natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On one night, participants completed their assigned intervention before going to bed; the other night was used as a no-treatment control condition.
Toisena iltana koehenkilöt tekivät heille määrätyn intervention, ja toinen ilta toimi kontrollitilanteena.
This study was a randomized, controlled trial with a crossover design.
Tutkimus oli satunnaistettu kontrolloitu tutkimus vaihtovuoroisella asetelmalla.
20 participants (10 females) were randomly allocated to an experimental group, who did a 30-minute slow breathing exercise, or a comparison group, who listened to relaxing music for 30 minutes.
20 koehenkilöä (10 naista) satunnaistettiin koeryhmään, joka hengitti hitaassa tahdissa, tai verrokkiryhmään, joka kuunteli musiikkia ennen nukkumaanmenoa puolen tunnin ajan.
Music listening is a popular self-help strategy to promote sleep, but previous research assessing the efficacy of music in improving sleep has yielded inconsistent results.
Musiikin kuuntelu on suosittu itseapukeino unen parantamiseen, mutta tutkimustulokset musiikin vaikutuksesta unen laatuun ovat olleet vaihtelevia.
Memory performance was measured with a word pair association task.
Muistisuoriutumista mitattiin assosioiduilla sanapareilla.
Linear mixed-effects modeling was used to analyze the data.
Tulokset analysoitiin lineaarisella sekamallilla.
This study explores the effects of two interventions, slow breathing approximating resonance frequency and music listening, on objective sleep quality and overnight declarative memory consolidation.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten kaksi interventiota, hidas hengitys arvioidulla resonanssitaajuudella ja musiikin kuuntelu, vaikuttavat objektiiviseen unen laatuun ja yön yli tapahtuvaan muistikonsolidaatioon.
Sleep is known to promote the retention of newly learned material, but the effects of slow breathing and music listening on overnight declarative memory consolidation are unknown.
Unen tiedetään vaikuttavan muistikonsolidaatioon, mutta hitaan hengityksen ja musiikin kuuntelun vaikutuksista muistikonsolidaatioon ei ole juurikaan tutkimustietoa.
The results suggest that music listening can improve objective sleep quality and slow breathing can promote overnight learning, but more research is needed to understand the exact mechanisms underlying these associations.
Tulosten perusteella musiikin kuuntelu voi parantaa objektiivista unen laatua ja hidas hengitys taas yön yli tapahtuvaa oppimista.
Evidence suggests that a slow breathing method called resonance frequency breathing may improve sleep quality, but many previous studies have suffered from methodological shortcomings.
Aiempien tutkimusten valossa hidas hengitys resonanssitaajuudella voi parantaa unen laatua.
With a less straightforward comparison task, results appeared much less consistent.
Vähemmän suoraviivaisella vertailutehtävällä tulokset näyttäytyivät vähemmän johdonmukaisina.
The results were also dependent on task details, emphasizing caution when comparing different kinds of experiments.
Tulokset olivat myös riippuvaisia tehtävän yksityiskohdista, tähdentäen varovaisuutta verrattaessa erityyppisiä kokeita.
In a set of four experiments, the spatial sampling characteristics, spontaneous estimation strategy and task dependence, were examined.
Neljän kokeen sarjassa tarkasteltiin spatiaalisen otannan piirteitä, spontaania estimointistrategiaa sekä tehtäväriippuvuutta.
For the 64-element stimulus, estimated effective number of samples ranged from 16 to 41.
64:än elementin ärsykkeelle estimoitu efektiivisten näytteiden määrä vaihteli välillä 16 ja 41.
In Experiments 1-3 observers performed a two-interval forced choice task and in Experiment 4 a modified match-to-sample task.
Kokeissa 1-3 havainnoijat suorittivat kahden intervallin pakkovalintatehtävää ja kokeessa 4 muunneltua malliinvertaustehtävää.
The observed sampling clearly surpasses earlier estimates pointing towards global sampling, and performance is most affected by surface, not edge information.
Havaittu näytteenotto ylittää selvästi aiemmat estimaatit viitaten globaaliin otantaan, ja suoritukseen vaikuttaa eniten pinta-, ei reuna-informaatio.
Discrimination thresholds increased with increasing external noise, but decreased as the number of elements increased, the improvement being greater with higher noise.
Erottelukynnykset nousivat ulkoisen kohinan noustessa, mutta laskivat elementtien määrän kasvaessa, parannuksen ollen suurempaa korkeammalla kohinalla.
Human observers can estimate the mean hue of a hue ensemble, but the details of this ability are still relatively unknown.
Havainnoijat pystyvät arvioimaan värisävyjoukon keskimääräisen sävyn, mutta tämän kyvyn yksityiskohdat ovat edelleen verrattain tuntemattomia.
Simple averaging remained as the observers’ spontaneous strategy with a non-normal hue distribution.
Yksinkertainen keskiarvoistus säilyi havainnoijien spontaanina strategiana ei-normaalilla sävyjakaumalla.
Even with a highly skewed hue distribution, most observers opted for a simple averaging strategy in estimation.
Jopa voimakkaasti vinolla sävyjakaumalla suurin osa havainnoijista päätyivät yksinkertaiseen keskiarvoistusstrategiaan estimoinnissa.
Discrimination thresholds were estimated by fitting psychometric functions to the data.
Erottelukynnykset estimoitiin sovittamalla psykometriset funktiot dataan.
Modeling the number of samples used by the observer as a fixed power of the samples available gave an excellent fit to the data.
Havainnoijan käyttämien näytteiden mallintaminen saatavilla olevien näytteiden potenssina sopi erinomaisesti dataan.
The hues were drawn either from a von Mises distribution or a highly skewed normal distribution with one of three levels of external noise, located on a hue circle in CIELAB color space.
Värisävyt poimittiin joko von Mises -jakaumasta tai voimakkaasti vinosta normaalijakaumasta yhdellä kolmesta kohinatasosta, sijoitettuna sävy-ympyrälle CIELAB väriavaruudessa.
An object’s distinct color is commonly formed from a chromatic distribution, with varying hue information.
Objektin ominainen väri muodostuu yleisesti värijakaumasta, vaihtelevalla sävy-informaatiolla.
Ensemble perception of hue was studied by systematically varying the external noise and the amount of information available.
Värisävyn joukkohavainnointia tutkittiin varioimalla systemaattisesti ulkoista kohinaa ja informaation määrää.
The number of elements utilized in averaging was estimated through equivalent noise modeling.
Keskiarvoistamisessa hyödynnettyjen näytteiden määrä estimoitiin ekvivalentin kohinan mallinnuksella.
Presented briefly against a gray background, the stimuli consisted of a number of square elements, each with a uniform hue.
Esitettynä lyhyesti harmaata taustaa vasten, ärsykkeet koostuivat joukosta neliönmuotoisia, tasasävyisiä elementtejä.
Control experiments confirmed that performance improved with the number of elements, not stimulus area.
Kontrollikokeet vahvistivat, että suoritus parani elementtien lukumäärän, ei ärsykkeen pinta-alan mukaan.
Observers sample and average stimulus elements to estimate mean hue, similarly to ensemble perception in other domains.
Havainnoijat ottavat näytteitä ja keskiarvoistavat ärsyke-elementtejä arvioidakseen keskimääräisen värisävyn, samoin kuin muiden alueiden joukkohavainnoinnissa.
Methods The participants (N=909) were about 42 years old, and 61 % of them were women.
Menetelmät Tutkittavat (N=909) olivat noin 42-vuotiaita, ja 61 % heistä oli naisia.
Their blood pressure and BDI-II depression scores were measured in 2007 ja 2011.
Heiltä mitattiin verenpaine ja BDI-II-masennuspistemäärä vuosina 2007 ja 2011.
Objective Depression and high blood pressure are becoming more common problems, but their relation remains unclear.
Tavoitteet Masennus ja kohonnut verenpaine ovat yleistyviä ongelmia, mutta niiden yhteyttä ei vielä tunneta tarkasti.
Results and conclusions Baseline depressive symptoms did not predict blood pressure.
Tulokset ja johtopäätökset Lähtötilanteen masennusoireilu ei ennustanut verenpainetta.
Among women, a positive relation between depression and blood pressure was found in the first model, but not in the more controlled models.
Naisilla masennus oli positiivisesti yhteydessä diastoliseen verenpaineeseen ensimmäisessä mallissa muttei kontrolloidummissa malleissa.
The aim was to examine whether 1) baseline depressive symptoms predict blood pressure over the follow-up, 2) the relation between depression and blood pressure differs among men and women, 3) health choices affect the relation, and 4) there is a relation between the duration of depression and blood pressure.
Tavoitteena oli selvittää, 1) ennustaako lähtötilanteen masennusoireilu verenpainetta seurannan yli, 2) onko masennuksen ja verenpaineen yhteys erilainen naisilla ja miehillä, 3) selittyykö yhteys elämäntavoilla sekä 4) onko masennuksen kesto yhteydessä verenpaineeseen.
The first model was controlled for age, gender and baseline blood pressure, the second model also for education and income, and the third model additionally for health choices.
Ensimmäisessä mallissa kontrolloitiin iän, sukupuolen ja lähtötason verenpaineen vaikutus, toisessa mallissa myös koulutuksen ja tulojen vaikutus, kolmannessa lisäksi elämäntapojen vaikutus.
This master's thesis studied the relation between depression and high blood pressure in the longitudinal Young Finns Study over a follow-up of four years.
Tässä pro gradu -tutkielmassa tutkittiin masennuksen yhteyttä kohonneeseen verenpaineeseen suomalaisessa Young Finns Study -pitkittäisaineistossa neljän vuoden seurantajaksolla.
The relation between depression and blood pressure was partly explained by health choices; higher body mass index predicted higher blood pressure.
Masennuksen ja verenpaineen yhteys selittyi osittain elämäntavoilla: korkeampi painoindeksi ennusti korkeampaa verenpainetta.
The average blood pressures of non-depressed, once depressed and twice depressed participants were compared in analysis of variance.
Varianssianalyysissa vertailtiin ei-masentuneiden, kerran masentuneiden ja molemmilla mittauskerroilla masentuneiden keskimääräisiä verenpainearvoja.
Three-step regression analysis was used to predict the systolic and diastolic blood pressure based on the baseline depression score.
Kolmiportaisessa regressioanalyysissa lähtötilanteen masennuspistemäärällä ennustettiin systolista ja diastolista verenpainetta.
Controlling for age, gender and baseline blood pressure, the duration of depression was connected to higher blood pressure; the diastolic blood pressure was higher, when the participant was depressed both in the beginning and end of the follow-up.
Masennuksen kesto oli yhteydessä verenpaineeseen, kun kontrolloitiin iän, sukupuolen ja lähtötason verenpaineen vaikutus: diastolinen verenpaine oli korkeampi, kun masennusta esiintyi molemmilla mittauskerroilla.
The group comparisons were additionally controlled for age, gender and baseline blood pressure in analysis of covariance.
Kovarianssianalyysissa ryhmävertailuissa lisäksi kontrolloitiin iän, sukupuolen ja lähtötason verenpaineen vaikutus.
Smaller spruce shoots were gathered on average 820 g/h and longer spruce shoots 1440 g/h.
Pienempää kuusenkerkkää keräsi keskimäärin noin 820 g/h ja isompaa 1440 g/h.
Questions consisted about the ways of using spruce shoots, purchasing channels, future prospects, amounts of yearly use, and pricing.
Lomakkeella kysyttiin kuusenkerkän käytöstä, hankintatavoista, tulevaisuuden tarpeista, käyttömääristä ja hinnoittelusta.
Spruce shoots are the young, light green, annual growth of branches that burst from buds during May - July.
Kuusenkerkkä on kuusen nuori vaaleanvihreä vuosikasvu, joka puhkeaa silmuista touko-kesäkuussa.
It is easy to gather spruce shoots but the challenges are a short and yearly changing growing period as well as insufficient knowledge about the preservation of spruce shoots.
Kuusenkerkän kerääminen on helppoa, mutta keruun haasteena ovat lyhyen kasvukauden lisäksi vuotuiset erot kasvun ajankohdissa ja puutteellinen tieto kuusenkerkän säilyvyydestä.
In field measurements, it was found that the length of the spruce shoots greatly affect to the time consumed while gathering.
Maastomittauksissa selvisi, että kerkän pituudella on merkitystä keruuseen kuluvaan aikaan.
Time consumption of the gathering was measured in two plots in the Ruotsinkylä research forest during summer 2017 and 2018.
Keruuseen kuluvan ajan selvittämiseksi tehtiin kahtena peräkkäisenä vuotena maastomittauksia kahdella eri koealalla Ruotsinkylän tutkimusmetsässä.
The Finnish natural resource department studied, that one-time gathering of spruce shoots does not damage the growth and health of the tree, if the upper canopy is left untouched.
Luonnonvarakeskuksen mukaan kuusenkerkkää voidaan kerätä kertaluontoisesti taimikoista ilman merkittävää vaikutusta puuston kasvuun, mikäli puiden latvukset jätetään keräämättä.
There is a large potential to gather spruce shoots from Finnish forests, and it might be a new potential source of income for the forest owners.
Suomen metsissä on runsaasti kuusenkerkkää tarjolla ja kuusenkerkän kerääminen voisi mahdollistaa lisätuloja metsänomistajille, mutta sen käyttömahdollisuuksia täytyy tutkia lisää.
Spruce shoots were widely used as a folk medicine for several centuries to prevent symptoms of cold.
Kuusenkerkän tiedetään sisältävän runsaasti c-vitamiinia ja kivennäisaineita ja sitä onkin käytetty kansanlääkinnässä vuosisatoja helpottamaan mm. vilustumisen oireita.
It is forbidden to gather spruce shoots without the permission of the land owner.
Kuusenkerkän kerääminen ei kuulu jokamiehenoikeuksiin, vaan kerääminen vaatii maanomistajan luvan.
Spruce shoots also have a unique taste, and during the last years there has been an increasing interest to use spruce shoots in food and drink applications in the restaurant and food industry.
Viimeisimpien vuosien aikana kuusenkerkän käyttö on myös yleistynyt elintarviketeollisuudessa ja ravintoloissa sen ainutlaatuisen maun vuoksi.
The average yearly use was 9 kg and most of the restaurants used spruce shoots in length of 15-30 mm.
Käyttömäärät vaihtelivat ravintolakohtaisesti suuresti ja eniten kysyntää oli 15-30 mm pitkälle kuusenkerkälle, jota voitiin käyttää sellaisenaan annoksissa.
18 Restaurants answered the survey and the conclusion was that spruce shoots are commonly used.
Kyselytutkimukseen vastasi 18 ravintolaa ja tulosten perusteella kuusenkerkän käyttö oli Helsingissä yleistä.
Restaurants are interested in using spruce shoots and as an ingredient it has a wide variability of uses.
Kuusenkerkälle on kiinnostusta helsinkiläisissä ravintoloissa ja sen käyttömahdollisuudet ovat monipuoliset.
The objective of this study was to examine how common the use of spruce shoots is in the Helsinki area restaurants and how the restaurants use it. 22 restaurants were chosen for the study and a survey was done by e-form and interviews.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten yleistä kuusenkerkän käyttö on helsinkiläisissä ravintoloissa ja minkälaisia käyttötarkoituksia kuusenkerkällä on.
Restaurants prefer smaller spruce shoots and there should be more study about the potential use of larger shoots, for example in the food industry.
Pidemmälle kuusenkerkälle löytyi vähemmän kysyntää ravintoloista, joten kysynnän potentiaalia olisi hyvä tutkia elintarvike- ja juomateollisuudessa.
88 % of the restaurants used spruce shoots as an ingredient and all of the restaurants were interested in using spruce shoots in the future.
Kyselyyn osallistuneista ravintoloista 88 % käytti kuusenkerkkää annoksien raaka-aineena ja mausteena.
Another objective was to study the time consumed to gather the spruce shoots.
Tavoitteena oli myös tuottaa lisätietoa kuusenkerkän keruuseen kuluvasta ajasta ottamalla huomioon, miten keruuaika muuttuu eripituisilla kuusenkerkillä.
There was also a demand for the longer ( > 30 mm) spruce shoots but they prefer smaller (15-30 mm) spruce shoots, because with this length the taste and variability in the use is considered better.
Ravintoloiden käyttömäärät ovat vuositasolla noin 9 kg ja ravintolat ovat kiinnostuneita 15-30 mm pitkästä kuusenkerkästä, koska maku ja koostumus ovat silloin parhaimmillaan.
Although, more study is required to investigate the demand as well as ways to use the spruce shoots.
Pidemmälle kuusenkerkälle löytyi myös kysyntää, mutta käyttömahdollisuudet olivat rajallisemmat.
To answer this question, biobanking is studied through three different lenses.
Kysymykseen vastataan tarkastelemalla biopankkeja kolmesta näkökulmasta.
The different layers of stakeholders, regulations, developments, and projects that condition and constrain biobanking and hence knowledge production, have, and continue to have, an effect on what biobanks are considered and understood to be, and the kind of knowledge and scientific practices they could foster.
Asiaan eri tavoin liittyvät toimijat, säädökset, kehityskulut, uudet projektit ja avaukset, jotka kaikki ovat samanaikaisesti biopankkitoiminnan jatkuvuuden ehtoja että sen rajoittajia, vaikuttavat siihen mitä biopankkien ymmärretään olevan ja minkälaiseen tiedontuotantoon ne osallistuvat sekä minkälaista tietoa ne voivat tuottaa.
The main argument of the study is that the very idea of biobanks is being reshaped as operations, conventions, regulatory frameworks, and new expectations are linked to the imaginary of personalized medicine and require that action be taken.
Tutkimuksen pääargumentti on, että idea biopankista muuntuu ja muokkautuu sitä mukaa, kun uusia toimintatapoja, säädöksiä ja odotuksia kiinnittyy kuvitelmaan henkilökohtaisesta lääketieteestä, jonka toteutuminen vaatii toimia.
The rearranging of biomedical research through biobanks is investigated against the backdrop of personalized medicine as a sociotechnical imaginary: a vision of a desirable future, which is both built on, and continuously requires, science and technology, and therefore societal efforts, for its fulfillment (Jasanoff and Kim, 2015).
Henkilökohtainen lääketiede nähdään sosioteknisenä kuvitelmana eli näkemyksenä tavoittelemisenarvoisesta tulevaisuudesta (Jasanoff ja Kim, 2015).
Consequently, this study asks: What do the expectations related to biobanks as conditions of possibility for personalized medicine tell us about the knowledge production in which biobanks are supposed to participate, and the role biobanks play in it?
Tutkimuksessa kysytään: Mitä odotukset biopankeista henkilökohtaisen lääketieteen edellytyksinä paljastavat siitä tiedontuotannosta, johon niiden odotetaan osallistuvan sekä biopankkien itsensä roolista tässä tiedontuotannossa?
These biobanks have also been founded in Finland to allow for increasingly large-scale, international, and data-intensive biomedical research.
Niitä on pidetty kansainvälisen, data-intensiivisen ja suuriin aineistoihin perustuvan biolääketieteellisen tutkimuksen mahdollistajina.
Thus, it is explored how biobanks are expected and said to contribute to contemporary biomedical knowledge production that takes place in highly regulated settings.
Analyysiosioissa huomio kiinnittyy siihen, miten biopankkien odotetaan osallistuvan tiedontuotantoon ja olevan hyödyksi biolääketieteen tarkkaan säädellyissä käytännöissä.
This study – rooted in science and technology studies, and linking to discussions of the role of expectations and imaginaries – examines biobanks as conditions of possibility for personalized medicine to become reality: that is, how biobanks are expected to make personalized medicine possible.
Tässä tieteen ja teknologian tutkimukseen sekä odotusten sosiologiaan kiinnittyvässä tutkimuksessa tarkastellaan biopankkeja henkilökohtaisen lääketieteen toteutumisen edellytyksenä.
Simultaneously expectations of personalized medicine have increased – in the future individuals instead of averages will be treated, and genomic data may be utilized in the clinics or in disease prevention.
Myös genomitietoa voitaisiin hyödyntää niin potilashoidossa kuin sairauksien ennaltaehkäisyssä.
Reorganizing Biomedical Research : Biobanks as Conditions of Possibility for Personalized Medicine
Biolääketieteellisen tutkimuksen uudelleenjärjestelemistä biopankkien kautta tutkitaan suhteessa henkilökohtaiseen lääketieteeseen.
In recent decades biomedical samples and data have been organized into large depositories such as biobanks.
Biopankkeja on perustettu viime vuosikymmenten aikana organisoimaan ihmisperäisten näytteiden ja niihin liitetyn terveystiedon keräystä, säilytystä ja jakelua.
The analytical chapters illustrate the multiplicity of tendencies and linkages attendant on biobanks as they begin to reorganize biomedical research.
Analyysiosioissa asiaa käsitellään ensinnäkin tarkastelemalla väitettä biopankkien korkealaatuisista näytteistä.
Episodes of pneumonia that were diagnosed in university or regional hospitals were included.
Tutkimukseen otettiin mukaan keskussairaaloissa, yliopistollisessa tai alueellisissa sairaaloissa diagnosoidut pneumoniat.
The cause of pneumonia could be identified as respiratory syncytial virus in 15 (16%) and aspiration in 7 (7.4%) episodes.
Pneumonian syyksi voitiin määrittää RSV (respiratory syncytial virus) viidessätoista (16%) ja aspiraatio seitsemässä tapauksessa (7.4%).
Results: 104 patients were included.
Tulokset: Lopullisissa analyyseissä oli mukana kaiken kaikkiaan 104 potilasta.
Majority of pneumonias occurred before the age of 3 years.
Merkittävä osa pneumonioista sairastettiin ennen kolmen vuoden ikää.
The incidence of pneumonia was highest during the first 3 years.
Pneumonian insidenssi oli korkein kolmen ensimmäisen elinvuoden aikana.
Conclusion: Episodes of pneumonia occurred in one-third of patients.
Johtopäätökset: Vain kolmasosa potilasta sairasti keuhkokuumeen seurannan aikana.
We aimed to assess incidence and predictive factors of EA associated pneumonia during the first 5 years of life.
Tutkimuksessa pyrittiin selvittämään pneumonioiden insidenssiä ja riskitekijöitä potilaiden viiden ensimmäisen elinvuoden aikana.
In multivariate logistic regression analysis, significant risk factors for pneumonia were occurrence of nonpneumonia respiratory infections and number of anastomotic dilatations.
Monen muuttujan logistisessa regressioanalyysissä pneumonian merkittäviä riskitekijöitä olivat muiden hengitystieinfektioiden esiintyminen ja leikkausanastomoosin dilataatioiden lukumäärä.
Hospital records of patients with EA from 2002 to 2017 were reviewed.
Aineisto ja menetelmät: Kun eettinen lupa tutkimukselle oli saatu, käytiin läpi vuosien 2002 ja 2017 välillä syntyneiden ruokatoriviatresiapotilaiden potilaskertomukset.
For instance, acute respiratory infections other than pneumonia, anastomotic complications, aortopexy, fundoplication and EA anastomosis dilatations were tested as potential risk factors.
Tutkittuihin riskitekijöihin kuuluivat muun muassa muut akuutit hengitystieinfektiot, anastomoottiset komplikaatiot, aortopeksia, fundoplikaatio, merkittävät ruokatorviatresian liitännäissairaudet, ruokatorviatresian tyyppi ja leikkausanastomoosin dilataatiot.
Patients with nonpneumonia respiratory infections and high number of dilatations were at the greatest risk.
Muiden akuuttien hengitystieinfektioiden esiintyminen potilaalla ja leikkausanastomoosin dilataatioiden korkea määrä suurensivat keuhkokuumeen riskiä.
Introduction: Esophageal atresia (EA) is associated with significant respiratory mortality.
Johdanto: Ruokatorviatresiaan rinnastetaan merkittävää hengitystieinfektiokuolleisuutta.
In univariate analysis, pneumonia was predicted by occurrence and number of nonpneumonia respiratory infections, anastomotic reoperations, fundoplication, and number of EA anastomosis dilatations.
Yksittäisten muuttujien analyyseissä muiden hengitystieinfektioiden esiintyminen sekä lukumäärä, anastomoosin uusintatoimenpiteet, fundoplikaatio ja leikkausanastomoosin dilataatioiden lukumäärä altistivat keuhkokuumeelle.
In the long term there might be positive effects on health of the employee.
Pidemmällä aikavälillä tällä saattaa olla myönteinen vaikutus työntekijän terveyteen.