natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The sixth and eighth grade pupils teacher-pupil interaction profiles : the qualified, the cynical and the teacher functioning as a part of the machinery
Kuudes- ja kahdeksasluokkalaisten peruskoululaisten opettaja-oppilas vuorovaikutusprofiilit : pätevät, kyyniset ja osana koneistoa toimivat opettajat
In addition, previous research has shown that school transition affects the quality of the teacher-pupil interaction.
Lisäksi aiempi tutkimus on osoittanut koulusiirtymien vaikuttavan opettaja-oppilas vuorovaikutuksen laatuun.
The teacher-pupil interaction is affected by several underlying factors such as the school, the class as a learning environment, as well as gender of the pupil.
Opettaja-oppilas vuorovaikutukseen vaikuttavat myös monet taustatekijät, kuten koulu, luokka oppimisympäristönä ja sukupuoli.
The teacher-pupil interaction affects the quality of the pupils' school attendance and school performance significantly.
Opettaja-oppilas vuorovaikutuksen laatu vaikuttaa oppilaan koulunkäyntiin ja koulussa menestymiseen merkittävällä tavalla.
This study examined the pupil's perceptions concerning the teacher-pupil interaction during lessons.
Tutkimuksessa tarkasteltiin oppilaiden käsityksiä oppitunneilla tapahtuvasta opettaja-oppilas vuorovaikutuksesta.
These profiles were given numerical values , which allowed the examination of differences of the pupils' experiences between, gender, class, grade and school.
Laadullisen analyysin tuloksena muodostetuille opettaja-oppilas vuorovaikutusprofiileille annettiin numeeriset arvot, joiden avulla vuorovaikutusprofiilien eroavaisuuksia tarkasteltiin ristiintaulukoinnilla koko aineistossa, sukupuolen, luokka-asteen, luokkien ja koulujen välillä.
The three teacher-pupil interaction profiles were termed as follows; the qualified, the cynical, and the teacher functioning as a part of the machinery.
Oppilaiden oppituntitilannekuvausten pohjalta syntyi kolme opettaja-oppilas vuorovaikutusprofiilia; Pätevän, kyynisen ja osana koneistoa toimivan opettajan vuorovaikutusprofiilit.
Altogether 74 teachers from 34 schools participated to this study.
Tähän tutkimukseen osallistui yhteensä 74 luokanopettajaa 34 eri koulusta.
Work stress was measured with ERI-questionnaire.
Työstressin mittarina käytettiin ERI-kyselyä.
The age of the participants was 43,5 years on average (range 25-63 years).
Luokanopettajien iät vaihtelivat 25 ja 63 ikävuoden välillä, keski-iän ollessa 43,5 vuotta.
The main hypothesis was that high effort combined with low rewards predicts intention to leave teaching career.
Tutkimuksen päähypoteesina oli, että korkeat ponnistelut yhdessä matalien palkkioiden kanssa ennustavat luokanopettajien alanvaihtoaikeita.
In addition it was investigated how different levels of effort, reward and overcommitment effect on intention to leave the profession.
Lisäksi tutkittiin ponnisteluiden tason, palkkioiden tason ja ylisitoutumisen tason vaikutuksia opettajien alanvaihtoaikeisiin.
The data for this study were collected with a questionnaire in 2013-2014.
Tutkimusaineistona on vuosina 2013–2014 pääkaupunkiseudun luokanopettajille (luokat 1-6) suunnattu kyselytutkimus.
The aim of this study was to investigate how work stress, estimated by Siegrist's (1996) Effort – Reward Imbalance model (ERI model), affects class teachers' intention to leave teaching career.
Työstressiä mitattiin Siegristin (1996) ponnisteluiden ja palkkioiden epäsuhdan mallilla (engl.
High effort or overcommitment didn't predict teachers' intention to leave the profession.
Korkeilla ponnisteluilla tai ylisitoutumisella ei vaikuttanut olevan itsenäistä yhteyttä opettajien alanvaihtoaikeisiin.
Teacher attrition and the possible lack of qualified teachers has been a topic of public discussion for many years and has also raised concern in Finland.
Maailmalla pidemmän aikaa puhuttanut opettajakato sekä Suomessakin käyty keskustelu uhkaavasta opettajapulasta ovat herättäneet tarpeen tutkia opettajien kokemaa työstressiä ja alanvaihdon syitä.
This study shows that ERI model can predict Finnish school teachers' intention to leave teaching.
Tämä tutkimus osoittaa ERI-mallin toimivuuden opettajien alanvaihdon harkintaa ennustettaessa.
Closer examination of the data showed that the lack of 'esteem' was the only variable that caused the connection between low rewards and intention to leave teaching.
Tarkempi tarkastelu osoitti, että työssä koettu arvostus oli palkkioiden osatekijöistä se, joka selitti tätä yhteyttä.
The subjects were 1-6 grade teachers from randomly picked schools in Helsinki metropolitan area.
Tutkimukseen poimittiin satunnaisotannalla pääkaupunkiseudun kouluja.
Moreover this study demonstrates the importance of 'esteem' at the work environment when predicting teachers' well-being and intention to leave the profession.
Ennen kaikkea se kuitenkin osoittaa esimiesten ja työtovereiden osalta välittyvän arvostuksen merkityksen työssä viihtyvyyteen ja alalla pysymiseen.
This has raised a need to examine teacher stress and the reasons behind teacher attrition.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää työstressin yhteyttä luokanopettajien alanvaihtoaikeisiin.
The effort-reward imbalance predicted teachers' intention to leave the profession.
Ponnisteluiden ja palkkioiden epäsuhta oli yhteydessä luokanopettajien alanvaihtoaikeisiin.
The questionnaire and given data was produced by The Helsinki University Centre for Research and Development of Higher Education along with the Faculty of Humanities in the University of Helsinki.
Käytettävissäni oli Helsingin yliopiston Yliopistopedagogiikan tutkimus- ja kehittämisyksikön yhteistyössä Helsingin yliopiston Humanistisen tiedekunnan kanssa kerätty kyselyaineisto.
Following profiles were based on self-regulated learning and cognitive-attributional strategies: A) Task avoidant and skillful students in self-regulation B) Optimistic and skillful students in self-regulation C) Optimistic and students who have weak skills in self-regulation and D) Task avoidant and students who have weak skills in self-regulation.
Oppimisen itsesäätelytaitojen ja kognitiivis-attributionaalisten strategioiden perusteella muodostetut profiilit olivat: A) Tehtävää välttelevät, itsesäätelytaitoiset opiskelijat B) Optimistiset, itsesäätelytaitoiset opiskelijat C) Optimistiset, heikot itsesäätelytaidot omaavat opiskelijat D) Tehtävää välttelevät, heikot itsesäätelytaidot omaavat opiskelijat.
Self-regulated learning and cognitive-attributional strategies later on in academic studies and the differences between student profiles in reference to study success
Oppimisen itsesäätelytaidot ja kognitiivis-attributionaaliset strategiat opintojen alkuvaiheen jälkeen sekä opiskelijaprofiilien väliset erot opintomenestyksen suhteen
In this study my intention was to investigate the self-regulation skills and cognitive-attributional strategies of students in the faculty of humanities.
Tässä tutkimuksessa tavoitteenani oli tarkastella Humanistisen tiedekunnan opiskelijoiden oppimisen itsesäätelytaitoja ja kognitiivis-attributionaalisia strategioita.
The questionnaire included statements regarding self-regulated learning and cognitive-attributional strategies.
Kysely sisälsi itsesäätelytaitoja ja kognitiivis-attributionaalisia strategioita mittaavia väittämiä.
Support should be focused not only in improving skills in self-regulation but also in helping those students who seem to use self-handicapping strategy even though they would have good skills in self-regulation.
Jatkossa opiskelijoiden opintojen tukemisessa olisi hyvä tukea niitä, joilla itsesäätelytaidot ovat puutteelliset ja niitä, joilla on havaittavissa itseä vahingoittavan strategian käyttöä, vaikka itsesäätelytaidot olisivat hyvät.
Previous studies have shown that both self-regulated learning and cognitive-attributional strategies are related to academic success and proceeding in studies.
Sekä oppimisen itsesäätelytaitojen että kognitiivis-attributionaalisten strategioiden on aiemman tutkimuksen valossa tunnistettu olevan yhteydessä opiskelijoiden menestymiseen ja edistymiseen opinnoissaan.
It seems that student's skills in self-regulation could be weaker in the beginning of studies in higher education rather than in the master degree studies.
On myös havaittu, että opintojen alkuvaiheessa olevien opiskelijoiden itsesäätelytaidot ovat heikommat kuin maisterivaiheen opiskelijoiden, mutta muuten aiempaa tutkimustietoa opiskelijoiden itsesäätelytaidoista eri opintovaiheissa on vähän.
I also used cluster analysis in order to form student profiles based on their values on self-regulation and cognitive-attributional strategies.
Toinen tavoitteeni oli yksilölähtöisesti klusterianalyysin avulla tarkastella, millaisia oppimisen itsesäätelytaitojen ja kognitiivis-attributionaalisten strategioiden muodostamia kombinaatioita muodostuisi.
Each profiles study success was evaluated according to GPA.
Profiilien eroja opintomenestyksen suhteen tarkastelen sen jälkeen keskiarvotiedon perusteella.
There is no statistically significant difference in self-regulated learning between masters and bachelors.
Tutkintovaiheiden välillä ei ollut tilastollisesti merkitsevää eroa itsesäätelytaitojen suhteen, mutta maisterit käyttivät kandeja enemmän optimistista strategiaa ja vähemmän itseä vahingoittavaa strategiaa.
My focus was in two type of study phase that is bachelor students whose studies are delayed compared to how they should have proceeded.
Tarkasteltavana olivat laskennallisesti tutkinnon suoritusvauhdista viivästyneet kandivaiheen opiskelijat ja maisterivaiheen opiskelijat.
Variables were examined with regression analyses.
Muuttujien keskinäisiä yhteyksiä tarkasteltiin moniluokkaisilla regressioanalyyseilla.
The data was collected in mail questionnaire from 15-80 years old.
Aineisto kerättiin postikyselynä kyselylomakkeella Lapin kunnista 15-80 vuotta täyttäneiltä henkilöiltä.
Mental illness was assessed with GHQ-12 and social support with Oslo-3 scale.
Psyykkistä oireilua mitattiin GHQ-12 mittarilla ja sosiaalista tukea Oslo-3 mittarilla.
The applied data is from population study of Lapland, Mielen tuki – project, in year 2012.
Tutkimuksen aineisto on peräisin THL:n Mielen tuki – hankkeen Lapin väestötutkimuksesta vuonna 2012.
Positive mental health was assessed with short version of Warwick-Edinburgh Mental Well-Being scale (SWEMWBS).
Positiivista mielenterveyttä mitattiin Warwick-Edinburgh Mental Well-Being mittarin lyhyellä versiolla (SWEMWBS), joka on kehitetty mittaamaan psyykkistä hyvinvointia sekä emotionaalisella että funktionaalisella tasolla.
The relationship between positive mental health and mental illness in population of Lapland
Positiivisen mielenterveyden ja psyykkisen oireilun yhteys Lapin väestössä
Quite new alternative view of mental health views mental health being composed of two separate dimensions: positive mental health and mental illness.
Vaihtoehtoisen, melko tuoreen, näkemyksen mukaan mielenterveys muodostuu kahdesta eri jatkumosta: psyykkisestä oireilusta ja positiivisesta mielenterveydestä.
Social support was autonomously related to better positive mental health and worse mental illness, but the moderating effect was not shown.
Sosiaalinen tuki oli itsenäisesti yhteydessä sekä positiiviseen mielenterveyteen että pienempään psyykkiseen oireiluun, mutta sen ei havaittu muokkaavan näiden kahden keskinäistä yhteyttä.
Traditionally mental health has been viewed as the absence of psychopathology.
Perinteisesti psykologiassa mielenterveys on nähty hyvänä, kun mielenterveyden häiriötä ei ole havaittavissa.
Furthermore, the connection of social support to positive mental health, and the moderating effects of social support to the relationship of mental health and mental illness were examined.
Tämän lisäksi tarkasteltiin sosiaalisen tuen yhteyttä positiiviseen mielenterveyteen sekä sitä, muokkaako sosiaalinen tuki positiivisen mielenterveyden ja psyykkisen oireilun keskinäistä yhteyttä.
The aim of the study was to examine the relationship between positive mental health and mental illness.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin positiivisen mielenterveyden yhteyttä psyykkiseen oireiluun.
Positive mental health is conceived of as emotional and psychological well-being, positive functioning and social well-being.
Positiivinen mielenterveys käsittää muun muassa psyykkisen toimintakyvyn, subjektiivisen hyvinvoinnin kokemuksen sekä sosiaalisen toimintakyvyn.
Results also supported the separation of the two.
Tulokset tukivat niin ikään oletusta positiivisen mielenterveyden ja psyykkisen oireilun erillisyydestä.
Results showed that mental illness and positive mental health were moderately and reversed connected.
Korkea psyykkinen oireilu oli yhteydessä matalaan positiiviseen mielenterveyteen.
Conversation group appointments were held by two speech and language therapist students and their instructor.
Keskusteluryhmän tapaamiset ohjasi kaksi puheterapeuttiopiskelijaa sekä heidän ohjaajansa.
However solution was not always completing target word but reformulating the trouble source or elaboration made by the communication partner.
Sanahaun ratkaisuna ei kuitenkaan aina ollut yksittäisen kohdesanan täydentäminen, vaan ongelmallisen ilmauksen uudelleen muotoilu tai keskustelukumppanin tekemä tarkennus sanahakujaksosta.
Nearly three thirds of all word searches found in this data were solved successfully.
Lähes kolme neljästä aineiston sanahakutilanteesta ratkaistiin onnistuneesti.
Word finding difficulties in conversational interaction of people with moderate Alzheimer's disease
Sanahakutilanteet keskivaikeaa Alzheimerin tautia sairastavien henkilöiden keskustelupuheessa
Database was formed from two filmed appointments and the total duration was 70 minutes 16 seconds.
Tutkimusaineiston kesto oli yhteensä 70 minuuttia 16 sekuntia ja se koostui kahdesta videoidusta keskusteluryhmän tapaamisesta.
However systematic research has focused typically in naming tests even though managing in test situations does not reveal how word finding difficulties really affect in conversational interaction.
Sananlöytämisvaikeuksien systemaattinen tutkimus on kuitenkin tyypillisesti keskittynyt nimeämisen taitojen testaamiseen, vaikka tehtävissä suoriutuminen ei paljasta, miten sananlöytämisvaikeudet näkyvät AT:a sairastavien henkilöiden keskustelupuheessa.
Using conversation analytic approach word searches were analyzed and each indicating trait was classified.
Sanahakutilanteiden rakentumista analysoitiin keskustelunanalyysin viitekehyksessä, ja jokaisesta hakujaksosta eriteltiin sanahakua ilmaisevat piirteet.
Participants of this study were four individuals with moderate AD who participated in a conversation group.
Tutkimushenkilöinä olivat neljä keskivaikeaa AT:a sairastavaa henkilöä, jotka osallistuivat vuorovaikutusta tukevaan keskusteluryhmään.
Around fourth of word searches were left unsolved and persons with AD had great difficulties to handle the trouble source.
Noin neljäsosa sanahakutilanteista jäi ratkaisematta, ja AT:a sairastavilla henkilöillä oli usein vaikeuksia käsitellä ongelmallista vuoroa.
Approximately half of them were solved by the speaker with AD himself and a bit less than fifth of word searches were solved in co-operation with the communication partner.
Noin puolessa kaikista sanahakutilanteista muistisairas henkilö pystyi ratkaisemaan sanahakutilanteen itsenäisesti, ja vajaassa viidesosassa tilanteista keskustelijat pystyivät yhteistoiminnallaan ratkaisemaan sanahaun.
This study has given knowledge about conversational interaction of individuals with moderate AD and results highlights the significance of conversation partner in maintaining a conversation.
Tämä tutkimus on antanut tietoa keskustelutilanteiden sujumisesta ja tulokset korostavat terveen keskustelukumppanin asemaa keskustelun ylläpitäjänä.
Analysis of conversation have shown that continuing word finding difficulties complicates person's possibilities to participate in an interaction.
Keskustelutilanteita analysoidessa on havaittu, että jatkuvat sananlöytämisvaikeudet vaikeuttavat vuorovaikutustilanteisiin osallistumista monilla tavoilla.
Appointments were transcribed and word searches were identified by using verbal and nonverbal traits that indicates word search.
Tapaamiskerrat litteroitiin ja tutkimushenkilöiden tuottamat sanahakujaksot tunnistettiin sanahakua ilmaisevien verbaalisten ja nonverbaalisten piirteiden perusteella.
Studies have shown that word finding difficulties form a significant trouble source in speech of individuals with moderate Alzheimer's disease (AD).
Alzheimerin tautia (AT) sairastavien henkilöiden puheen ongelmatilanteita ja itsekorjauksia tutkimalla on havaittu, että sananlöytämisvaikeudet muodostavat merkittävän puheen ongelmaryhmän AT:n keskivaikeassa vaiheessa.
Using conversation analytic approach this study focuses on what kind of traits typically appear in word searches and how speakers deal with word searches.
Tässä pro gradu -tutkielmassa selvitetään keskustelunanalyysin viitekehystä käyttämällä, millaisia sanahakutilanteita ilmenee keskivaikeaa AT:a sairastavien ihmisten keskustelupuheessa sekä millaisin piirtein sanahakutilanteet ilmenevät, ja miten puhujat käsittelevät syntyneitä sanahakutilanteita.
Both of these phenomena may be related to abnormal language development, but the mechanisms should be determined in more detail in further investigations.
Molemmat näistä ilmiöistä voivat liittyä poikkeavaan kielenkehitykseen, mutta mekanismien yksityiskohdat pitää selvittää ja vahvistaa jatkotutkimuksissa.
The neural basis of Specific Language Impairment has mainly been studied in adults and school aged children, even though the disorder manifests already in preschool age.
Kielellisen erityisvaikeuden hermostollista perustaa on tutkittu pääosin aikuisilla ja kouluikäisillä lapsilla, vaikka häiriö ilmenee jo varhaislapsuudessa.
Automatic neural processing and learning of words in Specific Language Impairment
Sanojen automaattinen hermostollinen käsittely ja oppiminen kielellisessä erityisvaikeudessa
Group differences were also found in the event related potentials elicited by the pseudoword: in the control group the event related potential for the pseudoword differed significantly from the one for the known word in the beginning of the experiment (lexicality effect) and resembled it by the end of the experiment (lexicalization), whereas no such difference in the beginning of and change during the experiment was observed in the experimental group.
Ryhmät erosivat toisistaan myös epäsanalle syntyvän herätevasteen suhteen: vertailuryhmällä se erosi kokeen alussa merkitsevästi sanan aikaansaamasta vasteesta (leksikaalisuusefekti) ja muuttui kokeen aikana sanan aikaansaaman vasteen kaltaiseksi (leksikalisoituminen), kun taas koeryhmällä vastaavaa eroa kokeen alussa ja muutosta kokeen aikana ei havaittu.
12 children with Specific Language Impairment and 12 children with typically developed linguistic abilities between the ages 3 to 6 participated in the study.
Tutkimukseen osallistui 12 kielellisestä erityisvaikeudesta kärsivää ja 12 kieleltään tyypillisesti kehittynyttä 3-6-vuotiasta lasta.
Studying the neural representations of words and their changes during a learning process in preschool children can help to recognize the cognitive risk factors of Specific Language Impairment.
Sanojen hermostollisten edustumien ja niissä oppimisen aikana tapahtuvien muutosten tutkiminen alle kouluikäisillä lapsilla voi auttaa ymmärtämään paremmin kielellisen erityisvaikeuden taustalla olevia tiedonkäsittelyn haavoittuvuustekijöitä.
This study aims to confirm, whether neural representations of words are anomalously lateralized in Specific Language Impairment.
Tässä tutkimuksessa selvitetään, onko sanojen hermostollinen edustuminen poikkeavasti lateralisoitunut kielellisessä erityisvaikeudessa.
Specific Language Impairment is a broad spectrum disorder of language development, not including deficits of non-verbal intelligence.
Kielellinen erityisvaikeus on laaja-alainen kielen kehityksen häiriö, josta kärsivillä ei-kielellinen älykkyys vastaa ikätasoa.
Based on this study Specific Language Impairment is associated with anomalous neural functions both in the automatic activation of the neural representations of words and in the formation of new word representations during passive listening.
Tutkimuksen perusteella kielelliseen erityisvaikeuteen liittyy hermostollisen toiminnan poikkeamia, jotka liittyvät niin sanoihin liittyvien muistiedustumien automaattiseen aktivoitumiseen kuin myös niissä tapahtuviin muutoksiin passiivisen kuuntelun aikana.
The differences between groups in event related potentials for a known word and an unknown pseudoword and the changes they undergo during passive listening were explored.
Tutkimuksessa tarkasteltiin tutulle sanalle ja tuntemattomalle epäsanalle syntyvien herätejännitevasteiden ja niiden muutoksien eroja ryhmien välillä passiivisen kuuntelun aikana.
In addition, differences in the rate of formation of the neural representation of words between children with Specific Language Impairment and children with typically developed language skills are studied.
Lisäksi selvitetään, onko uusille sanoille syntyvien hermostollisten muistiedustumien muodostumisnopeudessa eroa verrattuna lapsiin, joilla kieli on kehittynyt normaalisti.
It was found that the evoked response potentials for both stimulus types were more clearly lateralized on the left side in linguistically typically developed children than in those with Specific Language Impairment, suggesting atypical organization of word representations.
Tutkimuksessa havaittiin, että kielellisestä erityisvaikeudesta kärsivien sanojen hermostollinen edustuminen eivät olleet samalla tavalla vasemmalle lateralisoituneet kuin tyypillisesti kehittyneillä lapsilla.
It typically manifests in a slower rate of learning new words.
Uusien sanojen oppimisen hitaus on yksi tyypillinen kielellisen erityisvaikeuden ilmenemismuoto.
According to previous research, the disorder is connected with anomalous lateralization of speech related neural processes.
Aiemman tutkimuksen perusteella tiedetään, että häiriöön liittyy myös kielellisten toimintojen epätavallista jakautumista oikean ja vasemman aivopuoliskon välillä.
Novice teachers mentioned multiple challenges at the beginning of their career.
Noviisiopettajat mainitsivat lukuisia haasteita uransa alussa.
I interviewed each novice teacher individually.
Tein puolistrukturoidun yksilöhaastattelun kullekin noviisiopettajalle.
A few factors, for example the work community and the pupils, were in some cases a challenge and in other cases something that supported the novices in their work.
Muutamat tekijät kuten työyhteisö ja oppilaat olivat joissain tapauksissa haaste ja joissain taas työtä tukeva tekijä.
To help answer this question there were two subquestions: which factors are challenging at the beginning of the career according to novice teachers and which factors help coping with the challenges and, therefore, help the novice teachers at their job.
Tähän kysymykseen etsittiin vastausta kahden alakysymyksen avulla: mitkä tekijät ovat noviisiopettajien mukaan haastavia työuran alussa ja mitkä tekijät auttavat selviämään haasteista ja tukevat noviisiopettajia heidän työssään.
The interviews provided information on which factors are considered challenging and which support the novices' work and how.
Haastattelut antoivat tietoa siitä, mitkä asiat koetaan haastavina ja mitkä taas työtä tukevina ja millä tavoin.
The material for this study was gathered from seven novice classroom teachers who worked in the Helsinki region and who had experience in teaching no less than one and no more than three years.
Tutkimukseen osallistui seitsemän pääkaupunkiseudulla työskentelevää noviisiluokanopettajaa, joilla oli yhdestä kolmeen vuotta kokemusta alasta.