natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results indicated that landscape and green structure planning were compulsory parts of land-use planning processes in Stuttgart, required by laws, and are applicable nation-wide in Germany.
Tulokset osoittivat, että Stuttgartissa maisema- ja viherrakennesuunnittelu olivat pakollisia vaiheita suunnitteluprosesseissa, koska ne perustuivat lakeihin.
A special difference was also the compensation method and habitat network planning that influenced the planning process at many levels in Stuttgart, identifying every green space as a part of a green structure.
Suunnitteluprosesseissa erona oli myös se, että Stuttgartissa kompensaatio menetelmä ja biotooppiverkostosuunnittelu vaikuttivat monissa eri vaiheissa viheralueiden suunnitteluun.
It also analysed the prevailing trends of the cities and the participation of inhabitants.
Myös suunnitteluun vaikuttavia ajankohtaisia kehityssuunnista ja asukkaiden osallistumisesta on kerätty tietoa haastattelemalla suunnitteluun osallistuvia henkilöitä.
The aims of a Landscape Plan and Green Structure Plan were legalized in a Preparatory Land Use Plan and in a Local Development Plan.
Maisema- ja viherrakennesuunnittelun tavoitteet tulivat lainvoimaisiksi, kun ne sisällytettiin yleiskaavaan tai asemakaavaan.
It would also provide ecological development.
Lisäksi myös vuorovaikutuksen keinoja tulisi hyödyntää.
Resulting from this study, future recommendations would be to develop landscape planning, to include more strategic green area planning based on Land Use Act and utilize interaction with citizens.
Tutkimuksen perusteella voidaan suositella, että Suomessa tulee kaavoitukseen liittyvää maisema- ja viheraluesuunnittelua kehittää nimenomaan maankäyttö- ja rakennuslaissa.
The products were sequenced and compared with sequences available from databases.
Monistustuotteet sekvensoitiin ja niitä verrattiin tietokannoista saatuihin sekvensseihin.
Aster yellows and X-disease phytoplasmas on wild plants in Southern Finland
Aster yellows- ja X-disease-fytoplasmoja Etelä-Suomen luonnonkasveilla
Data on phytoplasmas has not been published in other Nordic countries.
Muista pohjoismaista ei ole julkaistu tietoja fytoplasmoista.
), barley (Hordeum vulgare L.), oat (Avena sativa L.) and several other grasses that also grow in Finland.
), ohralla (Hordeum vulgare L.), kauralla (Avena sativa L.) ja useilla heinäkasveilla, joita tavataan myös Suomessa.
In Lithuania phytoplasmas have been detected in several plant species such as raspberry (Rubus idaeus L.), sour cherry (Prunus cerasus L.), apple (Malus sp.
Liettuassa on todettu fytoplasmainfektioita useilla kasvilajeilla, kuten puutarhavadelmalla (Rubus idaeus L.), hapankirsikalla (Prunus cerasus L.), omenalla (Malus sp.
They can cause severe growth disorders in plants and thus weaken the productivity of crop plants or even kill them.
Ne aiheuttavat kasveilla pahoja kasvuhäiriöitä, minkä seurauksena tuotantokasvien tuottavuus heikkenee tai kasvit saattavat kuolla kokonaan.
Aster yellows phytoplasma was found from one red clover (Trifolium pratense L.).
Asterinkeltaisuus (aster yellows) –ryhmän fytoplasma löydettiin yhdeltä puna-apilalta (Trifolium pratense L.).
Phytoplasmal DNA was multiplied from the samples using PCR with phytoplasma-specific primers P1 and P7.
Tässä työssä kartoitettiin Suomen fytoplasmoja keräämällä kasvuhäiriöisistä kasveista näytteitä, joista eristettyä DNA:ta monistettiin PCR-menetelmällä fytoplasmaspesifisillä alukkeilla P1 ja P7.
In this thesis X-disease phytoplasmas were found from dandelion (Taraxacum spp.
Työssä löydettiin X-tauti (X-disease) -ryhmään kuuluvia fytoplasmoja voikukalta (Taraxacum spp.
The import of plants from other countries may enable the spread of new vector and phytoplasma species in Finland.
Vapaamman kasvien tuonnin voidaan olettaa johtavan uusien fytoplasmalajien ja vektorihyönteisten leviämiseen Suomeen.
Phytoplasmas are plant pathogenic phloem colonizing bacteria-like organisms.
Fytoplasmat ovat bakteerien kaltaisia taudinaiheuttajia, jotka elävät kasvien johtosolukossa.
Phytoplasmas have not caused any epidemics on crop plants in Finland and thus they have been little studied.
Tämän takia Suomen fytoplasmoja ei ole juurikaan tutkittu.
The climate change can increase the amount of vector insects in Finland, which will most likely help phytoplasmas spread more efficiently and cause diseases also on crop plants.
Tämän seurauksena fytoplasmataudit todennäköisesti leviävät tehokkaammin ja tulevat aiheuttamaan tautiongelmia myös tuotantokasveilla.
Phylogenetic trees were constructed to show the kinship between the phytoplasmas.
Vertailun pohjalta luotiin fylogeneettisiä puita löydettyjen fytoplasmojen sukulaissuhteista aiemmin kuvattuihin fytoplasmoihin.
In general the 95 % confidence intervals, the ranges, the medians and means of the RMSE values and biases decreased as the amount of data increased.
Yleisesti ottaen mallien RMSEarvojen ja harhojen 95 % luottamusja vaihteluvälit sekä niiden mediaanit ja keskiarvot pienenivät aineiston määrän kasvaessa.
The differences between the estimation methods were, however, quite small in small sample sizes.
Erot estimointitapojen välillä olivat kuitenkin melko pieniä etenkin pienissä otoskoissa.
On the other hand, the RMSE values were quite high compared to ones in Eerikäinen´s (2002) research.
Toisaalta tuotosennusteiden RMSEarvot olivat melko suuria etenkin verrattuna Eerikäisen (2002) tutkimuksissa saatuihin vastaaviin arvoihin.
This could refer to quite a considerable variation in the data that the models could not explain very well.
Suurehkot RMSEarvot viittaavat aineistossa esiintyneeseen satunnaisvaihteluun, jota mallit eivät pystyneet erityisen hyvin selittämään.
Using the previously developed models could be useful in the case there is lack of time and the inventory/modelling budget is low.
Aiemmin kehitettyjen mallien hyödyntäminen tuotosmallinnuksessa voisi olla erityisesti hyödyllistä siinä tapauksessa, että aineistoa ei pystytä keräämään kovinkaan paljon budjettija aikarajoitteiden takia.
The system of equations fitted quite well to the data of Sao Hill plantation as all the assumption related to the estimation were met quite well.
Tutkimuksessa käytetty Eerikäisen (2002) simultaaninen mallisysteemi sopi melko hyvin Sao Hillin tutkimusalueelle, sillä mallien estimointiin liittyvät oletukset toteutuivat melko hyvin.
The aim of the thesis was to evaluate the effect of the data size and estimation method on the yield estimates of Pinus patula in Sao Hill forest plantation in Tanzania.
Tutkimuksessa selvitettiin aineiston määrän ja estimointitavan vaikutusta Pinus patulan tuotosennusteiden tarkkuuteen Sao Hillin metsäplantaasilla Tansaniassa.
The effect of the data size and estimation method on the yield estimates of Pinus patula : Case study in Tanzania Sao Hill
Pinus patulan tuotosennusteiden tarkkuuden riippuvuus mallinnusaineiston koosta ja estimointitavasta : Tapaus Tansania Sao Hill
The yield estimates were more precise and accurate as the amount of data was increased in estimation.
Tuotosennusteet tarkentuivat odotetusti aineiston määrän kasvaessa.
The yield was estimated with a simultaneous system of equations (Eerikäinen 2002) that was originally developed for Pinus kesiya plantations in Zambia and Zimbabwe.
Tuotoksen ennustamiseen käytettiin Eerikäisen (2002) Sambiassa ja Zimbabwessa sijaitsemille Pinus kesiya plantaaseille kehittämää metsikkötason simultaanista mallisysteemiä, joka sisältää epälineaariset mallit metsikön valtapituuden, runkoluvun, pohjapintaalan mediaaniläpimitan, pohjapintaalan ja tilavuuden kehitykselle.
Firstly, all the model parameters were estimated from the samples and, secondly, only the levels of the models were estimated from the samples and the parameter values for the model forms were derived from Eerikäinen´s (2002) research.
Tämän lisäksi tarkasteltiin, voitaisiinko estimoinnissa vaihtoehtoisesti, etenkin aineiston määrän ollessa hyvin pieni, käyttää Eerikäisen (2002) tutkimuksessa estimoituja muotoparametriarvoja kuvaamaan mallien muotoja ja ennustaa ainoastaan mallien taso tutkimusaineistosta poimituista otoksista.
The data consisted of even aged and nonthinned forest stands.
Vuosina 2007– 2008 kerätty tutkimusaineisto muodostui tasaikäisrakenteisista, harventamattomista Pinus patula metsiköistä.
The congestion charge is expected to „„reduce congestion, increase accessibility and improve the environment".
Ruuhkamaksujen odotetaan vähentävän ruuhkaa, parantavan liikenteen sujuvuutta ja ympäristön laatua.
Examples include toll cordons, pay-lanes, and congestion charging schemes in the cities as in London and Stockholm.
Näin on esimerkiksi maksullisten kaistojen kohdalla tai kaupunkien ruuhkamaksujärjestelmissä kuten Lontoossa ja Tukholmassa.
The equality between prices and marginal costs secures equality between marginal benefits and marginal costs.
Hintojen ja rajakustannusten yhtä suuruus takaisi tasapainon myös rajahyötyjen ja rajakustannusten välillä.
The basic idea is that motorists should pay for the additional congestion they create when entering a congested road.
Ruuhkahinnoittelun perusideana on, että autoilijoiden tulisi maksaa siitä lisäkustannuksesta minkä he aiheuttavat saapumalla ruuhkaiselle tielle.
The situation where all prices are equal to marginal cost is often called as a „first-best?
Tilannetta, jossa kaikki hinnat ovat yhtä suuria kuin rajakustannukset kutsutaan first-best -tilanteeksi.
Some other measures which are in use today could achieve a similar impact, but not as cost-effectively as congestion charging.
Myös muilla keinoilla voitaisiin saavuttaa vastaavanlaisia vaikutuksia kuin ruuhkahinnoittelulla, mutta ruuhkahinnoittelu on kuitenkin kustannustehokkain ratkaisu.
This study also evaluates three different congestion charging models (the single-cordon model, the multiple-cordon model and the zone model) that were presented in The Helsinki Region Congestion Charging Study by the Ministry of Transport and Communications (30/2009).
Tutkielmassa arvioidaan myös Liikenne- ja viestintäministeriön (30/2009) selvityksen kolmen ruuhkamaksumallin vaikutuksia Helsingin seudulle.
The issue of congestion charging is current also in Helsinki region because traffic jams will get worse in the future.
Kysymys ruuhkamaksujen soveltuvuudesta Helsingin seudulle on ajankohtainen, sillä uusista joukkoliikennehankkeista ja tieverkon parannuksista huolimatta ruuhkien arvioidaan tulevaisuudessa lisääntyvän.
The purpose of this study is to evaluate how well the congestion charging schemes of London and Stockholm are suited to Helsinki region.
Tutkielman tavoitteena on arvioida Lontoon ja Tukholman ruuhkamaksujärjestelmien tulosten perusteella miten hyvin näiden kaupunkien ruuhkamaksumallit soveltuisivat Helsingin seudulle.
According to the Ministry of Transport and Communications the socio-economic benefits of congestion charging would exceed the costs.
Liikenne- ja viestintäministeriön esittämät ruuhkamaksumallit ovat tulosten mukaan yhteiskuntataloudellisesti kannattavia.
How well the congestion charging schemes of London and Stockholm are suited to Helsinki region?
Lontoon ja Tukholman ruuhkamaksujärjestelmien soveltuvuus Helsingin seudulle
However, many practical policy proposals foresee implementation of prices on only a limited number of road links.
Käytännössä ruuhkahinnoittelu koskee kuitenkin vain tiettyä osaa tieverkoista tai tiettyä aluetta.
The economic approach to analyzing congestion policies and traffic congestion can be summarized as viewing a congested road as a distorted market on which travelers demand a service (the use of the road), and supply is defined by the capacity of the road(s).
Autoilijat vaativat palvelua, tien käyttämistä, mistä liikenteen kysyntä muodostuu, tarjonta muodostuu tien tarjoamasta kapasiteetista.
A distortion exists because travel time losses from congestion constitute an externality, individual users typically ignore the implied travel time losses for others and consider only their own travel times when deciding whether or when to use the road.
Ilman ruuhkamaksua autoilijat huomioivat ainoastaan omat kustannuksensa eivätkä ota huomioon oman matkansa vaikutusta muiden autoilijoiden kustannuksiin.
For the theorem to hold first-best congestion pricing must be applied on all links of the road network.
Jotta first-best -oletukset pitäisivät paikkansa, hintojen ja rajakustannusten yhtä suuruus tulisi koskea koko taloudellista ympäristöä.
I argue that the term often functioned as a type of alternative identity, a basis of community, an incitement for political action and even a philosophical category.
Väitän, että termi toimi usein eräänlaisena vaihtoehtoisena identiteettinä, yhteisön perustana ja kutsuna poliittiseen toimintaan ja jopa filosofisena kategoriana.
I also engage in discussion about the consequences of certain political claims for sexual minorities.
Osallistun myös keskusteluun niistä poliittisista seurauksista, jotka kytkeytyvät tiettyihin seksuaalivähemmistöjen poliittisiin vaatimuksiin.
I study texts by Teresa de Lauretis, Michael Warner, Judith Butler, Eve Kosofsky Sedgwick, Lee Edelman and several others.
Tutkin tekstejä Teresa de Lauretikselta, Michael Warnerilta, Judith Butlerilta, Eve Kosofsky Sedgwickiltä, Lee Edelmanilta ja useilta muilta.
My thesis analyses the most influential ones.
Tutkielmani analysoi kaikkein vaikutusvaltaisimpia käyttötapoja.
For Eve Kosofsky Sedgwick queer is a specific deconstructive term, whereas for Jack (Judith) Halberstam it is an anarchic term that opens a horizon of an alternative politics.
Eve Kosofsky Sedgwickille queer oli tietty dekonstruktiivinen termi, kun taas Jack (Judith) Haberstamille se on anarkistinen termi, joka avaa horisontin vaihtoehtoiselle politiikalle.
I present a variety of political purposes the concept serves and point out the importance of this concept within contemporary sexual minority movement and thought.
Esittelen erilaisia poliittisia päämääriä, joita käsite palvelee, ja osoitan tämän käsitteen tärkeyden nykyaikaisessa seksuaalivähemmistöjen liikkeessä ja ajattelussa.
Initially queer was politicized in the context of the AIDS crisis but soon afterwards, the term was used to address political, social and cultural marginalization of sexual minorities.
Alun perin queer politisoitui AIDS-kriisin yhteydessä, mutta pian termiä käytettiin kuvaamaan seksuaalivähemmistöjen poliittista, sosiaalista ja kulttuurista marginalisaatiota.
For instance, Teresa de Lauretis used the term to criticize the previous lesbian and gay discourse and to incite development of a new language that would accommodate the multiplicity of experiences of lesbian and gay people.
Esimerkiksi Teresa de Lauretis käytti termiä kritisoidakseen aiempaa lesbo- ja homodiskurssia ja kannustaakseen sellaisen uuden kielen kehittämiseen, joka ottaisi huomioon lesbojen ja homojen moninaiset kokemukset.
Judith Butler used the term to address intersections of sex, class and race.
Judith Butler käytti termiä keskustellakseen sukupuolen, luokan ja rodun risteymistä.
In many English-speaking countries queer has been a common abusive term for homosexuals and other sexually non-normative individuals.
Monissa englanninkielissä maissa queer on ollut yleinen halventava termi homoseksuaaleista ja muista ei-normatiivisista yksilöistä.
My findings indicate that queer was one of the central concepts used in academic debates concerning sexual minorities in the 1990s.
Tutkimustulokseni osoittavat, että queer oli yksi keskeisimmistä käsitteistä akateemisessa keskustelussa koskien seksuaalivähemmistöjä 1990-luvulla.
The research here described investigates an underexplored topic in the academic literature, as most publications to this day offer analyses of queer theories or activism, while the very concept queer has often been overlooked.
Tässä kuvailtava tutkimus selvittää aiemmin akateemisessa kirjallisuudessa tutkimatonta aihetta, sillä useimmat julkaisut ovat tähän mennessä tarjonneet analyyseja queer-teoriasta tai aktivismista, sen sijaan itse queerin käsite on usein ohitettu.
Queer has ever since remained one of the most significant concepts in contemporary sexual minority politics.
Queer on aina siitä lähtien ollut yksi merkittävimmistä käsitteistä nykyaikaisessa seksuaalivähemmistöjen politiikassa.
At the end of the 1980s, queer was used by ACT UP activists and, subsequently, by other groups and individuals to express disagreement with mainstream U.S. sexual politics.
1980-luvun lopulla queeria käyttivät ACT UP -aktivistit ja sittemmin muut ryhmät ja yksilöt ilmaistakseen vastalauseensa Yhdysvaltain valtavirran seksuaalipolitiikalle.
Rather than trying to establish common elements between the uses of queer , I present the multiplicity of routes by which queer was mobilized politically.
Sen sijaan että yrittäisin osoittaa yhteiset tekijät queerin eri käyttötapojen kesken, esittelen niitä moninaisia reittejä, joiden kautta queer mobilisoitiin poliittisesti.
Instead, I analyse these theories from a novel standpoint, reflecting on the conceptual politics that queer performs in various texts.
Sen sijaan analysoin näitä teorioita uudesta näkökulmasta, pohtien käsitteellistä politiikkaa, jota queer toteuttaa erilaisissa teksteissä.
Over the past recent decades there have been countless uses of queer as a political concept.
Viime vuosikymmenten aikana queeria on käytetty lukemattomilla tavoilla poliittisena käsitteenä.
I examine how queer became a powerful political signifier and I study political messages that the term carried.
Tutkin kuinka queerista tuli voimakas poliittinen merkitsijä ja tutkin poliittisia viestejä, joita kyseinen termi sisälsi.
From around the end of the 1980s the term was picked up by many activists and academics as a tool for political engagement.
1980-luvun loppupuolelta lähtien useat aktivistit ja tutkijat alkoivat käyttää käsitettä poliittisena työkaluna.
My study focuses on multiple uses of queer , rising from various forms of direct political activism to numerous academic publications.
Tutkimukseni keskittyy queerin moninaisiin käyttötapoihin, jotka juontuvat niin erilaisista suoran poliittisen aktivismin muodoista kuin lukuisista akateemisista julkaisuistakin.
The subject of this study is the term: queer which I analyse as a political concept.
Tämän tutkimuksen aihe on termi queer , jota analysoin poliittisena käsitteenä.
This thesis traces the conceptual change that queer underwent to become an umbrella term for various political claims.
Tämä tutkielma jäljittää niitä käsitteellisiä muutoksia, joita queer kävi läpi tullakseen kattotermiksi erilaisille poliittisille vaatimuksille.
By discussing the political uses of the term, my study therefore goes beyond the scope of so-called queer theory.
Tutkimukseni tarkastelee termin poliittista käyttöä ja siten ylittää niin kutsutun queer-teorian alueen.
I offer conceptual analyses of their use of queer as a political concept.
Tarjoan käsiteanalyysin heidän tavoistaan käyttää queeria poliittisena käsitteenä.
How can these data be combined?
Kuinka aineistot voidaan sovittaa yhteen?
What level of accuracy can be achieved by the method?
Millainen tarkkuus rekonstruointimenetelmällä voidaan saavuttaa?
The following research questions are used to guide this study: What essentially important information do these data provide for modelling and environmental interpretations?
Tutkimuskysymykset on muotoiltu seuraavasti: Mitä mallintamisen ja ympäristötulkintojen kannalta oleellista tietoa aineistot sisältävät?
Can the reconstructions be used to bring out new interpretations to existing archaeological data?
Voidaanko rekonstruktioiden avulla luoda uusia arkeologisia tulkintoja?
Some clear benefits of the reconstructions are found especially from the viewpoint of archaeological surveys.
Aineistoja tarkastellaan erityisesti arkeologisen inventointitutkimuksen hyötynäkökulmasta.
Are the reconstructions good for pointing potential areas of archaeological interest and fieldwork planning?
Voidaanko rekonstruktioita käyttää potentiaalisten muinaisjäännösalueiden osoittamiseen ja kenttätöiden kohdentamiseen?
Problems in the reconstructing process are viewed from technical, scientific and archaeological perspectives.
Tutkielmassa esitellään rekonstruktioiden laatimiseen soveltuva mallinnusmenetelmä ja pohditaan siihen liittyvää teknistä, luonnontieteellistä ja arkeologista problematiikkaa.
The reconstruction method will need to be tested and developed in fieldwork research in the future.
Tulevaisuudessa turve- ja laserkeilausaineistojen käyttöä tulisi kokeilla ja kehittää todellisessa kenttätutkimuksessa saatujen kokemusten pohjalta.
The aim of this thesis is to create a reconstruction method for terrestrialized lakes using existing GIS and research data.
Tämä tutkielma käsittelee umpeenkasvaneiden järvien rekonstruoimista ja arkeologista tutkimista saatavilla olevien paikkatieto- ja tutkimusaineistojen avulla.
But it is also clear that the reliability and the quality of the reconstructions vary in accordance to the topography of the study areas and the nature of available GIS data.
Rekonstruktioiden luotettavuus riippuu tosin niiden laatimiseen käytetyn menetelmän sovellusratkaisuista sekä tutkimusaluekohtaisesti saatavilla olevan turveaineiston kattavuudesta ja alueiden topografiasta.
The basic idea behind this study is that these data can be combined to create a new composite DEM that presents ground without peat layers, in other words, before the infilling process began.
Tutkielman lähtöajatuksena oli, että aineistoja yhdistämällä voidaan mallintaa soistumista edeltänyt maanpinta tai vedenpohja, josta puolestaan voidaan laatia muinaista järveä kuvaava rekonstruktio.
Ancient lake levels are then interpreted, and ancient lake reconstructions are visualised.
Tulkintojen pohjalta visualisoidaan muinaisten järvien mahdollista laajuutta eri aikoina esittävät vesistörekonstruktiot.
In this process organic and inorganic sediments accumulate and establish moist and anaerobic conditions, which cause organic and other materials to preserve.
Soiden kosteat ja hapettomat olosuhteet edesauttavat orgaanisen ja muun aineksen säilymistä kuivaa maata paremmin, minkä ansiosta soistuneiden vesistöjen äärellä sijainneet arkeologiset kohteet ovat usein löytöaineistoltaan runsaita ja tieteellisesti arvokkaita.
Wetlands, also those formed in terrestrialization process are abundant in Finland, but researching these environments has been of minor interest amongst archaeologists.
Suomessa suoarkeologinen tutkimus on ollut maan merkittävästä suopinta-alasta huolimatta vähäistä, ja suo- tai kosteikkokohteita tulee arkeologien tietoon harvoin.
Five case study areas from the different parts of Finland are chosen for their morphological features, limnic sediments and stone age archaeological finds and sites that refer to former lake stages.
Tutkimusaineistoja käytetään umpeenkasvaneiden järvien tunnistamiseen, piirteiden ja kehityshistorian karkeaan kuvailuun sekä arkeologisten ilmiöiden tarkasteluun.
In this study LiDAR DEM data published by the National Land Survey of Finland and peat coring data collected by the Geological survey of Finland are used.
Keskeisimpinä aineistoina käytetään Geologian tutkimuskeskuksen turvetietokannan kairaustutkimusdataa ja Maanmittauslaitoksen laserkeilaukseen pohjautuvia digitaalisia korkeusmalliaineistoja.
For this reason archaeological sites in the vicinity of ancient terrestrialized lakes are often rich in find material.
Soistumalla umpeenkasvaneet järvet ovat arkeologisesti mielenkiintoisia ympäristöjä.
Peat thickness and soil maps are also created from the same dataset.
Lisäksi aineistoista tuotetaan turpeen paksuutta ja pohjamaalajeja havainnollistavia analyysikarttoja.
The spatial distribution of archaeological sites and stray finds is viewed against the reconstructed shorelines and waterways.
Turve- ja laserkeilausaineistot umpeenkasvaneiden järvien rekonstruoimisessa ja arkeologisessa tutkimuksessa
This DEM is then used to reconstruct ancient shorelines.
Tulosten perusteella turve- ja laserkeilausaineistot soveltuvat muinaisten altaiden rekonstruoimiseen varsin hyvin.