natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Therefore, the operation of professional bureaucracies has become seemingly more effective, while, in practice, from the perspective of the core operations, potentially less effective.
Tämän myötä tehostamispyrkimykset johtavat usein juuri päinvastaiseen tulokseen kuin mihin niillä on tähdätty – toiminta muuttuu näennäisesti tehokkaammaksi, mutta ammattilaisbyrokratian ydintoiminnan näkökulmasta mahdollisesti aiempaa tehottomammaksi.
As shown in the thesis, physicians working in hospital organizations feel particularly threatened by the prospect of losing their traditional power over hospital administration to professional managers, who are not members of the medical profession.
Sairaalaorganisaatioissa keskeisessä roolissa olevan lääkärikunnan osalta tehokkuusajattelun primääriksi uhkakuvaksi tutkimuksessa tulkitaan profession vallan, erityisesti hallinnollisen päätäntävallan, menettämisen uhka lääkärikunnan ulkopuolisille ammattijohtajille.
From the perspective of professional bureaucracies’ efficiency, the practical implications of the thesis can be summarized as follows: unlike the case of professional personnel working in hospitals, the professional personnel of universities do not perceive the efficiency pressures facing their organizations as legitimate.
Toisin kuin sairaalaorganisaatioissa, yliopisto-organisaatioissa ammattilaisbyrokratiaan kohdistuva tehokkuuspaine ei ammattilaisten omasta näkökulmasta näyttäydy aina legitiiminä.
For the time being, the efficiency pressures that public universities and hospitals face have led to changes mostly in aspects such as administration, decision-making and careers.
Tutkimuksessa esitetyn tulkinnan mukaan yliopistoissa ja sairaalaorganisaatioissa tehokkuuspaineen seurauksena toistaiseksi tapahtuneet, lähinnä hallintoon, päätöksen-tekoon ja uraan liittyvät muutokset ilmentävät siirtymää kohti markkinaorientoituneempaa toimintatapaa.
The imperative to change these characteristics is not only questionable, but moreover would involve a lengthy and demanding process.
Analyysissä päädytään johtopäätökseen, jonka mukaan tehokkuusajattelun omaksumisen haasteet ammattilaisbyrokratioissa palautuvat lopulta sellaisiin ammatillisen työn institutionalisoituneisiin piirteisiin, joiden muuttaminen on paitsi kyseenalaista, myös itsessään varsin pitkällinen ja vaikea prosessi.
The doctrines and means used to steer professional bureaucracies should be re-evaluated.
Tutkimuksen käytännölliset johtopäätökset ammattilaisbyrokratioiden tehokkuuden näkökulmasta voi tiivistää seuraavasti.
On the other hand, the central actors of ICT were not necessarily the socially central persons in the community.
Toisaalta tieto- ja viestintätekniikan keskeiset toimijat eivät välttämättä olleet yhteisönsä sosiaalisesti keskeisimmät opettajat.
Also, the flexibility in work planning, challenging pupils, shared lessons with colleagues, training events in an authentic work environment and colleagues' professionalism were considered meaningful.
Myös joustavuus työajan suunnittelussa, haastavat oppilaat, yhteiset oppitunnit kollegoiden kanssa, koulutus omassa työskentely-ympäristössä ja kollegoiden ammatillisuus koettiin merkityksellisiksi oman ammatillisen kehittymisen kannalta.
The factors that supported teachers' professional development in the community were; the possibility to learn from colleagues and from everyday working practices, an emotionally safe atmosphere, the leader's personal support and community-level commitment.
Tekijät, jotka edistivät opettajan ammatillista kehittymistä yhteisössä ja edistivät esimerkiksi verkko-oppimisen soveltamista, olivat mahdollisuus oppia kollegoilta ja jokapäiväisistä työskentelyrutiineista, emotionaalisesti turvallinen ilmapiiri, rehtorin henkilökohtainen tuki ja yhteisötason sitoutuminen kehittämishankkeisiin.
The results revealed that there were a few central actors in the community who dominated technical and pedagogical knowledge exchange and to whom their colleagues actively turned when seeking advice.
Tutkimustulosten mukaan opettajayhteisössä oli muutamia keskeisiä toimijoita, jotka dominoivat sekä teknisen että pedagogisen tietämyksen jakamista ja joiden puoleen heidän kollegansa aktiivisesti kääntyivät tietoa etsiessään.
Teachers professional development is related to interactive relationships with other teachers and in personal and community-level networks that include not only colleagues and other actors but also technologies and media.
Kehittymistä tapahtuu henkilökohtaisissa sekä yhteisötason verkostoissa, jotka eivät sisällä ainoastaan kollegoita vaan myös erilaisia teknologioita ja medioita.
In further, there were some actors central in the network of informal interaction that were, simultaneously, peripheral in ICT-related networking activities.
Lisäksi ilmeni, että jotkut opettajat, jotka olivat sosiaalisen vuorovaikutuksen verkostoissa keskeisiä, saattoivatkin samanaikaisesti olla tieto- ja viestintätekniikan tietämyksen jakamisen verkostoissa reuna-alueilla.
As challenges in professional development, teachers reported organizing time and facilities and the need for peer support amongst others.
Ammatillisen kehittymisen haasteiksi voivat muodostua esimerkiksi ajan ja välineiden riittämättömyys ja tarve vertaistuelle.
Together these four studies indicate that teachers professional development related to the implementation and the use of collaborative technologies is a complex phenomenon.
- Opettajien verkko-oppimiseen liittyvän ammatillisen osaamisen kehittyminen on kompleksinen ja monimuotoinen ilmiö.
Their networks included both internal and external relations in the community and involved people, technologies and a variety of media.
Keskeisten toimijoiden verkostot käsittivät sekä työyhteisön sisäisiä että ulkopuolisia vuorovaikutussuhteita ja sisälsivät ihmisten lisäksi erilaisia työvälineitä ja medioita.
The studies investigated teachers professional development especially in the context of implementing a pedagogical model of technology-supported inquiry learning, participating web-based knowledge building with other teachers, and sharing knowledge related to Information and Communication Technology (ICT) in the networks of a teacher community.
Sosiaalisilla verkostoilla merkitystä opettajien tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön omaksumiseen Essi Ryymin selvittää väitöskirjassaan opettajayhteisön sisäisiä tietämyksen jakamisen verkostoja, jotka liittyvät tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön, erityisesti verkko-oppimisen, omaksumiseen ja opettajien ammatilliseen kehittymiseen.
The findings indicated that the experiences and practices of technology-supported inquiry learning can be transferred to everyday school life when pedagogical, technical and organizational factors support teachers in the implementation.
Sen onnistumiseksi täytyisi tutkimustulosten mukaan sekä teknisten, organisatoristen että pedagogisten tekijöiden olla kunnossa.
The goal of the third study (Article III) was to learn in what kind of networks teachers share knowledge of web-based learning and what are the factors in the community that support or challenge teachers professional development.
Lisäksi tutkimuksessa selvitetään mitkä tekijät opettajayhteisössä tukevat tai haastavat opettajien työelämässä tapahtuvaa ammatillista kehittymistä.
Four studies investigated teachers professional development in the context of implementing collaborative learning technologies in teaching.
Artikkelijulkaisuista koostuvassa väitöksessä käsitellään lisäksi opettajien kokemuksia tutkivan verkko-oppimisen vakiinnuttamisesta koulun toimintaan.
The findings of the study showed that synchronous web-based knowledge building, which is based on clear, authentic, real-life problem statements, may support teachers' collaborative problem-solving and professional development in a meaningful way.
Verkkotiedonrakentelusta koettiin olevan hyötyä silloin, kun se perustuu autenttiselle ja ajankohtaiselle ongelmalle ja on selkeästi ohjattu.
On the basis of the studies, it is suggested that teachers professional development should be reflected in close relation to teachers networks and the use of collaborative technologies.
Opettajien ammatillinen kehittyminen on vahvasti sidoksissa vuorovaikutussuhteisiin toisten opettajien kanssa.
The second study (Article II) investigated what possibilities, challenges and problems teachers confront in using synchronous, web-based knowledge building in their in-service training and what kind of advantages a web-based learning environment may offer to teachers' collaboration.
Lisäksi selvitettiin synkronisen verkkotiedonrakentelun, eli verkossa samanaikaisesti tapahtuvan ongelmanratkaisupajan, antia opettajien ammatilliselle kehittymiselle.
These three elements; professional development, networks of relations and use of collaborative learning technologies could be advanced and developed together and called as teachers intelligent networks.
Opetusta kehitettäessä meidän tulisikin kiinnittää enemmän huomiota opettajayhteisön kollektiiviseen osaamiseen ja opettajien keskinäisiin verkostoihin ja etsiä sieltä uusia, muutosta voimauttavia tekijöitä, Ryymin toteaa.
There was no strict border between secular and sacred songs.
Lisäksi raja maallisten ja hengellisten laulujen välillä oli liukuva.
The present study demonstrated the need to include booklore in research into folk singing in order to trace the development of the rhyming song.
Tutkimus osoitti, että myös kirjallisperäiset laulut on tarpeellista sisällyttää kansanomaisen laulun tutkimukseen, jotta riimillisen laulun kehitysvaiheita Suomessa voidaan hahmottaa.
The research material yielded over 70 strophic formats, 11 of which were clearly more common than the others.
Tutkimusaineistosta tuli esiin noin 150 mahdollista arkkiveisusävelmää ja niissä yli 70 erilaista säkeistömallia.
The oldest broadside songs reflected the poetic tradition in Kalevalaic metre: the line in which the verbal and metrical stresses do not coincide initially acted as a bridge between Kalevalaic singing and the song in verses observing the new metrical principles.
Analyysissä ilmeni, että ns. murrelmasäe eli säe, jossa sanapaino ja runon metrinen paino eivät osu yhteen, oli aluksi siltana vanhan suomalaisen kalevalamittaisen laulun ja uuden säkeistölaulun välillä.
Much still remains to be examined in the relations between folklore and booklore in the songs of ordinary Finnish folk.
Folkloren eli suullisen kansanperinteen ja bookloren eli kirjallisperäisen perinteen suhteet suomalaisessa kansanomaisessa laulussa ovat olleet näihin asti selvittämättä.
The study focuses on the change in musical culture after the gradual decline of Kalevalaic singing and the transition to rhyming verse.
Arkkiveisujen analyysi valottaa kulttuurista murrosta, joka tapahtui siirryttäessä vanhasta kalevalamittaisesta laulutavasta uuteen riimilliseen lauluun.
In practice the melodies spread like folk songs as oral tradition in a number of variants.
Vaikka laulujen sanat oli painettu arkkivihkoon, niiden sävelmät levisivät pelkästään suullisena perinteenä.
The study analyses the nature of the beginnings and ends of lines, rhymes, the length and grouping of lines and the length and form of stanzas.
Tutkimuksessa selvitetään, millä sävelmillä vanhimpia arkkiveisuja laulettiin ja minkälaisia olivat niiden säe- ja säkeistörakenteet sekä loppusoinnut.
The metrical analysis method is borrowed from linguistics, but broadsides are here examined as songs, not as literary poems.
Arkkiveisuja tarkastellaan yhtäältä painotuotteina ja toisaalta muistinvaraisina lauluina.
In this study the musical analysis focuses on the metrical pattern of the songs.
Menetelmiltään ja lähestymistavaltaan työ on ennen kaikkea metriikantutkimusta laulujen muodon kuvauksina.
Discussion The picture of the changes taking place in Finnish song culture in the 17th-18th centuries appears in the light of broadsides to be very varied, containing elements of literary and oral sources and reflecting the influence of both upper-class and folk culture.
Siihen sisältyi aineksia kirjallisista ja suullisista lähteistä sekä vaikutteita niin säätyläiskulttuurista kuin kansankulttuuristakin.
To be sung to a tune of its own The melodies and structure of Finnish broadside songs 1643-1809 This dissertation charts the history of broadside (chapbook) songs in Finland in the 17th and 18th centuries, paying considerable attention to the metrical structure of the stanzas.
Saa veisata omalla pulskalla nuotillansa - riimillisen laulun varhaisvaiheet suomalaisissa arkkiveisuissa 1643-1809
They also address such topics as the devices by which Finnish song-writers and singers adapted their texts to fit the new types of melodies with an anacrusis, and compare the relationships between the printed broadsheets and the subsequent oral tradition.
Säerakenteita ei myöskään otettu käyttöön aivan sellaisinaan, vaan niitä mukautettiin suomen kielen ominaispiirteisiin ja kalevalaisesta laulusta periytyneisiin metrisiin malleihin.
Metrical structure Chapters four and five examine the most common verse models in Finnish broadside songs of the 17th and 18th centuries.
Tutkimuksessa ilmeni, että länsieurooppalaisista lauluista omaksuttuja säkeistömalleja kokeiltiin 1600- ja 1700-lukujen arkkiveisuissa laajalti.
It addresses three main topics: the melodies of Finnish broadside songs 1643-1809, the strophe patterns, verses and rhymes, and the position of broadside songs between folklore and booklore during the period of Swedish rule.
Tutkimuksessa esitellään kymmenen käytetyintä arkkiveisusävelmää (koraalia) vuosilta 1643-1809 sekä niiden lähdehistoria.
In addition to hymns, many tune directions referred to earlier Finnish or Swedish broadside songs.
Myös arkkiveisujen loppusoinnut olivat väljemmät kuin esikuvina olleissa saksalais-skandinaavisissa lauluissa.
Pramean piian veisu (The Showy Maid) was one of the most popular broadside songs in Finland, and the booklet ran to at least 40 editions between the 1750s and the beginning of the 20th century.
Nämä olivat ensimmäisiä painotuotteita, joiden välityksellä uusimuotoisia, säkeistöjen ja loppusoinnun varaan rakentuneita lauluja levitettiin kansan keskuuteen Suomessa 1600-1700-luvuilla.
The old Finnish mode of singing in the archaic Kalevalaic metre (rune singing) lacked stanzas and rhyme.
Voi siis sanoa, että suomalaisen kansanlaulun kehitys kalevalamittaisesta laulusta säkeistölaulun yleisimpään malliin, rekilauluun, ei ollut suoraviivainen.
Until the end of the 18th century Finland had only two printing houses; both were on the west coast, one in Turku and the other in the town of Vaasa.
Keski-Euroopasta levisi Suomeen 1600-luvun puolivälissä tapa julkaista lauluja pieninä lehtisinä, arkkiveisuina.
Among the most popular were various couplets of four-stressed lines with a rhyme scheme of aabb.
Oman esittelynsä saavat aikakauden tuotteliaimman talonpoikaissukuisen arkkirunoilijan, Tyrväällä syntyneen Tuomas Ragvaldinpojan veisut.
In the third stylistic period of the late 18th and early 19th centuries the metre further took in dance rhythms.
Arkkiveisujen valossa kuva suomalaisen laulun muutosvaiheesta 1600­1700-luvuilla oli monivivahteinen.
Ten tunes featured most often in broadsides, and another ten were extremely widespread as a result of numerous reprints.
Arkkikirjallisuuden alkuaikoina veisut kirjoitettiin useimmiten kirkkovirsien sävelmiin, joten hengellisten laulujen sävelmiä sekä niiden säkeistö- ja loppusointumalleja siirtyi maalliseenkin käyttöön.
The secondary melody sources are hymnals dating from the 17th and 18th centuries.
Lisäksi pohditaan, minkälainen asema arkkiveisuilla oli muistinvaraisen ja kirjallisen perinteen välissä 1600- ja 1700-lukujen Suomessa.
Normally there is little need for this.
Yleensä tähän ei juuri ole tarvettakaan.
Simultaneously this means that at some point the systems must be updated and renewed.
Tämä tarkoittaa sitä, että jossakin vaiheessa järjestelmiä pitää päivittää ja uusia.
The renewal brings along changes.
Uudistukset tuovat mukanaan muutoksen.
Constructivism is a theory related to learning.
Konstruktivismi on teoria oppimiseen.
It is plausible to assume that each division, team, and individual observes the proceedings from their own perspective.
On uskottavaa, että jokainen osasto, tiimi ja yksilö, tarkastelee toimintaa omasta näkökulmastaan.
The daily routines of each member of the organization leaves little opportunities for individuals to be aware of the whole operation, save but the top management.
Organisaation päivittäiset rutiinit mahdollistavat vain harvoin jäsentensä olla selvillä kokonaiskuvasta, paitsi ylimmän johdon.
This means that the ‘big picture’ that people have, varies.
tämä tarkoittaa samalla sitä, että kuva joka ihmisillä on toiminnasta, vaihtelee.
The organizational structure sometimes dictates the operation and culture, i. e. management.
Organisaation rakenne sanelee joskus toiminnan ja sen johtamisen, kulttuurin.
The disturbance and disruption caused by the change manifests itself in different ways in different parts of the organization.
Muutoksen mukanaan tuomat häiriöt ja keskeytykset näkyvät organisaatioissa eri tavoin.
This thesis is about managing IS/IT-related change in team-based organization by using a constructivist approach.
Tässä väitöskirjassa käsitellään IS/IT-liitännäisen muutoksen johtamista tiimipohjaisessa organisaatiossa konstruktivistista lähestymistapaa käyttäen.
This thesis studies ultimately the intersection of the three mentioned areas; IS/IT, change and constructivism.
Tässä väitöskirjassa selvitetään kolmen esitellyn alueen leikkauskohtaa: IS/IT, muutos ja konstruktivismi.
An important feature is that the employee in midst of the change is able to reflect on her/his actions and thus acknowledging the learning.
Tärkeätä on myös se, että muutoksessa toimiva henkilö voi reflektoida toimintaansa ja siten tunnistaa oppimisen.
Similarly, the literature on change offers multiple types of change to be considered.
Samoin kirjallisuudessa tunnistetaan useampia muutoksen tyyppejä.
The objective entails the will to illuminate the change and to gain understanding on how a change may be addressed with better expectations for the outcome.
Tavoitteessa on mukana myös halu selventää muutostilannetta ja ymmärtää, miten muutosta voisi lähestyä, jotta lopputulos olisi paras mahdollinen.
The challenge is tackled by applying new knowledge together with the existing with feedback from more knowledgeable peers.
Haasteeseen vastataan yhdistelemällä uutta tietämystä olemassa olevaan saaden samalla jatkuvaa palautetta toiminnan etenemisestä kokeneemmilta kollegoilta.
Constructivist approach entails the coach-like approach of presenting subordinates with a cognitive incongruity, a challenge that makes them wanting to solve the issue building on their existing knowledge.
Konstruktivistinen lähestymistapa tarkoittaa valmentajamaista lähestymistapaa, jossa muutokseen liittyvä kognitiivinen haaste esitellään johdettaville siten, että heissä on sisäsyntyinen halu vastata haasteeseen olemassa olevan tietämyksensä pohjalta.
The objective was to understand the dynamics that are affecting and included in the process when the working practices in an organization change.
Tavoitteena oli ymmärtää kunkin prosessin muutosdynamiikkaa ja muutokseen vaikuttavia tekijöitä, kun työskentelytavat muuttuvat.
The features distinguishing the different types of change comprise e.g. whether there is a clear, decided future solution to be (teleological change) or whether there is merely an unrefined state of the future to be (life cycle type of change).
Muutoksen eri tyypit erottaa toisistaan esimerkiksi se, onko muutokselle ennakkoon päätetty jokin tietty ratkaisu (teleologinen muutos) vai onko muutoksen tarve tiedostettu ja tulevaan ratkaisuun suhtaudutaan avoimin silmin (life cycle -tyyppinen muutos).
Semi-structured interviews were used to gain depth as well as quality.
Puolirakenteellisia haastatteluja käytettiin, jotta varmistettiin materiaalin syvyys ja laatu koskien kutakin muutostapausta.
An understanding of these features is required to address the issues in an orderly fashion.
Tämän kokonaisuuden ymmärtäminen on välttämätöntä, jotta tätä teemaa voidaan lähestyä.
The management of the change is important to secure the implementation of the change and to enable the swift recovery from the change so that the prospective benefits may start to realize.<br/><br/>Literature distinguishes levels to be noted in managing organizations operation: organizational, team, and individual levels.
Muutoksen johtaminen on tärkeätä, jotta muutos saadaan implementoitua ja nopea toipuminen muutoksesta mahdollistetaan, jotta muutoksen aiotut edut voivat alkaa realisoitua.<br/><br/>Kirjallisuuden perusteella voidaan todeta eri tasoja, joilla organisaation toimintaa tulee johtaa: koko organisaatio, tiimitaso, yksilötaso.
Further, to meet the objective it means that various aspects are to be recognized and acknowledged as being significant for the change to happen.<br/><br/>Constructivist approach emerged as way to offer a solution on how to address such a change.
Näin ollen tavoitteen saavuttaminen tarkoittaa, että muutokseen ja sen aikaansaamiseen vaikuttavat eri tekijät tunnistetaan ja tunnustetaan.<br/><br/>Konstruktivistinen lähestymistapa nousi esiin ratkaisuna, joka voi sopia tällaiseen tarpeeseen.
There are few examples of it being applied to professional context.
On esimerkkejä tämän lähestymistavan soveltamisesta organisaatiokonteksissa.
The thesis contributes to the increasing understanding of the phenomena related to IS/ITrelated change by studying multiple cases, changes.<br/><br/>The research behind this thesis consists of seven major changes from six different organizations.
Tämän väitöskirjan antia on lisätä ymmärrystä IS/IT-liitännäisestä muutoksesta tutkimalla useita sellaisia muutostilanteita.<br/><br/>Taustalla oleva tutkimustyö käsittää seitsemän suurta muutosta kuudessa eri organisaatiossa.
It deepens the understanding of the relationship these themes have and illuminates the suitability of the constructivist approach to managing IS/IT-related change in various contexts.<br/><br/>Seems that the IS/IT has its features of not being entirely about technologies nor the management being entirely about humans.
Näiden osien välisten suhteiden ymmärrystä syvennetään sekä annetaan lisävalaistusta konstruktivistisen lähestymistavan soveltuvuudelle muutostilanteiden hallintaan erilaisissa konteksteissa.<br/><br/>IS/IT toimintana ei käsittele ainoastaan teknisiä asioita eikä sen johtamisessakaan ole kysymys ainoastaan inhimillisistä tekijöistä.
Contemporary organizations have a relation to information systems and information technologies (IS/IT).
Kaikilla tämän päivän organisaatioilla on tietotekniikkaa (IS/IT), toisinaan tietotekniikka on näiden organisaatioiden ydintoimintaa, toisinaan tietotekniikka on ’vain’ tukevassa roolissa.
However, the motivation of change usually stems from origins not familiar to all thus presenting the change with challenges.
Kuitenkin muutos ja sen tarve lähtee usein jostakin muualta, joka puolestaan tekee muutoksen läpiviennistä haasteellista.
The meaning of the types of change for managing the change are elaborated in order to recognize the characteristic effects each change entails.<br/><br/>IS/IT literature covers various topics in this vast field.
Näiden eri muutostyyppien ominaisuuksia tarkastellaan, jotta saadaan kunkin tyypin luonteenomaiset piirteet ja vaatimukset selville.<br/><br/>IS/IT-kirjallisuudessa käsitellään useita teemoja tästä laajasta kentästä.
It is an individual trait, how an employee responds to change, and yet changes need to be managed on organizational levels too.
suhtautumisessa muutoksen on yksilökohtaisia eroja, tämän kanssa on hieman ristiriitaista, että muutosta kuitenkin johdetaan organisaatiotasolla.
People involved in the changes were interviewed to form the empirical material for the research.
Pääasiallinen empiirinen materiaali on näissä muutostilanteissa mukana olleiden henkilöiden haastatteluja.