natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Also, personal knowledge, skills, and attitudes are brought to bear.
Toiseksi tiimi muodostaa omaa, tiimikohtaista intellektuaalista pääomaa, joka on tietyn ryhmän tietämystä ja tiedonmuodostamisen kykyä.
The policies of the EMU can be divided up into two main areas: fiscal policy and monetary policy.
Talous- ja rahaliiton toiminta voidaan jakaa finanssipolitiikkaan ja rahapolitiikkaan.
In this study a duality concerning these effects is constructed and the effects are divided into two groups: normative-theoretical and factual effects of the legal regulations.
Tutkimuksessa on esitetty oikeussäännösten vaikutusten kahtiajaon teoria, jossa vaikutukset jaetaan normatiivis-teoreettisiin ja tosiasiallisiin vaikutuksiin.
Fiscal policy refers to actions which are made for controlling and affecting public finances, i.e. public revenue and expenditure.
Tutkimuksessa keskitytään tarkastelemaan näistä osa-alueista nimenomaan finanssipolitiikkaa, jolla tarkoitetaan julkisen talouden tuloja ja menoja koskevia ratkaisuja.
A notable part of the effects of the EU-membership is established through the Economic and Monetary Union (EMU) of the EU.
Olennaisena osana Euroopan unionin kokonaisuutta on sen talous- ja rahaliitto (Economic and Monetary Union, EMU).
The third stage of the EMU started in 1999 and a single currency which is a significant instrument of the third stage became operative at the beginning of 2002.
Suomi on ollut mukana talous- ja rahaliiton yhteisvaluuttavaiheessa eli kolmannessa vaiheessa sen alkamisesta asti.
This is to say that the concept of the effects of legislation is understood in a normative way: in the first place the object of the examination is the contents of regulations and not the factual actions or behaviour of people.
Oikeussäännösten normatiivis-teoreettiset vaikutukset määrittyvät oikeusnormien perusteella, kun taas tosiasiallisissa vaikutuksissa on kyse henkilöiden tosiasiallisen käyttäytymisen ja toiminnan perusteella ilmenevistä vaikutuksista.
Nevertheless, some Member States may have problems to fulfill the requirements of the Economic and Monetary Union when it comes to the limits of budgetary deficits and public debt.
EMU:n kolmannen vaiheen valtioihin kohdistuu erityinen budjettikuri, jossa julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan sallituille enimmäismäärille on asetettu tietyt viitearvot.
Therefore the main question of the study is how the Economic and Monetary Union of the EU has influenced the self-determination of state finances and the national budgetary power in Finland.
Tutkimuksessa tarkastellaan oikeudellisesta näkökulmasta Euroopan unionin talous- ja rahaliiton vaikutuksia suhteessa Suomen valtiontaloudelliseen päätösvaltaan eli finanssivaltaan.
3 The Effects of the EMU Membership Regarding the Constitutional Fiscal Power in Finland The Economic and Monetary Union of the EU is not consisted only of political and economical intentions but also of legally binding regulations.
Talous- ja rahaliitossa finanssipolitiikkaa ohjataan poliittisen ohjauksen lisäksi oikeudellisesti sitovan sääntelyn avulla.
This study examines the legal effects of Finland s membership on the Economic and Monetary Union which focus on the parliamentary fiscal and budgetary powers.
Tutkimuksessa selvitetään niitä unionin talous- ja rahaliiton jäsenyydestä aiheutuvia oikeudellisia vaikutuksia ja reunaehtoja, jotka kohdistuvat Suomen julkista talousarviotaloutta koskevaan päätösvaltaan sekä samalla Suomen taloudelliseen täysivaltaisuuteen.
One of the goals of the research is also to clarify the fiscal rules and the regulations of budgetary discipline in the Economic and Monetary Union.
Keskeisen perustan finanssipolitiikan oikeudelliselle ohjaukselle muodostavat EU:n perussopimusten määräykset sekä niitä tarkentavat niin sanotun vakaus- ja kasvusopimuksen normit.
Despite the budgetary discipline of the EMU there is still quite a lot of space for national fiscal policy.
Talous- ja rahaliiton vakaussääntely rajoittaa oikeudellisesta näkökulmasta katsottuna selvästi Suomen kansallisen finanssipolitiikan harjoittamisen mahdollisuuksia.
The concept deficit is defined as a net borrowing of the public finances.
Budjettikurinormit kaventavat erityisesti mahdollisuuksia julkisyhteisöjen velanottoon.
The regulations concerning multilateral surveillance (Art. 99 EC) can be seen as softer law than the provisions of excessive deficit procedure (Art. 104 EC): the multilateral surveillance has not a direct or binding legal impact on the Member States and this procedure does not include any sanction mechanism as does the excessive deficit procedure.
Jäsenvaltioiden julkisten talouksien tasapainoisuus on EMU:ssa erityisen valvontamenettelyn kohteena ja liialliset julkisen talouden alijäämät voivat johtaa sanktioiden määräämiseen.
The Effects of the Economic and Monetary Union on National Fiscal Power A Study of the Legal Implications of the Stability Regulations 1 Introduction Finland s membership in the European Union has generated many kinds of legal and constitutional effects.
Euroopan unionin ja sen talous- ja rahaliiton jäsenyyden aiheuttamasta kansallisen finanssivallan kaventumisesta huolimatta jäsenyys on myös tietyssä mielessä laajentanut valtiontaloudellisen päätösvallan alaa, sillä unionin ja EMU:n jäsenenä Suomella on aikaisempaa laajempi oikeus osallistua ylikansallisen tason talousasioita koskevaan valmisteluun ja päätöksentekoon.
Therefore the effects of the membership of the EMU are also normative effects besides the factual effects like the political and the ecomomic effects.
Euroopan unionin ja EMU:n jäsenyyden oikeudelliset vaikutukset ovat samalla EU-oikeudellisten oikeussäännösten vaikutuksia.
In account of this, the fiscal rules of the EMU restrict the fiscal power of Finnish Parliament as well as the national fiscal sovereignty of Finland.
EMU:n lisäksi Suomen valtiontaloudellista päätösvaltaa rajoittavat myös muut unionijäsenyyden velvoitteet, kuten esimerkiksi velvoite suorittaa unionille vuotuiset jäsenvaltion maksuosuudet.
In this study, I examine how philosophical literary fictions convey truths and propositional knowledge.
Tutkimus kuuluu filosofiseen estetiikkaan, ja siinä tarkastellaan, kuinka filosofinen proosamuotoinen kaunokirjallisuus välittää merkittävää filosofista tietoa.
After that, I offer a Gricean-based definition of the literary-fictive utterance which defines fiction in terms of the author s intention to produce a certain kind of response in the audience; I shall maintain that this literary-fictive stance is to be seen as consisting of different kinds of imagining: suppositional and dramatic imagination (the intrinsic level) and truth-seeking imagining (the extrinsic level).
Tutkimuksessa esitetään, että kaunokirjallisuuden kontribuutio propositionaaliseen tietoon ei ole satunnaista ja toissijaista, vaan kaunokirjallisen teoksen niin kutsuttu tiedollinen sisältö on sanallista ja voidaan luokitella karkeasti ottaen kolmetasoisesti väittämän, vihjauksen ja hypoteesin käsitteiden avulla.
The view I argue for and which I call the moderate propositional theory of literary truth , maintains that philosophical fictions make significant contributions to knowledge by communicating truths in roughly three ways.
Tutkimuksessa puolustetaan näkemystä, jonka mukaan filosofinen kaunokirjallisuus tarjoaa merkittävää tietoa, joka voidaan ymmärtää tiedon kanonisessa merkityksessä propositionaalisena eli sanallisesti ilmaistavana tietona.
The main thesis of this study is that philosophical fictions are, as a part of their design function, intended to convey truths; that the truths are significant and ought to be recognized in order to understand the works properly.
Filosofisessa estetiikassa kysymys kirjallisuuden tiedollisesta arvosta painottuu kysymyksiin fiktion luonteesta, kaunokirjallisuuden tarjoaman tiedon ja totuuden olemuksesta sekä kaunokirjallisuuden tulkitsemisen tavoista.
I shall criticize anti-intentionalist and hypothetical intentionalist views of literary interpretation and argue for a conversational philosophical approach which maintains that when looking for the philosophical meaning of a literary work, one has to look for the actual author s intended meaning.
Tutkimuksessa puolustetaan myös todellisen tekijän tarkoituksia korostavaa lähestymistapaa ja samalla sovitetaan sitä pluralistiseen tulkintamalliin, jonka mukaan kaunokirjallisista teoksista voidaan esittää lukuisia erilaisia, yhtä perusteltuja tulkintoja.
Finally, I explore how this hierarchy deconstructs, as he returns to his home community in South Africa.
Viimeiseksi tarkastelen, miten tämä valtarakenne hajoaa hänen palatessaan kotiyhteisöönsä Etelä Afrikkaan.
The trilogy takes place in the postcolonial South Africa, as well as Great Britain.
Trilogian tapahtumapaikkoina toimivat jälkikolonialistinen Etelä Afrikka sekä Iso Britannia.
Homi Bhabha’s theories on mimicry and hybridity and R.W.
Tutkielman teoriapohjan keskiössä on kaksi Homi Bhabhan kehittelemää teoriaa: mimicry ja hybridity, sekä R.W.
Coetzee’s trilogy of novels, Scenes from Provincial Life.
Coetzeen romaanitrilogiassa Kohtauksia syrjäisestä elämästä (Scenes from Provincial Life).
I connect Bhabha’s theories with the construction of masculine identity in Coetzee’s trilogy.
Yhdistän tutkielmassani Bhabhan teoriat maskuliinisen identiteetin rakentumiseen Coetzeen trilogiassa.
In addition, I conclude that this hierarchy is deconstructed when the narrative becomes first person multi-narrative in which the protagonist’s actions are examined by women narrators who reveal the mimetic behaviour and the imagined patriarchal hierarchy to be only an incoherent illusion
Lisäksi tulen siihen johtopäätökseen, että tämä hierarkia murenee kerronnan muuttuessa ensimmäisen persoonan multinarratiiviksi, jossa päähenkilön toimia tarkastelevat fokalisoidut naiskertojat paljastavat jäljittelyn sekä kuvitellun patriarkaalisen hierarkian hajanaiseksi illuusioksi.
Hybridity on the other hand is established when colonized subjects adopt features from both their own culture as well as the culture of the colonizer.
Hybridity sen sijaan merkitsee identiteetin välimuotoa, joka syntyy, kun siirtomaalainen yksilö omaksuu piirteitä sekä omasta että siirtomaaisännän kulttuurista.
The thesis situates itself in postcolonial literature and more specifically diaspora literature studies.
Tutkielma sijoittuu jälkikolonialistisen ja erityisesti diasporakirjallisuuden tutkimukseen.
Mimicry is established in the trilogy when the protagonist tries to become like the British colonizer.
Mimicry trilogian tapauksessa viittaa jäljittelyyn, jota päähenkilö harjoittaa yrittäessään tulla brittiläisen siirtomaaisännän kaltaiseksi.
The theoretic framework also presents sociological studies concerning masculinity as well as studies on diaspora literature.
Tämän lisäksi teoriaosiossa käsitellään sosiologisia tutkimuksia liittyen maskuliinisuuteen sekä diasporakirjallisuutta.
In the analysis of the thesis I study the development of the protagonist’s masculine identity novel at a time.
Tutkielmani analyysi käsittelee päähenkilön maskuliinisen identiteetin kehittymistä romaani kerrallaan.
This master’s thesis explores the construction and development of masculine identity in J.M.
Tämä pro-gradu tutkielma käsittelee maskuliinisen identiteetin rakentumista ja kehittymistä J.M.
Secondly, I present how the protagonist’s identity constructs in diaspora where he attempts to detach from his home community’s norms by mimicking the colonizer, which results in creation of his own patriarchal hierarchy.
Toiseksi käsitelen päähenkilön identiteetin rakentumista diasporassa, jossa hän yrittää irtautua kotiyhteisönsä normeista jäljittelemällä kuvittelemansa siirtomaaisännän maskuliinisuutta ja samalla luoden itse oman patriarkaalisen valtarakenteensa.
Firstly, I examine the protagonist’s childhood and how the subject tends to conform to the hegemonic masculinity present in the community.
Ensimmäiseksi tarkastelen päähenkilön identiteetin rakentumista lapsuudessa, ja miten yksilö pyrkii rakentamaan identiteettinsä yhteisön maskuliinisen hegemonian kaltaiseksi.
This is emphasised when the focalised protagonist creates an imagined hierarchy according to which he mimics the masculine performances of the colonizer.
Tätä korostaa fokalisoidun päähenkilön luoma kuvitteellinen hierarkia, jonka mukaan hän jäljittelee siirtomaaisännän patriarkaalisia toimia.
I state in my thesis that in Coetzee’s trilogy the construction of the protagonist’s masculine identity is established, as the third person narrative begins to strengthen his agency.
Tulen tutkielmassani päätelmään, että Coetzeen romaanitrilogiassa päähenkilön maskuliinisen identiteetin rakentuminen ilmenee kolmannen persoonan kerronnan kasvattaessa hänen toimijuuttaan.
The protagonist of the trilogy attempts to discard hybridity when he performs his masculinity.
Trilogian päähenkilö yrittää päästä eroon tällaisesta identiteetistä harjoittaessaan maskuliinisuutta.
Connell’s concept of hegemonic masculinity are at the centre of the theoretic framework of this thesis.
Connellin käsite hegemonisesta maskuliinisuudesta.
Thus the tension which sustains variation persists.
Tämä luo vaihtelua ylläpitävän jännitteen.
The morphological variation of Finnish nouns of the askel type has lasted for hundreds of years, yet in no dialect has it resulted it a complete change.
askel-tyyppisten nominien vaihtelu on kuitenkin kestänyt satoja vuosia, eikä se missään murteessa ole tasoittunut.
The phenomenon of interest is complex: the conditions for variation are dependent on the dialect, the inflectional form, word group and indeed on individual words.
Vaihtelun ehdot ovat mutkikkaat: eri taivutusmuotojen ja sanojen edustus on erilainen, samoin eri murteiden.
Variation in Finnish dialects is fairly old, but in the languages most closely related to Finnish it does not occur as such.
Tarkasteltava ilmiö on historiallisesti suomen kielessä varsin vanha, mutta se ei kuitenkaan juuri kuulu muihin itämerensuomalaisiin kieliin.
It is characteristic of many nouns of this type that there is variation in the declension paradigm: for example, the nominative singular askel ~ askeleen ~ dial. askelan.
Useille niistä ominaista on taivutusparadigmansisäinen vaihtelu: esimerkiksi yksikön nominatiivin asuna voi olla askel tai askele, eräissä murteissa mm. askela, yksikön genetiivin taas askelen tai askeleen (askelehen ym.), murteissa mm. askelan.
Keywords: Finnish language, dialects, inflection, lexicology, history of language
Suomen kielen askel-, ahven-, askar-tyyppisiä nomineita ovat mm. petkel, sammal, taival, piennar, tanner, udar, ien ja siemen.
It has been habitual to associate variation in language with change in language, and it is a precondition of language change that it is generally preceded by a situation of variation.
Vaihtelu näyttää monissa tapauksissa olevan merkki menossa olevasta kielenmuutoksesta, joka johtaa lopulta uudennoksen yksinomaistumiseen.
Competing variants have their strong areas of occurrence even within the same dialect (certain inflectional forms, certain words).
Erilaisilla rinnakkaisasuilla on tukipisteensä kielijärjestelmän sisällä samassakin murteessa, kun eri sanat ja saman sanan eri muotoryhmät edustuvat eri tavoin.
Nouns of the askel type in Finnish with respect to morphology and dialectology The study is concerned with nouns of the askel type in Finnish dialectology.
Suomen murteiden askel-tyyppisten nominien morfologiaa ja murremaantiedettä
Some nouns of the askel type, however, originated in other stem and inflection groups.
Laajan aineiston kuvaukseen on luotu menetelmiä, jotka voivat soveltua muidenkin taivutusjärjestelmän vaihteluiden kuvaukseen.
However, as regards inflected forms, consonant stems are historically more likely to come from the original stock and vocal and plural stems from the secondary stock.
Toisaalta on sanoja, esimerkiksi paimen ja tytär, jotka ovat murteissakin varsin vaihteluttomia, eikä sellaisia muotoja kuin tyttäreet tai paimeneita siis juuri esiinny.
The data have been scrutinised morphologically, lexically and with regard to dialectal geography, from both the synchronic and diachronic perspective.
Tutkimuksessa aihetta käsitellään sekä nykyisten paikallismurteiden että niiden historian kannalta.
After the mid-1990s, regional co-operation became a kind of trend, a strategic choice, which was thought to help local authorities best cope with challenges posed by the operating environment.
Seutuyhteistyöstä muodostui 1990-luvun puolessa välissä eräänlainen trendi, strateginen valinta, jonka kautta kuntien ajateltiin selviävän parhaiten toimintaympäristön niille asettamista haasteista.
In a context of change, the models leave individuals on the margin.
Mallit myös jättävät yksilön muutoskontekstissa marginaaliin.
Although the project was favourably received by local authorities, progress in pilot regions was unsteady and slow.
Vaikka hanke sisälsi useita kannusteita yhteistyön vahvistamiseksi, ja vaikka kunnat ottivat sen vastaan myönteisesti, eteneminen kokeiluseuduilla oli vaihtelevaa ja hidasta.
The insights gained through the research show that due to governance noise, the municipal capacity to control and implement changes has significantly diminished.
Tutkimuksen havainnot todentavat, että hallinnan hälystä johtuen kuntien kapasiteetti ohjata ja toteuttaa muutoksia on olennaisesti heikentynyt.
Therefore, the new situation calls for new decision-making mechanisms and practices but also structures which cannot be hierarchical or rational in nature.
Tulevien muutosten johtaminen vaatiikin uusia päätöksentekomekanismeja ja toimintatapoja, jotka eivät voi pohjautua hierarkiaan tai rationaalisuuteen.
In post-modern conditions, these models do not provide tools for successful change implementation and management, nor are they applicable in situations where local authorities form networks and work in co-operation.
Nämä mallit eivät riitä muutoksen toteutukseen ja hallintaan eivätkä ne sovellu tilanteeseen, jossa kunnat toimivat verkostomaisesti ja yhteistyössä.
Therefore, the control of chaos also highlights the need to redefine the municipal management from a post-modern perspective.
Kaooksen hallinta korostaakin kuntajohtajuuden uudelleenmäärittelyn tarvetta, postmodernin kuntajohtajuuden määrittelyä.
This study will focus on factors that slowed down the progress of the project.
Tutkimuksessa tarkastellaan niitä syitä, jotka johtivat hankkeen ja yhteistyöinnon laantumiseen.
The material for this study was collected between 2002 and 2005 and consists of interviews and biographical material written by sector managers.
Tutkimuksen aineisto koostuu haastatteluaineistosta ja elämäkertakirjoituksista.
This study aims to formulate a tentative the-ory of factors which affect the implementation and success of organisational changes in municipalities.
Tutkimuksessa tarkastellaan, millaiset tekijät vaikuttavat organisaatiomuutosten toteuttamiseen ja onnistumiseen kunnissa.
Regional co-operation is examined as a change process from the perspective of middle management.
Seutuyhteistyö muutosprosessina kuntien keskijohdon näkökulmasta
This study examines the project from a change process perspective, from within local authorities and regions.
Hanketta tarkastellaan tutkimukses-sa muutosprosessina siihen osallistuneiden seutukuntien sektori- eli keskijohdon näkökulmasta.
Co-operation was also promoted by the national government.
Yhteistyötä vauhditti myös valtion keskushallinto mm. vuonna 2000 käynnistetyn Seutukuntien tukihankkeen kautta.
Also actors other than those at the top of the hierarchy may have something to give to the change process.
Prosesseihin, joissa muutoksesta päätetään, tulisi ottaa mukaan organisaation useampia toimijoita hierarkian huipulla olevien lisäksi.
Finding solutions to the conflicts and a successful implementation of changes become more difficult because the study shows that local authorities operate in a postmodern environment and yet follow rational, modern models of decision making in their operations and in situations involving changes.
Muutoksen toteutus on tutkimuksen mukaan vaikeutunut erityisesti siksi, että sovelletut toimintatavat ja johtamismallit ovat olleet rationaalisia ja moderneja.
The post-modern operating environment affects change in a variety of ways making it more fragmented than ever.
Kunnissa tarve yhä nopeampaan uudistumiseen on ajankohtaisempaa kuin ehkä koskaan aiemmin.
The factors that hamper the implementation of changes include weak change management, goals and intentions of individuals, characteristics of municipal organisations and the context of change.
Myös yksilöiden omat tarpeet ja tavoitteet, kuntaorganisaatioiden ominaispiirteet sekä muutoskonteksti ovat vaikeuttaneet muutoksen toteuttamista.
As a starting point for the study is the post-modern paradigm prevalent in municipal science research.
Esimerkkinä organisaatiomuutoksesta tutkimuksessa toimii kuntien seudullisen yhteistyön edistämiseen tähtäävä Seutukuntien tukihanke.
The middle management has a central role in organisational change and regional co-operation as it operates at the nexus of decision-making processes concerning changes, at the boundary between strategic decision makers and personnel.
Tulevissa paikallistasolle kohdistuvissa ja siellä tehtävissä uudistuksissa huomio on kiinnitettävä myös hierarkkisten rakenteiden ja toimintatapojen uudistamiseen, koska niillä on merkitystä organisaatiomuutosten onnistumisen kannalta.
The research shows that the implementation of changes in local authorities is chiefly hampered by the chaos, the governance noise, related to the changes in the municipal operating environment.
Tutkimusten tulosten mukaan yhteistyön ja muutoksen toteutus seuduilla vaikeutui, sillä muutosta on pyritty toteuttamaan ns. hallinnan hälyn vallitessa.
For changes to be successful in the current post-modern operating environment, more extensive, profound and shared expertise and participation is required.
Muutosten toteuttamisen edellytyksenä verkostoissa, jollaisena Seutuhanketta voidaan pitää, on asiantuntijuuden ja ammatillisen harkinnan nousu verkoston perusarvoksi.
As a result of the study, four factors are determined that complicate change processes and reflect governance noise.
Muutoksen onnistumisen erityisenä edellytyksenä tutkimuksessa on noussut esille muutosjohtaminen kompleksissa toimintaympäristössä ja hallinnan hälyssä.
The reference period for the study is defi ned by changes in the municipal operating environment, which took place during the last decades of the 1990s.
Kyky toteuttaa muutoksia onnistuneesti on kuntien tulevaisuuden toiminnan kannalta merkityksellistä.
The differing interests provoke conflicts that municipalities cannot solve.
Tutkimuksen tulokset kertovat, että kuntien rakenteet ja toimintatavat eivät ole kykeneviä vastaamaan niihin haasteisiin, joita toimintaympäristö kunnille asettaa.
The subject of this study is organisational change, or more specifically, changes in local government organisation.
Tutkimus pyrkii lisäämään ymmärrystä kuntien muutosprosesseista, muutosten luonteesta ja muutosprosessien hallinnan mahdollisuuksista.
However, the restructuring of practices and decision-making processes in change situations is not quite that simple, because governance noise makes it more difficult to find the best models for the context.
Kuntajohtamista tullee määrittämään yhä enemmän kyky implementoida onnistuneesti muutoksia ns. postmodernissa toimintaympäristössä ja hallita toimintaympäristön kaaosta.
It is commonly believed that heavy alcohol consumption may result in a form of dilated cardiomyopathy, called alcoholic cardiomyopathy (ACM).
Yleinen olettamus on ollut, että pitkäaikainen runsas alkoholin kulutus aiheuttaa laajentavaa sydänlihassairautta, jota on kutsuttu alkoholikardiomyopatiaksi.
Excessive alcohol use per se is known to be damaging to the myocardium, but the dose-dependence of different pathological alterations is not commonly agreed.
Runsaan alkoholin kulutuksen tiedetään olevan yhteydessä sydänlihasmuutoksiin, mutta annos-vasteriippuvuudesta on saatu ristiriitaisia tuloksia.