natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Studying intercultural encounters can, however, help us understand better the relations and equality between groups.
Kohtaamisen syvällinen tutkimus luo kuitenkin mahdollisuuksia ymmärtää paremmin sekä ryhmien välistä tasa-arvoa että ryhmien välisiä suhteita.
Intercultural relations have been studied in multiple fields in different ways, but intercultural encounters are often seen as self-evident and not requiring deeper investigation.
Kulttuurien välistä vuorovaikutusta on tutkittu hyvin paljon eri tieteenaloilla erilaisista näkökulmista, mutta kulttuurien välinen kohtaaminen nähdään usein itsestään selvänä käsitteenä, jonka määrittelyyn ei tutkimuksissa syvästi paneuduta.
The aim of this study is to recognize how, in the context of homework clubs, genuine encounters form between people and how these encounters create belonging.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tunnistaa läksykerhokontekstissa, miten ihmisten välille syntyy aitoa kulttuurien välistä kohtaamista, ja miten kuulumista tuotetaan aidon kohtaamisen kautta.
The desire to see the other favorably appears in my data as the ability to receive the differences of others in such a way that they are considered a normal part of the interaction.
Halu nähdä toinen myönteisesti näyttäytyi aineistossani siten, että erot otetaan vastaan ja niiden olemassaolo sallitaan normaaliksi osaksi vuorovaikutusta.
I used ethnography as my research method and collected the data in two different homework clubs organized by Finnish Red Cross in the Greater Helsinki Area.
Tutkimusmetodologiana käytin etnografiaa, ja empiirisen aineistoni keräsin Suomen Punaisen Ristin LäksyHelpissä.
Receiving differences seems to be the most significant feature in genuine encounters, according to my study results.
Erojen vastaanottaminen onkin tulosteni perusteella merkityksellisin ominaisuus aidossa kohtaamisessa.
Genuine intercultural encounters and belonging in homework clubs of Finnish Red Cross
Aidon kulttuurien välisen kohtaamisen ja kuulumisen rakentuminen SPR:n LäksyHelpissä
Conclusion.
Tulokset ja johtopäätökset.
According to my study results, a desire to see the cultural other favorably is necessary in genuine encounters where the other is recognized and acknowledged as similar to oneself despite differences.
Tulosteni perusteella aitoon kohtaamiseen, eli toisen itsensä kaltaiseksi tunnistamiseen ja tunnustamiseen eroista huolimatta, tarvitaan ennen kaikkea halu nähdä toinen myönteisesti.
Generating belonging, on the other hand, can be seen as inclusive and considerate conversations in my data.
Tuloksissani kuulumisen tuottaminen näkyi erityisesti kulttuurisen toisen mukaanottavina ja huomioivina keskusteluina.
The categories were 1) forms of collaboration, 2) roles in collaboration, 3) preconditions for collaboration, and 4) significance of collaboration.
Kuvauskategoriat ovat 1) yhteistyön muodot, 2) roolit yhteistyössä, 3) toimivan yhteistyön edellytykset ja 4) kodin ja koulun yhteistyön merkitys.
The interviews were carried out as themed interviews.
Haastattelut toteutettiin teemahaastatteluina.
The study is qualitative and was carried out using a phenomenographic approach.
Tutkimus on laadullinen ja sen toteuttamiseen käytettiin fenomenografista lähestymistapaa.
However, home-school collaboration is not yet on the level of partnership.
Kodin ja koulun yhteistyö ei kuitenkaan vielä ole kasvatuskumppanuuden tasolla.
The research data was collected from parents of six-graders from five schools in two towns.
Aineisto kerättiin 6. luokkalaisten vanhemmilta kahden eri kaupungin viidestä eri koulusta.
The results were compared with Joyce L. Epstein's research on home-school partnership.
Tuloksia peilattiin Joyce L. Epsteinin tutkimuksiin kasvatuskumppanuudesta.
From those subcategories, categories of description were formed, the relations of which were depicted in a system of categories of description.
Alakategorioista muodostettiin kuvauskategorioita, joiden suhteet toisiinsa kuvattiin kuvauskategoriajärjestelmässä.
The research material was analyzed by grouping significance units that formed subcategories.
Aineisto analysoitiin erittelemällä aineistosta merkitysyksiköitä, jotka muodostivat alakategorioita.
Parents' perceptions of home-school collaboration : On the way towards positive partnership
Vanhempien käsityksiä kodin ja koulun yhteistyöstä : Matkalla kohti positiivista kasvatuskumppanuutta
In total, 18 individual parents responded to an e-survey, with four of them selected for an additional interview.
Wilman kautta lähetettyyn sähköiseen kyselylomakkeeseen vastasi 18 vanhempaa, joista neljää lisäksi haastateltiin.
The second objective was to develop a practical model of positive home-school partnership.
Toisena tavoitteena tutkimuksessa oli kehittää käytännön ehdotus positiivisesta kasvatuskumppanuudesta.
The results indicate that home-school collaboration is considered an important factor regarding a child's learning and school performance.
Tulokset osoittivat, että kodin ja koulun yhteistyötä pidetään merkittävänä lapsen oppimisen ja menestymisen kannalta.
The idea of positive home-school partnership is based on the results of this study, on Epstein’s home-school partnership, and on theories on positive pedagogy and positive parenthood.
Positiivinen kasvatuskumppanuus perustuu tutkimuksen tuloksina syntyisiin käsityksiin kodin ja koulun yhteistyöstä, Epsteinin kasvatuskumppanuuteen sekä vahvuusperustaisen kasvatuksen eli positiivisen pedagogiikan ja positiivisen vanhemmuuden teorioihin.
The objective of this thesis was to find out about parents' perceptions of the collaboration between home and school.
Pro gradu –tutkimuksen tavoitteena oli selvittää vanhempien käsityksiä kodin ja koulun yhteistyöstä.
Four categories of descriptions presenting parents’ views of home-school collaboration were found in this study.
Tutkimusaineistosta ilmeni neljä kuvauskategoriaa, jotka kuvaavat vanhempien käsityksiä kodin ja koulun yhteistyöstä.
To improve the collaboration between home and school, a positive home-school partnership model was created.
Kodin ja koulun yhteistyön parantamiseksi kehitettiin positiivisen kasvatuskumppanuuden sovellus, jonka tavoitteena on lapsen kokonaisvaltainen hyvinvointi, ja jonka toimintatavoissa ja edellytyksissä on huomioitu vahvuusperustaisen kasvatuksen periaatteet.
School meal as pedagogical interaction situation
Kouluruokailu pedagogisena vuorovaikutustilanteena
Six teachers and 129 pupils took part in this study.
Tutkimukseen osallistui kuusi opettajaa, ja heidän oppilaansa, joita oli yhteensä 129.
The roles are are situated on contextual continuum from where teachers can choose them according to situation.
Roolit sijoittuvat kontekstuaaliselle jatkumolle, jolta opettaja voi valita roolit tilanteesta riippuen.
Both quantitative and qualitative data were collected and finally analysed through mixed methods design.
Tutkimusta varten kerättiin sekä määrällinen että laadullinen aineisto, jotka analysoitiin menetelmällisen triangulaation avulla.
In addition previous research (See Maaranen, Pitkäniemi, Stenberg & Karlsson 2016) has found out that personal practical theories (PPTs) are beliefs and perceptions influencing on teachers´ school work.
Lisäksi aiempi tutkimus (mm. Maaranen, Pitkäniemi, Stenberg ja Karlsson 2016) on saanut selville, että opettajien koulutyön taustalla vaikuttavat uskomukset ja käsitykset, joita kutsutaan käyttöteorioiksi.
As a part of the pedagogical aspect research (Persson Osowski, Göranzon & Fjellström 2013), three different teacher roles have been found in the school meal situation based on the amount of the interaction and on the fact, whether the interaction is adult-oriented or child-oriented.
Persson Osowski, Göranzon ja Fjellström (2013) ovat löytäneet kolme erilaista kouluruokailun aikaista opettajan roolia vuorovaikutuksen määrän ja sen perusteella, onko vuorovaikutus aikuislähtöistä vai lapsilähtöistä.
Even though school meal has been the target of quite a few studies during the recent years, personal practical theories (PPTs) directed on school meal situation have not been studied yet.
Vaikka kouluruokailua koskevaa tutkimusta on erityisesti viime vuosilta melko paljon, ei kouluruokailua koskevia käyttöteorioita ole tutkittu aiemmin.
Teachers´child-oriented interaction leads to a more positive school meal experience for the children, which supports previous research.
Opettajien lapsilähtöinen vuorovaikutus johtaa tulosten perusteella selkeimmin oppilaiden mieluisampiin kouluruokailukokemuksiin, mikä tukee aiempaa tutkimusta.
On the other hand, it can be interpreted that teachers´ negative attitude towards school meal situation is connected to more negative school meal experience of pupils.
Toisaalta voidaan myös todeta, että opettajien kielteinen suhtautuminen kouluruokailuun on yhteydessä oppilaiden ikävämpään kouluruokailukokemukseen.
According to Lintukangas and Palojoki (2016), school meal can be defined as a learning environment with physical, social and pedagogical aspects.
Lintukangas ja Palojoki (2016) ovat hahmottaneet kouluruokailun oppimisympäristöksi, jossa on fyysinen, sosiaalinen ja pedagoginen ulottuvuus.
The aim of this research is to find out, what kind of personal practical theories teachers have about school meal and how teachers´ PPTs are shown in pupils´ school meal experience.
Tässä tutkimuksessa pyritään selvittämään, millaisia käyttöteorioita opettajilla on kouluruokailutilanteesta, ja miten opettajien käyttöteoriat näyttäytyvät heidän oppilaidensa kouluruokailukokemuksissa.
Based on the results of this study, teachers´ attitudes towards school meal and the way teachers structure school meal as a pedagogical interaction situation affect on pupils´ school meal experience.
Tämän tutkimuksen tulosten perusteella voidaan tulkita, että oppilaiden kouluruokailukokemuksen kannalta sillä on merkitystä, miten opettajat suhtautuvat kouluruokailuun ja millä tavoin he jäsentävät kouluruokailun pedagogisena vuorovaikutustilanteena.
Cross-generational Educational Risers in the University : Experienced Influences And Background Factors
Ylisukupolviset koulutusnousijat yliopistossa : koetut vaikuttajat ja taustatekijät
These factors have been first studied via an internet survey conducted in four faculties of the University of Helsinki: educational sciences, social sciences, law and medicine.
Näitä syitä on tutkittu ensin verkkokyselyllä neljässä Helsingin yliopiston tiedekunnassa: kasvatustieteellisessä, valtiotieteellisessä, oi-keustieteellisessä ja lääketieteellisessä.
The survey reached a total of 186 answers of which 29 were from cross-generational educational risers.
Verkkokyselyyn vastasi yhteensä 186 opiskelijaa, joista ylisukupol-visia koulutusnousijoita oli 29 opiskelijaa.
Differing from former studies in the field of inheriting education studies, this thesis detaches further away from the research tradition of social class studies and links closer to the research tradition of inheriting education.
Aikaisemmista koulutuksen periytyvyyden tutkimuksis-ta poiketen tämä tutkielma irrottautuu kauemmaksi yhteiskuntaluokkien periytyvyyden tut-kimustraditiosta ja linkittyy vahvemmin koulutuksen periytyvyyden tutkimustraditioon.
This part of the thesis is executed through a semi-structured interview and the results are then analyzed using the phenomenological analysis.
Tämä tutki-muksen vaihe suoritetaan puolistrukturoidulla haastattelulla ja analyysimenetelmänä käyte-tään fenomenologista analyysitapaa.
The lowest grade was given to the school counselor which was the only influencer to receive a grade below neutral.
Matalimman arvon sai peruskoulun oppilaanohjaaja, joka oli ainoa, jonka kes-kiarvo jäi alle neutraalin.
According to the survey, the greatest positive influences were found to be parents and different teachers.
Kyselyssä suurimmiksi positiivisiksi vaikuttajiksi koulutusnousijoilla nousivat vanhemmat ja eri opettajat.
These influences to the applying process are studied using general statistics.
Vaikuttajia hakeutumiseen tutkitaan käyttäen yleisiä tilastollisia tunnuslukuja.
One of the best explanatory causes for this is thought to be the inheriting of cultural capitals, which is a central part of Bourdieu’s research in the field of social class.
Yhtenä tärkeänä selittävänä tekijänä koulutuksen periytyvyydelle pidetään yhtä Bourdieun yhteiskuntaluokkatutkimuksen keskeistä osa-aluetta, eli kulttuurillisen pääoman periytyvyyttä.
Of all the students from the faculties of law and medicine who answered, close to 90 % had attended a cram school before their university studies.
Oikeustieteellisen ja lääketieteellisen vastanneista opiskelijoista jopa lähes 90 % on käyttänyt valmennuskursseja.
Despite the Finnish schooling system, which leans on the idea of equal educational opportunities, various studies have found that education is inherited.
Koulutuksellisen tasa-arvon aatteeseen perustetusta koulutusjärjestelmästä huolimatta tutki-mukset osoittavat, että koulutus periytyy.
Regardless of the tendency to inherit education, some students whose parents are not highly educated still manage to apply and get in the university studies.
Koulutuksen periytyvyyden tendenssistä huolimatta yliopistoon hakeutuu ja pääsee sisään myös opiskelijoita, joiden vanhemmat eivät ole korkeasti koulutettuja.
The results of the school counselor are somewhat alarming and researchers should pay more attention to the role of the school counselor in the future.
Oppi-laanohjaajien kannustamaton vaikutus yliopistoon hakeutumisessa on jossain määrin huoles-tuttavaa ja siihen tulisi kiinnittää enemmän huomiota ja tutkia tarkemmin tulevaisuudessa.
Additionally, former studies have found that cram schools inequalize students applying to universities based on their financial capitals.
Lisäksi aikaisemmat tutkimukset osoittavat valmennuskurssien eriarvoistavan yliopistohakijoita jo hakuvaiheessa karsien mahdollisia opiskelijoita taloudelliseen pääomaan perustuen.
Additionally, after the survey the case of one cross-generational educational riser from the faculty of law is studied and even further attention is payed to how these factors have been of influence in his case.
Näiden tekijöiden lisäksi tutkitaan tarkemmin yhden oikeustieteellisen tiedekunnan opiskelijan ylisukupolvisen koulutusnousun tapausta ja tar-kemmin sitä, miten nämä tekijät ovat vaikuttaneet tässä yhdessä tapauksessa.
In this thesis these students are called cross-generational educational risers.
Näitä opiskelijoita nimi-tetään tässä tutkielmassa ylisukupolvisiksi koulutusnousijoiksi.
The objective of this thesis is to examine the reasons and background factors which encourage the cross-generational educational risers to apply to the university studies by a mixed method research strategy.
Tässä tutkielmassa tutkitaan mixed method -tutkimusstrategialla niitä syitä ja tekijöitä, jotka ovat kannustaneet ylisukupol-visia koulutusnousijoita hakeutumaan yliopistoon.
The person interviewed, whose answers were in line with the results of the survey, also pointed out that his good grades throughout the school years and his coaches in sports were of great influence.
Kyselyn tulosten mukaisesti vastannut haasta-teltava kokee vanhempien ja opettajien lisäksi myös hyvän koulumenestyksen ja urheilu-valmentajiensa vaikuttaneen positiivisesti hänen päätökseensä hakeutua yliopistoon.
Educational guidance for school catering is based on law and curriculum, and the Finnish national curriculum requires the organizer of the education to set the educational goals for school catering.
Kouluruokailun kasvatuksellisen ohjaimen perustana toimivat laki ja opetussuunnitelma, ja opetussuunnitelma vaatii opetuksen järjestäjän laatimaan tapakasvatuksen tavoitteet kouluruokailulle.
The study was a qualitative case study, which interviewed three class teachers and one school catering authority.
Tutkimus oli kvalitatiivinen tapaustutkimus, jossa haastateltiin kolmea alkuopetuksessa luokkaruokailevaa tapausopettajaa sekä opetusneuvosta (kouluruokailun ja tapakasvatuksen asiantuntija).
The study found that earlier research related to teaching of good manners is confined to theses.
Aikaisempi tapakasvatukseen liittyvä tutkimus rajoittuu opinnäytetöihin.
The qualitative data was analyzed by theory-based analysis.
Analyysikokonaisuuksissa käytettiin sisällönanalyysiä haastatteludokumenttien analysoimiseen.
In recent years, the media have come up with some examples of how classroom catering has been felt as a more restful eating situation than eating in the canteen.
Viime vuosina mediassa on noussut esille yksittäisiä esimerkkejä, että luokassa ruokailu on koettu rauhallisemmaksi kasvatustilanteeksi kuin ruokalassa ruokailu.
The case-teacher’s data consists of a themed group interview.
Tapausopettajien osalta aineisto käsitti teemoitetun ryhmähaastattelun.
The school catering expert interviewed in the study, saw the cleanliness and food delivery challenging in classroom catering.
Opetusneuvos näki etenkin siisteyden ja ruoantoimituksen haasteellisina luokkaruokailussa.
Classroom catering has been felt a functional way to arrange school catering.
Luokkaruokailu on nähty toimivana ratkaisuna toteuttaa tapakasvatusta.
The case teachers of this study felt catering in the classroom more restful than catering in the canteen.
Tapauskoulun opettajat kokivat luokkaruokailun rauhallisemmaksi ruokailutilanteeksi kuin ruokalassa syömisen.
School catering in the classroom as a learning environment and a situation of teaching of good manners
Luokkaruokailu oppimisympäristönä ja tapakasvatuksellisena tilanteena : tutkimus luokkaruokailusta alkuopetusluokissa
This study aimed at studying the teaching of good manners at the levels of class teachers and school system.
Tarkoituksena oli selvittää, miten kouluruokailun tapakasvatukselliset tavoitteet jäsentyvät opetusjärjestelmän kahdella eri tasolla (koulujärjestelmän taso sekä opetusta toteuttavien opettajien taso).
The goal of the thesis was to find out what kind of a learning environment and a situation of teaching of good manners is classroom catering.
Tämä tutkimus pyrkii antamaan lisää tietoa niin luokkaruokailusta oppimisympäristönä kuin luokkaruokailusta tapakasvatuksen toteuttamisympäristönä.
Teaching of good manners involves centrally the consideration of another person and the proper use of cutlery.
Tapakasvatus kouluruokailun kontekstissa määritellään toiset huomioivana käytöksenä, johon kuuluu etenkin hyvien ruokailutapojen noudattaminen.
The case teachers experienced classroom catering as a pleasant and social environment that naturally included in the discussion and had a good visual contact with the pupils.
Myös tapauskoulussa nousi esille luokkaruokailun raamitettu tila, jossa oli hyvä näköyhteys oppilaisiin.
In the case school, classroom catering turned out to be an inherent way to teach of good manners.
Tapauskoulussa luokkaruokailu koettiin luontevaksi ruokailumuodoksi toteuttaa opettajan ohjaamaa ruokapöytäkeskustelua.
The case teachers felt that classroom catering was cramped and challenging to keep clean.
Tapausopettajat kokivat luokkaruokailun fyysisiksi haasteiksi siisteyteen ja tilaratkaisuihin liittyvät asiat.
The teaching of good manners has been a little explored theme, especially in the 21st century.
Tapakasvatus ja luokkaruokailu osoittautuivat vähän tutkituiksi aiheiksi.
The research consist of 20 narratives.
Lopulliseen tutkimukseen valikoitui 20 narratiivia.
How could compassion affect positively the well-being of individuals and work community?
Kuinka myötätunnon avulla voitaisiin vaikuttaa sekä yksilön että työyhteisön hyvinvointiin?
According to results compassionate working culture increases welfare of the work community and also grows profit of the company.
Hankkeen tulosten perusteella myötätuntoinen työkulttuuri lisää sekä työyhteisön hyvinvointia että kasvattaa organisaation tulosta.
Compassion culture in the work community : Students of early childhood education master's degree experiences about suffering and acts of compassion
Myötätuntokulttuuri työyhteisössä : Varhaiskasvatuksen maisteriopiskelijoiden kokemuksia kärsimyksistä ja myötätuntoteoista
According to the results all of compassion acts were verbal and nonverbal.
Tulosten perusteella kaikissa kolmessa teemassa myötätuntoteot olivat sanallisia ja sanattomia.
In Finland has been studied same kind themes of compassion, like empathy and sympathy.
Suomessakin myötätunnon kaltaisia teemoja on tutkittu empatian ja sympatian näkökulmasta.
In United State of America compassion of work culture and work community has been researched for years.
Yhdysvalloista myötätuntoa on tutkittu jo kauan osana työkulttuuria.
The themes were organized by sources of suffering: Work, Conflict in work community and Personal life.
Analyysin jälkeen teemat järjesteltiin taulukkomuotoon kärsimyksen aiheuttajan perusteella: työ, ristiriita työyhteisössä ja henkilökohtainen elämä.
Nowadays working culture is busy and requires creativity, so it is important to take care of work well-being.
Nykyajan kiireisessä ja luovuutta edellyttävässä työkulttuurissa on tärkeää huolehtia hyvinvoinnista.
Early childhood educators work with people, so feelings and interaction are essential and those issues reflect on children.
Varhaiskasvatus on ihmisten kanssa tehtävää työtä, jossa tunteet ja vuorovaikutus ovat keskeisessä roolissa.
The students wrote freely about "compassion".
Opiskelijat saivat vapaasti kirjoittaa sanasta myötätunto narratiivin eli kertomuksen.
Early childhood education is ponderous work and there is lack of resources.
Varhaiskasvatuksen työtä kuvataan usein raskaaksi työn ja resurssin puutteiden takia.
This is qualitative research, which studied what kind of suffering and compassion experiences first year students of early childhood master’s degree have.
Tässä kvalitatiivisessa tutkimuksessa tutkittiin varhaiskasvatuksen maisteriopiskelijoiden kokemuksia kärsimyksestä ja myötätunnosta.
Acts of compassion were encouragement and discussions.
Kaikissa kolmessa teemassa myötätuntoteot koostuivat kannustuksesta, keskusteluista ja olalle taputuksista.
There should be done more research about compassion fatigue or fatigue of ponderous work and how fatigue affects well-being of individual and work community.
Lisää tutkimusta kaivattaisiinkin erityisesti myötätuntouupumuksen tai työstä johtuvan uupumuksen vaikutuksista työhyvinvointiin niin yksilön kuin yhteisön näkökulmasta.
The analysis found five themes: source of suffering, feeling of suffering, giver of compassion, compassion act and feeling of compassion.
Narratiivit analysoitiin sisällönanalyysillä teemoitellen: kärsimyksen aiheuttaja, kärsimyksestä seurannut tunne, myötätunnon antaja, myötätuntoteko ja myötätunnosta tunne.
In Conflict in work community -theme professional conflicts caused suffering.
Ristiriidat työyhteisössä -teemassa kärsimystä aiheuttivat työyhteisön ammatilliset ristiriidat, jotka kääntyivät hyvää tarkoittanutta kertojaa vastaan.
The Finnish project CoPassion lasted three years until it ended last year.
Uusin suomalainen myötätuntoon liittyvä tutkimus on merkittävän rahoituksen saanut kolmivuotinen Co-Passion-hanke.
The aim was to find out what kind of things made people suffer and what kind of feelings followed up.
Tavoitteena oli selvittää, mikä aiheuttaa kärsimystä, mitä tunteita kärsimys herättää, millaisin myötätuntoteoin kärsimykseen vastataan ja millaisia tunteita myötätuntoteko herättää.
Shock, fatigue and sadness were caused by sufferings of personal life.
Kärsimyksestä seurasi järkytyksen, uupumuksen ja surullisuuden tunteita.
The narrators felt desperation and questioned their own professional ability.
Tästä seurasi vaivaantuneisuutta ja ristiriitaisuuden tunteita omaa ammatillisuutta kohtaan.
In Personal life -theme suffering was caused by narrators’ personal life, like problems in relationships.
Henkilökohtainen elämä -teemassa kärsimystä aiheuttivat oman elämän ihmissuhteiden haasteet tai inhimillinen virhe, joka vaikutti työhön.
Climate of early childhood education will affect the children, who are future of Finland.
Varhaiskasvatuksessa työskentelevien ihmisten hyvinvointi heijastuu lapsiin.
In Work- theme suffering was caused by problems in work of early childhood education.
Työ-teemassa kärsimystä aiheuttivat perustyössä koetut haasteet, josta seurasi riittämättömyyden tunteita.