natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A lesson in a classroom is connected with a variety of discourses, e.g. science, the subject matter, teaching, learning and the curriculum.
Toiminnallinen osaaminen koostuu suhteista omaan itseen, toisiin ihmisiin, kouluun ja opettavaan aineeseen.
Every one of the 121 students wrote both the learning and the supervision narrative whereas each year 5 students chose to -and were accepted to - join the videotaped observation of the teaching practice in a classroom and the interview.
Heistä valikoitui 15 opiskelijaa, joiden toimintaa opetustunnin aikana havainnoitiin ja jotka haastateltiin.
In the research the conceptual frame of reference is made up of the concepts "identity"?, "teachership" and "?inner narrative", linked to the autobiographical processes, along with discourses, affordances and positioning, linked to the professional practical capabilities.
Toiminnallisen osaamisen käsitteellistämiseen liittyvät puolestaan käsitteet diskurssi, affordanssi ja positioituminen.
Curiously, a number of prospective teachers exclude the pupils from the learning event, which results in the interaction between the teacher and the pupils remaining weak even if the work on the classroom board is mostly correct.
Tällöin vuorovaikutus opettajan ja oppilaiden välillä jää etäiseksi, vaikka muodollisesti asioiden käsittely esim. liitutaululla ja opettajan puheessa etenisikin ilman suurempia virheitä.
The purpose of the research project is to analyse and conceptualise the teacher?s and the teacher student´s functional agency in these processes.
Tämän tutkimuksen pääongelma on, millaisin käsittein opettajan toiminnallista osaamista voidaan tarkoituksenmukaisesti kuvata ja jäsentää.
It is possible to help the teachers to enhance and improve the realisation of their professional practical capabilities by making them aware of the relevant discourses, affordances and positions.
Sellaisena voidaan nähdä oppilaan roolin kaventuminen passiiviseksi mukautumiseksi ja huomion kohdistuminen ulkoiseen suoritukseen ja tilanteeseen.
During the pre-service teacher education year the students do indeed learn a great many things of themselves.
Opettajaksi kasvua on aiemmin tutkittu monesta lähestymisnäkökulmasta.
In their teaching practice in classrooms, the teacher students use different discourses in a variety of ways, and pay attention to various aspects, but are not always able to assume versatile positions in relation to the pupils or the supervising teacher, the mentor.
Pyrkiessään kohti edellä kuvattua ideaaliopettajuutta opettajaopiskelija syrjäyttää oppilaat -huomaamattaan tai tarkoituksella - oppimistapahtumassa.
The first level is that of autobiographical individuality and identity.
Tutkimuksen kohteena olleisiin autobiografisiin prosesseihin liittyviä keskeisiä käsitteitä ovat identiteetti, opettajuus ja sisäinen tarina.
In the teacher education programme, the prospective teachers´ action is reflected on in various contexts for the purpose of developing their professional practical capabilities and the proficiency of their professional agency.
Toiminnallisen osaamisen peruspilari on, että opettajalla on halu olla opettaja ja kasvattaja.
In this research, identity and teachership are interlinked because identity defines, on the one hand, the ways in which the teacher student interprets the teachership, including the rights and obligations entailed by it, and, on the other hand, in what ways she or he acts in the teaching profession.
Suhde opettaviin aineisiin sisältää näkemyksen siitä, mitkä seikat oman oppiaineen opettamisessa ja oppimisessa ovat merkityksellisiä ja keskeisiä, eli opettamisen ja oppimisen arvoisia.
The three-level model of the teacher education curriculum serves as a frame of reference for the research project.
Opettaminen ja opettajaksi opiskelu ovat kompleksisia tutkimuksen kohteita.
In the research project, discourses, affordances and positions were used for creating models of lessons as they were conducted.
Ymmärryksen etsiminen sekä opiskelijan omien tarinoiden että käytännön tilanteiden observoinnin kautta vaati teoreettisten käsitteiden uudelleenhahmottamista sekä tilanteita parhaiten kuvaavien uusien käsitteiden käyttöönottoa.
The teacher students were pursuing the teacher´s pedagogical studies in mathematics and science in the University of Tampere Department of Teacher Education.
Opiskelijoilla on hyvin vahva kokemus opettajajohtoisesta opetuksesta.
The second level is that of a community with social inclusion processes involved.
Suhde toisiin ihmisiin sisältää sekä sosiaalisen, mutta myös eettis-moraalisen näkökulman.
Results: There were 49575 new cases of asthma during the follow-up.
Tuona aikana todettiin tutkimusjoukossa kaikkiaan 49575 uutta astmatapausta.
The overall attributable fraction of work-related exposure was 29% for men and 17% for women.
Työympäristöön liittyvät tekijät selittävät paljon suuremman osan astmatapauksista kuin aikaisemmin on oletettu (29% miehillä ja 17% naisilla).
The entire 25- to 59-year-old employed population of Finland was followed 1986-1998 to estimate the effect of work-related factors on asthma incidence.
Tämä tehtiin seuraamalla rekisteritietojen perusteella koko suomalaista työssä käyvää väestöä 1986-1998.
Background: Various environmental and hereditary factors affect asthma risk.
Epidemiologisissa tutkimuksissa onkin pystytty tunnistamaan lukuisia elinympäristöön ja elintapoihin liittyviä tekijöitä, jotka vaikuttavat astmariskiin.
Genetic studies were made in a population-based sample of 245 asthmatics and 405 matched controls.
Työ tehtiin kandidaattigeenimenetelmää käyttäen 650 henkilön väestöpohjaisessa tutkimusjoukossa.
IL10 seems to participate in the regulation of eosinophil counts and IgE levels without effect on asthma susceptibility.
IL10 geenillä ei näyttäisi olevan selvää vaikutusta astmariskiin, mutta se osallistuu astman vaikeusasteen määräytymiseen.
IL1A was associated with atopy in controls and with nasal polyposis in asthmatics.
Tutkituista geeneistä IL1A:n havaittiin olevan yhteydessä allergisuuteen ja astmaoireita vaikeuttavaan nenän polyyppitautiin, kun taas IL1B vaikutti astmariskiin miehillä.
Aims: To assess the effect of environmental factors on asthma risk by comparing the asthma incidence in different occupational groups; to investigate the effect of polymorphism in genes IL1A, IL1B and IL10 on asthma and related phenotypes; to ascertain whether sensitisation to common allergens differs between adult asthmatics and controls.
Tutkimuksessa selvitettiin tulehdusreaktiota säätelevien geenien IL1A, IL1B ja IL10 merkitystä aikuisten astma- ja allergia-alttiuteen, sekä näiden geenien osuutta sairauden vaikeusasteen määräytymisessä.
The data from allergy testing, spirometry and other laboratory measurements were obtained for all subjects.
Astman ja allergisten sairauksien yleistyminen on havaittu kaikkialla teollisuusmaissa.
The immunological defence against antigens is initiated by antigen presenting cells, which induce a primary inflammatory reaction.
Ensivaiheen tulehdusreaktiota säätelevillä geeneillä näyttää siis olevan merkittävä osuus astman ja allergisten sairauksien kehittymisessä ja vaikeusasteen määräytymisessä.
Conclusions: Occupational factors are implicated in asthma in adults much more than previously assumed.
Lisäksi tutkimuksessa arvioitiin ympäristötekijöiden vaikutusta aikuisten astmariskiin vertaamalla sairauden ilmaantuvuutta eri ammattiryhmissä.
Subjects and methods: The grant for special reimbursement for anti-asthmatic medication from the Social Insurance Institution of Finland was used as asthma criterion.
Astma ja allergia ovat ns. monitekijäisiä tauteja eli alttius sairastua riippuu useista eri geeneistä.
A 2-staged process for failure analysis was developed.
Työssä kehitettiin 2-vaiheinen vika-analyysi prosessi.
The confidence interval for the results was large due to the small amount of failure reports per equipment.
Tuloksien luottamusväliksi saatiin suuri alue, mikä johtuu tarkasteltujen laitteiden vikaraporttien määrän vähäisyydestä.
This process was employed to the landing gear of a fighter aircraft.
Tätä prosessia hyödynnettiin case-luontoisesti hävittäjän laskutelineeseen.
The second stage is used to determine maintenance intervals for these parts and what level of improvement they give when compared to historical data.
Toisella määritetään näille osille huoltojaksot ja minkälaista parannusta ne tuovat käytettävyyteen historiatietoon nähden.
As a part of maintenance improvement, a failure and a criticality analysis were both done to each component, the results of which were used to give suggestions for maintenance.
Jokaiselle komponentille suoritettiin osana huollonkehitystoimenpiteitä vikaantumis- ja kriittisyysanalyysi, joiden tuloksien perusteella annettiin suosituksia huoltotoimenpiteiksi
The goal of this master’s thesis was to study is it possible to improve the availability of landing gear of an airplane by utilizing failure analysis on data within failure reports.
Tässä diplomityössä tutkittiin, onko mahdollista parantaa lentokoneen laskutelineen käytettävyyttä hyödyntämällä siitä kerättyjä vikaraportteja vika-analyysin keinoin.
In addition, the quantity of possible improvement was determined.
Lisäksi selvitettiin, kuinka paljon käytettävyys voi parantua tällä tavoin.
A set of components with new maintenance intervals which could clearly improve their availabilities were gained as a result of the analysis.
Analyysin tulokseksi saatiin joukko komponentteja, joille määritettyjen huoltojaksojen perusteella käytettävyyteen olisi saatavissa selkeätä parannusta.
The first stage can be used to discover the parts with highest potential for availability improvement.
Ensimmäisen osan avulla tietokantaan tallennetuista vikaraporteista voidaan löytää kaikkein suurinta käytettävyyden kehityspotentiaalia sisältävät osat.
Study subjects were from three different studies; DiMe, DIPP and TRIGR.
Nämä lapset osallistuivat kolmeen eri tutkimukseen, DiMeen, DIPPiin tai TRIGRiin.
Infections were more frequent among boys than girls.
Pojilla oli enemmän infektioita kuin tytöillä.
The pathogenetic significance of this finding is not known.
Syitä tämän autoimmuunisairauden kehittymiseen ei vielä tiedetä.
Children whose mothers had particularly high enterovirus antibody levels in breast milk had fewer enterovirus infections than other children during the first year of life.
Lapset, joiden äidillä oli korkea enterovirusvasta-ainetaso rintamaidossa, sairastivat vähemmän enterovirusinfektioita kuin muut lapset ensimmäisen ikävuoden aikana.
Main results: Enterovirus infections were common showing a peak incidence at the age of 18 months (follow-up until the age of 3 years).
Enterovirusinfektiot olivat yleisiä infektioita, eniten infektioita löytyi 18 kuukauden iässä olevilta lapsilta (seuranta-aika oli 3 vuoden ikään saakka).
The pathogenesis of the disease is multifactorial.
Sairauden kehittyminen on monitekijäinen prosessi.
Previous studies have suggested that enterovirus infections are potential risk factors for type 1 diabetes.
Enterovirusinfektioita pidetään aikaisempien tutkimusten perusteella yhtenä mahdollisena riskitekijänä tyypin 1 diabeteksen kehittymiselle.
Children with either the HLA-DR3 or -DR4 risk allele for type 1 diabetes had higher enterovirus antibody levels than children carrying the protective HLA-DR2 allele.
Päätulokset olivat seuraavat: Lapsilla, joilla todettiin diabetekseen liittyvä HLA riskialleeli (HLA-DR3 tai -DR4), oli korkeammat enterovirusvasta-ainetasot kuin suojaavan alleelin (HLA-DR2) omaavilla lapsilla.
Breast-feeding seems to protect the child against enterovirus infections.
Äidin korkeat enterovirusvasta-ainetasot ja rintaruokinta näyttävät suojaavan lasta enterovirusinfektioilta.
In addition, the effect of maternal antibodies (acquired transplacentally or in breast milk) on child s enterovirus infections was analysed.
Lisäksi tutkittiin äidiltä välittyvien (mm. rintamaidon kautta) enterovirusvasta-aineiden suojavaikutusta lapsen infektioihin.
Children with diabetes associated autoantibodies had more enterovirus infections and higher levels of enterovirus antibodies than matched control children.
Lapsilla, joille kehittyi tyypin 1 diabetekseen liitettäviä autovasta-aineita, oli enemmän enterovirusinfektioita ja korkeammat enterovirusvasta-ainetasot kuin heidän verrokeillaan.
Type 1 diabetes is a chronic disease, which is caused by the destruction of insulin producing pancreatic beta-cells.
Tyypin 1 diabetes on krooninen, elinikäinen sairaus, jota hoidetaan sairastumisesta lähtien päivittäin useilla insuliinipistoksilla.
The role of enterovirus infections in the pathogenesis of type 1 diabetes was evaluated comparing children s and their mothers enterovirus antibody levels and frequency of enterovirus infections from the pregnancy to the age of 24 to 36 months in prospective birth-cohort series.
Enterovirusten osuutta tyypin 1 diabeteksen kehittymisessä tutkittiin vertaamalla diabetekseen sairastuvien lasten ja verrokkilasten ja näiden äitien enterovirusvasta-ainetasoja sekä enterovirusinfektioiden esiintyvyyttä.
They also had their enterovirus infections earlier than control children.
Lisäksi he sairastivat infektioita nuoremmalla iällä.
The results suggest that HLA-DR alleles, which mediate increased susceptibility to type 1 diabetes, are associated with strong humoral immune responses against enteroviruses.
Näiden tulosten perusteella voidaan todeta, että HLA-DR riskialleelin omaavilla lapsilla on voimakas immuunivaste enteroviruksia kohtaan.
Increased frequency of enterovirus infections in autoantibody-positive subjects suggests that enterovirus infections may be associated with the induction of beta-cell autoimmunity in genetically susceptible children.
Tutkimuksen tulokset viittaavat siihen, että enterovirusinfektioiden esiintyminen on ajallisesti yhteydessä beetasoluautoimmuniteetin syntyyn.
Genetic susceptibility modulates the risk of type 1 diabetes, and HLA locus includes the major genetic susceptibility determinants which are connected to increased or decreased risk of type 1 diabetes.
Geneettinen alttius sairauden kehittymiselle liittyy tiettyihin HLA-alleeleihin sekä tiettyihin muihin geeneihin.
The research data consists of interviews of parents of small children.
Tutkimuksen aineisto muodostuu lapsiperheiden vanhempien haastatteluista.
The main research finding of the study is that parents live their everyday life in the midst of contradictory cultural expectations.
Tutkimuksen keskeinen tulos on, että lapsiperheiden vanhemmat elävät arkeaan ristiriitaisten kulttuuristen odotusten keskellä.
The descriptions of the daily life of families with small children also include emancipatory elements.
Lapsiperheiden arjen kuvaukset sisältävät myös emansipatorisia elementtejä.
The daily life of families is thus characterized by a tension between modern familism and individualism.
Keskeinen jäsennys lapsiperheiden arjen kuvauksissa paikantuu modernin familismin ja individualismin väliseen jännitteeseen.
The study also develops a notion of individualistic familism that seeks to describe family and childcare as a field of making individual choices and gaining individual pleasures.
Tutkimuksessa päädytään myös tulkintaan yksilöllistävästä familismista, jolla tarkoitetaan perheen ja lastenhoidon muuttumista yksityisiksi valinnoiksi ja nautinnon kohteiksi.
The study asks how parents of small children construct their daily life and the choices they make in it in terms of money, work, and childcare.
Tutkimuksessa kysytään, kuinka lapsiperheiden vanhemmat merkityksellistävät arkisia käytäntöjä rahan, työn ja lastenhoidon kysymyksissä.
The separate articles scrutinize everyday life through the themes of intrahousehold finances, reconciliation of work and family,and children s home care.
Näissä haastatteluissa vanhemmat kuvaavat perheen sisäistä rahataloutta, perheen ja työn yhteensovittamisen käytäntöjä sekä lasten kotihoivaa.
Working life and particularly the flexibility it demands also influence the interpretations of daily life and of childcare.
Työelämän edellyttämä ja siihen sisäänrakennettu jouston ideaali muokkaa myös lapsiperheiden vanhempien tulkintoja arjesta ja lastenhoidon organisoimisesta.
The politicization of childhood, the growing importance of childhood as a social category, influences constructions of daily life.
Lapsuuden politisoituminen ja lapsen edun kulttuurisen aseman vahvistuminen heijastuu arjen kuvauksiin.
This counter talk is mainly produced from the perspective of the family and it challenges the current norms of working life.
Perheen kautta vastustetaan työelämän vaatimuksia ja kyseenalaistetaan ansiotyökansalaisuuden normeja.
Similarly, the psychological knowledge produced by professionals, the public discussion about gender equality and the cultural demand to be economically selfsufficient all frame the talk about daily life of families.
Myös psykologian ammattilaisten puhe perheestä sekä lasten kehityksestä, sukupuolten väliseen tasa-arvokeskusteluun pohjaava idea jaetusta vanhemmuudesta ja ansiotyökansalaisuuteen liittyvät vaatimukset omilla toimeentulemisesta sävyttävät lapsiperheiden arjen kuvauksia.
The study as a whole shows that the debate about childcare and child as a citizen in Finland is a contested issue that incorporates elements of moral struggle.
Työssä esitetään, että 2000 luvun suomalainen keskustelu lastenhoidosta jäsentyy hoitomuotojen väliseksi kamppailuksi ja että lapsuuden tulkintoihin sisältyy vastakkainasettelun piirteitä.
It maintains that the rhetoric of flexibility has an important role when it comes to the daily life of families with small children.
Työssä esitetään myös, että vaikka jouston retoriikalla on vahva asema lapsiperheiden arjessa, joustavuuteen sisältyy sekä myönteisiä että kielteisiä elementtejä.
The dissertation is also concerned with the way in which those different assessments of daily life are infiltrated by different kinds of cultural and social political structures.
Työssä tarkastellaan myös sitä, kuinka erilaiset rakenteet, olivatpa nämä sitten kulttuurisia jäsennystapoja, työelämän ehtoja tai sosiaalipoliittisia järjestelmiä, kietoutuvat osaksi arjen käytäntöjen ymmärrystä.
It represents family research based on a critical understanding of discourse analysis as it combines cultural and social political structures to the assessments of daily life.
Se yhdistää diskurssianalyyttiseen tulkintaan arjen näkökulman ja rakenteet.
The dissertation The everyday life of families with small children discusses the everyday life of families with small children and its discursive frameworks from the perspective of and as told by parents of such families.
Kun mediassa tai päivittäisessä vuorovaikutuksessa kommentoidaan ja arvioidaan lapsiperheiden elämää, puhe kääntyy usein tavalliseen arkeen, sen ongelmiin tai arjen puuttumiseen.
Especially the ways society provides families with a choice of different kinds of childcare arrangements and ideologies attached to them form an important background to the meaning making of parents.
Työelämän ja lastenhoidon rakenteet ja niitä tukevat ideologiat kietoutuvat osaksi haastateltujen vanhempien arjen tulkintaa.
The interviews of twenty parents receiving Finnish child home care allowance constitute the data for the article Pienten lasten kotihoito lastenhoidon vaihtoehtona (Home Care as a Childcare Alternative).
Tutkimusta varten haastatellut englantilaiset äidit haastavat lastenhoidon yhteiskunnallisia perusrakenteita, kun taas suomalaiset äidit vaativat lisää oikeuksia jo vakiintuneiden hoivapalvelujärjestelmien sisälle.
Individual choices are justified by what s best for the family, working hours are controlled because of the family, and the home care of small children acquires its value by being in the best interest of the family and the child.
Yksilöllistä nautintoa korostavassa puheessa piilee kuitenkin se vaara, että katse kiinnittyy yksilöön ja julkinen vastuu lapsiperheiden hyvinvoinnista unohtuu.
The analysis as a whole endeavours to capture the interpretations and meanings produced in the interviews.
Haastatteluista on paikannettu jaettuja merkityksellistämisen tapoja.
The meanings attached to the daily life become entwined with and are influenced by other spheres of social meaning making.
Arjen kuvaukset saavat myös vaikutteita muilta puheen tuottamisen kentiltä.
All articles and the study as a whole are characterized by an emphasis on everyday life research as well as by the social constructionist approach.
Arjesta on tullut tärkeä näkökulma myös tieteen ja tutkimuksen piirissä.
The study claims that the constructions of daily life produced by parents are related to different social political structures and to the organization of working life.
Moderni familismi muovaa osaltaan ansiotyöyhteiskuntaa ja sosiaalipoliittisia vaatimuksia.
It is possible that with longer follow-up the mortality reduction becomes larger, but even then cost-effectiveness and quality of life factors need to be weighed against the observed benefits.
On mahdollista, että pidemmän seuranta-ajan kuluessa kuolleisuusero kasvaa, mutta tässäkin tapauksessa seulonnan haitat ylidiagnostiikan, elämänlaatukysymysten ja kustannusvaikuttavuuden suhteen on selvitettävä ennen kuin väestöpohjaista seulontaa voidaan suositella.
The men screened were often subject to an FP screening result and overdiagnosed cancers.
Seulonnasta aiheutui tutkituille vääriä positiivisia tuloksia ja lisäksi hyväennusteisia syöpiä ylidiagnosoitiin.
The aim of this dissertation was to assess the prevalence of false-positive (FP) screening results both in the Finnish trial and in four other ERSPC centers, and to determine how screening affected the incidence of PC and mortality in the Finnish trial.
Tavoitteena oli arvioida, miten seulonta vaikuttaa eturauhassyövän ilmaantuvuuteen ja kuolleisuuteen Suomessa.
Screening for PC with PSA resulted in a substantial (30%) decrease in the incidence of advanced PC, but this did not transform into a statistically significant decrease in PC mortality during 12 years of follow-up.
Tulokset viittaavat siihen, että eturauhassyövän seulonta vähentää levinneen syövän ilmaantuvuutta, mutta ei kuitenkaan johda tilastollisesti merkitsevään kuolleisuusalenemaan seuranta-aikana.
Screening for PC with prostate-specific antigen (PSA) has been a controversial issue for two decades, and reliable evidence for or against screening can be obtained only from large randomized trials.
Seulontaryhmän miehet kutsuttiin neljän vuoden välein yhteensä kolme kertaa seulontatestiin (prostata-spesifisen antigeenin määritys, PSA), ja poikkeavan tuloksen saaneet ohjattiin jatkotutkimuksiin.
The results of this dissertation do not support launching generalized population-based PC screening.
Väitöskirjassa selvitettiin eturauhassyövän väestöpohjaisen seulonnan etuja ja haittoja suomalaisessa väestössä.
In the Finnish trial, the overall incidence of PC was 8.5/1,000 person-years in the SA and 6.3/1,000 person-years in the CA (incidence rate ratio (IRR) = 1.30; 95% confidence intervals 1.24-1.36).
Suomen seulontatutkimuksessa satunnaistettiin yli 80 000 miestä seulonta- ja verrokkiryhmiin Helsingin ja Tampereen alueella.
In multi-center analyses, on average every tenth man attending screening was subject to an FP screening result.
Kolme neljäsosaa seulontaryhmän miehistä osallistui ainakin kerran tutkimukseen kolmen seulontakerran aikana.
Population-Based Screening for Prostate Cancer - Weighing up the beneficial and adverse effects of screening
Tämä korkeampi ilmaantuvuus johtui ylidiagnostiikasta, eli paikallisten, hyväennusteisten syöpien löytymisestä.
The Finnish prostate cancer screening trial is the largest component of the ERSPC trial.
Eturauhassyöpä on miesten yleisin syöpä teollistuneissa maissa.
The risk for a next-round PC was roughly four-fold compared to men with a previous negative screen.
Eturauhassyövän ilmaantuvuus 12 vuoden seuranta-aikana oli noin kolmanneksen korkeampi seulontaryhmässä.
Prostate cancer (PC) has become a major challenge for public health since a steep rise in incidence was observed in the 1990s.
Sen sijaan pitkälle edenneiden syöpien ilmaantuvuus oli seulontaryhmässä noin kolmanneksen verrokkiryhmää pienempi.