natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The operating environment is evolving at a fast pace, digitalization is emphasized at work and the business perspective is intrinsically linked to occupational health care.
Toimintaympäristö kehittyy vauhdilla, digitaalisuus korostuu työssä ja liiketoiminnallinen näkökulma liittyy työterveyteen olennaisesti.
By clarifying multi-professional teamwork and raising awareness between professional groups, the quality and impact of occupational health care customer work can be improved.
Moniammatillista tiimityötä selkeyttämällä ja ammattiryhmien välistä tietoisuutta lisäämällä voidaan parantaa työterveyshuollon asiakastyön laatua ja vaikuttavuutta.
The information generated by the study can be used to develop occupational health care practices and support leadership.
Tutkimuksen tuottamaa tietoa voidaan hyödyntää työterveyshuollon toimintakäytäntöjen kehittämisessä ja johtamisen tukena.
The results highlighted the importance of managers and leadership regarding workplace culture.
Tuloksissa ilmeni esimiestyön ja johtamisen merkitys työpaikkakulttuurille.
The purpose of the study was to describe the workplace culture of occupational health care from the perspective of managers.
Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata työterveyshuollon työpaikkakulttuuria esimiesten näkökulmasta.
The work stress is linked to the challenges of job performance, the injustices experienced at work and the contradiction caused by job criteria.
Työn kuormittavuus liittyy työstä suoriutumisen haasteisiin, työssä koettuihin epäkohtiin ja työlle asetettujen kriteereiden aiheuttamaan ristiriitaan.
Multi-professional teamwork is carried out in various ways, and it is necessary to clarify the multi-professional roles and responsibilities.
Moniammatillinen yhteistyö toteutuu työyhteisössä vaihtelevasti, ja moniammatillista työnjakoa on tarpeellista selventää.
The work of occupational health care professionals is guided by legislation, customer orientation and multi-professional teamwork.
Työterveyshuollon asiantuntijoiden työntekoa ohjaavat lakisääteisyys, asiakaslähtöisyys ja moniammatillinen tiimityö, millä on vaikutusta myös työpaikkakulttuurin muovautumiseen.
According to the managers, in occupational health care the workplace culture and the organization interact alternately.
Esimiehet kuvasivat työterveyshuollon työpaikkakulttuurin ja organisaation olevan vastavuoroisia.
Workplace communication takes place through many different channels and communication often focuses on professional information.
Työyhteisöviestintä on monikanavaista ja keskittyy sisällöltään ammatilliseen tiedonantoon.
Managerial work is important in everyday work.
Esimiestyöllä on moninaista merkitystä työn arjessa.
In inquiring and developing talk some ethical elements were also observed.
Tutkivassa ja kehittävässä puheessa oli havaittavissa myös eettisiä näkökulmia.
Collaborative discussion produces hypothetical knowledge which can be applied in future situations.
Kollaboraatiossa tuotettiin myös hypoteettista tietovarantoa, joka voidaan ottaa käyttöön tulevissa tilanteissa.
Reflection was seen as the essential process in developing talk.
Reflektio oli oleellinen osa kehittävää puhetta.
In the tutorials it was possible through developing talk to rise from individual cases and situations to the level of general phenomena and so to construct collaborative knowledge and understanding.
Tutoriaalikeskustelussa oli mahdollista nousta yksittäisistä tapauksista ja tilanteista yleisten ilmiöiden tasolle ja rakentaa näin yhteistä ymmärrystä tiedonmuodostuksen kohteena olevista asioista.
Analysis of the use of repertoires revealed four different styles of speaking on the basis of these repertoires: descriptive, applied, inquiring and developing talk.
Repertuaarien käytön perusteella voitiin kiteyttää neljä erilaista puhetapaa: kuvaileva, soveltava, tutkiva ja kehittävä.
These nine repertoires I named as follows: text, observation, remembering, agency, criticism, difficulty, consideration, interpretation and goal-means repertoires.
Opiskelijoiden tutoriaalikeskustelusta oli tunnistettavissa yhdeksän erilaista repertuaaria: teksti-, havainto-, muistelu-, toimijuus-, kritiikki-, vaikeus-, tulkinta-, pohdinta- ja tavoite-keinorepertuaari.
One of these combinations applied to the environmental level and the other to the individual level.
Toinen kohdistui toimintaympäristön kehittämiseen ja toinen yksilön oman toiminnan kehittämiseen.
The research data comprises nine tutorial discussions that took place over three learning-at-work periods among five tutorial groups.
Vuosina 2004 2006 kerätty tutkimusaineisto koostuu yhdeksästä videonauhoitetusta ongelmaperustaisesta tutoriaalikeskustelusta viidessä eri tutoriaaliryhmässä.
The research context was the programme for kindergarten teachers at the University.
Tutkimuskontekstina oli yliopistollinen lastentarhanopettajakoulutus ja erityisesti opiskelijoiden työssäoppimisen opintojaksot.
The different speaking styles served to reveal diverse characteristics of knowledge.
Kehittävästä puheesta voitiin tunnistaa kaksi erilaista mallia.
The starting point in collaborative discussion was typically a problematic situation.
Monipuolisinta tiedonmuodostusta tuotettiin silloin, kun keskustelun lähtökohtana oli jokin ongelmallinen tapaus tai ilmiö.
However, there is little research on the collaborative knowledge construction process in the PBL tutorials with a discourse analysis approach.
Väitöskirjatutkimuksessani analysoin kollaboratiivista tiedon tuottamista ongelmaperustaisessa (Problem-Based Learning, PBL) tutoriaalikeskustelussa.
The role of the tutor was significant in making questions and encouraging students to build explanations.
Tutorin merkitys pohdintojen, selitysten sekä tavoitteiden ja keinojen käynnistäjänä nousi esille.
These were named according to the main question in the different categories of knowledge, i.e. what, what kind, how, why and where.
Repertuaareissa tuotetut tiedon lajit ja tasot voitiin nimetä mitä-, millainen-, miten-, miksi- ja mihin-tiedon lajien ja tasojen kategorioiksi.
In addition, although it is important for the university to produce socially and economically relevant knowledge, its research agenda should focus on not only application-oriented research but also basic research.
Vaikka yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti relevantin tiedon tuottaminen on tärkeää yliopistolle, sen tutkimusohjelman ei tulisi myöskään keskittyä pelkästään soveltavaan tutkimukseen, vaan myös perustutkimukseen.
Institutionalisation of the ‘Third Mission’ of the University: The Case of Makerere University
Yliopistojen kolmannen tehtävän institutionalisoituminen: tapaus Makereren yliopisto
Accordingly, the purpose of this study was to explore the institutionalisation of the TM in Ugandan universities.
Siksi käsillä olevan tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella kolmannen tehtävän institutionalisoitumista Ugandan yliopistoissa.
A review of the mission statements of Ugandan universities, for example, shows that in addition to teaching and research, the universities aspire to contribute to the socioeconomic transformation and sustainable development of society, essentially by providing outreach services to the vulnerable, poor and marginalised groups.
Tarkasteltaessa Ugandan yliopistojen missioita voidaan havaita, että opetus- ja tutkimustehtävän lisäksi yliopistot pyrkivät edistämään yhteiskunnan sosioekonomista muutosta ja kestävää kehitystä erityisesti tarjoamalla palveluja haavoittuvassa asemassa oleville, köyhille ja marginaaliryhmille.
The analysis focused on eight aspects of the university, namely: mission, faculty hire and promotions practices, organisational structure, faculty involvement and commitment, student involvement, community involvement, campus publications and communication, and leadership and support.
Analyysissa syvennyttiin tarkastelemaan yliopistoa kahdeksan näkökohdan valossa: missio, opetus- ja tutkimushenkilöstön rekrytointi -ja uralla etenemisen käytänteet, organisaatiorakenne, henkilökunnan osallistuminen ja sitoutuminen, opiskelijoiden osallistuminen, yhteisön osallistuminen, kampusjulkaisut ja kommunikaatio sekä johtaminen ja tuki.
In addition, the university has somehow integrated the TM into its budget, responsibilities of the academic staff and its recruitment and promotions policy and practices.
Lisäksi kolmas tehtävä on integroitu jollakin tavoin yliopiston budjettiin, akateemisen henkilöstön tehtäviin sekä sen rekrytointi- ja uralla etenemisen käytänteisiin ja politiikkaan.
In fact, existing literature reveals that some African universities recognise the importance of community outreach and engagement (Third Mission) and/or have organisational structures to promote the Third Mission (TM) and provide community-focused services.
Kirjallisuus osoittaa, että jotkut afrikkalaisista yliopistoista tunnustavat tämän yhteiskunnallisen palvelutehtävän (kolmannen tehtävän) tärkeyden ja/tai niillä on organisatorisia rakenteita, jotka tukevat kolmatta tehtävää ja tarjoavat ympäröivälle yhteisölle suunnattuja palveluja.
Nonetheless, the university should avoid creating a silo system that (1) restricts the TM to specialised centres and (2) pits the TM against teaching and research.
Yliopiston pitäisi kuitenkin välttää luomasta siilo-järjestelmiä, jotka (1) rajaavat kolmannen tehtävän erillisiin keskuksiin, ja jotka (2) luovat vastakkainasettelun kolmannen tehtävän sekä opetus- ja tutkimustehtävän välille.
The data were generated through (1) reviews of the relevant policy literature and (2) qualitative semi-structured interviews with key informants: college principals, academic and administrative staff and representatives of the external stakeholders.
Aineisto koottiin (1) kirjallisuuskatsausten sekä (2) avaininformanttien eli case-yliopiston yksiköiden johtajien, akateemisen ja hallinnollisen henkilöstön sekä yliopiston ulkoisten sidosryhmien edustajien puolistrukturoitujen haastatteluiden avulla.
Unfortunately, the TM, in the context of African universities, has not been extensively studied.
Kolmatta tehtävää ei ole kuitenkaan kattavasti tutkittu afrikkalaisten yliopistojen kontekstissa.
Accordingly, the study suggests that the university should: create programmes to enlighten its staff about the TM, allocate more funding and incentives to support the TM, realign its staff evaluation and promotion policy and practices with the TM, further integrate the TM into its curriculum and create a centralised unit to coordinate TM-related activities and provide TM-related information to the staff, students and external communities.
Tutkimuksen pohjalta esitetään seuraavat suositukset: yliopiston tulisi luoda ohjelmia, jotka valistavat henkilökuntaa kolmannesta tehtävästä, allokoida lisää rahoitusta ja luoda kolmannen tehtävän toteutusta tukevia kannustimia, uudistaa henkilöstön arvioinnin ja uralla etenemisen politiikka ja käytänteet kolmannen tehtävän osalta sekä lisäksi integroida kolmas tehtävä opetussuunnitelmaan ja luoda keskitetty yksikkö koordinoimaan kolmanteen tehtävään liittyviä toimintoja sekä tarjota kolmanteen tehtävään liittyvää informaatiota henkilökunnalle, opiskelijoille ja yliopiston ulkopuolisille yhteisöille.
In addition, a review of the existing literature shows that the TM has not yet been fully embedded in African universities.
Kirjallisuuskatsaus osoittaa myös, ettei kolmas tehtävä ole täysin juurtunut afrikkalaisiin yliopistoihin.
Nonetheless, the TM is still vaguely defined, poorly evaluated and insufficiently funded and many TM-related activities and projects are largely personal in nature, unsupported, unrewarded and unrecorded.
Kolmas tehtävä on kuitenkin edelleen epäselvästi määritelty, heikosti arvioitu ja riittämättömästi rahoitettu.
Since the establishment of the first universities in Africa, African universities have been expected to serve, and engage with, the external communities.
Yliopistojen kolmannen tehtävän institutionalisoituminen: tapaus Makereren yliopisto Afrikkalaisten yliopistojen on odotettu palvelevan ja osallistuvan yhteiskunnan kehittämiseen perustamisestaan lähtien.
The analysis revealed that the university acknowledges the TM as a core function, has organisational structures and personnel to coordinate TM-related activities and has integrated some TM-related activities into its undergraduate academic programmes.
Analyysi osoitti, että yliopisto tunnustaa kolmannen tehtävän aseman perustehtävänä, ja yliopistolla on organisatorisia rakenteita ja henkilöstö, joka koordinoi kolmanteen tehtävään liittyviä toimintoja.
To carry out the study, the researcher utilised a qualitative case study approach and purposively selected a single university, Makerere University, which openly acknowledges the TM as a core function.
Valintaperusteena oli, että Makereren yliopisto tunnustaa avoimesti kolmannen tehtävän yliopiston ydintehtäväksi.
In this thesis two different approaches on applying these methods to aphasic data have been taken.
Väitöskirjatyössä on käytetty kahta lähestymistapaa koneoppimismenetelmien hyödyntämiseen erilaisten afasia-aineistojen yhteydessä.
On the other hand, these classifiers could be used as a basis for a decision support system to be utilized by clinicians diagnosing aphasic patients.
Tämän lisäksi luokittelijoita voitaisiin käyttää osana päätöksentukijärjestelmää, jota lääkärit voisivat hyödyntää afasiapotilaiden hoitoa suunnitellessaan.
In the first part, the efforts are concentrated on developing a computational model for simulating the actual cognitive naming process, i.e., lexicalization.
Erityisesti tutkimuksessa keskityttiin sanatuoton keskeisimmän prosessin, leksikalisaation, mallintamiseen.
The latter part of this thesis explores the possibilities of applying machine learning classifiers to classify aphasic and non-aphasic speakers into groups based on their aphasia test results.
Toinen työssä käytetty lähestymistapa perustuu koneoppimismentelmien soveltamiseen afasiapotilaiden afasiaoireyhtymien tunnistamiseen potilaiden afasiatestitulosten perusteella.
Based on the results, it can be concluded that, when correctly applied, machine learning methods provide new insight to the spoken word production of aphasic and non-aphasic speakers.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että koneoppimismetelmiä voidaan hyödyntää afasiatutkimuksessa niin kliinisessä kuin teoreettisessakin mielessä.
This thesis aimed to study the inner dynamics of both normal and disordered word production using machine learning methods.
Täten afasiapotilaiden tuottamaa aineistoa tarkastelemalla on mahdollista saada tietämystä niin normaalista kuin häiriintyneestäkin puhetuotosta sekä niihin liittyvistä prosesseista.
This way, relationships between clinical aphasia syndromes could be identified from the classification results.
Tutkimuksen toisessa osassa kehitettyjä luokittelijoita voidaan vuorostaan käyttää kliinisten afasiasyndroomien välisten yhteyksien tunnistamiseen sekä käytettyjen afasialuokitusten epäjohdonmukaisuuksien tutkimiseen.
Modeling lexicalization has both theoretical and practical benefits, as the models might provide new insight to the process of lexicalization and serve as a guide for treating aphasia.
Afasiatutkimuksen lisäksi myös monet puhetuoton tutkijat ovat kiinnostuneita afasiapotilaiden testiaineistoista, sillä puhetuotossa esiintyvät virheet saattavat antaa vihjeitä puhetuottoon liittyvistä kognitiivisista prosesseista sekä näiden keskinäisistä suhteista.
This would enable more reliable evaluation of the models of lexicalization and classifiers developed for the data.
Tutkimuksessa tarkasteltiin erilaisten oppivien luokittelijoiden soveltumista ja hyödyntämistä afasiapotialaiden tunnistamiseen ja luokitteluun oireiden perusteella.
The data was produced by aphasic and non-aphasic speakers in various aphasia tests.
Afasiapotilaiden kiellellistä kykyä testataan usein afasiatesteillä.
Knowledge about factors associated with well-being are important for individuals and for policymakers.
Yksilöiden hyvinvointiin liittyvien tekijöiden tunteminen on tärkeää poliittisille päätöksentekijöille sekä yksilöille itselleen.
This essay focuses on the long-run effects of experiences faced at the formative ages of 18--25.
Essee keskittyy kokemuksiin, jotka on koettu ikä-vuosina 18--25.
The negative association is strongest in the lower end of a country's income distribution.
Negatiivinen yhteys on voimakkain niillä yksilöillä, jotka kuuluvat maansa alhaisimpiin tulodesiileihin.
The conclusions from different model specifications can be conflicting and thus lead to different policy implications.
Eri menetelmin saadut tutkimustulokset voivat johtaa erilaisiin johtopäätöksiin ja siten erilaisiin politiikkasuosituksiin.
For this reason, researchers in many fields have studied the determinants of subjective well-being using survey data.
Tästä johtuen monien eri tieteenalojen tutkijat ovat tarkastelleet subjektiiviseen hyvinvointiin vaikuttavia tekijöitä kyselyaineistojen avulla.
Furthermore, this essay also contributes to the discussion about the Easterlin paradox by showing that the trend component of output is not associated with the level of subjective well-being over time.
Tämä essee osallistuu myös tieteelliseen keskusteluun Easterlinin paradoksista osoittamalla, että kokonaistuotannon trendikomponentti ei ole yhteydessä subjektiivisen hyvinvoinnin kanssa ajassa.
Essays on the Relationship between Income and Subjective Well-Being
Esseitä tulojen ja subjektiivisen hyvinvoinnin välisestä yhteydestä
The second and third essays examine hedonic adaptation and loss aversion in the relationship between income and subjective well-being.
Toinen ja kolmas essee tarkastelevat hedonista adaptaatiota ja tappioiden kaihtamista tulojen ja subjektiivisen hyvinvoinnin välisessä yhteydessä.
It is shown that fluctuations around the trend component of output have more explanatory power than the level of output.
Esseessä osoitetaan, että trendikomponentin ympärillä havaittavalla kokonaistuotannon vaihtelulla on parempi selitysaste kuin kokonaistuotannon tasolla.
Findings imply that severe macro-economic downturns experienced at this age affect subjective well-being negatively in later life.
Esseen löydökset viittaavat siihen, että tässä iässä koetut syvät makrotaloudelliset taantumat vaikuttavat myöhemmin elämässä koettuun subjektiiviseen hyvinvointiin negatiivisesti.
The introductory chapter discusses empirical models that are used in the literature to examine the relationship between income and subjective well-being.
Johdantoluvussa keskustellaan empiirisistä malleista, joita on kirjallisuudessa käytetty tulojen ja subjektiivisen hyvinvoinnin välisen yhteyden mallintamiseen.
The second essay utilises the longest continuous panel data available at the macro-level (Eurobarometer) to examine how positive and negative changes in output are differently associated with subjective well-being.
Toinen essee hyödyntää pisintä saatavilla olevaa makrotason paneeliaineistoa (Eurobarometri) tutkiakseen kuinka positiiviset ja negatiiviset muutokset kokonaistuotannossa ovat eri tavoin yhteydessä subjektiiviseen hyvinvointiin.
This relationship has been studied using different data sets and econometric specifications.
Tätä kysymystä on tutkittu eri aineistoilla ja erilaisin ekonometrisin menetelmin.
This thesis consists of an introductory chapter and four empirical essays on subjective well-being.
Tämä väitöskirja koostuu johdantoluvusta sekä neljästä empiirisestä esseestä, jotka käsittelevät subjektiivista hyvinvointia.
Most of the models discussed in the introductory chapter are utilised in the empirical essays.
Suurinta osaa johdantoluvussa käsitellyistä empiirisistä malleista hyödynnetään väitöskirjan empiirisissä esseissä.
One of the most studied questions during the last forty years has been the existence of a time series relationship between subjective well-being and income, or, at the macro-level, subjective well-being and GDP.
Viimeisten neljän vuosikymmenen aikana yksi tutkituimmista kysymyksistä on ollut subjektiivisen hyvinvoinnin ja tulojen (makrotasolla BKT:n) välinen yhteys aikasarja-aineistoissa.
The fourth essay examines the long-run relationship between macroeconomic crisis experienced in early adulthood and subjective well-being later in life.
Neljäs essee tarkastelee pitkän aikavälin yhteyttä varhaisaikuisuudessa koettujen talouskriisien ja myöhemmin elämässä havaitun subjektiivisen hyvinvoinnin välillä.
Furthermore, the second essay presents a model where the long- and short-run relationships between output and subjective well-being are allowed to vary between positive and negative output changes.
Toinen essee esittelee myös mallin, joka sallii lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutusten erot positiivisten ja negatiivisten kokonaistuotannon muutosten välillä.
The main focus in the introductory chapter is to study the theoretical implications behind these empirical models.
Johdantoluvussa keskitytään erityisesti empiiristen mallien taustalla vallitseviin teoreettisiin implikaatioihin.
The third essay uses longitudinal data on individuals to incorporate these asymmetries into an individual level model of subjective well-being.
Kolmas essee hyödyntää yksilötason ja pitkittäisaineistoa ja tutkii näitä epäsymmetrioita yksilötason subjektiivisen hyvinvoinnin mallilla.
The first essay examines the relationship between output fluctuations and subjective well-being over time.
Väitöskirjan ensimmäinen essee tutkii kokonaistuotannon lyhyen aikavälin vaihteluiden ja subjektiivisen hyvinvoinnin välistä yhteyttä ajassa.
The Role of Interleukin 18 Gene Polymorphism in the Development of Atherosclerosis
Väitöskirjatutkimuksessa on tutkittu tulehdusreaktiossa välittäjäaineena toimivan sytokiinin (Interleukiini-18) geenin polymorfian eli monimuotoisuuden vaikutusta valtimokovettumataudin kehittymisessä.
Conclusions: IL-18 gene polymorphism was observed to affect the development of subclinical atherosclerosis as well as the occurrence of angiography-verified CAD among men but not among women.
Tutkimuksessa havaittiin, että Interleukiini 18 geenin monimuotoisuus vaikuttaa pääosin miesten keskuudessa valtimokovettumataudin varhaiseen kehittymiseen ja sepelvaltimotaudin riskiin.
Among the patient population of the Finnish Cardiovascular Risk Study, the variation of the IL-18 gene was not observed to associate significantly with cardiovascular mortality.
Lisäksi havaittiin, että keski-ikäisten miesten keskuudessa geenin polymorfia vaikuttaa yhdessä verenpainetaudin kanssa selkeästi sydänäkkikuoleman ilmenemiseen.
Adult education actors’ imageries on interaction and relations between research and policymaking
Aikuiskasvatustoimijoiden mielikuvia tutkimuksen ja politiikanteon suhteesta ja vuorovaikutuksesta
This thesis comprises three separate studies.
Väitöskirja koostuu kolmesta erillisestä osatyöstä.
As a consequence, the dedifferentiated cells showed several features of cancer stem cells, which are discussed.
Solu taantuu monella tapaa osoittaen useita syöpien kantasolujen ominaisuuksia, joista on keskusteltu.
Regulating the ATP Synthase Activity - Characterization of the F-ATP synthase subunit DAPIT and its over-expression in HEK293T cells
ATP syntaasin aktiivisuuden säätelystä – F-ATP syntaasin DAPIT rakenneproteiini ja sen yli-ilmentämisen vaikutukset HEK293T soluissa
Type 1 diabetes (TD1) is a complex metabolic disorder accompanied by alterations in cellular physiology, metabolism and gene expression.
Tyypin 1 diabetes on monimutkainen metabolinen häiriötila, joka aiheuttaa muutoksia solun fysiologiaan, aineenvaihduntaan ja geenien ilmentymiseen.
In addition to the DAPIT over-expressing cell line and type 1 diabetes, this over-expression, according to literature and databases, was also seen in Parkinson’s disease, multiple sclerosis (MS), high weight gain, cardiac hypertrophy and arsenic-related toxicity.
Tutkitun solulinjan ja tyypin 1 diabeteksen lisäksi kirjallisuuden ja tietokantojen perusteella DAPITin runsasta ilmentymistä lähetti-RNA tasolla esiintyy myös muissa patofysiologissa tautimalleissa ja tiloissa, kuten Parkinsonin taudissa, multippelissa skleroosissa, painon nousussa, sydämen vajaatoiminnassa ja arseenialtistumisessa.