natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On the basis of MTV’s strategic planning and marketing materials, reports, memoirs and interviews, the study analyses the changing strategies of the company.
Aineistona tutkimuksessa hyödynnetään MTV:n tuottamia suunnittelu- ja markkinointimateriaaleja, tutkimusraportteja, muistelmia sekä haastatteluja.
The company gradually let go of its own programme production in the 1990s and became an investment target for international media conglomerates which produced brands instead of television programmes.
Omaa tuotantoa alettiin karsia ulkoistamisideologian mukaisesti 1990-luvulla ja MTV muuttui ohjelmayhtiöstä brändejä tuottavaksi sijoituskohteeksi.
The cultural historical approach involves the construction of the cultural and historical context, which is relevant in understanding the boundaries and possibilities of the company’s actions.
Lisäksi aikalaisaineisto lehdistä kirjallisuuteen antaa ymmärrystä tutkimusajan ja toimintaympäristön kontekstiin, yhtiön toiminnan rajoille ja mahdollisuuksille.
Moreover, the concepts of Media Studies are applied to the analysis of media change.
Kulttuurihistorialliseen aineistolähtöiseen ja kontekstia rakentavaan tutkimusotteeseen yhdistyy mediatutkimuksen käsitteiden kanssa keskustelu.
The control of knowledge and information in the 21st century is a battleground.
Informaation ja tiedon hallinta on 2000-luvun taistelukenttä.
It simply works to protect the EU’s industrial interest, with serious implications for public health.
Se yksinkertaisesti suojelee EU:n elinkeinoelämän etuja, millä on vakavia kansanterveydellisiä seurauksia.
It problematizes the issue in the context of postcolonial theory, supplemented by other theories.
Väitöskirjassa problematisoidaan tätä jälkikoloniaalisen teorian ja täydentävien muiden teorioiden valossa.
The reason is simple: information has become a ‘prime resource’ in modern economic life.
Syy tähän on yksinkertainen: tieto on nykypäivän talouselämän keskeisin resurssi.
We have seen this tension played out in relation to access to medicines and biomedical technologies.
Näitä jännitteitä olemme jo nähneet, kun kyse on ollut esimerkiksi lääkkeiden saatavuudesta ja biolääketieteen tekniikoista.
If they are, the following measures should be considered: (1) inclusion of a clause on transitional arrangements for developing countries specific to intellectual property in the Free Trade Agreements; (2) inclusion of a mandatory clause that clearly links the objectives for intellectual property protection and enforcement to a balance between the promotion of technological innovation and access to medicines; (3) framing the provisions on public health in the Free Trade Agreements as mandatory requirements or express exceptions, which will stipulate that the implementation of the Free Trade Agreement cannot lead to derogation from the protection of public health; (4) the inclusion of strong and comprehensive sustainable development chapters in the Free Trade Agreements, which are to be effectively implemented and enforced; and (5) allowing for reservations within the meaning of Article 19, Vienna Convention on the Law of Treaties in future Free Trade Agreements.
Mikäli näin kuitenkin tehdään, seuraavia toimenpiteitä tulisi harkita: (1) kehittyvien maiden siirtymätoimenpiteitä koskevan lausekkeen lisääminen vapaakauppasopimuksiin immateriaalioikeuksien osalta; (2) pakollinen lauseke, jossa selkeästi yhdistetään toisiinsa immateriaalioikeuksien suojelun ja toimeenpanon tavoitteet ja pyrkimys löytää tasapaino teknisen innovoinnin edistämisen ja lääkkeiden saatavuuden välillä; (3) kansanterveyttä koskevien säännösten merkitseminen vapaakauppasopimuksissa pakollisiksi säännöksiksi tai erityisiksi poikkeuksiksi, joissa määrätään, että vapaakauppasopimuksen toteuttaminen ei voi johtaa kansanterveyden turvaamisen huonontumiseen; (4) voimakkaiden ja kokonaisvaltaisten, kestävää kehitystä koskevien lukujen lisääminen vapaakauppasopimuksiin, joita tulee toteuttaa ja toimeenpanna tehokkaasti; ja (5) mahdollisuus valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin sopimuksen artiklassa 19 tarkoitettuihin varaumiin tulevissa vapaakauppasopimuksissa.
The EU’s intellectual property policy has been conceptualized as comprising two distinct but intertwined normative regimes – the internal and external.
EU:n immateriaalioikeuspolitiikka on käsitteellistetty kattamaan kaksi erillistä mutta toisiinsa kietoutuvaa normatiivista menettelytapaa: sisäinen ja ulkoinen politiikka.
It can be attributed to the colonial roots and neo-colonial structures of this body of law, perpetrated through the EU’s internal and external policy.
Syy tähän on löydettävissä näiden normien koloniaalisista juurista ja uuskoloniaalisista rakenteista, jotka heijastuvat EU:n sisäiseen ja ulkoiseen politiikkaan.
Externally, it recommends that developing countries should not be forced to adopt the kind of laws discussed in this thesis through Free Trade Agreements.
EU:n ulkosuhteiden osalta suositellaan, että kehittyviä maita ei pakotettaisi hyväksymään tässä opinnäytetyössä kuvatun kaltaisia normeja vapaakauppasopimusten kautta.
The development of this law has been complicit in legitimizing the economic control of developing countries at the expense of their development.
Kyseisten normien kehitys on osaltaan ollut oikeuttamassa kehittyvien maiden talouden hallitsemista maiden kehityksen kustannuksella.
Finally, the concept of substantive equilibrium has been proposed as a means of delinking the EU’s intellectual property policy from post-colonialism.
Lopuksi on ehdotettu aineellisoikeudellinen tasapaino -käsitettä keinoksi tehdä selvä ero EU:n immateriaalioikeuspolitiikan ja jälkikolonialismin välille.
This observation is supported by the findings of five individual essays, which recommends, among others, for the EU to streamline its development, industrial and trade policies in ways that could simultaneously meet the development and health care needs of developing countries and the EU’s economic interest.
Havaintoa tukevat viiden eri artikkelin tulokset, joiden pohjalta suositellaan muun muassa, että EU virtaviivaistaisi kehitys-, teollisuus- ja kauppapolitiikkojaan siten, että ne samanaikaisesti täyttäisivät kehittyvien maiden kehitys- ja terveydenhoitotarpeet ja olisivat EU:n taloudellisten etujen mukaisia.
This theory underscores the notion that the overly compliant attitude of most developing countries towards international intellectual property laws – despite their obvious effects on their economies – goes beyond contemporary political and economic circumstances.
Tässä teoriassa korostetaan, että useimpien kehittyvien maiden kovin alistuvainen suhtautuminen kansainvälisiin immateriaalinormeihin – huolimatta niiden ilmeisistä haitallisistavaikutuksista kyseisten maiden talouteen – nousee vallitsevia poliittisia ja taloudellisia olosuhteita tärkeämmäksi.
The exclusive rights, in effect, make access a saleable commodity and create the basis of markets for knowledge and technology.
Tosiasiallisesti tällainen yksinoikeus muuttaa käyttöoikeuden myytäväksi hyödykkeeksi ja luo pohjan tietämyksen ja teknologian markkinoille.
While these exclusive rights enable knowledge and technology markets, they also create social tension over the price of access and the lack of access.
Sen lisäksi, että yksinoikeudet mahdollistavat tietämyksen ja teknologian markkinat, ne luovat myös sosiaalista jännitettä siihen, millä hinnalla tietämys ja teknologia ovat käytettävissä, jos ylipäätään ovat.
This thesis attempted to provide the first integrative analysis of how the EU’s rulemaking on intellectual property, both at home and abroad, impacts the ability of developing countries to utilize the flexibilities flowing from the TRIPS Agreement to promote public health and access to medicines.
Tämän väitöskirjan tavoitteena oli analysoida, miten EU:n immateriaalioikeuksia koskevat määräykset – sekä EU:n sisäisesti että sen ulkosuhteissa – vaikuttavat kehittyvien maiden kykyyn hyödyntää TRIPS-sopimukseen sisältyviä joustomahdollisuuksia kansanterveyden ja lääkkeiden saatavuuden edistämiseksi.
The complex ecosystem of information is encapsulated in legal parlance as intellectual property.
Tiedon monitahoinen ekosysteemi hahmottuu oikeuden näkökulmasta pitkälti immateriaalioikeuksien kautta.
Characteristically intellectual property regimes create policy restrictions, in the form of exclusive rights to commercial use, on the otherwise free availability of knowledge and information in order to compensate for the cost of production of the knowledge or information.
Tyypillisesti immateriaalioikeudet asettavat rajoitteita informaation ja tiedon muutoin vapaalle saatavuudelle määrittelemällä yksinoikeuden kaupalliseen käyttöön korvaukseksi tietämyksen ja tiedon tuottamiseen liittyvistä kuluista.
The overall finding is that the current EU intellectual property policy making approach, both at home and abroad, does not offer the necessary freedom for development in developing countries.
Johtopäätöksenä väitöskirjassa todetaan, että EU:n nykyinen sisäinen ja ulkoinen immateriaalioikeuspolitiikka ei tarjoa riittävää vapautta kehityksen mahdollistamiseksi kehittyvissä maissa.
The thesis argues that the EU’s internal and external intellectual property policies have developed in manners that are tightly intertwined and detrimental to developing countries’ ability to promote public health and access to medicines.
Ne vaikuttavat haitallisesti kehittyvien maiden kykyyn edistää kansanterveyttä ja parantaa lääkkeiden saatavuutta.
Recruitment was carried out in five study centers in Europe: in Athens, Greece, Turku, Finland, Lodz, Poland, Ghent, Belgium and Erlangen, Germany.
Lasten rekrytointi tutkimukseen toteutettiin viidessä eurooppalaisessa tutkimuskeskuksessa: Ateenassa, Kreikassa, Turussa, Suomessa, Lodzissa, Puolassa, Ghentissä, Belgiassa sekä Erlangenissa, Saksassa.
The mean age of the children at study entry was 5.3 years.
Lasten keski-ikä tutkimuksen alkaessa oli 5.3 vuotta.
Of 571 visits, 54 % were positive for any virus and 39 % for rhinovirus.
Käyntejä oli yhteensä 571, joista 54 %:ssa todettiin jokin testatuista virusinfektioista ja 39 %:ssa todettiin rinovirusinfektio.
130 children aged 4 to 6 years from the PreDicta cohort were prospectively followed for a 12-month period.
Tutkimuksessa seurattiin 12 kuukauden ajan 130 4–6-vuotiasta lasta monikansallisesta PreDicta-tutkimuksesta.
The use of vitamin D supplementation was associated with lower rhinovirus positivity.
D-vitamiinilisän käyttö oli tutkimuksessa yhteydessä matalampaan rinoviruspositiivisuuteen.
The objectives of this study was to investigate the role of rhinovirus infections in preschool asthma and focus on susceptibility factors, clinical course of respiratory viral infections and their medium-term effects on asthma symptoms.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tutkia rinovirusinfektion roolia esikouluiän astmassa ja keskittyä erityisesti virusinfektioille altistaviin tekijöihin, akuutin infektion kliiniseen kulkuun sekä siihen, miten virusinfektiot vaikuttavat 12 kuukauden ennusteeseen.
At study entry allergy tests and a standard health questionnaire were carried out.
Seuranta-ajan alussa potilaille tehtiin allergiatestejä ja heidän huoltajansa vastasivat standardoituun terveyskyselyyn.
There were 3 scheduled visits and additional visits were arranged for pathogen identification in case the child developed symptoms of respiratory infection.
Ylimääräisiä käyntejä järjestettiin, mikäli lapselle ilmaantui ylähengitystieinfektion oireita virusetiologian selvittämiseksi.
Rhinovirus-induced wheezing at early life is a strong predictor of recurrent wheezing and a risk for asthma at school age.
Rinovirusinfektion on aiheuttaman uloshengityksen vinkunan on todettu lapsilla ennustavan toistuvaa uloshengityksen vinkunaa ja kasvanutta astmariskiä kouluiässä.
The investigation of preschool asthma is important since many children outgrow their symptoms at this age and there is limited data on the role of rhinovirus infections in this patient group.
Lapsuusiän astman tutkiminen on tärkeää, sillä monilla lapsilla astmaoireet ohittuvat kasvun myötä eikä siihen liittyviä tekijöitä tunneta tarpeeksi hyvin esikouluikäisillä.
Rhinovirus infection was associated with more severe course of acute illness and with more severe disease course during the follow-up period.
Todettu rinovirusinfektio oli yhteydessä vakavampaan taudinkulkuun akuutissa infektiossa: potilailla oli enemmän yöyskää, unihäiriöitä ja nuhaa.
The results of this study support protective effects of vitamin D against rhinovirus and suggests that rhinovirus infection is an indicator of more compromised course of acute illness and medium-term prognosis.
Tutkimuksen havainnot tukevat D-vitamiinin virusinfektiolta suojaavia ominaisuuksia.
Based on these results, platform use produced the same or better effect than previous studies.
Tulosten perusteella sähköisillä oppitunneilla oli sama tai parempi vaikuttavuus kuin aiemmissa tutkimuksissa.
Evidence of effectiveness of technologically enhanced lessons and corresponding homework was based on multiple studies in grades 1 - 3, covering 379 students.
Sähköisten oppituntien ja kotitehtävien vaikuttavuuden arviointi perustuu useisiin 1.-3. luokilla tehtyihin tutkimuksiin ja kaikkiaan 379 oppilaan vastauksiin.
Moreover, one study was conducted abroad to measure the effect of culture on the teaching and learning process.
Yksi väitöskirjan tutkimuksista tehtiin ulkomailla opetus- ja oppimiskulttuureista vaikutusten huomioimiseksi.
There is an abundance of research in learning mathematics and a consensus exists among researchers that technology can enhance the learning process.
Matematiikan oppimisesta on valtavasti tutkimusta ja tutkijoiden keskuudessa vallitsee yhteisymmärrys tietotekniikan positiivisista mahdollisuuksista edistää matematiikan oppimista.
We also explore how technical and teaching experts co-create effective lesson plans.
Tutkimme kuinka tutkijat ja opettajat pystyivät yhdessä luomaan onnistuneita ja tehokkaita oppimiskokonaisuuksia.
Based on teacher feedback and user growth on the platform, we managed to integrate technology into the regular school classroom in meaningful and sustainable ways.
Opettajien palautteiden ja kasvavan käyttäjämäärän perusteella voidaan sanoa, että onnistuimme tavoitteessamme integroida opetusteknologiaa mielekkäällä tavalla osaksi koulutyötä.
Statistically significant findings show that educational technology can improve two target variables when comparing students who did not use educational technology to students who did.
Tulokset osoittavat, että opetusteknologian avulla pystytään parantamaan oppilaiden suoriutumista edellä mainittujen osa-alueiden osalta verrattuna oppilaisiin, jotka eivät käyttäneet opetusteknologiaa.
An additional effect size analysis was conducted to verify and compare results with previous research.
Näiden tulosten varmistamiseksi laskettiin vaikuttavuuden suuruus ja sitä verrattiin aiempiin alan tutkimuksiin.
The effectiveness of educational technology was measured based on two variables: student performance in mathematics, based on the learning objectives specified in the curriculum, and arithmetic fluency measured by how rapidly and accurately students solved basic arithmetic operations.
Ensin matematiikan taitojen perusteella, eli kuinka hyvin kunkin luokka-asteen oppimistavoitteet olivat täyttyneet ja myöhemmin myös laskusujuvuuden perusteella, eli kuinka nopeasti ja tarkasti oppilaat pystyivät laskemaan peruslaskutoimituksia.
We were clearly able to support teachers in their practice in a manner that resulted in noticeable student achievement gains.
Onnistuimme myös tukemaan ja auttamaan opettajia opetustyössään ja samalla merkittävästi parantamaan oppilaiden suoriutumista.
A survey revealed a need to emphasize new features that were introduced to the platform in teacher training programs.
Kyselytutkimuksen perusteella huomasimme, että uusien ominaisuuksien kouluttamiseen tulee kiinnittää enemmän huomiota.
In one of the six papers we collected and reported teachers’ responses to survey questions covering typical usage patterns on a platform.
Yhdessä kuudesta artikkelista tutkittiin kyselytutkimuksen avulla opettajien kokemuksia ja käyttötottumuksia.
Teachers also reported having a positive attitude towards the platform and the initiative gained wide acceptance among their peers.
Samassa tutkimuksessa opettajat raportoivat olevansa tyytyväisiä alustaan ja sähköiset oppitunnit näyttävät saaneen vankan jalansijan suomalaisessa opettajakunnassa.
Involving teachers early on helps develop enduring commitment to innovations and practical solutions.
Tällaisen tiiviin yhteistyökulttuurin vaaliminen mahdollistaa käytännön työn ja teorian vahvuuksien hyödyntämisen.
Teachers’ direct feedback was collected and incorporated to improve technical solutions.
Näitä vastauksia hyödynnettiin teknisessä kehitystyössä ja hyvien käytänteiden hiomisessa.
This thesis synthesizes six papers and offers additional findings that focus on how technology experts can collaborate with elementary teachers to improve student learning outcomes.
Artikkelit kuvaavat, kuinka tutkijat ja opettajat työskentelivät yhdessä parantaakseen oppilaiden matematiikan oppimista.
Mathematics is one of the key subjects in any school curriculum and most teachers agree that mathematical skills are important for students to master.
Matematiikka on yksi tärkeimmistä kouluaineista pelkästään tuntimääräisesti mitattunakin.
We focus on managing educational change in ways that improve the sustainability of innovations.
Tavoitteenamme oli muuttaa koulun käytänteitä pitkäjänteisesti ja kestävällä tavalla.
Developing a more natural collaboration between learning technology experts, teachers, and students ensures all stakeholders are considered.
Tietotekniikan ja oppimisen vuorovaikutus on kuitenkin monisyinen vyyhti ja sen onnistunut hyödyntäminen vaatii tutkijoiden, opettajien ja oppilaiden välistä tiivistä ja vuorovaikutteista yhteistyötä.
As AI’s use spreads more broadly in society, it becomes like a co-worker that people need to understand.
Kun tekoälyn käyttö yhteiskunnassa yleistyy laajemmin, tulee siitä ikään kuin työkaveri, jota ihmisten tulee ymmärtää.
However, the models’ decisions are often not intuitively understandable.
Mallien tekemät päätökset eivät usein ole ihmiskäyttäjälle vaistonvaraisesti ymmärrettävissä.
The studies’ direct theoretical contributions and the number of theoretical lenses used were both found out to be relatively low.
Tutkimusten tieteellisen panosten ja niiden käyttämien teoreettisten näkökulmien määrän havaittiin olevan suhteellisen pieniä.
Expectations towards artificial intelligence (AI) have risen continuously because of machine learning models’ evolution.
Odotukset tekoälyä kohtaan ovat kohonneet jatkuvasti koneoppimismallien kehittymisen vuoksi.
The material was collected based on database searches and snowball sampling.
Aineisto kerättiin tietokantahakujen ja lumipallo-otannan avulla.
For this reason, AI-human interaction in research is of broad and current interest.
Tästä syystä tekoälyn ja ihmisen välisen vuorovaikutuksen tutkiminen on nyt laajan mielenkiinnon kohteena.
This study aims to determine what factors made users consider XAI transparent, explainable, or trustworthy and to whom the XAI research was intended.
Tutkielman tarkoituksena on selvittää, millaiset tekijät saivat käyttäjät pitämään tekoälyä läpinäkyvänä, selitettävissä olevana tai luotettavana, sekä kenelle aihepiirin tutkimus oli suunnattu.
This study’s findings show that domain experts’ needs towards XAI vary greatly between domains, whereas developers need better tools to create XAI systems.
Tutkielman tulokset osoittavat, että asiantuntijoiden tarpeet selittävää tekoälyä kohtaan vaihtelevat laajasti toimialojen välillä, kun taas sen kehittäjät kaipaisivat parempia työkaluja tuekseen.
Based on the analysis, three stakeholder groups to whom the current XAI literature was aimed for emerged: end-users, domain experts, and developers.
Analyysin perusteella löytyi kolme ryhmää, joille nykyistä kirjallisuutta on suunnattu: loppukäyttäjät, toimialojen asiantuntijat sekä tekoälyn kehittäjät.
Continuing this thesis, researchers can further investigate research avenues such as explanation quality methodologies, algorithm auditing methods, users’ mental models, and prior conceptions about AI.
Tutkielma avaa useita näkymiä jatkotutkimukselle, esimerkiksi selitysten laatumetodien, algoritmien auditointimenetelmien, käyttäjien ajatusmallien sekä aiempien käsitysten vaikutusten näkökulmista.
The end-users, on their part, considered case-based explanations unfair and wanted to have explanations that "speak their language".
Loppukäyttäjien havaittiin pitävän tekoälyn antamia tapauskohtaisia esimerkkejä epäreiluina, ja haluavan juuri heitä puhuttelevia selityksiä.
The articles were analyzed based on their descriptive statistics, stakeholder groups, research questions, and theoretical approaches.
Tutkimuksia eriteltiin artikkeleja kuvailevien tietojen, niiden kohdeyleisön, tutkimuskysymysten sekä teoreettisten lähestymistapojen kautta.
For this reason, the field of Explainable AI (XAI) has emerged, which tries to create different techniques to help users understand AI better.
Tätä ongelmaa ratkomaan on syntynyt selittävän tekoälyn tutkimuskenttä, joka luo erilaisia tekniikoita käyttäjien ymmärryksen tueksi.
Also, the results indicate that the effect of current XAI solutions on users’ trust towards AI systems is relatively small or even non-existing.
Tulokset ilmaisevat, että nykyisten selittävien tekoälytekniikoiden vaikutukset käyttäjien luottamukseen tekoälyä kohtaan ovat vähäisiä.
This study's method is an explorative, systematic literature review carried out following the PRISMA (Preferred Research Items for Systematic Reviews) method.
Tutkielman metodi on tutkiva, systemaattinen kirjallisuuskatsaus, ja se suoritettiin seuraten PRISMA-ohjeistusta.
This thesis outlines the current empirical XAI research literature themes from the human-computer interaction (HCI) perspective.
Tässä pro gradu -tutkielmassa hahmotellaan selittävän tekoälyn tutkimuskentän ajankohtaisia teemoja, ihmisen ja tietokoneen välisen vuorovaikutuksen näkökulmasta.
In total, 29 articles that concluded an empirical study into XAI from the HCI perspective were included in the review.
Katsaukseen valikoitui yhteensä 29 ihmisen ja tietokoneen vuorovaikutuksen näkökulmasta selittävää tekoälyä empiirisesti tutkinutta artikkelia.
During the early 2000s, the concept of disaster diplomacy was invented.
2000- luvun alussa kehittyi katastrofidiplomatia käsite.
It was conducted as a single case study through content analysis.
Tutkimus toteutettiin tapaustutkimuksena ja sisältöanalyysin kautta.
The case in question was the conflict in Aceh province in Indonesia.
Tutkielman esimerkkitapauksena oli Acehin maakunnan vuosikymmeniä jatkunut konflikti Indonesiassa.
Conflicts have always been a part of our world and way of living.
Konfliktit ovat aina olleet läsnä maailmassamme.
This thesis studied mediation as a mode of conflict resolution.
Tämä tutkielma tutki rauhanvälitystä konfliktinratkaisun keinona.
It is a mode of negotiation in a situation where the mediator could find a solution that the parties could not reach themselves, without the outside assistance of a third party.
Välityksessä pyritään löytämän välittäjän johdolla sellaisia ratkaisuja, joihin osapuolet eivät pääsisi ilman ulkopuolista apua.
Both reached a peace agreement, but only the latter has produced lasting peace.
Molemmat välittäjät onnistuivat päättämään neuvottelut rauhansopimukseen, mutta vain toinen niistä on onnistunut luomaan pitkäkestoisia vaikutuksia.
The main question in it is that does disaster-related activities induce new diplomatic efforts between disputing parties.
Siinä ydinkysymyksenä on se, käynnistikö katastrofista johtuneet tapahtumat uusia diplomaattisia yrityksiä konfliktien ratkaisemiseksi.