natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The bacte-ricidic effect is thought to be based on the rise of pH and the adherence to bacterial cell wall.
Biolasin bakterisidinen vaikutus perustuu oletettavasti nestemäisen seoksen pH:n nousuun sekä biolasin kykyyn hajottaa bakteerien soluseinää, jota pyrittiin havainnollistamaan mikroskopoinneilla.
The results indicate that the bactericidic effects of bioglass work in the sample matrix-es nearly as well as in liquids.
Tulosten perusteella voidaan todeta, että biolasin bakterisidinen vaikutus tehoaa salmonelloihin myös näytematriiseissa.
Compared to many other countries, Salmonella prevalence in finnish poultry, bovines and pigs are at a low level.
Suomessa sika-, nauta- ja broilerituotannon Salmonella-esiintyvyys on poikkeuksellisen matala muihin maihin verrattuna kansallisen salmonellavalvonta-ohjelman vuoksi.
The ability of bioglass to inhibit the growth of Salmonella was attempted to demonstrate with transmission electron microscopy and using gram staining and light microscopy.
Biolasin bakterisidisen vaikutuksen osoittamiseen näytteitä mikroskopoitiin gramvärjättyinä valomikroskoopilla sekä läpäisyelektronimikroskoopilla.
Further, the purpose was to determine if bioglass can reduce the amount of Salmonella in the sample matrixes using the spread plate method.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää biolasin kykyä ehkäistä salmonellan kasvua valituissa näytematriiseissa maljausmenetelmin.
The added amount of Salmonella was significantly re-duced with the higher concentrations of bioglass.
Siirrostettu määrä (log 6 pmy/ml) Salmonella enterica -bakteereita tuhoutui nopeasti suurimmilla biolasipitoisuuksilla.
The material was collected at Värriö nature reserve in Northern Finland (67?46´ N, 29?35´ E).
Tutkimuksen aineisto kerättiin Värriön luonnonpuistosta Pohjois-Suomesta (67?46´ N, 29?35´ E).
In these areas, fires had occurred 5, 45, 62 and 156 years ago.
Tutkimukseen valittiin neljä metsikköä, joissa viimeisimmästä metsäpalosta oli kulunut 5, 45, 62 ja 156 vuotta.
Nitrogen is an important nutrient for forest growth.
Typpi on tärkeä ravinne metsän kasvun kannalta.
Climate change is supposed to increase the temperature and precipitation, which can slightly raise the level of the biological nitrogen fixation.
Ilmastonmuutoksen oletetaan kasvattavan lämpötiloja ja sadantaa, mikä voi lievästi nostaa biologisen typensidonnan määrää.
The inventory of the vegetation was performed with a 1 m2 area during the summer.
Koealoilla suoritettiin kesän aikana kasvillisuuden inventointi 1 m2:n kasviruutujen avulla.
The fixing activity of bacteria depends on many environmental factors, of which the temperature, moisture and species of the bottom layer are the most important.
Bakteerien typensidonta-aktiivisuus riippuu monista ympäristötekijöistä – tärkeimpinä lämpötila, kosteus ja pintakasvillisuuden lajisto.
The results of fires at different successional stages are poorly known and there’s no research concerning the whole bottom layer.
Palon vaikutukset typen biologiseen sidontaan eri sukkessiovaiheissa ovat huonosti tunnettuja, eikä tutkimuksia koko metsän pohjakerroksen laajuudelta ole tehty.
Fires also affect the activity of biological nitrogen fixation by releasing nutrients and, partly or completely, destroying the bottom layer vegetation.
Metsäpalo vaikuttaa biologisen typensidonnan aktiivisuuteen vapauttamalla ravinteita ja tuhoamalla pintakasvillisuuden osittain tai kokonaan.
In natural forests, nitrogen is fixed in bottom layer vegetation and in the bacteria that live on the ground, especially in cyanobacteria.
Luonnontilaisissa metsissä typpeä sidotaan pintakasvillisuudessa ja maanpinnalla elävissä bakteereissa, etenkin syanobakteereissa.
The forest type was sub-xeric heath forest, dominated by Scots pine (Pinus sylvestris L.).
Metsiköt olivat metsätyypiltään kuivahkoa kangasta, jonka pääpuulajina oli metsämänty (Pinus sylvestris L.).
Along with the succession process, the amount of bottom layer mosses increases, which enables a larger growing area for bacteria.
Sukkessiokehityksen myötä pintakerroksen sammalten määrä runsastuu, mikä mahdollistaa laajemman kasvualustan bakteereille.
Forest fires are the most important disturbance in boreal forests, since they can initiate the succession from the beginning and affect the circulation of nutrients.
Metsäpalot ovat merkittävin häiriö tällä kasvillisuusvyöhykkeellä, sillä ne aloittavat sukkessiokehityksen alusta ja vaikuttavat ravinteiden kiertoon.
From the results, it can be concluded that biological nitrogen fixation becomes important when mosses are recovered during the late succession stages.
Tulosten perusteella voidaan päätellä, että typen biologinen sidonta muuttuu tärkeäksi myöhäisissä sukkessiovaiheissa, kun sammalkasvusto on elpynyt.
The samples were analyzed for both the field moisture and saturation humidity at the different moisture stages.
Analysointi tehtiin sekä kenttäkosteudessa että kyllästyskosteudessa – eri kosteusoloissa.
In this study, it was discovered that the successional stage, growing season, vegetation and moisture affect the nitrogen fixation.
Tutkimuksessa havaittiin, että sukkessiovaihe, kasvukausi, kasvillisuus ja kosteus vaikuttivat typensidontaan.
Ten samples of the ground vegetation and humus layer were collected four times during the summer from each plot.
Typensidonnan selvittämiseksi jokaiseen metsikköön perustettiin koeala, jolta kerättiin kymmenen pintakerroksen kasvillisuutta ja humuskerrosta sisältävää näytettä neljä kertaa kesän aikana.
The biological nitrogen fixation was defined with acetylene reduction assay.
Biologinen typensidonta määritettiin asetyleenipelkistysmenetelmällä.
The purpose of the study was to find out the effects to biological nitrogen fixation when a forest fire has started succession at the beginning.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää metsäpalon käynnistämän sukkession vaikutusta typen biologiseen sitoutumiseen.
The sources of nitrogen in boreal forests are underground processes, biological nitrogen fixations and depositions.
Boreaalisten metsien typen lähteitä ovat maaperän typpi, biologinen sidonta ja laskeuma.
It’s been predicted that forest fires will increase in the boreal zone, due to climate change.
Metsäpalojen on ennustettu lisääntyvän boreaalisissa metsissä ilmastonmuutoksen myötä, mikä lisää eri sukkessiovaiheiden metsiä.
In this study, the nitrogen fixation of free living bacteria was found, which might be of interest for future research.
Tutkimuksessa havaittiin vapaalla maanpinnalla typensidontaa, jota olisi syytä tutkia jatkossa enemmän.
The availability of nitrogen in boreal forests is limited, which is why biological nitrogen fixation is a crucial thing.
Boreaalisissa metsissä typen saatavuus on rajoittunutta, mikä tekee biologisesta typensidonnasta merkityksellistä muiden lähteiden rinnalla.
The diversity of mosses can be linked to the moisture status, which is an essential thing for nitrogen fixation.
Sammalten runsauden katsottiin liittyvän sidonnan kannalta olennaisiin kosteusolosuhteisiin.
Study areas are in central Finland, where in 2013 there had been 9-13 years since stump harvesting.
Tutkimusalueena käytettiin kolmea Keski-Suomessa sijaitsevaa kantojen korjuualuetta, joilla kantojen korjuusta oli vuonna 2013 kulunut 9-13 vuotta.
This study aimed to determine the long term effects of stump harvesting on soil disturbance and carbon and nitrogen storage.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää kantojen korjuun vaikutuksia maanpinnan häiriintymiseen sekä maaperän happamuuteen ja hiili- ja typpivarastoihin pitkällä aikavälillä.
Because of European unions goals, direction of Finnish energy politics has been the increase of renewable energy.
Suomen energiapolitiikan päämääränä on uusiutuvan energian käytön lisääminen Euroopan unionin asettamien tavoitteiden mukaisesti.
It is better to harvest stumps than tree crowns, for they contain a lot of nutrients in the needles.
Ravinnetalouden kannalta kantojen korjuu on suotavampi vaihtoehto kuin latvuksien korjuu, sillä neulasissa on paljon ravinteita.
At Honkola and Haukilahti in the stump harvesting areas the share of undisturbed soil surface was between 59-65% and where there was no stump harvesting this share was significantly larger, between 70-77%.
Honkolan ja Haukilahden kantojen korjuualoilla oli häiriintymätöntä maanpintaa keskimäärin 59-65%, ja osuudet olivat merkitsevästi suuremmat (70-77%), kun kantoja ei ollut korjattu.
Carbon and nitrogen content and soil pH was analysed.
Näytteistä analysoitiin hiili- ja typpipitoisuudet, sekä pH.
The share of mounds was 18-23% in stump harvesting areas and where there was no stump harvesting 13-17%.
Mättäitä oli vastaavasti kantojen korjuualoilla 18-23% ja vertailualoilla 13-17%.
Soil surface disturbance was estimated both visually and with the point frequency method based on soil samples.
Maanpinnan häiriintymistä arvioitiin sekä silmävaraisesti että maanäytteisiin perustuvalla pistefrekvenssimenetelmällä.
The point frequency determination at one meter intervals was the best practical method for estimating soil surface disturbance.
Maanpinnan häiriintymisen mittausmenetelmistä yhden metrin välein suoritettava pistefrekvenssiarviointi vaikuttaa käytännön kannalta parhaalta.
Pits accounted for 15-17% in stump harvesting areas and where there was no stump harvesting 6-14%.
Kuoppia oli kantojen korjuualoilla keskimäärin 15-17% ja vertailualoilla 6-14%.
On the other hand leaving stumps on the site will let them slowly decompose, and as they also collect nutrients they can decrease leaching.
Toisaalta kantojen biomassa hajoaisi hitaasti 100 vuoden aikana, jos kannot jätettäisiin lahoamaan maahan, ja hajoavat kannot toimivat ravinteiden kerääjinä vähentäen huuhtoutumista avohakkuiden jälkeen.
For determination of soil carbon and nitrogen content there was a systematic line-assessment, where the soil samples were taken and divided to full 5cm layers that were dried and sieved.
Kivennäismaanäytteet jaettiin 5 cm luokkiin, jotka kuivattiin ja seulottiin.
Using stumps for energy has increased through the 2000s.
Kantojen käyttö energiaksi on kasvanut jatkuvasti 2000-luvulla, mutta tutkimustietoa varsinkin maaperävaikutuksista on vielä vähän.
By using this method it was possible to predict the correct class for 71,6 % of the stems.
Mallilla pystyttiin ennustamaan oikea luokitus 71,6 % rungoista.
A stand number that was used as a random effect variable in the model was not statistically significant.
Satunnaisefektimuuttujana toimineen leimikon vaikutus tuloksiin ei ollut tilastollisesti merkitsevä.
In addition, it would be beneficial to pay more attention to the interpretation of x-ray scanning data.
Lisäksi tulisi kiinnittää lisähuomiota tukkiröntgenlaitteen tuottaman mittausdatan tulkintaan.
The relationship of the dead branch height and the quality border point was examined with logistic mixed model.
Laaturajan ja kuivaoksarajan yhteyttä tutkittiin logistisen sekamallin avulla.
In the tree length method that is minimally used in Finland bucking can be done in a terminal that makes it possible to study whole external profile of the stem before the bucking.
Suomessa vähän käytetyssä osarunkomenetelmässä tukkien katkonta voidaan puolestaan suorittaa keskitetysti katkonta-asemalla, mikä mahdollistaa rungon koko ulkoisen profiilin tarkastelun ennen pölkytystä.
In the modern cut-to-length method decision of crosscutting points has to be made with help of stem profile prediction, optimization calculations and external quality properties of wood material.
Nykyaikaisessa tavaralajimenetelmässä päätös sahan tilauskantaa vastaavien tukkien katkaisukohdista tehdään runkoprofiiliennusteen, optimointilaskelmien sekä rungon ulkoisten laatuominaisuuksien avulla.
Limit value between binary categories (0/1) was 37 decimetres height of quality border.
Tätä varten laaturajasta muodostettiin binäärinen tulosmuuttuja, jonka luokkien (0/1) välisenä raja-arvona toimi laaturajan korkeus 37 dm. Selittäjänä käytettiin neljään luokkaan luokiteltua kuivaoksarajan korkeutta.
The total volume of A-class logs increased in a bucking option that considered the quality border compared to two other examined bucking options.
Laaturajan huomioivassa katkonnassa A-laadun kokonaistilavuutta voitiin lisätä verrattuna kahteen muuhun tarkasteltuun katkontavaihtoehtoon.
The problem is especially concerning Scots pine (Pinus sylvestris L.) because its quality varies significantly within single trees but also within different forests.
Vähäinen esitieto sahalaitokselle saapuvan puuraaka-aineen laadusta hankaloittaa asiakaslähtöisen tuotannon suunnittelua etenkin männyn (Pinus sylvestris L.) osalta, sillä sen laadussa ilmenee suuria vaihteluita sekä yksittäisen rungon sisällä että erilaisten leimikoiden välillä.
Average volume of the butt logs decreased as a main way for increasing the logs quality was shortening of their average length.
Tyvitukkien keskimääräinen tilavuus pieneni laaturajan huomioivassa katkonnassa, sillä keino tukkien laadun parantamiseksi oli niiden pituuden lyhentäminen.
The butt logs bucking that was made at the terminal and the butt logs bucking that was proposed by the harvester drivers was compared to the simulated butt logs bucking that considered also the quality border point of a stem.
Katkontavertailussa verrattiin osarunkoasemalla toteuttanutta tyvitukin katkontaa ja hakkuukoneenkuljettajan ehdottamaa tyvitukin katkontaa suhteessa laaturajan perusteella muodostettuun tyvitukin katkontaan.
The results indicate that it is possible to rather well predict the internal quality of Scots pine stems with dead branch height and when crosscutting of stems is supported with x-ray scanning system, it is possible to increase the quality of butt logs.
Tulokset osoittavat, että kuivaoksarajan avulla voidaan ennustaa melko hyvin mäntyrunkojen sisälaatua ja käytettäessä tukkiröntgenlaitetta osarunkojen katkonnan tukena voidaan parantaa tyvitukkien laatua.
After that the marked study stems were scanned with x-ray system in order to study their internal properties.
Osarungot skannattiin tukkiröntgenlaitteella niiden sisäisen oksaisuuden selvittämiseksi.
All marked Scots pine stems were felled and bucked as stems whose length varied between 12 and 20 meters starting from the butt of stem.
Leimikoiden hakkuun yhteydessä kaikista koerungoista tehtiin 12–20 m pituinen osarunko.
In order to reduce uncertain elements it would be necessary to use larger study material in the future studies.
Mahdollisissa jatkotutkimuksissa tulisi pyrkiä käyttämään sekä määrällisesti että laadullisesti tätä tutkimusta laajempaa tutkimusaineistoa.
The study material was collected from eight final felling stands.
Tutkimuksessa oli mukana kahdeksan päätehakkuuleimikkoa, joista jokaiselta tutkimukseen valittiin 30 mäntytukkirunkoa.
One method that provides information on internal quality of wood raw material is x-ray log scanning that is used for the quality sorting at sawmills.
Eräs rungon sisälaadusta tietoa tarjoava menetelmä on tukkiröntgenmittaus, jota käytetään tällä hetkellä jonkin verran tukkien laatulajittelun apuna.
However, in crosscutting that aims to producing of value added products it would be important to know the internal quality of stem.
Korkeaan jalostusarvoon tähtäävässä katkonnassa olisi kuitenkin olennaista tuntea rungon sisäinen laatu, etenkin oksaisuus.
From each stand 30 Scots pine stems were chosen and marked and of these was measured diameter at breast height, dead branch height, live branch height and total height.
Rungoilta mitattiin maastossa rinnankorkeusläpimitta, kuivaoksaraja, latvusraja ja pituus.
The purpose of this study was to find out whether it is possible to predict the internal quality of Scots pine stems with the help of some stem characteristics.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, voidaanko mäntyrunkojen sisälaatua ennustaa ulkoisten runkotunnusten avulla ja voidaanko männyn tyvitukkien laadun mukaista katkontatulosta parantaa, mikäli rungot korjataan osarunkoina ja niiden katkonta suoritetaan keskitetysti tukkiröntgenlaitteen tukemana.
Dead branch height was the most correlated stem characteristic with quality border point.
Kuivaoksaraja osoittautui korrelaatioanalyysissa parhaiten laaturajaa selittäväksi runkotunnukseksi.
Individual quality border points were calculated for each of the stems based on the x-ray data.
Tukkiröntgendataan perustuen rungoille määritettiin laaturajakorkeudet.
Oxidative stress was induced by injecting Paraquat.
Altistus oksidatiiviselle stressille tehtiin injektoimalla Paraquatia testiryhmän mehiläisiin.
Objectives of this MSc thesis were: i) Are vg and vg-like-genes expressed when the bee is exposed to oxidative stress, ii) Is Vg protein removed from the bee’s hemolymph after shielding her, and iii) Are vg-like-genes expressed abundantly in overwintering bees, like vg is.
Tämän työn tavoitteena oli selvittää, i) aktivoituvatko vg ja vg-like-geenit, kun mehiläistä altistetaan oksidatiiviselle stressille, ii) poistuuko Vg-proteiini elimistöstä osallistuttuaan mehiläisen puolustamiseen, ja iii) onko talvimehiläisten geenitoiminta vg:n ja vg-like-geenien osalta erityisen korkea.
They are named vitellogenin-like-A, vitellogenin-like-B and vitellogenin-like-C.
Vastikään on löydetty kolme vitellogeniinin-kaltaista-geeniä (vg-like-A, vg-like-B ja vg-like-C), joiden merkitystä ei tunneta.
The honey bee is ecologically important and nowadays, it is intensively studied species because of its decline worldwide.
Mehiläiset ovat paitsi hunajantuottajia, myös ekologisesti tärkeitä pölytystehtävässään, ja niitä uhkaa nk. mehiläiskato – pölyttäjien maailmanlaajuinen häviäminen.
When measuring Vg protein from fat body and hemolymph samples, no differences were found between treatments.
Tutkittaessa sitä, poistuuko Vg elimistöstä kun mehiläinen on altistunut oksidatiiviselle stressille, eroja ei havaittu.
Vg-like-B was only significantly upregulated by Paraquat, and vg-like-C had very low expression level with no treatment effect.
Vg-like-C ilmentyi hyvin vähän, eikä eroja käsittelyjen välillä löytynyt.
Control group had no injections.
Talvimehiläisille ei tehty käsittelyjä.
Vitellogenin (vg) is a pleiotropic gene that affects especially yolk formation but also e.g. longevity, immunity and labour division in honey bee.
Vitellogeniini (vg) on munivien eläinten keltuaisproteiinia tuottava geeni, joka mehiläisellä vaikuttaa useisiin muihinkin ominaisuuksiin, mm. vastustuskykyyn ja pitkäikäisyyteen vähentämällä oksidatiivista stressiä.
Winter bees expressed high amounts of vg and vg-like-A. Taken together, it looks like vg-like-A works the same shielding way as vg, and vg-like-B slightly too, but vg-like-C might have specialized in other functions.
Talvimehiläisissä ilmentyi erittäin runsaasti vg:tä ja vg-like-A:ta verrattuna kesän injektoimattomiin mehiläisiin.
We found that inflammation by injection (both sham and Paraquat) had a surprisingly strong upregulating effect on vg and vg-like-A expression.
Geenitoiminnan tutkimisessa menetelmänä oli qPCR ja proteiinimäärän analysoinnissa SDS-PAGE.
Correlations between emotional eating and food habits were assessed with Spearman’s correlation coefficient.
Ruokatottumusten ja tunnesyömisen välisiä korrelaatioita laskettiin käyttäen Spearmanin korrelaatiokertoimia.
Also emotional eating according to positive emotions correlated negatively with eating sweet cereals (?=-0,235; p=0,017).
Myönteisiin tunteisiin syöminen oli käänteisesti yhteydessä murojen syömiseen (?=-0,235; p=0,017).
In three day measurement children ate most often vegetables (3,5 times in three days), fruits and berries (2,4), rye bread (2,3), other breads (2,1) and drank fruit juices (2,0).
Toiseksi yleisintä oli syödä hedelmiä ja marjoja (2,4), ruisleipää (2,3), muuta leipää (2,1) sekä juoda mehuja ja kiisseleitä (2,0) ja syödä sokeroituja maitovalmisteita (1,4).
Most commonly children ate more when happy, ate in absence of hunger and rewarded themselves with palatable food.
Kolme tavallisinta tunnesyömistapaa oli syödä enemmän ollessaan iloinen, syödä aterioitten välillä vaikkei olisikaan nälkä ja palkita itsensä hyvästä toiminnasta herkulla.
Although it is worth to mention that emotional eaters ate twice as many times savoury pastries than non-emotional eaters did, however difference was not significant (p=0,056).
Tunnesyöjien ruokatottumukset eivät eronneet muista tilastollisesti merkitsevästi, paitsi suolaisten leivonnaisten syöntikertojen suhteen ero oli viitteellinen (p=0,055).
Further study in reasons behind children’s emotional eating and its possible tracking into adolescence and adulthood is needed.
Lasten tunnesyömisen tutkimusmenetelmiä, tunnesyömiseen johtavia tekijöitä ja mahdollista siirtymistä murrosikään tulisi selvittää lisää.
Children’s overweight and obesity are increasing causes of concern.
Johdanto: Lasten lihavuuden yleistyminen on kansanterveydellinen ja -taloudellinen huolenaihe.
The participants of this stuydy study were a sample (n=103) of ISCOLE’s cross-sectional data carried out in six elementary chools in Finland in year 2013.
Aineisto ja menetelmät: Tutkimus toteutettiin osana kansainvälistä ISCOLE-hanketta, joka toteutettiin vuosina 2012–2013 Suomessa pääkaupunkiseudulla poikkileikkaustutkimuksena.
Children’s health behaviours and familie’s sociodemographic variables where measured with several questionnaires and anthropometric measurements.
Tunnesyöjien eroja muihin lapsiin luokiteltujen muuttujien suhteen tutkittiin ristiintaulukoimalla ja ?2-testillä.
The aim of this study was to identify and interpret emotional eating and investigate the differences of 10-year-old-children’s emotional and non-emotional eater’s food habits in finnish metropolitan area.
Tavoitteet: Tutkimuksen päätavoitteena oli selvittää 10-vuotiaiden lasten tunnesyömisen esiintymistä Suomessa pääkaupunkiseudulla sekä verrata tunnesyöjien ja muiden lasten ruokatottumuksia.
T-tests and Chi square-tests were used to test differences in food habits and descriptive statistics by emotional eaters vs. non-emotional eaters.
Tilastollisissa analyyseissä testattiin olivatko ruoka-aineryhmien frekvenssit eri suuret tunnesyömisen ryhmissä ja erosivatko tunnesyöjät muista lapsista jatkuvien taustamuuttujien suhteen.
Emotional eating was moderate (mean 9,62).
Tulokset: Tunnesyömisen pistemäärän keskiarvo oli 9,62 (keskihajonta 2,2).
The main outcome measures were chidren’s emotional eating which was assessed with Emotion-Induced Eating Scale (scale 7–21) and food habits with three day food diary.
Lasten tunnesyömistä mitattiin kyselyllä ja ruokatottumukset kolmen päivän ruokapäiväkirjoilla.
Furthermore any other variables included food habits did not differ between emotional eaters and non-emotional eaters.
Tutkimus ei siis tue olettamusta, että tunnesyöjien ruokavalinnat poikkeaisivat muista esimurrosikäisenä.
This study found differences neather between emotional eaters’ vs. non-emotional eaters’ food habits nor health behaviours or sociodemographics.
Tunnesyöjät eivät eronneet muista lapsista vanhempiensa painoindeksien, perheiden sosioekonomisen aseman, ateriarytmin säännöllisyyden, yöunen laadun tai määrän eivätkä sosiaalisen ja fyysisen hyvinvoinnin suhteen.
It is known that food behaviour and food habits are established in childhood.
Lasten ruokatottumuksiin vaikuttavat tekijät on tärkeä tuntea, jotta lasten lihavuutta voitaisiin ehkäistä.
Although the reuslts were indicative in some differences between food habits.
Verrattuna muihin lapsiin tunnesyöjien lähes merkitsevä ero suolaisten leivonnaisten syömisen suhteen saattaa kuitenkin viitata tunnesyömisen merkitykseen ruokatottumuksissa.
However, studies on preadolescents’ emotional eating and food habits are lacking.
Tunnesyöminen voi olla eräs lasten lihomista edistävä tekijä, mutta sen yleisyyttä ja merkitystä lasten ruokatottumuksiin ei tunneta hyvin.
Difference in weight and height between emotional eaters and non-emotional eaters where not significant.
Samoin myönteisiin tunteisiin liittyvän tunnesyömisen ja murojen syömisen välinen merkitsevä käänteinen korrelaatio saattaisi viitata muista poikkeaviin ruokatottumuksiin.
E-commerce is constantly growing.
Verkkokaupan suosio on jatkuvassa kasvussa.