natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the case study, I analyzed the room acoustics measurements of a refurbished teaching space at Siltavuorenpenger 5, Faculty of Educational Sciences, with pre- and post-measurement data before and after a comprehensive renovation of the space and its furniture.
Perehdyin myös Siltavuorenpenger 5, seminaaritilan K113 huoneakustisiin mittauksiin ja osallistuin kyseisessä tilassa opiskeluun sekä ennen huoneen muutostöitä, että niiden jälkeen.
Results and conclusion Very little has been changed in classroom acoustics.
Tulokset ja johtopäätökset Opetustilojen akustiikan saattamisessa nykytietämyksen mukaiseksi ei ole tapahtunut suurta muutosta.
However, most situ-ations were interpreted as completely unprofessional.
Eniten tilanteita tulkittiin kuitenkin täysin epäammatilliseksi.
Combining the acquisition and analysis of qualitative and quantitative data aims at a better understanding of a diverse and little-studied phenomenon.
Laadullisen ja määrällisen aineiston hankinnan ja analyysin yhdistämisellä tavoitellaan parempaa ymmärrystä monimuotoisesta ja vähän tutkitusta ilmiöstä.
The aim is to analyze and describe the perceptions and experiences of managers, as well as their variation.
Tavoitteena on analysoida ja kuvailla johtajien käsityksiä ja kokemuksia sekä niiden vaihtelua.
The survey was addressed to municipal ECEC center leaders on the basis of the OAJ member register.
Kysely osoitettiin kunnallisille päiväkodin johtajille OAJ:n jäsenrekisterin perusteella.
Intervention in the unprofessional profession was generally perceived negatively by managers, although the task could still be perceived as important, co-ercive or obligatory.
Epäammatillisuuteen puuttuminen koettiin johtajien taholta pääsääntöisesti negatiivisesti, vaikka työtehtävä voitiin silti samalla käsittää tärkeänä, pakkona tai velvollisuutena.
The starting points of the study were a multi-method and phenomenographic study, the data of which were obtained with a semi-structured e-questionnaire.
Tutkimuksen lähtökohdat olivat monimenetelmäisessä ja fenomenografisessa tutkimuksessa, jonka aineisto hankittiin puolistrukturoidulla e-kyselylomakkeella.
In the analysis of qualitative data, context analysis was typically used for phenomenography, and the results of multiple-choice questions (Likert) are pre-sented as percentage distributions.
Laadullisen aineiston analysoinnissa käytettiin fenomenografialle tyypillisesti konktekstianalyysia ja monivalintakysymysten (Likert) tulokset esitetään prosenttijakaumina.
There were five experiences describing the management of challenging situations: the relationship between the manager and the employee, self-management, pedagogical management, professionalism as a phenomenon, and client work.
Haastavien tilanteiden johtamista kuvaavia kokemuksia muodostui viisi: johtajan ja työntekijän välinen suhde, itsensä johtaminen, pedagoginen johtaminen, epäammatillisuus ilmiönä ja asiakastyö.
All respondents reported unprofessionalism in their workplace and there was variation in its prevalence.
Kaikkien vastaajien työpaikalla ilmeni epäammatillisuutta ja sen esiintyvyydessä oli vaihtelua.
The theory takes into account the paucity of previous research on early childhood professionalism and therefore the framework has been partially extended to look at professionalism in other fields as well, such as nursing and medicine.
Teoriassa huomioidaan aikaisemman varhaiskasvatuksen epäammatillisuutta käsittelevän tutkimuksen vähyys ja siksi viitekehystä on osin laajennettu tarkastelemaan epäammatillisuutta myös muilla aloilla, kuten hoito- ja lääketiede.
The key tasks of a leader in terms of shared pedagogical leadership are to address unprofessional situations and to implement ethical reflection and moral decision-making in the work community.
Johtajan keskeisiä tehtäviä jaetun pedagogisen johtajuuden kannalta on epäammatillisiin tilanteisiin puuttuminen ja eettisen pohdinnan sekä moraalisen päätöksenteon jalkauttaminen työyhteisöön.
Unprofessionalism is a multidimensional phenome-non challenging leadership and its definition and identification is important for developing the quality of early childhood education.
Epäammatillisuus on moniulotteinen johtajuutta haastava ilmiö ja sen määrittely sekä tunnistaminen on tärkeää varhaiskasvatuksen laadun kehittämiseksi.
In addition, the study examines the experience of tackling unprofessionalism and experiences related to managing the phenomenon.
Lisäksi tutkimuksessa tarkastellaan epäammatillisuuteen puuttumisen kokemusta ja ilmiön johtamiseen liittyviä kokemuksia.
The theoretical framework of the study consists of an examination of educational interaction, unprofessionalism and leadership, as well as a description in the context of early childhood education.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys koostuu kasvatusvuorovaikutuksen, epäammatillisuuden ja johtamisen tarkastelusta sekä kuvaamisesta varhaiskasvatuksen kontekstissa.
The purpose of this study is to elucidate the experiences of ECEC center leaders about the unprofessionalism of educational interaction and the challenges it brings.
Tämän tutkimuksen tarkoitus on selvittää päiväkodin johtajien kokemuksia kasvatusvuorovaikutuksen epäammatillisuudesta ja sen tuomista haasteista.
Leaders ’experiences of the unprofessional nature of educational interaction varied.
Johtajien käsitykset kasvatusvuorovaikutuksen epäammatillisuudesta vaihtelivat.
ECEC center leaders perceptions of the features and challenges of non-professional educational interaction
Päiväkodin johtajien käsityksiä epäammatillisen kasvatus-vuorovaikutuksen piirteistä ja haasteista
The written material was analyzed by discourse analysis.
Kirjallinen aineisto analysoitiin diskurssianalyysilla.
The importance of work ability management is increasingly recognized in different organizations.
Työkykyjohtamisen merkitys tunnistetaan yhä paremmin organisaatioissa.
The results can be applied as a part of developing work ability management.
Tuloksia voidaan soveltaa osana työkykyjohtamisen kehittämistyötä.
This is the result of legislative reform and a systematic investment in work ability research.
Tämä on seurausta lainsäädännön uudistamisesta sekä systemaattisesta panostuksesta työkykytutkimukseen.
According to the work ability house model the individual's resources are in relation to work, the work environment and the social relationship and eventually society (Ilmarinen, 2006, pp. 20, 23).
Työkykytalomallin mukaisesti kyse on yksilön voimavaroista suhteessa työhön, työympäristöön ja lähiyhteisöön, läheisiin ja yhteiskuntaan (Ilmarinen, 2006, s. 20, 23).
The material consisted of ten (10) written documents, which were the work ability support models used by working life organizations.
Aineisto koostui kymmenenestä (10) kirjallisesta dokumentista, jotka olivat työelämäorganisaatioiden sisäisiä työkyvyn tuen toimintamalleja.
Early Support and Work Disability Risk – Discource Analysis about Work Ability Support Models
Varhaista tukea ja työkykyriskejä – Diskurssianalyysi työkyvyn tuen toimintamalleista
The problematic nature of the hegemonic discourse appears on the basis of previous research results, as the factors found behind the effectiveness of work ability management are located in the community and structures instead of the individual.
Hegemonisen diskurssin ongelmallisuutta suhteutetaan aiempaan tutkimustietoon, jonka mukaan työkykyjohtamisen vaikuttavuuden taustalta löydetyt tekijät paikantuvat yksilön sijasta yhteisöön ja rakenteisiin.
The main result is the localization of the hegemonic discourse of individualization and individual responsibility.
Tutkielman päätuloksena paikannetaan yksilöllistymisen ja yksilön vastuuttamisen hegemoninen diskurssi.
Work ability is understood as a systemic which includes the constant search for balance.
Työkyky käsitetään yhä laajemmin ja kokonaisvaltaisemmin systeemisenä kokonaisuutena, johon kuuluu jatkuva tasapainon hakeminen.
For the second research question, the goals of work ability support, the discourses were constructed using the repertoires of productivity, cost, humanism, social responsibility and legal.
Toisen tutkimuskysymyksen eli työkyvyn tuen tavoitteiden osalta paikannetut diskurssit nimettiin tuottavuuden, kustannusten, humanistiseksi, yhteiskuntavastuun ja juridiseksi repertuaariksi.
The research questions were (1) which kind of discourses work ability and work ability support models are based on and (2) how the goals of work ability support are authorized and justified discursively.
Tutkimuskysymyksinä esitettiin, (1) millaisten diskurssien varaan työkyky ja työkyvyn tuki ilmiönä rakentuvat sekä (2) miten työkyvyn tuelle asetettuja tavoitteita oikeutetaan ja perustellaan diskursiivisesti.
For the first research question, discourses describing work ability support were located in the material: intervention, caring, project and continuous negotiation.
Aineistosta paikannettiin ensimmäisen tutkimuskysymyksen osalta työkyvyn tukea kuvaavat diskurssit: puuttuminen, välittäminen, projekti sekä jatkuva neuvottelu.
The aim of the research was to describe how the perceptions of work ability, work ability support and the goals of work ability management have been discursively constructed and to mirror them in previous work ability research.
Tutkimustehtävänä oli kuvata, miten työkyvyn tuen toimintamalleissa esiintyvät työkykykäsitykset, työkyvyn tuki sekä työkykyjohtamisen tavoitteet on diskursiivisesti rakennettu sekä peilata niitä aiempaan työkykytutkimukseen.
The analysis focused on how work ability and work ability support models are understood in different workplaces and how work ability measures are justified discursively.
Analyysi kohdistettiin siihen, miten työkyky ja työkyvyn tuki työpaikoilla ymmärretään sekä siihen, miten työkykytoimenpiteitä oikeutetaan ja perustellaan diskursiivisesti.
The material was analyzed as part of the social reality they produced.
Tutkimusaineistona käytettiin työkyvyn tuen toimintamallien kuvauksia, joita analysoitiin osana niiden tuottamaa sosiaalista todellisuutta.
Both topics and related changes have also been actively discussed in the media in recent years.
Molemmista aiheista ja niihin liittyvistä muutoksista on keskusteltu mediassa aktiivisesti myös viime vuosina.
It has been affected by changes in society and the school system.
Siihen ovat vaikuttaneet myös yhteiskunnan ja koulujärjestelmän muutokset.
The study also took into account changes over time and their effects.
Tutkimuksessa otettiinkin huomioon myös ajan saatossa tapahtuneet muutokset ja niiden vaikutukset.
The aim of this study is to describe and address the topic as broadly as possible in order to outline the big picture.
Aihetta pyritään kuvaamaan ja käsittelemään mahdollisimman laajasti tässä työssä kokonaiskuvan hahmottamiseksi.
The concept of peace at work is subjective and is usually approached from the discourse of issues.
Työrauhan käsite on subjektiivinen ja sitä ollaan lähestytty yleensä ongelmien diskurssista käsin.
The data was analyzed in relation to three different research questions.
Aineistoa analysoitiin suhteessa kolmeen eri tutkimuskysymykseen.
The material consisted of replies given by 33 people to open interview questions.
Aineisto koostui 33 henkilön antamista vastauksista avoimiin haastattelukysymyksiin.
The study was conducted as a qualitative study using a phenomenographic research approach.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena fenomenografista tutkimusotetta käyttäen.
Novice teachers felt they had less authority than those who had worked in the field longer.
Aloittelevat opettajat kokivat omaavansa vähemmän auktoriteettia, kuin pidempään alalla työskennelleet.
The group of respondents was quite heterogeneous and the survey was answered anonymously.
Kyselyyn vastanneiden joukko oli melko heterogeeninen ja kyselyyn vastattiin anonyymisti.
Teacher’s authority has been examined and written about from many different perspectives.
Opettajan auktoriteettiasemaa on tarkasteltu ja siitä on kirjoitettu monista eri näkökulmista.
The length of teachers’ careers affected their responses in many different ways.
Opettajien työuran pituus vaikutti heidän antamiinsa vastauksiin monin eri tavoin.
The research results showed that classroom teachers defined authority mostly in relation to agreed rules, student encounters, interaction, and trust.
Tutkimustulokset osoittivat, että luokanopettajat määrittelivät auktoriteettia eniten suhteessa sovittuihin sääntöihin, oppilaiden kohtaamiseen, vuorovaikutukseen sekä luottamukseen.
Novice teachers also didn’t emphasize the importance of the rules as much in their responses, but rather highlighted aspects of positive pedagogy.
Aloittelevat opettajat eivät myöskään korostaneet vastauksissaan yhtä paljon sääntöjen merkitystä, vaan toivat esille myös positiivisen pedagogiikan näkökulmia.
Authority has been seen to have a very large impact on peace in the class.
Auktoriteetin on nähty puolestaan vaikuttavan hyvin suuresti luokan työrauhaan.
The material was collected using an electronic questionnaire and the respondents were working as a class teacher.
Aineiston kerääminen suoritettiin sähköisen kyselylomakkeen avulla ja siihen vastanneet henkilöt toimivat luokanopettajan työssä.
The majority of respondents felt that their class was in favor of peace at work and only four expressed dissatisfaction with peace at work.
Suurin osa vastaajista koki oman luokkansa työrauhan hyväksi ja vain neljä ilmaisi tyytymättömyyttä työrauhan suhteen.
Almost half of the respondents mentioned certain students disturbing peace at work.
Lähes puolet vastaajista kuitenkin mainitsi tietyt oppilaat työrauhaa häiritsevinä tekijöinä.
Class teachers’ perceptions and experiences of authority and classroom management
Luokanopettajien käsitykset ja kokemukset auktoriteetista ja työrauhasta
The objective of this study is to survey classroom teachers’ insights of authority, its contribution to peaceful work environment and finally, how the amount of work experience affects these two factors.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kartoittaa luokanopettajien käsityksiä auktoriteetista ja heidän kokemuksiaan luokkansa työrauhasta sekä työkokemuksen määrän yhteyttä näihin tekijöihin.
Respondents who had been teachers for the longest time found most often their working peace to be good, but also stated more often that certain students perceived working peace as challenging.
Pisimpään luokanopettajina toimineet vastaajat kokivat työrauhan kaikkein useimmin hyväksi, mutta kokivat myös muita useammin tietyt oppilaat työrauhaa haastavina.
However, men also move and make homes, either alone or with someone else.
Miehetkin kuitenkin muuttavat ja tekevät koteja, joko yksin tai kumppanin kanssa.
A young couple’s expectations of home do not match each other 2.
Nuoren parin toiveet kodista eivät kohtaa 2.
The narrative analysis is made applying a model by Heikkinen (2018), in which a new wholesome narrative is constructed from fragmented material.
Narratiivisen analyysin toteutin Heikkisen (2018) mallin avulla, jossa pirstaloituneesta aineistosta rakennetaan uusi, eheä kertomus.
The narratives I have formed tell about three different situations in which a man’s position in their home and relationship is formed in different ways: 1.
Muodostamani narratiivit kertovat kolmesta erilaisesta tilanteesta, joissa miehen asema kodissa ja parisuhteessa muodostuvat eri tavoin: 1.
I tell three different stories about moving in together: a couple moves into a new dwelling, a man moves into a woman's home and a woman moves into a man's home.
Kerron kolme erilaista tarinaa yhteenmuuttamisesta: pariskunta muuttaa molemmille uuteen asuntoon, mies muuttaa naisen kotiin ja nainen muuttaa miehen kotiin.
The study is narrative in material and in analysis.
Tutkimusote on narratiivinen sekä aineistoltaan että analyysiltaan.
The man moves in with the woman and finds a home from the family
Mies muuttaa naisen luokse ja saa perheestä kodin
In this study I look at the formation of the home and the feeling of home of men, as well as their roles at home when they move to live with their companion.
Tässä tutkimuksessa tarkastelen miesten kodin ja kodin tunnun muotoutumista sekä heidän rooliaan kotona, kun he siirtyvät asumaan yhteen seurustelukumppaninsa kanssa.
When moving to a new dwelling, residents try to make it a home or feel like one.
Uuteen asuntoon muutettaessa asukkaat pyrkivät rakentamaan siihen itselleen kodin tai kodin tuntua.
This is done by customizing the space, getting used to it and the surroundings, decorating the apartment with their own things and finally by living there alone or with others.
Tämä kodin tekeminen tapahtuu muokkaamalla tilasta itselleen mieluisa, totuttelemalla tilaan ja asuinympäristöön sekä sisustamalla asunto omilla tavaroilla ja lopulta asumalla siellä, yksin tai asuinkumppanien kanssa.
– Narrative study on mens home making during the start of cohabitation
– Narratiivinen tutkimus miesten kodin rakentamisesta avoliittoon muutettaessa
The narratives are perspective-widening analysis rather than the truth about the moves presented in the series.
Narratiivit ovat näkökulmia avaava analyysi, eivät totuus kyseisistä muutoista.
The material consisted of three stories of heterosexual couples moving in together, presented in an audiovisual form on Muuttopäiväkirjat -reality show on Finnish public media service Yle.
Aineistonani oli kolme audiovisuaalisessa muodossa kerrottua heteroseksuaalisen pariskunnan yhteenmuuttokertomusta, jotka on esitetty Ylen Muuttopäiväkirjat -tosi-tv –ohjelmassa.
A man’s feeling of home gets broken and rebuild as a woman moves to his home 3.
Miehen kodin tuntu rikkoutuu ja rakentuu uudestaan naisen muuttaessa asuntoon 3.
The result of this process is called feeling of home. Home making as is home and family in general is considered feminine.
Tätä kodin rakentamista, josta lopulta muotoutuu kodin tuntu, on pidetty feminiinisenä, kuten kotia ja perhettä yleensäkin.
In the analysis I formed new narratives from the short scenes scattered between episodes, describing the formation of home from the man's point of view.
Analyysissa muodostin lyhyistä, useaan jaksoon jakautuneista audiovisuaalisista katkelmista muotoutuneista kertomuksista uudet, miehen kodin muotoutumista kuvaavat narratiivit, joita tarkastelen muun muassa kotia, parisuhdetta ja miehen roolia koskevaa teoriataustaani vasten.
They are based on my interpretation of the moves presented in the reality-tv series.
Tuloksena on tulkintaani pohjautuvat sosiaalista todellisuutta rakentavat narratiivit sarjan esittämistä muutoista.
Thus, space is defined as a physically, mentally, and socially conceived process.
Tila hahmottuu prosessina, joka määrittyy fyysisesti, mentaalisesti ja sosiaalisesti.
Theoretically, the dissertation relies on French theories of space, where the societal dimensions of spatial production are emphasized.
Teoreettisesti väitöstutkimuksessa on nojauduttu ranskalaiseen tilan teoriaan, jossa tilan tuottamisen yhteiskunnalliset ulottuvuudet ovat korostuneessa asemassa.
One of the key concepts used in the dissertation is that of heterotopia, developed by Michel Foucault.
Tutkimuksen keskeisimpiä̈ käsitteitä̈ on Michel Foucault’n heterotopia.
From the point of view of the Evangelical Lutheran Church of Finland, the multifunctional church building became a transformative instrument of internal renewal denoting the ability of Christianity to adapt to the ideological challenges and utilitarian requirements of the modern world.
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kannalta monitoimikirkkorakennus muodostui sisäisen uudistumisen välineeksi, jolla osoitettiin kristinuskon kyky sopeutua modernisoituvan maailman asettamiin ideologisiin haasteisiin ja toiminnallisiin vaatimuksiin.
Room for Activities of All Kinds, A Place for Parishioners of All Kinds: Multifunctional Church Architecture in the Helsinki Region from the 1900s to the 1960s
Kaikenlaiselle toiminnalle tilaa riittää, kaikenlaisille seurakuntalaisille paikkoja on : Monitoimikirkkoarkkitehtuuri Helsingin seudulla 1900-1960-luvuilla
The methodology used in this study is based on a close comparative reading of various research materials, such as buildings, drawings, written documents, newspaper clippings, memoirs and photographs.
Tutkimuksessa hyödynnetyssä̈ ja vertailuun perustuvassa metodologiassa on keskitytty erilaisten aineistojen, kuten rakennusten, piirustusten, asiakirjojen, lehtikirjoittelun, muistelmien sekä̈ valokuvien lähi- ja ristiinluentaan.
Both the temporal evolution and the development efforts associated with the building type have been examined in the light of six main case studies: the Betania (‘Bethany’) City Mission House (now known as the Betania Community Center) in Punavuori and the Kallio evangelical meeting house (now known as the Chapel of the Sacred Heart), both completed in the early 1900s; the Töölö Parish Hall (nowadays Church) and Saint Paul’s Church in Vallila, both built in the early 1930s; and the parish centers of Munkkivuori and Tapiola, both erected by the mid-1960s.
Ne ovat: 1900-luvun alussa valmistuneet Kaupunkilähetyksen Betania-talo (nyttemmin Helsingin kaupungin asukastalo Betania) Punavuoressa ja Kallion evankelinen rukoushuone (nyttemmin Pyhän sydämen kappeli); 1920- ja 1930-lukujen taitteessa toteutetut Töölön seurakuntatalo (nyttemmin kirkko) ja Paavalinkirkko Vallilassa; sekä̈ 1960- luvun puolivälissä pystytetyt Munkkivuoren ja Tapiolan kirkot niihin kuuluvine arkihuoneistoineen.
From the users’ perspective, the building type expanded and diversified the spectrum of religious practice.
Käyttäjänäkökulmasta tarkasteltuna rakennustyyppi laajensi ja monipuolisti uskonnollisten toimijuuksien kirjoa.
Architects, who relied on modernist design principals that emphasized the functional separation of spaces, were generally resistant to the concept of the multipurpose church building.
Tilojen toiminnallista eriyttämistä̈ korostaviin modernistisiin suunnitteluidealeihin nojautuneet arkkitehdit suhtautuivat monitoimikirkkoihin yleisesti ottaen varauksella.
Nearly 40 Lutheran multifunctional churches were built in the Helsinki metropolitan area between 1900 and 1965.
Pääkaupunkiseudulle toteutettiin vajaat 40 luterilaista monitoimikirkkoa 1900–1965-välisenä aikana.
The analysis highlights the interconnections of the functional-structural goals of the multipurpose church building and categories of gender, class, age and language group.
Analyysissä on nostettu esiin monitoimikirkkorakentamiseen liitettyjä̈ toiminnallisia päämääriä sekä̈ eritelty niihin kuuluvien huoneistorakenteiden kytköksiä̈ sukupuolen, luokan, iän ja kielitaustan kategorioihin.
This dissertation examines changes in the perceptions and practices of architectural space in the context of the Lutheran sacral building in Finland from the 1900s to the mid-1960s.
Tässä̈ väitöskirjassa on tutkittu luterilaista kirkkorakennusta, -tilaa, ja -arkkitehtuuria koskevien käsitysten sekä̈ niihin liittyvien sosiaalisten käytänteiden muutoksia 1900–1960-luvuilla.
With this term, Foucault refers to a lived utopia, a special site or place where the prevailing social orders are reflected either directly or inversely.
Sillä hän on viitannut sellaiseen erityislaatuiseen tilaan tai paikkaan, jossa yhteiskunnan vallitseva järjestys heijastuu joko täydellisenä utopiana tai kumouksellisena dystopiana.
The research method was harnessed to closely reconstruct contemporary perspectives on the definition, design, execution, and everyday use of multifunctional church buildings.
Menetelmä̈ on valjastettu aikalaisperspektiivin rekonstruoimiseksi, kun tarkastelussa on ollut uudenlaisen sakraalirakennustyypin määrittelemiseen, suunnittelemiseen, toteuttamiseen ja käyttämiseen liittyvät näkökohdat.
In addition to a chapel, these hybrid buildings also contain other types of facilities, such as parish halls, club rooms, gyms, offices and employees' apartments.
Aihepiiriä̈ on lähestytty tarkastelemalla Helsinkiin ja sen lähialueille valmistuneita monitoimikirkkoja eli hybridisiä̈ sakraalirakennuksia, joihin jumalanpalvelushuoneen lisäksi sisältyy muitakin tilakokonaisuuksia, kuten seurakunta- ja liikuntasaleja, kerho- ja kansliahuoneistoja sekä työntekijöiden asuntoja.