natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The reliability of the research results was enhanced by making the analysis in co-operation with another analysist.
Tutkimustulosten luotettavuutta lisäsi muun muassa analyysin tekeminen yhteistyössä analyysiparin kanssa.
All the analyzed drama lessons contained either moderate (4-5) or high (6-7) levels of working in fiction.
Kaikki analysoidut draamaoppitunnit sisälsivät fiktiossa toimimista joko kohtalaisesti (4-5) tai paljon (6-7).
The aim of the study is to develop and test the Fictional Work Meter, which can be used to examine the different aspects of working in fiction on drama lessons; fictitious realities and fictional roles, planning fiction, ways of creating fictional environments, the clarity between fiction and reality, and the pupils' commitment to working in fiction.
Tutkimuksen tavoitteena on kehittää ja testata Fiktiossa toimimisen mittaria, jonka avulla voidaan tarkastella draamaoppituntien sisältämää fiktiossa toimimista eri näkökulmista; fiktiivisessä todellisuudessa ja fiktiivisissä rooleissa toimimista, fiktiossa toimimisen suunnittelua, fiktiota luovia keinoja, fiktion ja todellisuuden rajan selkeyttä sekä oppilaiden sitoutumista fiktiossa toimimiseen.
The positive attitude and high intensity of the students towards working in fictitious reality supported the assumption.
Oppilaiden positiivinen ja korkealla intensiteetillä kuvitteellisessa todellisuudessa toimiminen tukivat oletusta.
Potential space as a learning environment : Working in fiction on drama lessons
Oppimisympäristönä potentiaalinen tila : Fiktiossa toimiminen draamaoppitunneilla
This study is a qualitative case study using the numerical analysis of the Fictional Work Meter that is based on the Classroom Assessment Scoring System (CLASS) classroom observation tool.
Tutkimus on kvalitatiivinen tapaustutkimus, jossa käytettiin myös The Classroom Assessment Scoring System (CLASS) luokkahuonevuorovaikutuksen laatua analysoivaan havainnointityökaluun pohjautuvaa tutkijan kehittämää Fiktiossa toimimisen mittarin numeerista analyysiä.
The eight filmed drama lessons used in the research were analyzed both verbally and in numerical values in the different categories of fictional work.
Tutkimusaineistona käytettyjä kahdeksaa videoitua draamaoppituntia analysoitiin sekä sanallisesti, että luokiteltiin fiktiossa toimisen osa-alueilla numeerisin arvoin.
Based on the high values, it could be assumed that teachers specialized in drama teaching were able to use fictional work on their drama lessons.
Korkeiden arvojen perusteella voitiin olettaa, että draamakasvatukseen erikoistuneet opettajat osasivat hyödyntää fiktiossa toimimista draamaoppitunneillaan.
The study also examines the level of fictional work on eight 1-3 grade drama lessons using the Fictional Work Meter.
Tutkimuksessa tarkastellaan myös tutkimusaineistona toimivien kahdeksan 1.-3. luokkalaisten kanssa toteutetun draamaoppitunnin fiktiossa toimimisen tasoa käyttäen tutkimuksessa kehitettyä kehitettyä Fiktiossa toimimisen mittaria.
The natural tendency of children to play and imagine is at the center of drama education, so the defining of play and fiction in relation to working in fictional environments were crucial.
Draamaopetus hyödyntää myös lasten luontaista taipumusta leikkiin ja kuvitteluun, joten leikin ja fiktion määrittely suhteessa kuvitteellisessa todellisuudessa toimimiseen on tärkeää.
A result of this study was also the creation of a design template to raise the level of working in fiction on drama lessons.
Tutkimustuloksena syntyi myös draamaopetuksen suunnittelun tueksi tarkoitettu Suunnittelumalli fiktiossa toimimisen tason nostamiseksi draamaoppitunneilla.
The Fictional Work Meter developed for this study was well suited for analyzing the various aspects of working in fiction on drama lessons in the research material.
Tutkimusta varten kehitetty Fiktiossa toimimisen mittari soveltui hyvin tutkimusaineiston draamaoppituntien kuvitteellisessa todellisuudessa toimimisen eri osa-alueiden analysoimiseen.
Based on the theory behind drama education, the learning potential of drama resides in working in fictional environments.
Draamakasvatuksen teoriataustaan pohjautuen voidaan sanoa, että draamassa oppiminen tapahtuu kuvitteellisessa todellisuudessa toimittaessa.
215 third grade pupils from four different schools within Helsinki participated in the research.
Tutkimukseen osallistui 215 kolmasluokkalaista oppilasta neljästä helsinkiläisestä koulusta.
The data used in this study was collected for the international MathMot investigation project.
Tässä tutkielmassa käytetty tutkimusaineisto on kerätty kansainvälistä MathMot-tutkimusprojektia varten.
In the analysis non-parametric methods where used: Mann-Whitney U test, Kruskal-Wallis H test, and Spearman's rank correlation coefficient.
Aineiston analyysissä hyödynnettiin ei-parametrisia menetelmiä: Mann-Whitneyn U -testiä, Kruskal-Wallisin H -testiä ja Spearmanin järjestyskorrelaatiokerrointa.
Motivation Factors and Mathematical skill : Differences between genders and schools on third grade
Motivaatiotekijät ja matematiikan osaaminen : Sukupuolierot ja koulujen väliset erot peruskoulun kolmannella luokalla
The motivation factors used in this study are mathematical self-concept and expectancy-value theory fields: intrinsic value, utility value and costs.
Motivaatiotekijöinä ovat matematiikan minäkäsitys sekä odotusarvoteorian arvostuksen osa-alueet: kiinnostusarvo, hyötyarvo ja kulut.
There were no differences in mathematical self-concept despite the significant differences in mathematical skills between the schools.
Koulujen välillä ei ollut eroja matematiikan minäkäsityksessä, vaikka matematiikan osaamisessa olikin suuria eroja.
This study also investigates how motivation factors correlates to mathematical skills on primary schools third grade pupils.
Lisäksi tutkitaan, millä tavoin motivaatiotekijät ovat yhteydessä matematiikan osaamiseen peruskoulun kolmannella luokalla.
The connections between motivation factors and mathematical skills have been vastly researched, but disportionately, due to limited research on those in lower primary school.
Motivaatiotekijöiden ja osaamisen yhteyttä on tutkittu melko paljon, mutta motivaation tutkiminen peruskoulun alussa on ollut melko vähäistä.
The purpose of this study is to investigate the differences in motivation and mathematical skills between genders and schools.
Tässä tutkielmassa tutkitaan koulujen välisiä eroja ja sukupuolieroja matematiikan opiskeluun liittyvissä motivaatiotekijöissä ja matematiikan osaamisessa.
Girls tended to show greater interest in mathematics, as well as a higher regard for its usefulness.
Tytöt olivat poikia kiinnostuneempia matematiikan opiskelusta ja pitivät sitä hyödyllisempänä kuin pojat.
The participants filled out a questionnaire that measured their mathematical motivation, followed by three different test to measure their mathematical skills.
Oppilaat vastasivat matematiikan opiskeluun liittyvää motivaatiota mittaavaan kyselyyn ja tekivät erilaisia matematiikan osaamista mittaavia testejä.
In comparison, Girls outperformed slightly better in the non-verbal fluid intelligence measuring Ravens test. Self-concept had the strongest relation to mathematical skill.
Tytöt pärjäsivät poikia paremmin ei-kielellistä päättelytaitoa mittaavassa Raven-testissä, mutta muissa matematiikan testeissä sukupuolten välillä ei ollut eroja.
Based on the results of this study it can be concluded that there were some differences between schools: intrinsic value, utility value, and costs.
Koulujen välillä oli eroja kiinnostusarvon, hyötyarvon ja kulujen suhteen.
There has also been frequent discussions revolving around motivation and learning outcomes differences between genders.
Myös sukupuolten väliset erot matematiikkaan liittyvässä motivaatiossa ja osaamisessa ovat pitkään herättäneet keskustelua.
The Finnish school system has long been credited for consistently achieving equality in learning outcomes.
Suomalaisen koulujärjestelmän vahvuutena on pidetty sen tasa-arvoisuutta oppimistulosten suhteen, mutta tutkimusten mukaan erityisesti pääkaupunkiseudun koulut ovat kuitenkin eriytymässä.
What factors were most important?
Mitkä tekijät selittävät ilmiötä eniten?
In addition, they responded to both surveys on welfare and health.
Lisäksi he vastasivat molemmilla kerroilla hyvinvointia ja terveyttä mittaavaan kyselyyn.
The first part was collected in schools in the autumn in 2011, when students started a lower secondary education and the second part was collected in the spring in 2014 at the end of the ninth grade.
Ensimmäinen osa oli kerätty kouluissa syksyllä 2011 oppilaiden aloitettua yläkoulun ja toinen osa oli kerätty keväällä 2014 yhdeksännen luokan lopussa.
The material was analyzed quantitatively using SPSS and Amos- statistical programs.
Aineisto analysoitiin määrällisin menetelmin käyttäen SPSS ja Amos tilasto-ohjelmia.
Based on this study, the factors impacting continuation of the upper secondary education were attitude towards learning and motivation, future orientation, great point average, need of special education, education of parents, home and residential area and friendship.
Tässä tutkimuksessa toiselle asteelle jatkamiseen yhteydessä olevia tekijöitä olivat: asenne oppimiseen ja motivaatio, tulevaisuusorientaatio, lukuaineiden keskiarvo, tuen tarve, vanhempien koulutustausta, koti ja asuinalue sekä kaveripiiri.
The students who did not become approved upper secondary education and those students who did not take received place were studied separately.
Niitä oppilaita, jotka eivät yhteishaussa tulleet valituksi koulutukseen sekä niitä oppilaita, jotka eivät ottaneet saamaansa paikkaa vastaan tutkittiin erikseen.
2) What kind of factors were related to the fact that the studies did not continue in the upper secondary education?
2) Mitkä tekijät ovat yhteydessä siihen, että opinnot eivät jatkuneet toisella asteella?
The theoretical background of the research was The Ecology of Human Development - theory by Bronfenbrenner.
Tutkimuksen teoriataustana oli Bronfenbrennerin kehitysekologinen teoria.
These factors also included in path model for continuing studies.
Näistä tekijöistä rakennettiin myös opintojen jatkamista selittävä polkumalli.
The study was attended by 13,500 young people whose school trail was followed from lower to upper secondary education.
Tutkimukseen osallistui enimmillään 13 500 nuorta, joiden koulupolkua seurattiin yläasteen seitsemänneltä luokalta toiselle asteelle.
Students performing learning to learn tasks and the questioning of the residential area and social norms concerning it.
Oppilaat tekivät molemmilla kerroilla sekä oppimaan oppimisen -tehtäviä että asuinaluetta ja sen sosiaalisia normeja koskevan kyselyn.
Research questions were: 1) What kind of group of students was who did not continue to upper secondary education after the lower secondary school in the MetrOP project material?
Tutkimuskysymykset olivat: 1) Millainen on se ryhmä oppilaita, joka ei perusopetuksen jälkeen jatkanut toiselle asteelle MetrOP-hankkeen aineistossa?
Material of this study was based on monitoring of the first two phases of the MetrOP study.
Tutkimuksessa käytössä oli MetrOP-tutkimuksen kahden ensimmäisen vaiheen yksilötason seurantaan perustuva aineisto.
The aim of the study is to find out what kind of group of students who participated in the MetrOP project, did not continue in upper secondary education after primary school.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, millainen on se ryhmä MetrOP-hankkeeseen osallistuneita nuoria, jotka peruskoulun jälkeen eivät jatkaneet missään toisen asteen koulutuksessa.
From Lower to Upper Secondary Education : Transition Factors in The Framework of The Ecology of Human Development
: Siirtymään vaikuttavia tekijöitä kehitysekologisessa viitekehyksessä
This study was based on monitoring research project in the municipalities of the Helsinki Metropolitan Area (MetrOP).
Tämä tutkimus perustui Metropolialueen 14 kunnan seurantatutkimukseen (MetrOP), mukana olivat kaikki alueen ylä- ja yhtenäiskoulut.
The research material was approached by content analysis.
Tutkimusaineistoa lähestyttiin sisällönanalyysillä.
The case study was conducted in a primary school in Helsinki.
Tapaustutkimus toteutettiin helsinkiläisessä peruskoulussa.
Multiple major changes in the curriculum form a very complex whole.
Yhtäaikaiset, huomattavat muutokset muodostavat erittäin monitahoisen kokonaisuuden.
At the same time, educators should also pay attention to the student's overall development.
Opetuksessa tulisi samalla huomioida yksilön kokonaisvaltainen kehittyminen.
In the curriculum reform, the student is considered to have a more central role as a learner than before, which should be reflected in teaching methods.
Opetussuunnitelmauudistuksen johdosta oppilaalla katsotaan lisäksi olevan entistä keskeisempi rooli oppijana, minkä tulisi heijastua mm. opetusmenetelmiin.
This is a significant change, because civics was not included in earlier versions of the curriculum until upper comprehensive school, where it was taught alongside history (history and civics).
Muutos on merkittävä, koska aikaisemmin yhteiskuntaoppi on esiintynyt oppiaineena vain yläkoulussa – tällöinkin lähinnä historian yhteydessä (historia ja yhteiskuntaoppi).
The theoretical framework of this study indicates that civics-related themes were important in primary school even before the 2014 curriculum.
Teoreettinen viitekehys osoittaa, että yhteiskunnallisilla teemoilla onkin ollut tärkeä asema alakoulussa jo ennen POPS 2014:ää.
Teaching methods in civics as a path to transversal competence : a case study in a primary school
Yhteiskuntaopin opetusmenetelmillä kohti laaja-alaista osaamista : tapaustutkimus alakoulussa
The dynamic between the curriculum and teaching civics in practice and was examined through a qualitative case study.
Käytännön opetustyön sekä opetussuunnitelman välistä dynamiikkaa yhteiskuntaopin kohdalla tutkittiin kvalitatiivisesti tapaustutkimuksen kautta.
The goal was to investigate how they choose their teaching methods under the 2014 curriculum and what their insights about the significance of civics as a primary school subject are.
Tarkoituksena oli selvittää heidän periaatteitaan yhteiskuntaopin opetusmenetelmien valitsemiseksi POPS 2014:ää mukaillen sekä käsityksiä yhteiskuntaopin merkityksestä alakoulun oppiaineena.
In the end it is the teacher who decides how civics is taught and how subject-specific goals as well as goals related to transversal competence are taken into account.
Viime kädessä opettaja tekee päätökset siitä, kuinka yhteiskuntaoppia opetetaan sekä oppiainekohtaiset että laaja-alaiset osaamistavoitteet huomioiden.
The main focus was the work of two teachers who teach civics.
Tutkimusta varten tarkasteltiin ensisijaisesti kahden yhteiskuntaoppia alakoulussa opettavan luokanopettajan toimintaa.
In the new curriculum this goal is referred to as transversal competence, in line with the Basic Education Act under which the mission of basic education is to contribute to civilization.
Opetussuunnitelmassa tähän tavoitteeseen viitattaan laaja-alaisen osaamisen käsitteenä, jonka tausta on perusopetuslakiin kirjatussa päämäärässä koulun tehtävästä sivistyksen edistäjänä.
According to the results of the study, teachers take into account the policies of the curriculum while emphasizing their professional skills to carry out the teaching work.
Tulosten mukaan luokanopettajat huomioivat opetussuunnitelman linjaukset korostaen samalla myös omaa ammattitaitoa järjestää opetus sekä käsiteltävien aiheiden että opetusmenetelmien näkökulmasta.
The guidelines for teaching civics are precise as such but they are also broad and open to interpretation.
Lisäksi opetussuunnitelma tarjoaa sinänsä tarkat mutta varsin suuripiirteiset ja tulkinnanvaraiset puitteet yhteiskuntaopin opettamiseksi.
Now, civics is a separate subject from the 4th grade onwards.
Vastaisuudessa yhteiskuntaopilla on kuitenkin asema omana oppiaineenaan 4. vuosiluokalta alkaen.
Civics became a primary school subject in the new 2014 Finnish National Core Curriculum.
Yhteiskuntaoppi siirtyi osaksi alakoulun oppiaineita POPS 2014:n myötä.
Central themes in civics include democracy, participation in civil society and life skills.
Yhteiskuntaopissa keskeisenä pidetään demokratiaa ja vaikuttamista sekä oman elämän hallintaa, joiden käsittelemiseksi opetusmenetelmissä suositaan varsinkin keskustelua ja draamaa.
This applies to the themes explored in civics as well as the teaching methods employed.
Toisaalta hyödynnetään opettajajohtoisempaakin opetusta opettajan puheenvuorojen ja muistiinpanojen muodossa.
Teacher well-being has been discussed amongst the professionals and those working in the area for many years now.
Opettajien työhyvinvointi on puhuttanut ammattihenkilöstöä ja alalla olevia jo useiden vuosien ajan.
The study was carried out as as a qualitative research and its methodological basis was in the hermeneutical and phenomenological approach.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena, jonka metodologisena lähtökohtana oli fenomenologis-hermeneuttinen tutkimusote.
Social well-being as the supporting pillar of teacher work related well-being
Sosiaalinen hyvinvointi opettajan työhyvinvoinnin tukipilarina
The gathered data was analyzed using thematising as the data analysis method and more spefically the contextualized approach were the significations produced by the interviewee are tied to a wider frame of reference.
Kokoonsaatu data analysoitiin käyttämällä aineiston analyysikeinona teoriaan pohjautuvaa teemoittelua ja sen sisällä kontekstuaalista lähestymistapaa, jossa yksilön tuottamat merkitykset yritetään sitoa laajempaan viitekehykseen.
The phenomena has been widely studied before and numerous studies show for example that the teacher profession is often experienced as stressful and that violence is a factor that decreases well-being significantly in the profession.
Ilmiötä on tutkittu paljon aiemminkin, ja tutkimuksista selviää mm. se, että opettajan ammatti koetaan yleisesti stressaavana sekä se, että väkivalta on tällä hetkellä vakava kuormitustekijä opetusalalla.
From the data and with the help of the chosen frame of reference was searched the elements of physical well-being, emotional well-being, social well-being, well-being in relation of work, well-being related to the working environment and well-being related to the organization.
Aineistosta etsittiin valitun viitekehyksen avulla fyysisen hyvinvoinnin, henkisen hyvinvoinnin, sosiaalisen hyvinvoinnin, työn suhteeseen liittyviä hyvinvoinnin, työympäristöön liittyviä hyvinvoinnin sekä organisaatioon liittyviä hyvinvoinnin tekijöitä.
The purpose of this study is to portray through the personal experiences of one experienced teacher those factors that have an impact on teacher well-being at work.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvata opettajien työhyvinvointia yhden kokeneen opettajan omakohtaisten kokemusten kautta, ja näin tuoda näkyväksi niitä tekijöitä, joilla on vaikutusta opettajien työhyvinvointiin jokapäiväisen arjen tasolla.
As a conclusion from this particular study can be stated that social well-being has a vast impact on the well-being of the teacher in question and more precisely the importance of the relationship between the teacher and collegues is a major factor in teacher well-being at work.
Tutkimuksen tulosten perusteella voidaan tehdä se johtopäätös, että erityisesti sosiaalinen hyvinvointi on merkittävässä roolissa haastateltavan oman työhyvinvoinnin kannalta, ja sen sisällä korostuu eritoten opettajan ja kollegojen välisen suhteen tärkeys opettajan työhyvinvoinnin näkökulmasta.
What makes the subject significant in terms of the society, is that teacher well-being also has an impact on student well-being.
Yhteiskunnallisesti merkittävän aiheesta tekee sen, että opettajien hyvinvoinnilla nähdään olevan yhteys oppilaiden hyvinvointiin.
Used as the empirical data of the study was a theme interview of one teacher.
Tutkimuksen empiirisenä aineistona toimi yhden opettajan teemahaastattelu, jonka aiheena oli opettajien työhyvinvointi.
On the basis of the analysis conjugated from the data and the chosen frame of reference teacher well-being was affected in this study by physical well-being, emotional well-being and social well-being as well as by factors related to the well-being in relation of work, the well-being related to the working environment and the well-being related to the organization.
Tutkimusaineistosta tehdyn analyysin ja valitun viitekehyksen perusteella opettajan työhyvinvointiin tässä tutkimuksessa vaikuttivat niin fyysinen, henkinen kuin sosiaalinen hyvinvointikin.
The Transition Radiation Tracker (TRT) of the ATLAS experiment at the LHC is part of the Inner Detector.
Tämän väitöskirjan tekijä on keskeisesti osallistunut LHC-ATLAS -koeaseman ns. transitiosäteilyyn perustuvan ilmaisinjärjestelmän (Transition Radiation Tracker - TRT) toteuttamiseen ja erityisesti sen toimivuuden testaamiseen.
The effect of geometrically deformed straws on gas gain and energy resolution is examined in an experimental setup and compared to simulation studies.
Hiukkasfysiikan laboratorion mikroskooppiseen mittakaavaan luodut energiatihentymät purkautuvat energiana ja hiukkasryöppyinä törmäyskohtiin rakennettavien koeasemien mitattaviksi.
Acceptance tests for the TRT survey dimensions, wire tension, gas-tightness, high-voltage stability and gas gain uniformity along each individual straw.
LHC-kiihdyttimen kokeissa, satakunta metriä maan alla, lähes valon nopeudella rengasta kiertävät protoniryppäät kohtaavat toisensa ja aiheuttavat perushiukkasten, kvarkkien ja gluonien, välisiä "nokkakolareita", joissa energia tiivistyy äärimmilleen - simuloiden maailmankaikkeuden syntymähetkeä.
The inclusion of Penning transfers in the avalanche process leads to remarkable agreements with experimental data.
Nyt CERNissä keskitytään www:n seuraavaan vaiheeseen, GRID-hankkeeseen, jolla LHC-törmäyttimen tuottama valtava tietomäärä jaetaan kansainvälisten tutkijakollaboraatioiden analysoitavaksi.
The thesis gives details on acceptance criteria and measurement methods in the case of the end-cap wheels.
Luonnon ymmärtämisen kannalta keskeisiin kysymyksiin toivotaan vastauksia CERNiin rakennettavan 27 km pitkän LHC-törmäyttimen avulla.
An overview of the most important results from the end-cap wheels tested up to this point is presented.
Tämän jälkeen anturit läpikäyvät monipuolisen testiohjelman, joka jatkuu asennusvaiheen loppuun saakka.
This thesis first describes simulations the TRT straw tube.
CERN tunnetaan internet-teknologian pioneerina, joka loi World Wide Webin.
Acceptance tests of barrel modules and end-cap wheels are performed at CERN before assembly and integration with the Semiconductor Tracker (SCT) and the Pixel Detector.
CERNissä Geneven lähistöllä, Sveitsin ja Ranskan rajalla, tuhannet tutkijat ja insinöörit valmistautuvat kokeisiin, joilla etsitään vastauksia fysiikan peruskysymyksiin: mistä alkeishiukkasten massa tai antimaterian häviäminen aiheutuu.
The modules of the barrel part of the TRT were built in the United States while the end-cap wheels are assembled at two Russian institutes.
Tuhansien erillisten antureiden kokonaisuus on lopulta osa LHC-törmäyttimen koeasemaa, jonka rakentamiseen osallistuu suuri joukko fysiikan ja tekniikan asiantuntijoita eri maista.
Drift velocities and Townsend coefficients are computed with the help of the program Magboltz and used to study electron drift and multiplication in the straw using the software Garfield.
Massiiviset LHC-törmäyttimen koeasemat rekonstruoivat energiapurkauksista syntyneet hiukkasjäljet ja -energiat, identifioivat erityyppisiä törmäystuotteita ja tallentavat ne maailmanlaajuisten tutkijakollaboraatioiden tutkittaviksi.
To monitor gas purity, a small straw tube detector has been constructed and extensively used to study the ageing behaviour of the straw tube in Ar-CO2.
LHC-törmäyttimen viisi koeasemaa koostuvat suuresta määrästä erityyppisiä hiukkasilmaisimia, säteilyantureita, joilla on omat tarkoin määrätyt tehtävänsä laboratoriossa aiheutettujen "alkuräjähdysten" mittaamisessa.
A high level of cleanliness in the TRT s acceptance test gas system is indispensable.
Koeasemien sisälle sijoitettuja antureita ei juuri päästä huoltamaan.