natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This study also examines whether teachers differ in their assessment methods and whether these approaches are connected to the basics of enhanced support, specifically to the principle of close school, the effectiveness of enhanced support in everyday life, knowledge of enhanced support schemes, and identification of the different phases of three-tiered support.
Tutkimuksessa tarkastellaan myös, eroavatko opettajien vastaukset arviointitavoiltaan sekä onko näillä arviointitavoilla yhteyttä opettajien käsityksiin tehostetun tuen lähtökohtiin; lähikouluperiaatteeseen, kokemukseen tehostetun tuen toimivuuteen arjessa, tietämykseen tehostetun tuen toimintamalleista, sekä kolmiportaisen tuen eri vaiheiden tunnistamiseen.
Implementation of the close school principle requires training, consistent assessment methods and, for example, use of inclusive practices.
Lähikouluperiaatteen toteutuminen vaatii koulutusta, yhteneväisiä arviointimenetelmiä ja esimerkkejä inklusiivisista käytänteistä.
Teachers' assessment of the pupil's progress and the necessary support measures are thus central to the provision of enhanced support.
Opettajien arviointi oppilaan edistymisestä ja tarvittavista tukitoimista on siis keskeisessä asemassa tehostetun tuen järjestämisessä.
The results suggest that the pursuit of multi-faceted assessment has a positive relationship to attitudes towards enhanced support and inclusive practices.
Tuloksista voi päätellä, että jatkuvan monipuolisen arvioinnin toteutumisella on positiivinen yhteys tehostetun tuen toteutumiseen ja inklusiivisiin käytänteisiin.
However, almost 42% of the respondents assessed intensified support for the pupil at least once a year, in writing.
Kuitenkin suurin osa vastanneista (42 %) arvioi tehostetun tuen oppilasta muutaman kerran vuodessa kirjallisesti.
24.5% of the respondents assessed the enhanced support of the pupil diversely and consistently in accordance to the curriculum.
Neljännes (24,50 %) vastaajista arvioi tehostetun tuen oppilasta monipuolisesti ja jatkuvasti opetussuunnitelman mukaisesti.
The questionnaire was conducted with the teachers of third and sixth grade classrooms in the City of Vantaa (N=174) in the spring of 2016, using the "Leaning Lesson" classroom teachers' questionnaire.
Kysely tehtiin osana "Oppimaan oppimisen" -tutkimusta Vantaan kolmansien ja kuudensien luokkien opettajille (N=174) keväällä 2016.
This versatile assessment group was most positively concerned with the implementation of an inclusive atmosphere or the use of various support measures and the recognition of different levels of support.
Tämä monipuolisen arviointitavan ryhmä suhtautui positiivisimmin inkluusion toteutumiseen tai erilaisten tukitoimien käyttämiseen sekä tuen eri vaiheiden tunnistamiseen.
This group of respondents was the most negatively inclined toward inclusive schools.
Nämä vastaajat suhtautuivat kaikkein negatiivisimmin inkluusioon.
The answers are compared to the Curriculum (2016) and the Basic Education Act. Teachers were asked how they evaluated enhanced support for pupils' learning and progress during the semester and academic year.
Opettajilta kysyttiin, kuinka he arvioivat tehostetun tuen oppilaiden oppimista ja edistymistä lukukauden aikana ja lukuvuositodistuksissa.
Good reading comprehension skills are important for everyone.
Hyvä luetun ymmärtäminen on tärkeää kaikille.
Easy-to-read books can give struggling readers an opportunity to acquire knowledge and improve their reading comprehension – in other words, learn.
Selkokirjat voivat antaa heikoille lukijoille mahdollisuuden paitsi hankkia tietoa myös parantaa luetun ymmärtämistään, toisin sanoen oppia.
It would be crucial for learning to acquire a key role in the theoretical literature on easy-to-read language, because without an opportunity to learn, there can be no social equality
Olisi tärkeää, että oppiminen olisi selko-oppaissa keskeisellä sijalla, sillä ilman oppimismahdollisuutta ei ole yhdenvertaisuuttakaan.
The inclusive aspect of the social model is mainly limited to highlighting accessibility, however not giving any emphasis to equal educational rights.
Sosiaalisen vammaisnäkemyksen inklusiivinen puoli rajoittui ennen kaikkea tukitoimien korostamiseen ilman yhdenvertaisten koulutuksellisten oikeuksien tavoitetta.
Reading comprehension of people with an intellectual disability presented as a scenario in handbooks on the theory of easy-to-read Finnish : Critical discourse analysis on exclusion and inclusion
Kehitysvammaisten luetun ymmärtäminen tarinana selkokielen teoriakirjoissa : kriittinen diskurssianalyysi ekskluusiosta ja inkluusiosta
The aim of this study is to identify the discursive means in descriptions of reading comprehension in theoretical literature on easy-to-read Finnish and ascertain how they either invite people with an intellectual disability to learn or exclude them.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, mitkä kielelliset keinot selkokielen teoriakirjojen luetun ymmärtämisen kuvauksissa antavat kehitysvammaisille diskursiivisesti mahdollisuuden oppimiseen tai sulkevat heidät oppimisen ulkopuolelle.
In handbooks on the theory of easy-to-read Finnish, the reading skills of people with an intellectual disability are represented within the institutional framework of medicine, special needs education and social services.
Selkokielen teoriakirjoissa kehitysvammaisten lukeminen esitettiin institutionaalisessa kehyksessä, johon kuuluivat lääketiede, erityisopetus ja sosiaalipalvelut.
In the theoretical literature examined in this thesis, the most notable discourse is the exclusive medical model which emphasises the permanent problems that those with disabilities have with reading.
Teoriakirjoissa painottui kehitysvammaisten luetun ymmärtämisen ongelmien pysyvyyttä korostava eksklusiivinen medikaalinen malli.
The data comprise all handbooks on the theory of easy-to-read Finnish that have thus far been published, between 1986 and 2015, excluding those that focus primarily on verbal interaction.
Lähestymistapoina työssä olivat kriittinen ja foucault’lainen diskurssianalyysi ja aineistona tähän mennessä ilmestyneet suomenkieliset selkokielen teoriakirjat lukuun ottamatta teoksia, jotka keskittyvät suulliseen vuorovaikutukseen.
The exclusive social model naturalises the acknowledgement of reading problems and obscures the institutionalised nature of the unequal treatment of people with an intellectual disability as readers.
Eksklusiivinen sosiaalinen malli, joka kuvasi lukemisongelmien hyväksymisen luonnollisena ja peitti integraatiodiskurssilla institutionalisoidun ei-yhdenvertaisen kohtelun lukemisessa, esiintyi lähinnä 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen teksteissä.
It assumes that reading belongs to everyone despite their cognitive capacity, while reading problems also apply to anyone.
Inklusiivisista suhtautumistavoista korostui kulttuurinen malli, jossa lukeminen tai sitä korvaavat menetelmät samoin kuin luetun ymmärtämisen ongelmat esitettiin kaikille yhteisinä kognitiivisesta tasosta riippumatta.
However, there are very few studies on the reading comprehension of people with an intellectual disability.
Kehitysvammaisten lukemista ja sitä käsitteleviä tekstejä on kuitenkin tutkittu vähän.
All of them enable both an inclusive and an exclusive approach to the reading of people with an intellectual disability.
Medikaalinen, sosiaalinen ja kulttuurinen vammaismalli, joiden mukaan teoriakirjojen diskurssit on työssä nimetty, mahdollistavat kaikki sekä inklusiivisen että eksklusiivisen suhtautumisen kehitysvammaisten luetun ymmärtämiseen.
This discourse occurs mainly in the literature written during the 2000s.
Kirjat ovat ilmestyneet vuosien 1986 ja 2015 välillä.
The task of building an inclusive society and countering antagonization is arduous and costly.
Inklusiivisen yhteiskunnan rakentaminen ja vastakkainasettelua vastaan kamppailu on raskas ja kallis prosessi.
Actors and conflict parties spend more time on blaming each other than discussing tangible solutions.
Kansainväliset toimijat ja konfliktiosapuolet käyttävät enemmän aikaa toistensa syyttelyyn kuin todellisten ratkaisujen etsintään.
Changes will take time, and they need to take place on all societal levels.
Muutokset vievät aikaa ja niiden tulee läpäistä koko yhteiskunta.
The purpose of my study is to review political processes that could break the pattern of recurring violence and support long-term stabilization.
Työni tarkoituksena on selvittää poliittisia prosesseja, jotka voisivat rikkoa toistuvan väkivallan kierteen ja tukea alueen vakautumista pitkällä aikavälillä.
These approaches are supplemented with additions from poststructuralism and postcolonialism.
Näitä tukevat työssäni poststrukturalismi ja postkolonialismi.
I utilize a combination of several political theory approaches for this study.
Käytän työssäni usean poliittisen lähestymistavan yhdistelmää.
The Syrian scene is a complex conflict matrix that cannot sufficiently be analyzed with one theory alone.
Syyrian konfliktirakenne on monisyinen vuorovaikutusverkko, jota olisi vaikea kuvata vain yhden teorian avulla.
The Syrian political sphere needs to open up and adequate postwar stabilization efforts commence.
Syyrian poliittinen kenttä on saatava avautumaan ja siihen löydettävä sopiva stabilisaatiomenetelmä.
Regardless of where the power ultimately settles, the governing party will have a shortage on legitimacy.
Riippumatta siitä, kuka selviytyy sodasta voittajana, tulee vallanpitäjää vaivaamaan legitimiteetinpuutos.
This requires sturdy planning from trials to funding of the process, preferably already before an international intervention into the conflict is conducted.
Tämä vaatii prosesseilta huolellista suunnittelua, jo mielellään ennen kuin mahdollinen kansainvälinen interventio konfliktiin tehdään.
For the aim of ensuring local support, the peace process needs to be rooted in the local from the start.
Paikallisen tuen varmistamiseksi prosessin on syytä juurtua paikalliseen kulttuuriin heti alkuvaiheessa.
This has been too scarcely noted in previous conflict resolution literature.
Tätä ongelmaa ei mielestäni ole tähän saakka huomioitu tarpeeksi alan kirjallisuudessa.
This will also limit the amount of issues that parties can use for objects of pacifitization.
Tämä voi myös vähentää sellaisten objektien määrää, joita voitaisiin myöhemmin käyttää rauhanprosessin rauhauttamiseen.
Power political decisions are suited by a realist view, whereas cooperative communal projects benefit of a liberal perspective.
Voimapolitiikkaa on helpompi kuvata realismin keinoin, kun taas liberalismi soveltuu paremmin yhteisöllisiin ilmiöihin.
Introduction of inclusive societal elements can further be one of the most effective ways to combat spoilers.
Inklusiivisuuden lisääminen on myös yksi tehokkaimmista tavoista ehkäistä mahdollisten rauhanprosessin pilaajien (eng. spoiler) toimintaa.
It seems to me that peace processes and the international discussion surrounding them have become what could perhaps be called ‘pacifitized’ – too charged with assumptions and contest to yield substantial results.
Vaikuttaa siltä, että rauhanprosesseihin liittyvästä kansainvälisestä keskustelusta on tullut "rauhautunutta" (eng. pacifitized) – turhan latautunutta, jotta se johtaisi rauhan kannalta olennaisiin lopputuloksiin.
Syria seems to again have become a proxy battle ground for great power interests.
Syyriasta näyttää jälleen tulleen suurvaltojen sijaissodan taistelutanner.
Funding for retribution and rebuilding could perhaps be collected into a global fund established for this cause.
Rahoitus sodanjälkeisiä toimia varten voitaisiin kenties koota globaalin valuuttasiirtoveron keinoin.
Postwar issues need to become the intrinsic focus of peace negotiations.
Sodanjälkeiset aiheet tuleekin nostaa rauhanprosessien keskiöön ja kansainvälisen keskustelun vastakkainasettelu purkaa.
In this study I look ahead into the immediate postwar future in Syria.
Tässä työssä tarkastelen tulevaa sodanjälkeistä tilaa vielä 2018 jatkuvan Syyrian sisällissodan jälkeen.
I also review experience from previous sectarian conflicts to find cases the Syrian situation can be compared to. Past experiences from similar conflict structures can be revisited to avoid making the same miscalculations that were made before.
Viittaan myös aiempiin sektariaanisiin konflikteihin löytääkseni vertailukohteita Syyrian rauhanprosessille.
Processes resulting in a positive outcome in one setting, combined with the knowledge on another specific local, can be adjusted and applied in a new context.
Menneiden konfliktien kokemuksista voidaan ottaa opiksi, jotta jatkossa vältyttäisiin samoilta virheiltä, ja uuden ympäristön tuntemuksen kautta sovittaa taannoisia positiivisia kokemuksia ohjaamaan uutta prosessia.
To summarize, the processes set into motion need to be ones that firstly, the local community agrees with and secondly, ones that can plausibly be considered to become self-sustainable in the future.
Toiseksi, niiden tulee uskottavasti voida lähitulevaisuudessa muokkautua omavaraisiksi.
International support for peace processes will continuously be called for, but for the previously mentioned reasons, the local should be the uncontested focus of all peace processes.
Rauhanprosessi tulee todennäköisesti hyvän aikaa kaipaamaan jatkuvaa kansainvälistä tukea, mutta sen tulisi aina muokkautua paikallisiin raameihin.
The theoretical framework is composed of psychological and sociological theories which examine the individual and social aspects involved in the relationships the interviewees describe.
Teoreettisena viitekehyksenä on psykologisia ja sosiologisia teorioita, jotka tutkivat haastateltavien kuvaamia henkilökohtaisia ja sosiaalisia vaikutuksia suhteissansa.
The research underlines the value in having a deeper understanding of minority populations along critical borders to develop appropriate and effective national-level policies which affect the community, country of residence and country of origin of the minority community.
Tutkimus korostaa sitä, miten hyödyllistä on ymmärtää syvästi vähemmistöjä jotka asuvat kriittisillä rajoilla, jotta olisi mahdollista kehittää sopivaa ja tehokasta politiikkaa kansallisella tasolla, mikä vaikuttaa vähemmistöihin, heidän asuttamassaan maassa ja heidän alkuperäisessä kotimaassaan.
Sixteen interviews with residents of Narva reveal perceptions of discrimination and integration and the surrounding discourses on inclusion and exclusion which define and influence how Russian-speaking Estonians balance their relationship with Russian and Estonian societies.
Kuudentoista Narvassa asuvan ihmisen haastatteluiden kautta paljastetaan havaintoja heidän syrjinnästään ja integraatiostaan sekä haastatteluita ympäröiviä diskursseja sisällyttämisestä ja syrjäytymisestä, jotka vaikuttavat siihen, miten venäjänkieliset ihmiset tasapainottavat suhdettaan sekä Venäjän että Viron yhteiskuntaan.
This research aims to add to the existing literature focused on the study of minority communities along critical borders in general and Russian-speaking communities spread across the Post-Soviet Space in particular as well as describe the factors that influence their mobilization and transnationalism.
Tutkimuksen tarkoituksena on lisätä tietoja tutkimuksen kenttiin, jotka käsittelevät vähemmistöyhteisöä kriittisillä rajoilla ja erityisesti venäjänkielisten yhteisöä, joka on levinnyt entisen Neuvostoliiton läpi sekä kuvailla tekijöitä jotka vaikuttavat heidän mobilisaatioonsa ja transnationalismia.
This research explores the way in which the Russian-speaking community of Narva, Estonia perceives their identity and sense of belongingness in relation to Estonia and Russia through self-reflection.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää millä tavalla venäjää puhuva yhteisö Narvassa, Virossa kokee identiteettinsä ja kuulumisensa Viroon ja Venäjään.
Research data was collected in the spring of 2017 during three group interviews.
Aineisto kerättiin kolmen ryhmähaastattelun aikana keväällä 2017.
The study was implemented as a qualitative attitude research.
Tutkimus toteutettiin laadullisena asennetutkimuksena.
Which factors have an impact on teacher attitudes?
Mitkä tekijät vaikuttavat opettajien ajatteluun?
According to a study commissioned by UNISEF Finland (2012) Finnish students find their teachers distant.
Suomen Unisefin kouluhyvinvointitutkimuksen (2012) mukaan suomalaiset oppilaat kokevat opettajansa etäisenä.
Should Teachers Care?
Kuuluuko opettajan kuunnella?
Two of the teachers approached students' feedback daringly, three tolerantly, two neutrally and two with reservation.
Opettajista kaksi suhtautui oppilaan antamaan palautteeseen rohkeasti, kolme avarakatseisesti, kaksi neutraalisti ja kaksi varautuneesti.
The results of the OECD Teaching and Learning International Survey (2013) indicate that Finnish elementary school teachers do not receive enough feedback about their performance.
Oppimisen kansainvälisen OECD-maiden tutkimuksen (TALIS 2013) mukaan suomalaiset alakoulun opettajat eivät saa riittävästi palautetta työstään.
: Student Feedback on Relationship with Teacher
: Oppilaan palaute pedagogisessa suhteessa
The theoretical framework of this study consists of theories in educational psychology and speech communications.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys muodostuu humanistiseen psykologian pohjautuvaan kasvatuspsykologian teoriaan ja keskinäisviestintää tarkastelevaan puheviestinnän teoriaan.
Student feedback in the student-teacher relationship might help build stronger and healthier pedagogical relationships which, in return, create better conditions for teaching and learning.
Oppilaan palaute voi olla yksi keino vahvistaa pedagogista suhdetta ja luoda paremmat edellytykset opettamiselle ja oppimiselle.
Nine teachers from three different elementary schools in the Helsinki metropolitan area were interviewed – three teachers from each school.
Informantteja oli yhteensä yhdeksän: kolme alakoulussa toimivaa opettajaa kolmesta eri koulusta.
Furthermore, the aim was to provoke discussion about values behind and practices related to interpersonal communication and feedback culture in Finnish schools.
Lisäksi tavoitteena on herättää keskustelua alakoulujen viestintä- ja toimintakulttuuriin liittyvistä käytänteistä ja niiden taustalla vaikuttavista arvoista.
For instance, an approach of discourse analysis was used.
Aineisto analysoitiin diskurssianalyyttisin menetelmin.
The research questions were: How do teachers relate to feedback given by students?
Tutkimusta varten asetettiin kaksi tutkimuskysymystä: Miten opettajat suhtautuvat oppilaan antamaan palautteeseen?
The results suggest that a student's teacher-related experiences and their effects on the child and teacher-child relationship remain at least partially unidentified.
Tulosten perusteella vaikuttaa siltä, että oppilaiden opettajakokemukset ja niiden vaikutukset pedagogiseen suhteeseen jäävät osittain tunnistamatta.
Students' teacher views, expectations and experiences, on the other hand, have started to interest scientists increasingly.
Lasten opettajaan liittyviä odotuksia ja kokemuksia on sen sijaan tutkittu viime aikoina enenevissä määrin.
This main objective of this study was to examine elementary school teachers' attitudes towards students' feedback.
Tässä tutkielmassa haluttiin selvittää alakoulussa toimivien opettajien asennoitumista oppilaalta saatavaan palautteeseen.
The aim of the study was to introduce a new viewpoint to scrutinizing the current role of teacher and student in the teacher-student relationship.
Tutkimuksen avulla pyritään tuomaan uusi näkökulma pedagogisessa suhteessa vaikuttavien osapuolien roolien tarkasteluun.
That is why the role of both the teacher and the student as well as the existing communication culture in the Finnish schools should be examined critically and candidly.
Siksi opettajan ja oppilaiden välisiä pedagogisessa suhteessa vaikuttavia rooleja tulee tarkastella kriittisesti ja koulun toimintakulttuuria kehittää ennakkoluulottomasti.
The teachers shared their views on 32 claims presented by the interviewer.
Haastattelu eteni siten, että opettajat ottivat kantaa tutkijan esittämiin pedagogista suhdetta ja oppilaan palautetta koskeviin lauseväittämiin, joita oli yhteensä 32.
However, as the teacher attitudes did include some variation, four different attitude profiles were identified.
Vaikka opettajien suhtautuminen oppilaalta saatavaan palautteeseen oli lähtökohtaisesti myötämielistä, heidän ajattelussaan oli havaittavissa neljä erilaista suhtautumisen tapaa: rohkeus, avarakatseisuus, neutraalius ja varautuneisuus.
As a research topic student feedback on teacher-student relationship is quite new, there is little prior research available.
Aiempaa tutkimusta alakoululaisten opettajalleen antamasta palautteesta on niukasti.
The interviews were based on half-structured theme interviews.
Haastattelut perustuivat puolistrukturoituihin teemahaastatteluihin.
The material of this study was collected by interviewing three pre-service teachers from Helsinki University on spring 2017.
Pro-gradu -tutkielman aineisto kerättiin haastattelemalla kolmea luokanopettajaopiskelijaa Helsingin yliopistosta keväällä 2017.
Changes were noticeable both on the mental aspect as well as the change in the working methods.
Muutoksia oli havaittavissa niin henkisellä puolella kuin myös toimintatapojen muuttumisen osalta.
The research material was analyzed by using the methods of content analysis with guiding theory.
Aineistoa analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin keinoin.
The analysis of research material was further specified by specific themes.
Aineiston analyysia tarkennettiin lisäksi teemoittelun avulla.
Class teacher education has been found to be a significant factor to reduce math anxiety and to build up for stronger mathematical identity.
Luokanopettajakoulutus on todettu merkitykselliseksi matematiikka-ahdistuksen lieventämiseksi sekä vahvemman matemaattisen identiteetin rakentumisen kannalta.
Earlier studies have shown math anxiety and especially negative attitude towards mathematics is common among of pre-service teachers.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että matematiikka-ahdistus ja erityisesti kielteinen suhtautuminen matematiikkaan on yleistä luokanopettajaopiskelijoiden keskuudessa.
"It thrills that your own ignorance is revealed that you do not know the things" : Pre-service teachers' math anxiety and mathematical identity
"Jännittää et siitä jää kiinni, että ei osaa niitä asioita" : Luokanopettajaopiskelijoiden matematiikka-ahdistus ja matemaattinen identiteetti
Additionally, the study investigates how pre-service teachers' see their mathematical identity.
Lisäksi tutkimuksen avulla selvitetään, millaiseksi luokanopettajaopiskelijat kokevat oman matemaattisen identiteettinsä.
The relevance of class teacher education regarding the math anxiety was significant and major changes among of interviewees took place in the changes of their mindset.
Luokanopettajakoulutuksen merkitys matematiikka-ahdistuksen osalta oli merkittävä ja suurimmat muutokset tapahtuivat tutkittavien ajattelumaailman muuttumisessa.
This study tries to investigate which factors have influenced the formation of pre-service teacher's math anxiety, what kind of effect the class teacher education has had on math anxiety and what kind of capability the education has given to teach mathematics.
Tutkielman avulla pyritään selvittämään, mitkä tekijät ovat vaikuttaneet luokanopettajaopiskelijoiden matematiikka-ahdistuksen muodostumiseen, millainen merkitys luokanopettajakoulutuksella on ollut matematiikka-ahdistukseen ja millaiset valmiudet koulutus on antanut matematiikan opettamiseen.
Based on the results of this study it can be concluded that most significant factors which had affected the formation of math anxiety were the gaps in the basic contents of mathematics, the negative atmosphere of own school age mathematics lessons and lack of meaningfulness.
Tutkimustulokset osoittivat, että merkittävimpiä tekijöitä matematiikka-ahdistuksen taustalla olivat matematiikan perussisältöihin jääneet aukot, omien kouluaikaisten matematiikan oppituntien huono ilmapiiri sekä merkityksellisyyden puute.