natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The possibilities for communication and content creation expand considerably because video cameras are now present and accepted almost always and everywhere.
Kommunikaatio- ja sisällöntuotantomahdollisuudet laajenevat huomattavasti, kun videokamerat ovat läsnä ja hyväksyttyjä lähes aina ja kaikkialla.
The studies have been carried out as a literature study, two user studies (field study and an experiment) and content analysis.
Osatutkimukset on toteutettu kirjallisuustutkimuksena, kahtena käyttäjätutkimuksena (kenttätutkimus ja eksperimentti) sekä sisällönanalyysina.
The main research question of my qualitative research is: "How has mobile video communication developed between 2005-2010".
Laadullisen tutkimukseni päätutkimuskysymys on: "Miten mobiilivideokommunikaatio on kehittynyt 2005-2010".
While mobile video enables publicity and fame, it also affects privacy and security by bringing situations to the attention of several new eyes.
Samalla kun mobiilivideo mahdollistaa julkisuuden ja kuuluisuuden se vaikuttaa myös yksityisyyteen ja turvallisuuteen tuodessaan tilanteet monien uusien silmien nähtäville.
This can even happen in real time and so that anyone can see the video when it happens.
Tämä voi tapahtua jopa reaaliajassa, ja niin, että kuka vain voi halutessaan nähdä lähetyksen suorana.
In my research, I present a model of primary and secondary context in which the camera, and in particular the publishing, act as an enabler between the two.
Tutkimuksessani esittelen primäärisen ja sekundäärisen kontekstin mallin, jossa kamera ja erityisesti julkaiseminen toimivat mahdollistajana näiden kahden välillä.
Mobile video communication, even in real time, became possible in 2005 enabled by video capabilities and internet connections of mobile phones.
Mobiilivideokommunikaatio, jopa reaaliaikaisena, mahdollistui vuonna 2005 matkapuhelinten video-ominaisuuksien ja internetyhteyksien myötä.
This dissertation describes the development of mobile video communication between 2005-2010.
Tämä väitöskirja kuvaa mobiilivideokommunikaation kehittymistä vuosien 2005-2010 välillä.
Still, it was clear that mobile video communication could be used for both entertainment and utility purposes, ranging from jokes, interviews and sharing experiences to citizen journalism and security.
Silti oli selvää, että mobiilivideokommunikaatiota voi hyödyntää niin huvi- kuin hyötytarkoituksissa, aina vitseistä, haastatteluista ja kokemusten jakamisesta, kansalaisjournalismiin ja turvallisuuteen.
The live video tends to be unpredictable and its quality requirements remain lighter compared to on demand video, which is often edited and planned.
Livevideon taipumus on olla arvaamaton ja sen laatuvaatimukset jäävät kevyemmiksi, verrattuna on demand -videoon, jota usein editoidaan ja pureskellaan valmiiksi.
The model of primary and secondary context can be used to describe situations where the recording and sharing technology is present.
Primäärisen ja sekundäärisen kontekstin mallin avulla voidaan kuvata tilanteita, joissa on mukana tallentava tai sisältöä jakava teknologia.
I also use concept analysis: I discuss the terms mobile, video, and communication and their polysemias, individually and together, to build a theoretical foundation for my research and broad understanding of the topic.
Hyödynnän myös käsiteanalyysia: käsittelen termit mobiili, video ja kommunikaatio ja niiden polysemiat, erikseen ja yhdessä, rakentaakseni teoreettista pohjaa tutkimukselleni ja aiheen laajalle ymmärtämiselle.
In my research, I aim to bring understanding and tools to help deal with this phenomenon in which the production of media content is transferred from large companies to individuals as well.
Tutkimuksellani pyrin tuomaan ymmärrystä ja työkaluja, jotka auttavat käsittelemään ilmiötä, jossa mediasisällön tuottaminen siirtyy suurilta yhtiöiltä laajasti myös yksityisille henkilöille.
In them, I address the emergence of mobile video communication (I), motivations and attitudes toward mobile video communication (II), as well as mobile live video practices (III) and content (IV).
Niissä käsittelen mobiilivideokommunikaation syntykontekstia (I), motivaatioita ja asenteita mobiilivideokommunikaatiota kohtaan (II) sekä mobiilin livevideon käytäntöjä (III) ja sisältöjä (IV).
According to the research results, video viewers consider commenting and narration an important part of mobile video.
Tutkimustulosten mukaan katsojat pitävät kommentointia ja selostusta tärkeänä osana mobiilivideosta.
The main theme and inspiration of my research is that it is possible for anyone with a mobile phone to record and share a webcast without external censorship.
Tutkimukseni kantavana teemana ja innoittajana on se, että kenen tahansa, jolla on käytettävissään matkapuhelin, on mahdollista kuvata ja jakaa nettivideota, webcastia, ilman ulkopuolista sensuuria.
Interesting topics for further research can be found in future communication in general and, for example, relationship of editing, augmented reality and drones to it.
Kiinnostavia jatkotutkimusaiheita löytyy ylipäätään tulevaisuuden kommunikaatiosta ja vaikkapa editoinnin, lisätyn todellisuuden ja droonien suhteesta siihen.
During the research period, big part of the live videos were tests and demos, due to the novelty of the technology.
Suuri osa livevideoista oli tutkimusaikana vielä testejä ja demoja, teknologian uutuudesta johtuen.
My research provides tools to understand and address the change brought by mobile video communication for both the individuals and society.
Tutkimukseni antaa välineitä ymmärtää ja käsitellä mobiilivideokommunikaation tuomaa muutosta niin yksilön kuin yhteiskunnankin kannalta.
Also the concepts of truth and reality are closely related to this.
Tähän liittyy myös oleellisesti tosius.
First person point of view is very typical characteristics of mobile video communication and I conclude based on the research results that its importance will increase even more with the proliferation of wearable cameras such as head-up displays.
Erityispiirteistä subjektiivinen kuvakulma on hyvin ominainen mobiilivideokommunikaatiolle ja päättelen tutkimustuloksiin pohjaten, että sen merkitys tulee vielä kasvamaan puettavien kameroiden, kuten silmikkonäyttöjen yleistyessä.
As my main research result, I present how mobile video communication expands context from primary to a secondary one.
Tärkeimpänä tutkimustuloksenani osoitan, kuinka mobiilivideokommunikaatio laajentaa tilanteita kasvattaen kontekstia primäärisestä sekundääriseen kontekstiin.
It is common that people get used to presence of camera and filming within a month, and after that starting to take filming neutrally.
Läsnäolevaan kameraan ja kuvaamiseen totutaan yleensä jo kuukauden aikana, jonka jälkeen siihen aletaan useimmiten suhtautua neutraalisti.
I present the special characteristics of mobile video communication, which I define with the help of the research results of the sub-studies and the triangle of mobile video communication, as well as other background research.
Esittelen mobiilivideokommunikaation erityispiirteet, jotka määrittelen osatutkimusten tutkimustulosten ja mobiilivideo-kommunikaation kolmikentän sekä muun taustatutkimuksen avulla.
According to the research results, motivations for recording mobile video include storing for own use and sharing the videos with others.
Tutkimustulosten mukaan mobiilivideota kuvataan esimerkiksi omaan käyttöön talletettaviksi ja toisille jaettaviksi.
I consider that video getting mundane increases the threat of privacy loss that mobile video communication brings with it.
Johtopäätöksenä pohdin, että tämä arkipäiväistyminen lisää mobiilivideokommunikaation muutenkin mukanaan tuomaa yksityisyyden menetyksen uhkaa.
The presence of a video camera affects the situation until people get completely used to it. Alongside the old familiar filming subjects, new themes such as sudden events, notes, and tours have emerged with mobile video.
Vanhojen tuttujen kuvausaiheiden rinnalle on tullut mobiilivideon myötä uusia teemoja, kuten yhtäkkiset tapahtumat, muistiinpanot ja kiertoajelut.
Based on my research, considerable difference between live video and video that is shared later is that live video often shares context while recorded video shares content.
Livevideoiden ja talletettujen, myöhemmin julkaistaviksi tarkoitettujen on demand -videoiden (VOD, Video On Demand) erona voidaan pitää esimerkiksi sitä, että livevideolla jaetaan usein enemmänkin kontekstia, kun taas on demand -videolla varsinaista sisältöä.
I also made a definition for mobile video communication: in addition to video, I includeded audio as well as text as an important element of it.
Sisällytän siihen videon ohella tärkeänä osana äänen ja lisäksi myös tekstin.
The data is analysed using methods of qualitative content analysis.
Aineisto on analysoitu laadullista sisällönanalyysia käyttäen.
I have also compared results in the light of previous studies.
Lisäksi olen tarkastellut löydöksiä aiempien tutkimusten ja kirjallisuuden valossa.
and "What challen-ges are there in utilizing outsourced design?".
ja "Mitä haasteita on alihankitun muotoilun hyödyntämisessä?".
Even though the study can’t be straightforwardedly generalized to other contexts, I believe anyone who works in the field of design – either providing or utilizing design services – can benefit from it.
Vaikkei tutkimustani välttämättä voi suoraan yleistää muihin yhteyksiin, uskon siitä löytyvän samaistumispintaa kaikille, jotka ovat tekemisissä muotoilun alihankinnan kanssa – olivatpa he muotoilupalvelun tarjoajia tai sitä hyödyntäviä.
The challenges in co-operation are multifa-ceted, and are related for example to mechanisms of design utilization in the client company, the understandability of design and the clarity of design services.
Muotoiluyhteistyöhön liittyvät haasteet ovat tutkimukseni pohjalta moninai-sia liittyen esimerkiksi muotoilun hyödyntämisen mekanismeihin asiakasyrityksessä, muotoilun ymmärrettävyyteen ja muotoilupalveluiden selkeyteen.
The research questions of this study are: "How does the client company utilize outsourced industrial design?"
Asettamani tutkimusky-symykset ovat: "Miten asiakasyritys hyödyntää alihankittua muotoilua?"
The case in my study is the co-operation between industrial design company Muodonmuutos and their client Sandvik Mining and Construction.
Teollista muotoilua alihankintana: Case Muodonmuutos ja Sandvik Mining and Construction
I will also consider how co-operation could be developed.
Pyrin myös tunnistamaan haasteita, joita muotoilun alihankintaan liittyy, ja pohtimaan, miten yhteistyötä olisi mahdollista kehittää.
The research data consists of theme interviews I executed to industrial designers and a number of personnel from the client company.
Tutkimukseni aineisto koostuu teollisille muotoilijoille ja asiakasyrityksen edustajille tekemistäni teemahaastatteluista sekä yhteistilaisuuksista.
In my study I define how outsourced industrial design is utilized by the client com-pany.
Tutkimuksessani pyrin ottamaan selvää, miten muotoilua hyödynnetään asiakasyri-tyksessä.
I have recognized multiple resaons of utilizing industrial design, in particular from outsourced sources.
Aineiston analyysin pohjalta olen tunnistanut useita muotoilun käytön syitä, sekä syitä hankkia muotoilua nimenomaan alihankin-tana.
Agency is seen as essential part of being a student.
Toimijuus käsitetään olennaisena osana oppilaana olemista.
Research is qualitative and it is done using phenomenographic research method.
Tutkimus on laadullinen ja fenomenografista tutkimusmenetelmää hyödyntävä.
The re-search material was collected via five half-structured thematic interviews and analyzed partly based on theory, using phenomenographic analysis method.
Aineisto kerättiin viidellä puolistrukturoidulla teemahaastattelulla ja aineiston analyysi toteutettiin teoriaohjaavasti fenomenografista analyysia hyödyntämällä.
Results of the research show that in art teachers’ perceptions emphasized classifications of active citizenship and hearing of the students.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että kuvataiteen opettajien käsityksissä toimijuudesta korostuvat aktiivisen kansalaisuuden ja kuulluksi tulemisen luokitukset.
Participation seems to be connected to agency and in its definitions two classifica-tions came up: being a part of something bigger than just yourself and becoming yourself.
Osallisuuden nähdään olevan kytköksissä toimijuuteen ja sen määrittelyissä nousi vahvoina luokituksina oleminen osana jotain itseä suurempaa sekä itseksi tuleminen.
Art teachers spoke about concepts with different words than researchers, but both agree that concerning agency and participation, the most important thing is students’ well-being and their experience of belonging to the school community.
Opettajat puhuivat käsitteistä eri sanoin kuin tutkijat, mutta sekä opettajien että tutkijoiden viesti on sama: tärkeäksi nousee oppilaiden hyvinvointi ja kokemus olemisesta oma itsensä kouluyhteisön osana.
This thesis focuses in possibilities of participation and agency in upper comprehensive school art education.
Tutkielmassa tarkastellaan osallisuuden ja toimijuuden mahdollisuuksia yläkoulun kuvataiteen opetuksessa.
Results show also that in means of supporting participation and agency important compo-nents are interaction, learning to take responsibility even if freedom is given and attaching the education to pupils’ context.
Tuloksista voidaan päätellä, että kuvataiteen osallisuutta ja toimijuutta tukevissa työtavoissa tärkeitä tekijöitä olivat vuorovaikutus, vastuunkantamisen ja vapauden rajapinnan opettelu sekä opetuksen sitominen oppilaiden kokemusmaailmaan.
Research looks answers for how upper comprehensive school art teach-ers understand participation and agency in subject of art. Research also focuses to what kind of means art teachers have to support participation and agency in upper comprehensive school art classes.
Lisäksi tutkimuksessa tarkastellaan, millaisia keinoja kuvataiteen opettajilla on osallisuuden ja toimijuuden tukemiseen kuvataiteen opetuksen kontekstissa.
Within this hotel room concept further five concepts were created, from which two were selected to be developed into user studies.
Tämä hotellihuonekonsepti koostui viidestä tarkemmasta konsepti-ideasta, joista kaksi valittiin kehitettäväksi edelleen käyttäjätutkimuksia varten.
Developing technologies and digitalization are having increasingly bigger role in our lives.
Nopeasti kehittyvä teknologia ja digitalisoituminen vaikuttavat yhä voimakkaammin elämäämme.
The users experienced the use of the concept UIs as fun and interesting.
Yleisesti käyttäjät kokivat konseptikäyttöliittymät hauskoiksi ja mielenkiintoisiksi.
The process started with ideation and concept design phase for creating an adaptive hotel room concept used as a tool to communicate and evaluate ideas.
Tutkimusprosessin alkuvaiheessa konsepti adaptiivisesta hotellihuoneesta kehitettiin ideoiden esittämistä ja arviointia varten.
The conducted user studies included concept UIs utilizing water and glass as UI elements.
Käyttäjätutkimuksissa käytetyt konseptikäyttöliittymät hyödynsivät vettä ja lasia vuorovaikutuselementteinä.
We use different gadgets and devices to connect with the digital reality.
Eri laitteiden avulla pyrimme pysymään yhteydessä fyysisen maailman rinnalle syntyneeseen digitaaliseen todellisuuteen.
Due to the restricted timespan of the user studies the user experience was presumably influenced by the novelty value of the concept UIs.
Koska tätä tutkielmaa varten tehdyt käyttäjätutkimukset toteutettiin rajatulla aikavälillä, voidaan olettaa konseptikäyttöliittymien uutuusarvon jossain määrin vaikuttaneen käyttäjien käyttökokemukseen.
This master’s thesis research studied the user experience (UX) of aesthetic, tangible UIs utilizing nontraditional interactive elements in an adaptive hotel room context.
Tässä opinnäytetyössä tutkitaan uudenlaisia vuorovaikutuselementtejä hyödyntävien esteettisten ja fyysisten käyttöliittymien käyttökokemusta adaptiivisessa hotellihuoneympäristössä.
The future research should conduct a study examining the formation of user experience during a longer timespan and repeated exposure to the UIs.
Mahdollisessa jatkotutkimuksessa käyttökokemuksen tarkastelu tulisi tehdä pidemmällä aikavälillä ja niin, että testaajat käyttävät käyttöliittymiä toistuvasti yhden yksittäisen kokeilukerran sijaan.
It was concluded that whereas, the tangible features had a salient impact on the user experience with both concept UIs, the influence of aesthetic features was more prominent with the concept UI utilizing glass.
Kerätyt tulokset osoittivat, että molempien käyttöliittymien fyysisillä vuorovaikutus-elementeillä oli huomattava vaikutus käyttökokemukseen.
Although, some issues relating to pragmatics of the concept UIs were raised, these were somewhat overrode by the hedonic qualities of the user experience.
Kokonaisvaltaista käyttökokemusta tarkasteltaessa konseptikäyttöliittymien hedonistiset ominaisuudet vaikuttivat myös jossain määrin syrjäyttävän pragmaattisten ominaisuuksien kanssa mahdollisesti ilmenneet haasteet.
The technical development and new design directions lead towards new types of user interfaces (UIs), which need to be developed to be user friendly.
Uusien teknologioiden ja muotoilun suuntausten myötä käyttöliittymät saavat yhä erilaisempia muotoja.
My research represented discourse analysis.
Tutkimukseni edustaa diskurssianalyysiä.
Reforms in line with European education policy objectives are being produced at both national and local levels.
Eurooppalaisiin koulutuspoliittisiin tavoitteisiin kiinnittyviä uudistuksia tuotetaan niin kansallisella kuin paikallisella tasolla.
Towards European competence-based education?
Kohti eurooppalaista osaamisperusteisuutta?
At the same time, the ways of speaking that formed the meanings were based on the identities and roles that meaning-makers perceived of their own.
Samalla merkityksistä muodostuvat puhetavat perustuvat identiteetteihin ja rooleihin, jotka merkityksenantajat kokevat omikseen.
My research will also benefit European VET research, providing ideas for examining and applying competence-based VET across Europe.
Tutkimukseni hyödyttää myös laajemmin eurooppalaisen ammatillisen koulutuksen tutkimusta antaen ideoita osaamisperusteisuuden tarkasteluun ja soveltamiseen eri puolilla Eurooppaa.
Changes in the VET environment in Europe are driven by technological development, markets, European integration and the knowledge base.
Ammatillisen koulutuksen toimintaympäristön muutosta Euroopassa tuottavat teknologian kehittyminen, markkinat, Euroopan yhdentyminen ja osaamisperusteisuus.
There has been an aim to reform European vocational training (VET) in response to, among other things, the changes in worklife produced by technology and globalization.
Eurooppalaista ammatillista koulutusta on haluttu uudistaa siten, että se vastaisi muun muassa teknologian ja globalisaation tuottamaan työelämän muutokseen.
The interview data made it possible to answer the research questions.
Haastatteluista olen saanut käyttööni tutkimuskysymyksiini vastaamisen mahdollistavan tutkimusaineiston.
In this study, I examined the relationship between worklife change and vocational education reform in three areas in two education systems in six educational institutions.
Tässä tutkimuksessa tarkastelen työn muutoksen ja ammatillisten koulutuksen uudistusten välistä suhdetta kolmella eri alueella, kahdessa erilaisessa koulutusjärjestelmässä, kuudessa eri oppilaitoksessa.
What are the similarities and differences in the discourses of vocational education reform produced by different educational actors?
Millaisia yhteneväisyyksiä ja eroavaisuuksia erilaisten oppilaitostoimijoiden tuottamissa ammatillisen koulutuksen uudistusdiskursseissa on?
The meanings of the phenomenon under study were defined and modified by the actors’ identities and positions.
Tutkittavaa ilmiötä koskevat merkityksenannot määrittävät ja muokkaavat niitä tuottavien toimijoiden identiteettejä ja positioita.
I set the following research questions: What kind of discourses do Finnish and German actors in vocational education and training produce about worklife change and vocational education and training reforms in the European context?
Olen asettanut tutkimukselleni seuraavat tutkimuskysymykset: Millaisia diskursseja suomalaiset ja saksalaiset ammatillisen koulutuksen oppilaitostoimijat työn muutoksesta ja ammatillisen koulutuksen uudistuksista eurooppalaisessa kontekstissa tuottavat?
I present these discourses on European vocational education and training reforms as the results of my research .
Näistä diskursseista rakentuvat ammatillisen koulutuksen uudistuksia koskevat eurooppalaiset puhetavat, joita esittelen tutkimukseni tuloksina.
The focus is in the content that the discourses of educational institutions on European education reforms have produced in their regions.
Tutkimuksessani esittelen, millaisia sisältöjä oppilaitostoimijoiden puheet eurooppalaisiin koulutusuudistuksiin ovat alueillaan tuottaneet.
My research provides information, especially for the development of vocational education in Lapland, by showing the similarities and differences in the ways of speaking of the change of work of different actors, identities and reforms in vocational education.
Tutkimukseni tuottaa tietoa erityisesti lappilaisen ammatillisen koulutuksen kehittämiseen osoittamalla erilaisten toimijapositioiden ja -identiteettien työn muutosta ja ammatillisen koulutuksen uudistuksia koskevien puhetapojen yhtäläisyyksiä ja eroja.
In group interviews, representatives of VET management, teachers, students and worklife have produced meanings about the change in their operating environment and VET reforms.
Ryhmähaastatteluissa ammatillisen koulutuksen johdon, opettajien, opiskelijoiden ja työelämän edustajat ovat tuottaneet toimintaympäristönsä muutosta ja ammatillisen koulutuksen uudistuksia koskevia merkityksiä.
For the study, I interviewed 59 Lappish and German actors about their experiences of education reforms and worklife changes.
Tutkimustani varten olen haastatellut 59 lappilaista ja Saksan osavaltioiden ammatillisen koulutuksen toimijaa siitä, miten heidän kokemustensa mukaan koulutusuudistuksilla muutokseen vastataan.
The different roles of VET actors generated different perceptions, interpretations and beliefs about the change in the work and the operating environment, as well as VET reforms, and the discourses that built on them.
Ammatillisen koulutuksen toimijoiden erilaiset roolit tuottavat erilaisia työn ja toimintaympäristön muutosta sekä ammatillisen koulutuksen uudistuksia koskevia käsityksiä, tulkintoja ja uskomuksia sekä näistä rakentuvia diskursseja.
Research on educational reform discourses produced by educational actors about the Finnish and German vocational education systems.
Tutkimus suomalaisen ja saksalaisen ammattikoulutusjärjestelmän oppilaitostoimijoiden koulutusuudistuspuheista.
In my research, I present the discourses on worklife change and vocational education reform produced by both Lappish and German management, teachers, students and representatives of worklife.
Esittelen tutkimuksessani sekä lappilaisten että saksalaisten johdon, opettajien, opiskelijoiden ja työelämän edustajien tuottamia työn muutosta ja ammatillisen koulutuksen uudistuksia koskevia diskursseja.
During years 2011-2013 took place a Samiland project by University of Lapland and a Kittilä Levi situated tourism company.
Vuosina 2011–2013 toteutui Lapin yliopiston ja Kittilän Levillä sijaitsevan matkailuyrityksen Samiland-projekti.
During the process I did research how represent and visualize a lost culture and its habitat, as well as how to visually convey the message of the content.
Prosessin aikana tutkin, kuinka representoida ja visualisoida kulttuuria ja sen elinympäristöä sekä kuinka välittää sisällöllinen viesti visuaalisin keinoin.
Multi-dimensional theoretical information gave opportunities to interpret art as well as understanding for the processes – photographing, visualization of the subject and content creation for artwork.
Moniulotteisen teoriatiedon mukanaolo auttoi tulkitsemista sekä oman prosessini ymmärtämistä - valokuvaamista, kohteen kuvallistamista ja sisällön luomista videoteokseen.