natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first section of theory defined giftedness and what is giftedness and also teachers being determiners of giftedness.
Tutkimuksen ensimmäisessä teoriaosassa käsiteltiin lahjakkuutta ja mitä on lahjakkuus sekä opettajia lahjakkuuden tunnistajina.
The second section of theory defined differentiation teaching in gifted students' point of view.
Toisessa lahjakkaiden oppilaiden opettamista eriyttämisen näkökulmasta.
The least effective was acceleration and quantitative augmentation of assignments.
Tehtävien määrällinen lisääminen ja opetuksen nopeuttamisen nähtiin puolestaan soveltuvan eriyttämiseen heikosti.
Problem solving, differentiation in lessons and extra assignments seemed to be the best methods of teaching to gifted students.
Parhaiten eriyttäviksi opetusmenetelmiksi aineiston perusteella voidaan todeta soveltuvan ongelmanratkaisutehtävät, eriyttävät tuntitehtävä ja lisätehtävät.
Milk was clearly the worst option as a binding agent.
Maito oli selkeästi heikoin vaihtoehto sideaineena.
Printed fabrics were cotton, viscose, wool and silk.
Painetut kankaat olivat puuvillaa, viskoosia, villaa ja silkkiä.
In contrast the results in colors fastness to rubbing were poor.
Sen sijaan tulokset värin hankauksenkestossa olivat heikkoja.
Between soya milk and soya drink there were no significant difference.
Soijajuoman ja soijamaidon välillä ei sen sijaan ilmennyt merkittävää eroa.
Contrary to the information collected from Katazome-tradition, coating the fabric with a binding agent beforehand weakened the color fastness result.
Vastoin katazomen perinteestä kerättyä tietoa, kankaan käsittely sideaineella etukäteen heikensi värin pysyvyyttä.
The test compared the use of binding agents on the different stages of printing process.
Koeasetelmassa vertailtiin sideaineiden käyttöä painoprosessin eri vaiheissa.
The best color fastness was achieved when color pigment was applied at the same time with binding agent.
Paras värin pysyvyys saavutettiin levittämällä väripigmentti samanaikaisesti sideaineen kanssa.
Conventionally the binders that are used in textile printing are industrially manufactured.
Kankaanpainossa käytetään tavanomaisesti teollisesti valmistettuja sideaineita.
Only one color pigment was used.
Tutkimuksessa oli käytössä yksi pigmenttiväri.
The binding agents selected for this study were handmade soya milk, like it is used in Katazome technique, industrially produced soya drink and cow's milk enriched with proteins.
Tutkimuksessa käytettäviksi sideaineiksi valikoituvat katazome-tekniikkaan perustuen soijamaito, joka oli valmistettu itse soijapavuista sekä teollisesti valmistettu soijajuoma ja proteiinirikastettu lehmänmaito.
Soy milk, soy drink and cow's milk as pigment binders : Alternative pigment binders in cloth printing
Soijamaito, soijajuoma ja lehmänmaito pigmenttivärien kiinnittäjänä : Pigmenttivärien vaihtoehtoiset sideaineet kankaanpainossa
The color stability was evaluated using standardized test for color fastness to domestic and commercial laundering and rubbing.
Värin pysyvyyttä arvioitiin standardoitujen värin vesipesunkeston- ja hankauksenkestotestien perusteella.
The purpose of this study was to determine the adhesion of pigment in textile printing when using alternative binders.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää pigmenttivärien kiinnittymistä kankaanpainossa vaihtoehtoisten sideaineiden avulla.
The findings show that soya-based binding agents can attach pigment colors onto fabric with moderate results.
Tutkimustulokset osoittavat, että soijapohjaisia sideaineita käyttämällä on mahdollista kiinnittää pigmenttivärejä kohtalaisin tuloksin.
The binding agent was applied on the fabric before anything else or it was applied at the same time with the color pigment.
Sideaine levitettiin kankaalle etukäteen tai yhdessä väripigmentin kanssa.
However the previous research has shown that the pigment can adhere to the fabric also by binding agents that contain proteins.
Käsityötieteellinen tutkimus ja kankaanpainon sekä painovärjäyksen perinteiden tutkimus kuitenkin on osoittanut, että pigmenttivärit voivat kiinnittyä kankaaseen myös proteiineja sisältävien sideaineiden avulla.
Using soya milk as well as soya drink as binders produced good fastness to laundering.
Soijamaidon tai soijajuoman ja väripigmentin seoksella painetut kankaat osoittautuivat värin vesipesunkestoltaan hyviksi.
The experimental part of the study consisted of the dyeing process as well as testing color fastness of printed fabrics.
Kokeellinen osa käsitti koko kankaanpainoprosessin esi- ja jälkikäsittelyineen sekä lisäksi painokankaiden värinkestojen testaamisen.
For example, a Japanese textile print technique called Katazome utilize soya milk as a color binding agent which has also inspired this study.
Tämä tutkimus on saanut innoituksensa japanilaisesta katazome-tekniikasta, jossa pigmenttivärit tai väriaineet kiinnitetään kankaaseen soijamaidon avulla.
In addition, it is evaluated how using binding agents effects to the color fastness on printed textile.
Lisäksi tarkastellaan, miten erilaiset sideaineet soveltuvat käytettäväksi käsityömäisessä kankaanpainossa.
The data was collected by an online questionnaire in the April of 2016.
Aineisto hankittiin sähköisellä kyselylomakkeella huhtikuun aikana vuonna 2016.
Primary findings were received by using variance analysis, cluster analysis, Pearson correlation and regression analysis.
Pääasialliset tulokset saatiin käyttämällä varianssianalyysiä, klusterianalyysiä, Pearsonin tulomomenttikerrointa sekä regressioanalyysiä.
Wider investigating of this matter and its relationship with job commitment would be important in the future.
Tämän kokemuksen laajempi tutkiminen ja yhteys työhön sitoutumiseen olisi jatkossa tärkeää.
Biggest of the job demands were low salary and rush.
Suurimmat vaatimustekijät ovat palkan alhaisuus ja kiire.
In order to understand the work of early childhood educators one has to take into account both sides of the work: it is both very demanding and highly rewarding.
Varhaiskasvattajien työn ymmärtämiseksi täytyy ottaa huomioon varhaiskasvatustyön molemmat puolet: työ on sekä hyvin vaativaa, että hyvin palkitsevaa.
Total of 250 educators answered to the questionnaire.
Kyselyyn vastasi 250 varhaiskasvattajaa.
Also the change of early childhood education work was discussed in this study.
Tutkimuksessa käsiteltiin myös varhaiskasvatustyön muutosta.
Because of that it would be a good time in the field of early childhood education to do something so that there would be motivated and competent workers in the future as well.
Alalla olisikin hyvä tehdä jotain, jotta tulevaisuudessa varhaiskasvatustyössä riittää motivoituneita ja ammattitaitoisia työntekijöitä.
Results of this study forward mainly positive picture of early childhood educators' job commitment.
Tutkimuksen kautta välittyy pääosin myönteinen kuva varhaiskasvatustyöhön sitoutumisesta.
Job demands and job resources are in touch with job involvement.
Työn vaatimukset sekä voimavarat liittyvät työhön sitoutumiseen.
Early childhood educators' experiences about their working conditions are often characterized by hurry, ongoing changes, diversity of work assignments and insufficiency of workforce resources.
Varhaiskasvattajien kokemuksia omasta työympäristöstään luonnehtivat usein kiire, jatkuvat muutokset, työtehtävien moninaisuus, henkilöstöresurssien riittämättömyys sekä epäselvyys eri ammattiryhmien vastuissa ja velvoitteissa.
In open answers early childhood educators said that possibilities to do own work properly and ethically right no longer exists due to intensified welfare work.
Avoimissa vastauksissa työn muutoksista nousi esiin, kuinka mahdollisuuksia tehdä oma työ tunnollisesti ja eettisesti oikein ei enää ole.
Early childhood educators are very involved to their current job, committed to their work community and experience work engagement.
Varhaiskasvattajat ovat hyvin sitoutuneita nykyiseen työhönsä ja työyhteisöönsä ja kokevat työssään työn imua.
Best predictors for different forms of commitment were work community, possibilities to influence at work, children, valuation of early childhood education work and the experiences of vocation.
Sitoutumista selittivät parhaiten työyhteisö, vaikutusmahdollisuudet, lapset, työn arvostus sekä kokemukset kutsumustyöstä.
However, results show that those of whom have more job resources are also more job involved and experience more work engagement.
Tulokset kuitenkin osoittavat, että ne varhaiskasvattajat, jotka kokevat voimavarat paremmiksi, ovat vahvemmin sitoutuneita sekä kokevat enemmän työn imua.
The aim of this study was also to examine which forms of job commitment early childhood educators experience most and which factors predict job commitment.
Lisäksi tutkittiin, mikä työhön sitoutumisen muodoista varhaiskasvattajilla painottuu ja mitkä tekijät selittävät työhön sitoutumista.
The aim of this study was to explore how early childhood educators experience different job demands and job resources and which of them are emphasized.
Tutkimuksessa oltiin kiinnostuneita siitä, miten ammattilaiset kokevat erilaiset työn vaatimus- ja voimavaratekijät, ja mitkä tekijöistä korostuvat.
The results of this study can be utilized in future researches of job commitment and can also act as a benefit in development projects that are meant to improve the working conditions of early childhood educators.
Lisäksi tuloksia voisivat hyödyntää esimerkiksi varhaiskasvatusalalla työskentelevät esimiehet, jotka suunnittelevat kehittämistoimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan varhaiskasvatuksen alalla työskentelevien työoloja
Early childhood educators' job demands and job resources and their relationship with job commitment
Varhaiskasvattajien työhön sitoutuminen sekä työn kokeminen työn voimavarojen ja vaatimusten valossa
Sample consisted of early childhood educators who worked in Helsinki metropolitan area.
Tutkimuksen kohdejoukkona olivat pääkaupunkiseudun julkisissa päiväkodeissa työskentelevät varhaiskasvattajat.
It was the younger workers who had experienced more job demands and whose vocation to the job was not as strong.
Huomioitavaa on, että nuoret varhaiskasvattajat kokivat vaatimukset suuremmiksi ja kutsumuksen alaa kohtaan vanhempia työntekijöitä vähäisemmäksi.
The results of this study showed that the most important job resources for early childhood educators were children and meaningfulness of the work.
Tulosten mukaan tärkeimmäksi voimavaraksi varhaiskasvattajat kokevat lapset.
Students who worked more than 20 hours a week scored lower on the surface approach than students who worked less than 20 hours a week.
Yli 20 tuntia viikossa työskennelleet opiskelijat olivat vähemmän pintasuuntautuneita kuin alle 20 tuntia työskennelleet.
The data were collected via online questionnaire during years 2015–2016.
Aineisto on kerätty Helsingin yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan maisterivaiheen opintoja aloittavilta opiskelijoilta vuosina 2015–2016 online-kyselylomakkeen avulla.
Objectives: In previous studies, working during studying has been found to have both negative and positive effects on studies and studying but the interrelation between working during studying and the quality of learning has been only little explored.
Tavoitteet: Opiskeluaikaisella työnteolla on aiemmissa tutkimuksissa havaittu olevan sekä myönteisiä että kielteisiä vaikutuksia opintoihin ja opiskeluun, mutta työssäkäynnin yhteyttä oppimisen laatuun on tarkasteltu vain vähän.
Results and conclusions: Approaches to learning and experiences of the teaching-learning environment were related to each other.
Tulokset ja johtopäätökset: Oppimisen lähestymistavat ja kokemukset oppimisympäristöstä olivat yhteydessä toisiinsa.
Independent samples t-test, ANOVA variance analysis and Kruskal-Wallis test were used to examine how working during studying is related to approaches to learning and experiences of the teaching-learning environment while taking into account the nature and amount of work.
Riippumattomien otosten t-testin, varianssianalyysin (ANOVA) ja Kruskal-Wallisin testin avulla tarkasteltiin opiskeluaikaisen työssäkäynnin yhteyttä oppimisen lähestymistapoihin ja kokemuksiin oppimisympäristöstä huomioiden myös opiskeluaikaisen työn luonne ja määrä.
The surface approach to learning was related to more negative experiences of the teaching-learning environment than the deep approach and organised studying.
Pintasuuntautunut lähestymistapa oli yhteydessä negatiivisempiin kokemuksiin oppimisympäristöstä kuin syväsuuntautunut lähestymistapa tai suunnitelmallinen opiskelu.
The data were gathered using HowULearn questionnaire that has been developed at the University of Helsinki.
Aineiston keruussa käytettiin Helsingin yliopistossa kehitettyä HowULearn-kyselyä ja aineisto koostui 179 opiskelijan vastauksista.
Pearson's correlations and regression analysis were used for examining the relation between approaches to learning and experiences of the teaching-learning environment.
Pearsonin korrelaatiokertoimia ja regressioanalyysia käytettiin selvitettäessä oppimisen lähestymistapojen ja oppimisympäristön kokemusten välisiä yhteyksiä.
It is important to further examine the interaction between working during studying, approaches to learning and experiences of the teaching-learning environment to get more thorough understanding of how working is related to the quality of learning.
Työssäkäynnin yhteyttä oppimisen lähestymistapoihin ja kokemuksiin oppimisympäristöstä olisi tärkeää tutkia lisää, jotta käsitteiden välisiä suhteita saataisiin tarkennettua ja voitaisiin saada kokonaisvaltaisempi ymmärrys siitä, millä tavoin työssäkäynti on yhteydessä oppimisen laatuun.
Factor analysis was used to form scales measuring approaches to learning and experiences of the teaching-learning environment.
Faktorianalyysia käytettiin muodostettaessa oppimisen lähestymistapoja ja kokemuksia oppimisympäristöstä mittaavat summamuuttujat.
Working during studying, approaches to learning and experiences of the teaching-learning environment among law students
Opiskeluaikaisen työssäkäynnin yhteys oppimisen lähestymistapoihin ja kokemuksiin oppimisympäristöstä oikeustieteen opiskelijoilla
There were no statistically significant differences with respect to the nature of work.
Oppimisen lähestymistavoissa ja kokemuksissa oppimisympäristöstä ei ollut tilastollisesti merkitseviä eroja työs- säkäynnin luonteen suhteen.
There were no statistically significant differences in approaches to learning and experiences of the teaching-learning environment between students who were and were not working during their studies.
Opiskeluaikana töissä käyneiden ja töissä käymättömien opiskelijoiden välillä ei ollut tilastollisesti merkitseviä eroja oppimisen lähestymistavoissa tai kokemuksissa oppimisympäristöstä.
The aim was then to examine how working during studying is related to approaches to learning and experiences of the teaching-learning environment.
Tarkoituksena oli myös selvittää, miten opiskeluaikainen työssäkäynti on yhteydessä oppimisen lähestymistapoihin ja opiskelijoiden kokemuksiin oppimisympäristöstä.
Methods: The data were collected from the Faculty of Law by the researchers of the Centre for Research and Development of Higher Education.
Menetelmät: Tutkimusaineistona käytettiin Helsingin yliopiston Yliopistopedagogiikan tutkimus- ja kehittämisyksikössä kerättyä tutkimusaineistoa.
The examination was then continued by addressing the differences in the nature of work and amount of work.
Tarkastelua jatkettiin vertailemalla eri luonteista työtä ja eri viikkotuntimääriä työtä tehneitä opiskelijoita.
The study aimed to explore how the constructs reflecting the quality of learning, namely approaches to learning and experiences of the teaching-learning environment, are related to each other at the Faculty of Law.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, millainen yhteys on oppimisen laatua heijastelevien oppimisen lähestymistapojen ja kokemusten oppimisympäristöstä välillä.
The museum's wardrobe had many shortcomings so there was a clear need for a study analyzing and enhancing the situation.
Museon vaatevarastossa oli paljon puutteita, joten tilannetta analysoivalle ja parantavalle tutkimukselle oli selkeä tarve.
At the first stage of the study, the situation was outlined by making an inventory of museum's wardrobe and interviewing the keeper of the museum.
Tutkimuksen ensimmäisessä vaiheessa kartoitettiin lähtötilanne inventoimalla museon vaatevarasto ja haastattelemalla museon intendenttiä.
Due to the practical nature of the subject, the chosen method of study was design research, in which the design process moves forward in stages based on empirical knowledge.
Aiheen käytännönläheisyyden vuoksi tutkimusmenetelmäksi valikoitui kehittämistutkimus, jossa suunnitteluprosessi etenee vaiheittain kerätyn empiirisen tiedon ehdoilla.
Since the open-air museum is simultaneously a cultural history museum and a place of work, the dresses should be not only as historically authentic as possible but also practical as work clothes as far as comfort and maintenance are concerned.
Koska ulkomuseo on yhtä aikaa sekä kulttuurihistoriallinen museo että työpaikka, pukujen tulisi olla sekä historiallisesti mahdollisimman autenttisia että käyttömukavuudeltaan ja huollettavuudeltaan toimivia työvaatteita.
Since there is plenty of information available on both folk dresses and work clothes, it is possible to design outfits that meet the needs of the museum even though it sometimes requires compromises between authenticity and comfort.
Koska tietoa sekä kansanpuvuista että työvaatteista on runsaasti tarjolla, on museon tarpeisiin soveltuvien asukokonaisuuksien laatiminen mahdollista, vaikka se ajoittain vaatiikin kompromisseja autenttisuuden ja työskentelymukavuuden välillä.
In the third stage the objective was to take into consideration both aesthetic and technical viewpoints of possible design solutions.
Kolmannessa vaiheessa pohdittiin asujen mahdollisia suunnitteluratkaisuja sekä esteettisestä että teknisestä näkökulmasta.
In addition, the results of this study can be used for rearranging and restocking the museum's wardrobe.
Lisäksi tutkimustuloksia voi hyödyntää museon vaatevaraston uudelleenjärjestelyssä ja täydentämisessä.
Finally, a practical effort was made to combine these viewpoints regarding the folk dresses and work clothes by sewing the prototypes of two pieces of clothing that are a part of the work outfits.
Lopulta näiden kansanpukuihin ja työvaatteisiin liittyvien näkökulmien yhdistämistä kokeiltiin ompelemalla kaksi prototyyppiä työasuihin kuuluvista vaatekappaleista.
Due to economical reasons, one of the outfits is also usable in two other museum houses.
Toinen kokonaisuuksista on taloudellisista syistä pienin muutoksin käyttökelpoinen kahdessa muussakin museokohteessa.
At the second stage, the insights of the staff on their work clothes were reviewed through a survey.
Toisessa vaiheessa selvitettiin ulkomuseon työntekijöiden näkemyksiä työvaatteistaan kyselyn avulla.
As a result of the study, the proposals for two outfits for two different museum houses were created.
Tutkimuksen tuloksina luotiin ehdotukset kahden Seurasaaren museokohteen uusiksi asukokonaisuuksiksi.
The purpose of this study is to find out what kind of outfits should be designed for the staff of the open-air museum in order to meet requirements both for work clothes and folk dresses.
Tutkimuksessa selvitetään, millaisia asuja ulkomuseon työntekijöille tulisi suunnitella ja valmistaa, jotta niissä yhdistyisivät sekä työvaatteisiin että kansanpukuihin liittyvät vaatimukset.
Folk Costumes as Work Clothes at the Seurasaari Open-Air Museum
Kansanpuku työvaatteena Seurasaaren ulkomuseossa
The object of this study was the Finnish folk costumes used as work clothes at the Seurasaari Open-Air Museum.
Tutkimuksen kohteena olivat Seurasaaren ulkomuseossa työvaatteina käytettävät suomalaiset kansanpuvut.
In addition to the results of the stages presented earlier, literature and pictures of folk dresses were used as support in the design process.
Suunnittelun tukena käytettiin edellä esiteltyjen vaiheiden tulosten lisäksi kansanpukuja käsittelevää kirjallisuutta ja kuvallista aineistoa.
Methods: 21 healthy adult volunteers took part in the study.
Menetelmät: 21 tervettä vapaaehtoista aikuista koehenkilöä osallistui tutkimukseen.
Subject's mood was tested with POMS questionnaire and task load with NASA-TLX.
Mielialaa mitattiin POMS kyselyllä ja kuormitusta NASA-TLX kyselyllä.
Results and conclusions: Auditory stimulation did not affect memory consolidation, mood, task load or subject's sleep architecture.
Tulokset ja johtopäätökset: Koetilanteella ei havaittu olevan vaikutusta koehenkilöiden muistisuoriutumiseen, mielialaan, kuormittuneisuuteen tai unen rakenteeseen.
The results on memory consolidation are contradictory to previously published data and possible explanations for the contradiction are discussed.
Muistisuoritusten osalta tulokset ovat ristiriidassa aiemman tutkimusaineiston kanssa ja mahdollisia selityksiä tähän käsitellään tarkemmin.
During the four nights, subjects were presented with brief auditory noise or percussion sounds for the whole night of for the first four hours or with no auditory stimulation in a randomized order.
Neljän yön aikana koehenkilöille esitettiin satunnaisessa järjestyksessä joko koko yön tai yön ensimmäisen neljän tunnin ajan lyhyitä kohinapurskeääniä, koko yön perkussiosoitinääniä tai ei mitään ääniä.
Based on the results of this study, suggestions for future research designs are introduced.
Ehdotuksia menetelmän jatkokehitykseen käydään läpi tämän tutkimuksen tulosten pohjalta.
This study is part of a research project, Sound Deep Sleep, where the objective is to develop a non-pharmacological method for home use to enhance the positive effects of deep sleep using auditory stimulation.
Tämä tutkimus liittyy Sound Deep Sleep tutkimusprojektiin, jossa kehitetään kotikäyttöistä lääkkeetöntä keinoa hidasaaltorytmin voimistamiseen lyhyiden, hidasaaltoon vaihelukittujen ääniärsykkeiden avulla.
The subjects slept in a sleep research lab in the Institute of Occupational Health for four nights with electrodes attached to the scalp and their memory performance and mood was tested once every evening and once every morning.
He nukkuivat Työterveyslaitoksen unilaboratoriossa neljä yötä, joiden aikana heidän aivosähkökäyrää, muistisuoriutumista ja mielialaa mitattiin.
In previous studies, auditory stimulation during deep sleep has been found to strengthen the brain's natural SO cycles and enhance consolidation of declarative memory but it has also been found to have unwanted side-effects on mood.
Aiemmissa tutkimuksissa lyhyiden ääniärsykkeiden on todettu voimistavan aivojen luontaista hidasaaltorytmiä ja parantavan deklaratiivisen aineksen tallennusta kestomuistiin, mutta myös haittaavan unen jälkeistä mielialaa.
More specifically, slow oscillations (SO) detected with EEG during deep sleep, have been found to reactivate memory representations which further enhances their processing and consolidation into long-term memory.
EEG:ssä syvän unen aikana havaittavien hidasaaltojen on todettu uudelleenaktivoivan tuoreita muistijälkiä prosessoiden niiden sisältöjä edelleen ja vahvistaen niiden tallennusta kestomuistiin.
The fact that this study had larger sample size and almost identical design than previous studies casts doubt that the effects size of auditory stimulation on memory consolidation might be smaller than previously expected or that it concerns only a sub-population of people.
Aiempiin tutkimuksiin nähden suurempi otoskoko, mutta identtinen koeasetelma viittaavat äänten esittämisen vaikutuksen olevan luultua pienempi tai koskevan vain tiettyä ryhmää ihmisistä.
Objectives: In recent years, scientific inquiry has been able to dig into the effects of sleep on memory.
Tavoitteet: Unen merkitys normaalin muistin toiminnan ja muistiin tallennuksen kannalta on alkanut valjeta tieteellisen tutkimuksen kautta viime vuosina.
In this study the effects of different auditory stimuli and their duration on memory consolidation and mood was investigated.
Tutkielmassa selvitettiin äänten esittämisajan ja ääniärsykkeen miellyttävyyden vaikutusta muistisuoriutumiseen ja mielialaan.