natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"Education faith" and academic results were crucial in other perspectives as well, only in a few critical papers and in recognition perspective the main purpose and substance of schools was drawn from a different imagination.
Koulutususko ja akateeminen oppiminen määritti myös muita näkökulmia, vain harvoissa kriittisissä artikkeleissa ja tunnustuksen näkökulmassa koulun tehtävää ja merkitystä lähestyttiin eri mielikuvituksesta.
The aim of this master's thesis was to critically analyze the research of so called disadvantaged schools in international, mostly English and American, articles.
Tutkielmassa analysoitiin kriittisesti miten huono-osaisiksi nimettyjä kouluja on tutkittu kansainvälisissä, pääasiassa englantilaisissa ja yhdysvaltalaisissa, tutkimuksissa.
The premise for this study was that these two relate to the concept of middle class norm, which relates to representations of good and bad schools.
Lähtöajatuksena tutkimuksessa oli, että nämä kiinnittyvät keskiluokan normin käsitteeseen, jolla viitataan hyvän ja huonon koulun representaatioihin.
As a result four perspectives were analyzed: school effectiveness, school improvement, sociological and recognition perspectives.
Tutkimuksen tuloksena aineistosta analysoitiin koulun vaikuttavuuden, koulun kehittämisen, koulutussosiologinen sekä tunnustuksen näkökulma.
The main research question was: How is the middle class norm constructed in disadvantaged schools research?
Päätutkimuskysymys oli: Millaiseksi määrittyy keskiluokan normi eri näkökulmien tutkimuksissa?
The chosen articles related to disadvantaged schools research, had primary or lower secondary school in their focus, were peer reviewed and published in 1995–2015.
Artikkelit käsittelivät huono-osaisiksi nimettyjä kouluja, olivat ilmestyneet vuosien 1995–2015 aikana, keskittyivät peruskouluun ja olivat vertaisarvioituja.
The results are significant for international discussions about disadvantaged schools research, and in order to understand the representations of good and bad schools.
Tutkimuksen tulokset osallistuvat kansainväliseen keskusteluun huono-osaisiksi nimettyjen koulujen tutkimukseen liittyen, ja avaavat hyvän ja huonon koulun representaatioita.
In this study, perspectives in disadvantaged schools research were analyzed with two questions: 1.
Tutkielmassa kysytään miten eri näkökulmat jakaantuvat suhteessa seuraaviin kysymyksiin: 1.
The connection between students' background and learning outcomes has been proven in previous studies and researchers have been arguing whether schools or their context affect schools more.
Koska oppilaspohjan sosioekonomisella taustalla ja oppimistuloksilla on osoitettu olevan yhteyttä, tutkijat ovat kiistelleet koulujen mahdollisuudesta vaikuttaa oppilaisiin.
Analysis focused on the research settings and discussions.
Analyysimenetelmänä oli sisällönanalyysi, joka kohdistui tutkimustehtävän asetteluun ja johtopäätöksiin.
The school effectiveness research is connected with national neoliberal educational policy practices, which defines what kind of research is being conducted and what defines school success.
Tuloksista voidaan nostaa erityisesti koulun kehittämisen tutkimuksen ja kansallisten uusliberalististen koulutuspolitiikkojen yhteys, joka määrittää millaista tutkimusta tehdään ja millaisena näyttäytyy hyvä koulu.
The starting point was to investigate the concept of disadvantage and the premises in relation to educational policy practices such as accountability and how they define school success.
Tutkimuksessa tarkasteltiin erityisesti huono-osaisista kouluista käytettyjä käsitteitä ja suhtautumista koulutuspoliittisiin käytäntöihin, kuten tilivelvollisuuteen ja siten oppimistuloksiin koulujen hyvyyden ja huonouden määrittäjinä.
What is the most important task of schools and what part do learning outcomes play in defining that?
Millainen merkitys oppimistuloksilla on koulun tehtävää ja onnistumista tutkittaessa?
Content analysis was used when analyzing the data.
Aineiston analyysissä on hyödynnetty sisällönanalyysiä.
In contrast, a similar correlation does not exist between the needs of working life i.e. qualifications and educational objectives.
Sen sijaan samanlaista vastaavuutta ei löydy työelämän tarpeiden eli kvalifikaatioiden ja koulutuksellisten tavoitteiden väliltä.
: Helsinki unemployed Associations trainers views on labor market training
: Helsingin Työttömät Ry:n kouluttajien näkemyksiä työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta
Labor market training is facing new challenges after several social changes.
Työvoimapoliittinen aikuiskoulutus on joutunut uusien haasteiden eteen yhteiskunnallisten muutosten myötä.
Based on the results, these educational objectives can be noted to serve excellently the needs of the unemployed.
Näiden koulutuksellisten tavoitteiden voidaan tulosten pohjalta todeta palvelevan erinomaisesti työttömien tarpeita.
The research was conducted using qualitative methods and the data was collected by theme interviews at the turn of November and December in 2015.
Tutkimus on toteutettu laadullisia menetelmiä käyttäen ja aineisto on kerätty teemahaastatteluin marras-joulukuun taitteessa vuonna 2015.
In order to ensure the competitiveness and productivity, labor marketing training should respond faster to the targeted needs and enhance employment by skills development.
Kilpailukyvyn ja tuottavuuden varmistamiseksi työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen tulisi vastata yhä ripeämmin sille kohdistettuihin tarpeisiin ja työllistymisen tehostamisvaatimuksiin osaamista kehittämällä.
The subjects of the study were adult trainers who are currently operating or operated during the year 2015 at HeTy.
Tutkimuksen kohteena olivat HeTy:ssä tällä hetkellä toimivat tai vuoden 2015 aikana toimineet aikuiskouluttajat.
Research shows that HeTy's educational goals are employment, communality and activation, from which employment was held the main goal.
Tutkimustulosten mukaan HeTy:n koulutuksellisia tavoitteita ovat työllistyminen, yhteisöllisyys sekä aktivointi, joista päätavoitteena pidettiin työllistymistä.
The results show that the obstacles to employment are divided into individual adhesive and structural barriers.
Tuloksissa työllistymisen esteet jaetaan yksilöön kiinnittyviin ja rakenteellisiin esteisiin.
The research context is the Helsinki Association of Unemployed (HeTy) and the aim of the study is to provide a less studied and association oriented perspective in labor market training.
Tutkimuskontekstina on Helsingin Työttömät Ry (HeTy), ja tutkimuksen tavoitteena on tarjota vähemmän tutkittu, yhdistyslähtöinen näkökulma työvoimapoliittiseen aikuiskoulutukseen.
A learning attitude, strong technological expertise and extensive networks were named as supporting factors in this study.
Edistävinä tekijöinä tässä tutkimuksessa tulivat esiin oppiva asenne, vahva teknologinen osaaminen sekä laajat verkostot.
"Well of course, one goal is to become employed."
"No yks tavote on tietenki työllistyä."
In addition to the educational objectives and needs, the study examined the factors preventing and promoting employment.
Koulutuksellisten tavoitteiden ja tarpeiden lisäksi tutkielmassa tarkasteltiin työllistymistä estäviä ja edistäviä tekijöitä.
This study seeks to determine the educational goals and targeted needs for labor market training, as well as to study what factors prevent and promote the employment of the unemployed, in the opinion of the trainers of labor market training.
Tässä tutkimuksessa pyritään selvittämään työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen koulutuksellisia tavoitteita ja sille kohdistettuja tarpeita sekä tutkimaan, millaiset tekijät työvoimapoliittisten aikuiskouluttajien mielestä estävät ja edistävät työttömien työllistymistä.
Instead, structural barriers were seen to be mainly related to structural unemployment, which individuals do not have influence on. Factors promoting employment were not divisible in half like the obstacles and rather connected only to the individual.
Sen sijaan rakenteellisten esteiden katsottiin liittyvän pääasiallisesti rakennetyöttömyyteen, joihin yksilöt eivät voi vaikuttaa.
Weak level of attitude and emotional factors, lack of knowledge, as well as the weakening of the welfare caused by long-term unemployment were listed as individual adherent barriers, or barriers, to which the unemployed person may influence.
Esteiksi, johon työtön voi itse vaikuttaa, nousivat tässä tutkimuksessa heikot tunne- ja asennetason tekijät, osaamisen puutteet sekä pitkäaikaistyöttömyyden aiheuttama työttömyyteen tottuminen.
The results show that due to structural barriers, and very scarce resources it is therefore very difficult to produce valuable expertise for working life with the training.
Tutkimustulosten perusteella työllistymisen edistäminen koulutuksen avulla on haastavaa rakenteellisten esteiden ja yhdistyksen erittäin niukkojen resurssien vuoksi.
In light of earlier studies on the subject, an exploratory talk is especially meaningful in developing children's social and cognitive skills.
Aiempien aiheesta tehtyjen tutkimusten valossa erityisesti tutkiva keskustelutapa on merkityksellinen lapsen sosiaalisten ja kognitiivisten taitojen kehityksessä.
This study examines the children's thinking and communication skills mainly through the concepts that Neil Mercer and his colleagues have defined.
Tässä tutkimuksessa lasten ajattelu- ja vuorovaikutustaitoja tarkastellaan pääasiassa Neil Mercerin tutkimusryhmän määrittelemien käsitteiden kautta.
The main problem was the quality of interaction.
Keskeisin ongelma kasvattajan rooliin liittyen oli vuorovaikutuksen laatu.
The aim of the study was to find out how children in early childhood education think together.
Tutkimuksen keskeisenä tavoitteena oli selvittää miten varhaiskasvatusikäiset lapset ajattelevat yhdessä.
Thinking Together in Early Childhood Education
Lasten yhdessä ajattelun rakentuminen varhaiskasvatuksen toimintaympäristöissä
The earlier study focused mainly on the school context; therefore, this study focuses on the early childhood education context.
Aikaisempi tutkimus aiheesta liittyy pääasiassa koulukontekstiin, joten tämän tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella aihetta varhaiskasvatuksen näkökulmasta.
The research material consists of 25 episodes that were chosen from material filmed in two groups of 5-year-olds, with two days per group.
Tutkimusaineisto kerättiin videoimalla kahden päiväkodin 5-vuotiaiden lasten ryhmien toimintaa kahden päivän ajan per ryhmä.
This kind of discussion means they are thinking together.
Tällöin voidaan puhua yhdessä ajattelusta.
The main results.
Tulokset ja johtopäätökset.
In preschool, children talk daily with peers and educators.
Päiväkodissa lapsi on päivittäin vuorovaikutuksessa toisten lasten ja kasvattajien kanssa.
These results are important, because transferring them to practice in early childhood education may support children's interaction, discussion and thinking skills, as well as developing a conversational culture in preschools.
Tämän tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää käytännön varhaiskasvatustyössä, mikä edesauttaa sekä lasten vuorovaikutus-, keskustelu- ja ajattelutaitojen että päiväkotien keskustelukulttuurin kehittymistä.
Three things made thinking together possible: the conversational culture in the group, the disagreements in conversations and problem solving, and a calm space for playing and immersion in the discussions.
Lasten yhdessä ajattelun mahdollistaa aineiston perusteella kolme tekijää: ryhmän yleinen keskustelukulttuuri, keskusteluissa ilmenevät ristiriidat ja ongelmanratkaisutilanteet sekä leikkirauha eli keskusteluun uppoutumisen mahdollisuus.
The role of the educator was incoherent.
Kasvattajan rooli näyttäytyy tutkimusaineiston valossa ristiriitaiselta.
In an exploratory talk, the children talk together using different methods to find agreement.
Tutkivassa keskustelutavassa pyritään yhteisymmärrykseen rakentavan keskustelun avulla käyttäen erilaisia keskustelun keinoja.
The main questions in the study are the following: what are the factors that make thinking together possible and what is the role of an educator?
Tutkimusta ohjaavat seuraavat tutkimuskysymykset: mitkä tekijät mahdollistavat lasten yhdessä ajattelun tilanteen syntymisen ja millaisena kasvattajan rooli näyttäytyy yhdessä ajattelun tilanteissa päiväkodin arjessa?
When the children asked more thoughtful and open-ended questions when talking to each other, it led them to think together.
Kasvattaja kyseli lapsilta pääasiassa suljettuja kysymyksiä, jolloin vastaus oli joko oikein tai väärin, kun taas lasten vertaisvuorovaikutus oli pohdiskelevampaa ja sisälsi paljon avoimia kysymyksiä, jotka johtivat yhdessä ajatteluun.
In all of these episodes, there is interaction between the children and between an adult and the children.
Videoaineistosta valittiin 25 eri pituista episodia, jossa on nähtävillä joko lasten välistä tai kasvattajan ja lasten välistä vuorovaikutusta.
The episodes were categorised in groups depending on the way the children talked during the discussions.
Episodit luokiteltiin niissä esiintyvien keskustelutapojen mukaan ja analyysi keskittyi erityisesti tutkivaa keskustelua ilmentäviin vuorovaikutusepisodeihin.
The main focus was on the exploratory talk.
Episodeista etsittiin tutkimuskysymyksiin liittyen eroja ja yhtäläisyyksiä.
Previous studies have shown that the diet of Finnish children does not meet the nutrition recommendations.
Aikaisempien tutkimusten mukaan suomalaisten lasten ruokavaliot eivät ole ravitsemussuositusten mukaisia.
The questionnaire contained multiple-choice and open-ended questions so different kinds of analysis methods were used, such as calculating key ratios and correlation coefficients, principal component analysis and Kruskal-Wallis tests.
Kysely sisälsi sekä monivalintakysymyksiä että avoimia kysymyksiä, joten analyysimenetelminä käytettiin tunnuslukuja, korrelaatiokertoimien laskemista, pääkomponenttianalyysiä ja Kruskal-Wallisin testiä sekä laadullisen menetelmän sisällönanalyysiä.
Information is a crucial factor of change but information alone is not enough.
Tiedon jakaminen on oleellinen osa muutosta, mutta pelkän tiedon lisääminen ei saa aikaan toivottua muutosta.
The food event influenced the food habits of the visitors by giving them a personal experience on healthy eating.
Tapahtuma onnistui vaikuttamaan kävijöiden ruokatottumuksiin tarjoamalla heille omakohtaisia kokemuksia terveellisestä syömisestä.
Principal component analysis and Kruskal-Wallis test results state that the visitors who responded to the questionnaire where interested in food or nutrition and had no need to change their daily diets because their diets were already healthy.
Pääkomponenttianalyysin ja Kruskal-Wallisin testin tulosten perusteella voidaan todeta, että kyselyyn vastaajat olivat kiinnostuneita ruoasta tai ravitsemuksesta eikä heillä ollut tarvetta muuttaa ruokatottumuksiaan.
People who wanted to eliminate something from their diets felt the key to the change was in their own hands and they only lacked motivation.
Ruokavaliomuutosten osalta kävijät, jotka halusivat karsia ruokavaliostaan jotain, kokivat päätöksen olevan omissa käsissä ja vain itsekurin puute esti heitä.
Because food habits are developed in early childhood and they influence not only an individual's wellbeing but also the whole society's wellbeing, healthy habits should be taught at a young age.
Koska ruokailutottumukset syntyvät jo varhaislapsuudessa, on terveellisten tapojen opettaminen ja jalkauttaminen tärkeää lasten ja koko yhteiskunnan hyvinvoinnin kannalta.
The study shows that the Makumestari food event affected the food habits of approximately 30 % of the families who responded to the questionnaire.
Tutkimuksen mukaan Makumestari-tapahtumalla oli vaikutusta noin kolmannesosan kyselyyn vastanneiden perheiden ruokatottumuksiin.
The data was collected using an online questionnaire.
Tutkimuksen aineisto kerättiin syksyllä 2015 sähköisellä kyselylomakkeella.
Effects of the Makumestari food event on families' eating habits
Makumestari-tapahtuman vaikutukset lapsiperheiden ruokatottumuksiin
124 visitors of the food event responded to the questionnaire.
Vastauksia saatiin yhteensä 124 Makumestari-tapahtuman kävijältä.
The Makumestari event offered joy of food and the opportunity to explore food items using the "makukoulu" technique.
Makumestari-tapahtuma tarjosi lapsiperheille ruokailoa ja mahdollisuuden tutustua ruokaan makukoulu-menetelmää hyödyntäen.
Families also reported more conversations on food topics, trying out new recipes and using their senses while evaluating food.
Myös ruokapuheen, uusien reseptien kokeilu ja aistien käyttö ruokaa arvioitaessa olivat muutoksia, joita perheet raportoivat eniten.
Those who wanted their diets to become more diverse felt they needed more knowledge and better skills in order to execute these changes.
Ruokavalion muuttaminen monipuolisemmaksi sen sijaan asetti vaatimuksia tietojen ja taitojen osalta.
The study's aim was to find out how the Makumestari food event affected the food habits of the visitors.
Tutkimuksen tavoite oli saada tietoa Ruukku ry:n järjestämän Makumestari-tapahtuman kävijöiltä tapahtuman vaikutuksista perheiden ruokatottumuksiin.
Variety in foods and more vegetables were added to the diets.
Yleisimmät muutokset olivat ruokavalion monipuolistuminen ja kasvisten aiempaa suurempi kulutus.
One major lack is in the daily intake of vegetables.
Muun muassa kasvisten saanti jää alle suositusten.
Two of the interviewees were men and seven were women.
Tutkittavista kaksi oli miehiä ja seitsemän naisia.
The research data was collected by theme interviewing nine 66–87 years old widows/widowers.
Tutkimusaineisto kerättiin teemahaastattelemalla yhdeksää 66–87-vuotiasta leskeä.
The research is a qualitative research with characteristics from historical research.
Tutkimus on luonteeltaan laadullinen tutkimus, jossa on muistitietotutkimuksen piirteitä.
The theoretical framework of the research builds from examination of aging population, widowhood and multidimensionality of elderly person's everyday life.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys rakentuu ikääntyvän väestön tarkastelusta, leskeydestä ja arjen moniulotteisuudesta ikäihmisten keskuudessa.
There were many kind of changes in widows/widowers household work.
Leskien kotitöiden tekemisessä oli tapahtunut moninaista muutosta.
The results also told that their ability to function was mainly in good level, which can be seen as substantial asset.
Tuloksissa oli myös nähtävissä, että lesket kokivat pääosin toimintakykynsä hyväksi, mikä voidaan nähdä suurena voimavarana.
The objective of this research was to clarify with the help of research questions everyday life of widows and household work that occurs in that.
Tavoitteena oli selvittää tutkimuskysymyksien kautta lesken arkea ja siinä tapahtuvia kotitöitä.
They were in different stages in their adaptation for widowhood.
Lesket olivat myös sopeutumisessaan leskeytymiseen eri vaiheissa.
The future was treated with suspicion.
Tulevaisuuteen moni leski suhtautui kuitenkin varauksella.
The results also described that widows/widowers had large support networks and they got help whenever needed.
Tutkimustulokset kertoivat, että leskillä oli hyvät tukiverkostot, ja he saivat apua erilaisten kotitöiden suorittamiseen, mikäli sitä tarvitsivat.
The results made clear that adaptation courses in widowhood are needed.
Tutkimustulokset vahvistavat etenkin sitä seikkaa, että erilaiset leskeyteen liittyvät sopeutumisvalmennukset ovat tarpeellisia yhteiskunnassamme.
Everyday life's rebuilding in elderly person's widowhood
Leskeksi jääneen yksin asuvan ikäihmisen arjen uudelleen rakentuminen
This research investigates how everyday life appears in elderly person's widowhood.
Tässä tutkimuksessa perehdyttiin siihen, millaisena arki näyttäytyi leskeksi jääneellä ikäihmisellä.
These types were independent and strengthened, unadaptable for alone living and widows/widowers who get along.
Tyyppianalyysi toi esille kolme erilaista leskityyppiä, jotka olivat itsenäinen ja voimaantunut leski, yksin asumiseen sopeutumaton leski ja pärjäävä leski.
Research questions explained what kind of roles the widow/widower has had in household work before the widowhood and how household work have changed after widowhood.
Tutkimuskysymykset vastasivat siihen, millaisia rooleja leskellä on ollut kotitöissä ennen leskeyttä ja miten kotitöiden tekeminen on muuttunut leskeyden myötä, miten leski on mukautunut arkeensa ja millaisena leski kokee toimintakykynsä sekä millaista apua leski on tarvinnut kotitöiden suorittamisessa ja millaisena leski näkee avuntarpeensa tulevaisuudessa.
11.55) years.
11.55) vuotta.
The mean age of participants was 57.32 (sd.
Tutkittavien keski-ikä oli 57.32 (kh.
Goal was to find factors that can help maintain and improve individual's quality of life and ability to work.
Tavoitteena oli löytää tekijöitä, joihin vaikuttamalla henkilön työkykyä ja elämänlaatua voidaan ylläpitää ja parantaa.
Data used in this study belonged to the biomarker project (project 4), which was part of the second stage of the Midlife in the United States (MIDUS) longitudinal study.
Tässä tutkimuksessa käytössä ollut aineisto oli osa Yhdysvaltalaisen Midlife in the United States (MIDUS) – tutkimuksen toisen vaiheen (MIDUS 2) aikana toteutetun biomarkkeriprojektin (projekti 4) aineistoa.
Especially in regard to depression, there is broad evidence that depressed people have higher levels of inflammation.
Erityisesti masentuneisuuden osalta on laajasti tutkimustietoa, jonka mukaan masentuneilla henkilöillä esiintyy korkeampaa tulehtuneisuutta.
As a measure of inflammation serum levels of cytokine interleukin-6 (IL-6) were collected from the blood of participants.
Tulehtuneisuuden mittarina käytettiin tulehdusta edistävän sytokiinin interleukin-6:n (IL-6) seerumipitoisuutta koehenkilön veressä.
The purpose of this study was to explore if a connection between anxiety and inflammation can be found and what factors are possibly contributing to that connection.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää löydetäänkö käytössä olleessa aineistossa yhteys ahdistuneisuuden ja tulehtuneisuuden välillä ja mitkä tekijät tuohon yhteyteen ovat mahdollisesti vaikuttamassa.
Anxiety was measured by Spielberger Trait Anxiety Inventory (STAI).
Ahdistuneisuuden mittarina käytössä oli Spielberger Trait Anxiety Inventory (STAI).
It seems that the association between anxiety and inflammation is mainly due to other factors.
Ahdistuneisuuden ja tulehtuneisuuden yhteys näyttäisi siis muodostuvan lähinnä muiden tekijöiden kautta.
The association between anxiety and inflammation was explored by a linear regression analysis.
Ahdistuneisuuden ja tulehtuneisuuden yhteyttä tutkittiin lineaarisella regressioanalyysilla.
Inner self-control did not have a statistically significant effect to the connection between anxiety and inflammation.
Sisäisen hallinnan tunteella ei ollut tilastollisesti merkitsevää vaikutusta ahdistuneisuuden ja tulehtuneisuuden väliseen yhteyteen.
The best predictor for inflammation in this study was body mass index and also other health behavior related factors had a significant role.
Paras ennustaja tulehtuneisuudelle oli tässä tutkimuksessa henkilön painoindeksi ja myös muilla terveyskäyttäytymiseen liittyvillä seikoilla oli suurta merkitystä.
Especially the amount of chronic conditions attenuated the association.
Erityisesti kroonisten sairauksien lukumäärän kontrolloiminen heikensi kyseistä yhteyttä.
The association between anxiety and inflammation : What factors contribute to that association and can sense of self-control moderate it?
Ahdistuneisuuden ja tulehtuneisuuden yhteys : Mitkä tekijät yhteyden taustalla vaikuttavat ja voidaanko sisäisen hallinnan tunteella vaikuttaa sen voimakkuuteen?
Higher inflammation has also been linked to poorer response to SSRI-medication.
Korkeampi tulehtuneisuus on myös osoitettu olevan yhteydessä heikompaan hoitovasteeseen mielialalääkkeiden (SSRI) suhteen.
Inflammation has been found to be associated with psychological symptoms.
Henkilön elimistön tulehtuneisuuden on todettu olevan yhteydessä psyykkiseen oireiluun.