee fennougristiikan suomalais-yhdysvaltalaisia suhteita sekä tieteenalan kehitystä Yhdysvalloissa toisesta maailmansodasta 1960-luvulle.
The study is based on archival sources consisting of linguists’ private correspondence and institutional documents from American universities.
Tutkimus perustuu laajaan, yhdysvaltalaisista yliopistoista kerättyyn arkistoaineistoon, joka koostuu pääosin tutkijoiden henkilökohtaisesta kirjeenvaihdosta sekä hallinnollisista asiakirjoista.
The study seeks to gain understanding as to why, when and how Finnish-American relations in Finno-Ugristics were formed and how they interrelated with the development of the field in the United States.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, miksi, milloin ja miten alan tutkijoiden vuorovaikutus Atlantin yli alkoi ja miten tuo vuorovaikutus liittyi Yhdysvaltoihin vasta syntyneeseen fennougristiikkaan.
The dissertation’s framework draws on histoire croisée, and by focusing on the reciprocal and asymmetrical nature of the relations, the study analyzes the various drivers and barriers that affect the formation and development of academic relations.
Tästä lähtökohdasta käsin työssä analysoidaan tiedesuhteiden synnyn edellytyksiä sekä erilaisia suhteisiin hidastavasti ja edistävästi vaikuttaneita tekijöitä niin yksilötasolla kuin institutionaalisesti.
The outset of Finnish-American relations in Finno-Ugristics was opposite to that of many other fields, as Finland was in the field’s international forefront while the United States was only beginning to build Finno-Ugristics as an academic field after the Second World War.
Yhteys suomalaisiin fennougristeihin avautui heti toisen maailmansodan jälkeen, ja tulevina vuosina Yhdysvallat sai Suomesta tutkimuskirjallisuutta ja vierailevia luennoitsijoita monipuolistamaan alan opetusta.
In this study, the history of linguistics is approached from an externalist point of view, utilizing the broad contextualization of cultural history.
Tutkimusaihetta lähestytään laajan kontekstualisoinnin avulla tarkastelemalla tiedettä ja tiedesuhteita osana ympäröivää yhteiskunta, jolloin aiheen kannalta merkitykselliseen rooliin nousevat myös tieteenulkoiset seikat kuten poliittiset ja taloudelliset näkökohdat.
There were three field trips in total, one was a two-year long stay in the area from 2013-2015, followed by two short trips in 2016 and 2017.
Kenttämatkoja oli yhteensä kolme: kahden vuoden pituinen oleskelu alueella vuosina 2013-2015, jota seurasi kaksi lyhyttä matkaa vuosina 2016 ja 2017.
The majority of the population in those areas are bilingual or multilingual; but other languages, like Assamese, English and Hindi are usually acquired through education.
Suurin osa näiden alueiden väestöstä on kaksikielisiä tai monikielisiä, mutta muut kielet, kuten assami, englanti ja hindi, opitaan yleensä koulutuksen kautta.
The Amri Karbis are agriculturalists, but at the same time some community members also practice hunter-gathering.
Amri karbit ovat maanviljelijöitä, mutta samalla jotkut yhteisön jäsenet harjoittavat myös metsästystä ja keräilyä.
Besides that, the main language consultant for the grammar visited Helsinki twice to work on the grammar.
Tämän lisäksi kieliopin pääkonsultti vieraili kahdesti Helsingissä työstämässä kielioppia.
The theoretical approach for writing this grammar has been framework free but it has been guided and inspired by typological literature.
Lähestymistapa tämän kieliopin kirjoittamiseen on ollut teorianeutraali, mutta sitä on ohjannut ja inspiroinut typologinen kirjallisuus.
The most frequently occurring morphemes are the general possessive prefix a- and the nominalizer ki-.
Yleisimmin esiintyvät morfeemit ovat yleinen omistus prefiksi a- ja nominalisoija ki-.
These prefixes have a wide range of functions that include nominal modification and clause subordination.
Näillä prefikseillä on laaja valikoima funktioita, joihin kuuluvat substantiivien modifiointi ja lauseiden alistaminen.
The Amri Karbi phoneme inventory includes 23 consonants and 5 full vowels and two marginal vowels.
Amri karbin foneemi-inventaarissa on 23 konsonanttia ja 5 täysvokaalia ja kaksi marginaalivokaalia.
This grammar is the first comprehensive and holistic description of the Amri Karbi language, which is a crucial step for the language community and their self-identity.
Tämä kielioppi on ensimmäinen kattava ja kokonaisvaltainen kuvaus amri karbi -kielestä, mikä on tärkeä askel kieliyhteisölle ja heidän identiteetilleen.
The vitality of Amri Karbi becomes gradually stronger as one moves away from Guwahati and further into the hills.
Amri karbin elinvoima vahvistuu vähitellen, kun siirrytään kauemmaksi Guwahatista ja edelleen kukkuloille.
Some Amri Karbi villages, especially those that are near or inside Guwahati, the capital of Assam, have shifted to Assamese, the state language of Assam.
Jotkut amri karbin kylät, varsinkin Assamin osavaltion pääkaupungin Guwahatin lähellä tai sisällä, ovat siirtyneet käyttämään assamia, Assamin osavaltion kieltä.
This grammar description is based mainly on data collected by the author during the fieldwork.
Tämä kieliopin kuvaus perustuu lähinnä tekijän kenttätyössä keräämään aineistoon.
This dissertation describes Amri Karbi, a language that has not received much attention in the past among linguists.
Tämä väitöskirja kuvaa amri karbia, kieltä, jota kielitieteilijät eivät ole aiemmin juurikaan huomioineet.
The counting system is based on both ten and twenty.
Lukujärjestelmä on osittain 10- ja osittain 20-perustainen.
Amri Karbi is a tonal language, with three tones, low, medium and high, which exhibit low functional load.
Amri karbi on tonaalinen kieli, jossa on kolme toonia, matala, keskitaso ja korkea, joilla on alhainen funktionaalinen kuormitus.
As modifiers these verbs are nominalized and then often marked with the possessive prefix a-.
Attribuutteina nämä verbit nominalisoidaan ja merkitään usein omistusprefiksillä a-.
Amri Karbi, also known as a variety of Karbi or Mikir is a Trans-Himalayan/Tibeto-Burman language spoken in scattered villages in the states of Assam and Meghalaya of North Eastern India.
Amri Karbi, joka tunnetaan myös nimellä karbi tai mikir, on transhimalajalainen/tiibetiläis-burmalainen kieli, jota puhutaan hajallaan kylissä Assamin ja Meghalayan osavaltioissa Koillis-Intiassa.
Most of the adjectival functions are covered by adjectival verbs that convey property or state.
Adjektiivimaisia funktioita ilmaistaan pääasiassa adjektiivisilla verbeillä, jotka välittävät ominaisuuden tai tilan merkityksiä.
Amri Karbi uses numeral classifiers in order to count nouns.
Amri karbi käyttää numeraaliklassifikaattoreita substantiivien laskemiseen.
Amri Karbi is a verb final and agglutinative language with more suffixes than prefixes.
Amri karbi on verbiloppuinen ja agglutinatiivinen kieli, jossa on enemmän suffikseja kuin prefiksejä.
Verbs especially may be stacked with numerous suffixes, but a verb stem with a negative suffix may alone function as a predicate.
Erityisesti verbiin voidaan liittää lukuisia suffikseja, mutta verbivartalo kieltosuffiksin kanssa voi yksinkin toimia predikaattina.
What is peculiar to Amri Karbi is that the personal names carry gender suffixes -po/-pe. Amri Karbi also has definiteness markers that intersect with gender, evaluative and plural meanings.
Amri Karbille on ominaista, että henkilön nimissä on sukupuolta ilmaisevat suffiksit -po/ -pe. Amri karbin kielessä on myös definiittisyyden merkitsimiä, joissa yhdistyvät suvun, evaluaation ja monikon merkitykset.
Like many related languages, Amri Karbi makes a clusivity distinction in first person plural pronouns.
Kuten monet sukukielet amri karbi tekee klusiivisuusdistinktion monikon ensimmäisen persoonan pronomineissa kuulijan mukaankuulumisen tai -kuulumattomuuden perusteella.
How does this political project influence legal theory?
Miten tämä poliittinen projekti vaikuttaa oikeudelliseen teoriaan?