natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Secondly, the thesis utilizes the justification theory by Luc Boltanski and Laurent Thévenot in answering the questions: What are the main arguments advanced by the ENGOs when justifying arguments in action against climate change and what values appear in them?
Toiseksi tutkielmassa hyödynnetään Luc Boltanskin ja Laurent Thévenot’n kehittämää oikeuttamisteoriaa, jonka avulla vastataan kysymyksiin: Mitä argumentteja kansalaisjärjestöt käyttävät oikeuttaessa kantojaan ilmastonmuutoksen vastaisessa toiminnassa ja mitkä eri arvot niissä näyttäytyvät?
The framework of this thesis utilises two different theories, which used to analyse the data consisting of interviews with the representatives of environmental organisations.
Tutkielman viitekehys hyödyntää kahta eri näkökulmaa, joiden avulla ympäristöjärjestöjen edustajista koostuva haastattelumateriaali analysoidaan.
State should promote industrial mechanisms towards green technologies and the use of renewable energy sources.
Samassa yhteydessä suosittiin valtion tukemien teollisten mekanismien edistämistä kannustimilla kohti vihreitä teknologioita ja uusiutuvien energianlähteiden käyttöä.
The most radical organisations denounced the market-driven cap-and-trade mechanisms, whereas other organisations expressed potential regardless of current deficiencies.
Radikaaleimmat hylkäsivät markkinavetoiset cap-and-trade -mekanismit, kun taas suurin osa näki niissä potentiaalia.
Previous research related to NGOs has largely dealt with activism and networks as the moral and social aspects have received less attention.
Aikaisempi tutkimus on pyrkinyt kartoittamaan kansalaisjärjestöjen verkostoja sekä vaikuttamisen tapoja, mutta moraaliset ja sosiaaliset ulottuvuudet ovat jääneet vähemmälle huomiolle.
The organisations used selected worlds of justification in the climate policy debate.
Kansalaisjärjestöt käyttivät ilmastonmuutoskeskustelussa valikoituneita oikeuttamisen maailmoja.
Firstly, the following research questions are answered with the help of political opportunity structure: Which external resources and opportunities contributed to the fact that the organisations chose to especially promoting the national Climate Change Act?
Mahdollisuusrakenteen avulla vastataan seuraaviin tutkimuskysymyksiin: Mitkä ulkoiset resurssit ohjasivat järjestöjen kollektiivisen toiminnat kohdistumaan juuri kansallisen ilmastolain edistämiseen?
In this argument the use of civic justifications was strongly combined with industrial justifications.
Näissä argumenteissa yhdistyivät kansalaisarvojen käyttäminen vahvimmin, joka yhdistettiin useimmiten teollisten arvojen kanssa.
Lastly the increase of political pluralism after the exceptional aftermath of the 2011 Parliament elections where the Greens had had the leverage to push for their demands to be included in the government programme due to the fact that the other parties needed them badly to achieve the formation of a majority coalition.
Tämä näyttäytyi vuoden 2011 vaalien jälkeisissä vaikeissa hallitusneuvotteluissa, jonka osapuolet tarvitsivat Vihreät -puoluetta enemmistöhallituksen muodostamista varten Perussuomalaisten jättäytyessä yllättäen pois.
Green Finland -brand should be developed through supporting green innovation technology and using Finland as a laboratory for social and technological experiments.
Vihreän Suomen -brändiä tulisi kehittää tukemalla vihreää innovaatioteknologiaa.
What kind of compromises or conflicts of orders of worth are visible in the arguments?
Miten eri arvoja yhdistellään ja millaisia kompromisseja ja/tai konflikteja arvojen käytössä esiintyy?
Based on this study the key to the success of ENGOs in pushing for the climate law was their flexibility in choosing arguments, and the willingness to combine arguments that appeal to a variety of moral principles.
Järjestöt onnistuivat ilmastolain aikaansaamisessa, sillä he osasivat valikoida argumentteja, jotka vetosivat erilaisten moraalisten arvojen kannattajiin.
Based on this study it can be argued that the ENGOs have had a central role in the environmental policy debate.
Tutkielman mukaan voidaan sanoa, että kansalaisjärjestöillä on ollut keskeinen rooli ilmastolain aikaansaamisessa ja ilmastopoliittisessa keskustelussa.
Furthermore, the global network of ENGOs provided a source of support as the climate law passing in the United Kingdom in 2005 provided a positive model.
Kynnys toimia madaltui pettymyksestä hitaasti edenneitä ilmastoneuvotteluita kohtaan ja kansainvälisen ympäristöjärjestöverkoston onnistuneen kampanjan näytettyä mallia Isossa Britanniassa vuonna 2005.
This Master’s is focused on action against climate change and Finnish Environmental non-Governmental Organisations (ENGOs) by examining the process that has led to a national Climate Change Act coming into force in 2015.
Tutkielmassa tarkastellen prosessia, jonka seurauksena on astumassa voimaan kansallinen ilmastolaki vuonna 2015.
The main structural conditions that affected the choice of ENGOs to focus resources on campaigning on behalf of a national climate law were caused by disappointment towards global governance and EU’s lack of ambition.
Ympäristöjärjestöt päätyivät valitsemaan kansallisen ilmastolain edistämisen keskeiseksi tavoitteekseen kansainvälisen tai EU -tason sijaan rakenteellisista syistä.
Identifying the specific features that determine the climate policy debate will supplement information on the debated roles of the civil society in climate policy.
Tarkoitus on täydentää politiikan sekä sosiaalitieteiden aiempaa tutkimusta kansalaisjärjestöjen kasvavasta roolista ilmastopolitiikassa.
This research set out to explain collective action of the Finnish environmental, as well as, the argumentation related it through the analysis of moral and political arguments as advanced by the representatives of the organisations.
Lisäksi analysoidaan järjestöedustajien moraalisia sekä poliittisia argumentteja, joilla tutkielmassa määritellään suomalaisten järjestöjen ilmastopoliittisella keskustelulle ominaisimpia piirteitä.
To what extent can the success of the Climate Change Act be attributed to the ENGOs?
Missä määrin suomalaisen ilmastolain toteutuminen on kansalaisjärjestöjen ansiota ja miksi lobbauksen voidaan sanoa onnistuneen?
And how is the concept of climate justice valued by the Finnish ENGOs?
Lopuksi arvioidaan ilmasto-oikeudenmukaisuus -käsitteen käyttöä työkaluna ilmastonmuutoksen vastaisessa toiminnassa.
Moreover, the strong expertise within the organisations can be seen as a precondition of successful influencing.
Lisäksi mahdollisuusrakenteen teorian mukaan onnistumiseen vaikutti poliittisen pluralismin lisääntyminen.
In particular, abstaining from the use of merely ecological arguments and arguments that denounce market worth proved effective.
Markkina-arvojen sisällyttäminen ekologisten ja teollisten arvojen kanssa ei aiheuttanut ristiriitaa kansalaisjärjestöille Tämä ilmentää suomalaista poliittista ilmapiiriä, joka nojaa enemmän neuvotteluun ja sovitteluun.
The second theory (Robinson and Torvik 2013) differs from Mehlum et al. in the specialization possibility and functional forms used.
Toinen teoria (Robinson and Torvik 2013) eroaa Mehlum et al.:sta erikoistumismahdollisuuksien ja yhtälöiden määrittelyn suhteen.
There are also countries with large natural resources that have experienced fast economic growth.
On olemassa myös luonnonvaroiltaan rikkaita maita, jotka ovat kokeneet nopeaa talouskasvua.
Recent studies have suggested that institutional quality could explain this divergence.
Viimeaikaiset tieteelliset tutkimukset ovat osoittaneet, että instituutioiden laatu saattaisi selittää tätä eroavaisuutta.
By institutions it is referred for example to the level of corruption, rule of law and government accountability.
Instituutiolla viitataan esimerkiksi korruption määrään, oikeusturvaan ja valtion vastuullisuuteen.
This puzzling phenomenon is called resource curse.
Tätä hämmentävää ilmiötä kutsutaan resurssikiroukseksi.
The problem is examined with two rent-seeking theories.
Aihetta tutkitaan kahden oman hyödyn tavoittelu (eng. rent-seeking) -teorian avulla.
The first one (Mehlum et al. 2006a) examines entrepreneurs' allocation between two competing activities: production and rent-seeking activity.
Ensimmäinen teoria (Mehlum et al. 2006) tutkii yrittäjien jakautumista kahden kilpailevan taloudellisen toiminnan, tuotannon ja oman hyödyn tavoittelun, välillä.
Resource curse is shown to exist only in countries with poor institutions.
Resurssikirous esiintyy ainoastaan maissa, joiden instituutiot ovat heikkoja.
In contrast to conventional economic growth theory, natural resource abundance can harm country's economic growth.
Vastoin yleistä talouskasvun teoriaa, luonnonvarojen runsaus voi vahingoittaa talouskasvua.
The results stress the importance of underlying institutions on economic performance.
Saadut tulokset painottavat olemassa olevien instituutioiden tärkeyttä taloudellisessa kasvussa.
Resource curse is defined as a decrease in national income due to an increase of natural resources.
Resurssikirous on määritelty kansantalouden tulojen vähentymisenä aiheutuen luonnonvarojen määrän kasvusta.
Both theories examine how entrepreneurs' allocation decision and national income respond to an increase in natural resources.
Molemmat teoriat tutkivat, kuinka yrittäjien osallistumispäätös ja kansantalouden tulot muuttuvat luonnonvarojen kasvaessa.
In general, resource rich countries have had lower growth rates than their resource poor counterparts during last four decades.
Viimeisten neljän vuosikymmenen aikana luonnonvaroiltaan rikkailla mailla on yleensä ollut alhaisemmat talouskasvuluvut verrattuna maihin, joilla on niukasti luonnonvaroja.
Institutions are shown to be essential in explaining the divergence of resource rich countries to well and poorly performing.
Instituutiot on olennainen tekijä selitettäessä luonnonvaroiltaan rikkaiden maiden jakautumista hyvin ja huonosti suoriutuviin.
However, not all resource abundant countries perform poorly.
Kaikki luonnonvaroiltaan rikkaat maat eivät kuitenkaan suoriudu taloudellisesti huonosti.
This thesis examines whether institutional quality has any effect on resource curse and whether differences in institutional quality explain the divergence between well and poorly performing resource abundant countries.
Tämä tutkielma tutkii, vaikuttaako instituutioiden laatu resurssikiroukseen ja selittävätkö erot instituutioiden laadussa luonnonvaroiltaan rikkaiden maiden jakaantumista hyvin ja huonosti suoriutuviin maihin.
It shows that the allocation decision of entrepreneurs and the aggregate income of the country are conditional on the institutional quality of the country.
Teorian mukaan yrittäjien päätös osallistua tiettyyn taloudelliseen toimintaan ja maan kokonaistulo ovat riippuvaisia maan instituutioiden laadusta.
Strong institutions mitigate the entrepreneurs’ participation to rent-seeking activity.
Vahvat instituutiot vähentävät yrittäjien halukkuutta osallistua oman hyödyn tavoitteluun.
As more entrepreneurs are participating in production activity and incentives to participate in rent-seeking are mitigated, the national income is increased.
Yrittäjien osallistuessa enenevässä määrin tuotanto sektorille, kansantalouden tulot lisääntyvät.
In that case an increase in natural resources decreases national income because talents are transferred into rent-seeking activity.
Tässä tapauksessa luonnonvarojen määrän kasvaminen vähentää kansantalouden tuloja osaamisen siirtyessä oman hyödyn tavoitteluun.
Institutional quality determines whether a resource rich country suffers from resource curse.
Instituutioiden laatu määrittelee sen, kärsiikö luonnonvaroiltaan rikas maa resurssikirouksesta.
The institutional quality of the country determines whether or not natural resources induce the entrepreneurs to participate in rent-seeking activity.
Maan instituutioiden laatu määrittelee sen houkutteleeko suurempi luonnonvarojen määrä yrittäjiä osallistumaan oman hyödyn tavoitteluun.
Resource rich country can turn the curse over by improving its institutions.
Kohentamalla instituutioitaan luonnonvaroiltaan rikas maa voi kääntää resurssikirouksen hyödykseen.
Additionally, the bioactivity lasted longer in the combination product than in BAG alone.
Bioaktiivisen lasin aktiivisuus säilyi kauemmin yhdistelmävalmisteessa kuin bioaktiivisessa lasissa yksinään.
The effect of systemically and locally administered clodronate on bone quality
Systeemisesti ja paikallisesti annostellun klodronaatin vaikutus luun laatuun
The combination product chosen was 1 g BAG with a particle size of 0.5-0.8 mm and 200 mg of clodronate premoisturized with saline.
Tutkituista yhdistelmistä kombinaatio, jossa oli 1 g bioaktiivista lasia (partikkelikokoa 0.5-0.8 mm) ja 200 mg klodronaattia todettiin olevan lasin bioaktiivisuuden kannalta paras.
Based on the clinical signs and symptoms of inflammation or infection at the site (evaluated by the investigator) and overall satisfaction the combination product is at least as good as bioactive glass alone.
Muun muassa kliinisten oireiden ja tutkimushenkilöiden kokeman hoitotyytyväisyyden perusteella yhdistelmävalmisteen todettiin olevan vähintään yhtä hyvä kuin bioaktiivisen lasin yksinään.
Clodronate was found to promote the activity of the BAG and a calcium clodronate precipitate formed.
Yhdistelmävalmisteessa klodronaatin todettiin edistävän lasin bioaktiivisuutta ja lisäksi muodostui kalsiumklodronaattia.
Finally, the selected combination product was compared to the BAG alone in the treatment of the periodontitis maintenance phase in a pilot study with ten study subjects.
Valitun yhdistelmävalmisteen vaikutusta hammasluuhun sekä tutkimushenkilöiden raportoimia tuntemuksia hoidon aikana tutkittiin periodontiitin jatkohoidossa pienellä kymmenen tutkimushenkilöä käsittävällä tutkimuksella.
The effect of systemically and locally administered clodronate on bone quality The aims of this study were to evaluate the effect of clodronate, given systemically or locally, on the quality of bone and to develop a combination product including clodronate and bioactive glass for local administration in the treatment of periodontitis.
Systeemisesti ja paikallisesti annostellun klodronaatin vaikutus luun laatuun Tutkimukseni ensimmäisessä osassa tutkittiin systeemisesti annostellun klodronaatin luustovaikutuksia rintasyöpäpotilailla.
In addition, the development of bone metastases was compared with patients with primary operable breast cancer given either clodronate or placebo.
Klodronaatin tiedettiin mm. vähentävän luuetäpesäkkeiden syntymistä rintasyöpäpotilailla, joilla oli etäpesäkkeitä muualla kuin luussa.
In the first part of this study, the loss of bone mineral density (BMD) was studied in patients with primary operable breast cancer given either clodronate or placebo.
Tutkimuksessa selvitettiin, oliko klodronaatin suotuisa vaikutus luuhun nähtävissä myös rintasyöpäpotilailla, joilla ei ole etäpesäkkeitä.
Osteoprotegerin levels decreased in both combination product and BAG alone treated teeth but less in the combination product treated teeth.
Luunaineenvaihduntaa kuvaava osteoprotegerin väheni molempien hoitojen vaikutuksesta.
This indicates that clodronate is poorly absorbed from GI tract thus causing irritation to the intestine.
Yhdistelmävalmisteen todettiin kuitenkin vähentävän bioaktiivista lasia enemmän hampaiden herkkyyttä ulkoiselle ärsykkeelle.
The optimal ratio for bioactive glass and clodronate and optimal particle size for BAG for local treatment of periodontitis was investigated and selected based on bioactivity of the BAG, safest pH profile of the combination product, as well as highest possible amount of clodronate to achieve the enhanced bioactivity for the BAG.
Tutkimukseni toisessa osassa tutkittiin klodronaatin ja bioaktiivisen lasin yhdistelmää ja sen luustovaikutuksia periodontiitin jatkohoidossa hammasluuhun.
Since skeletal bone loss and alveolar bone loss in periodontitis share common mechanisms, the effect of clodronate upon dental application was of interest.
Klodronaattihoidon loputtua sen teho luuetäpesäkkeiden estoon näyttäisi häviävän, kun taas suotuisa vaikutus kuolleisuuteen tuli esiin vasta seurantajaksolla.
In premenopausal patients clodronate significantly reduced the loss of bone after one year and in postmenopausal patients clodronate increased the spinal BMD.
Tutkimustulosten perusteella primaari rintasyöpää sairastavat potilaat hyötyvät suun kautta annostellusta klodronaattihoidosta (1600 mg per päivä) paitsi luun tiheyden laskun estymisen myös luuetäpesäkkeiden vähentymisen seurauksena.
The positive effect of the combination product on tooth sensitivity may bring additional benefits in comparison to the use of BAG alone in periodontal maintenance therapy.
Klodronaatti yhdessä bioaktiivisen lasin kanssa vaikuttaa hyödylliseltä periodontaalisen sairauden hoidossa.
To reach the goals, four main research questions were defined as 1.
Tavoitteisiin pääsemiseksi määriteltiin neljä päätutkimuskysymystä: 1.
This was what happened at the University of Helsinki when Blackboard was changed to Moodle between 2008 and 2011.
Näin tapahtui myös Helsingin yliopistossa kun Blackboard vaihdettiin Moodleen vuosina 2008-2011.
Teachers who were used to using one system were asked to change to another one.
Opettajat, jotka olivat tottuneet käyttämään yhtä järjestelmää, joutuivat vaihtamaan toiseen järjestelmään.
Teachers perceived that they were more on their own than they would have wanted.
Opettajat kokivat tekevänsä enemmän itsenäisiä päätöksiä kuin olisivat halunneet.
Technical development and system life cycles put pressure on the selection and changing of systems at regular intervals.
Tekninen kehitys ja järjestelmien rajalliset elinkaaret aiheuttavat painetta järjestelmien valintaan ja vaihtoon aika ajoin.
Data was collected with four questionnaires, including altogether 697 responses, and with 11 interviews between 2008 and 2011, and was analyzed using a mixed methods approach.
Käyttäjien kokemuksia kerättiin kyselyin, joihin tuli yhteensä 697 vastausta, ja haastatteluin, joita oli 11, vuosien 2008 ja 2011 välisenä aikana.
Recommending, selecting, and changing educational technology should be seen as part of overall teaching support and development instead of additional and voluntary fun for the motivated ones.
Opetusteknologian suositukset, valinnat ja järjestelmien vaihdot tulisi muistaa huomioida opetuksen kokonaisvaltaisen tuen ja kehittämisen osana sen sijaan, että sitä pidetään vapaaehtoisena lisänä siitä kiinnostuneille.
University of Helsinki teachers as users and adopters of change of web-based learning environments in teaching
Helsingin yliopiston opettajat verkko-oppimisympäristöjen käyttäjinä ja vaihtajina
How can University of Helsinki teachers be described as users of technology in teaching?
Miten Helsingin yliopiston opettajia voidaan kuvailla teknologian käyttäjinä opetuksessaan?
Web-based learning environments are provided for Finnish university teaching personnel as centrally maintained systems.
Suomalaisissa yliopistoissa verkko-oppimisympäristöt tarjotaan opettajille keskitetysti ylläpidettyinä palveluina.
Interviewed, experienced users expressed expertise that was balanced toward either technology or education or illustrated pedagogically motivated and technologically advanced thinking.
Haastateltujen, edistyneiden käyttäjien osaamista kuvasi joko painottuminen teknologiaan tai pedagogiikkaan, tai pedagogisista lähtökohdista valittujen, teknisesti edistyneiden menetelmien käyttö.
The adoption process additionally illustrated the lack of organizational support in decision-making and the systematic use of educational technology in many faculties.
Uuden välineen omaksumisprosessiin liittyvät tulokset osoittivat lisäksi puutteita opetukseen liittyvän päätöksenteon ja opetusteknologian systemaattisen käytön tuessa laitos- ja tiedekuntatasoilla.
Teachers expressed two major strategies in adopting new educational technology: as soon as possible by typically working on their own or as late as possible, typically with an interest in a variety of interpersonal methods.
Opettajat vaihtoivat opetuksessaan verkkovälineestä toiseen kahdella päästrategialla: joko reippaasti mahdollisuuden tultua ja lähinnä työskennellen itsekseen, tai mahdollisimman myöhään ja mielellään muiden neuvoja tai tukea hyödyntäen.
Therefore, support in teaching design using educational technology should be focused on more in department-level processes and department management support.
Siksi opetusteknologian systemaattiseen suunnitteluun ja sen tukeen tulisi keskittyä vieläkin enemmän ja nimenomaan laitostason prosessein ja johdon tuella.
The change process was the context for the present study, with the main goal of determining what the process of adopting another web-based learning environment would reveal from teachers as users and adopters of educational technology at the University of Helsinki.
Tämä vaihtoprosessi oli tausta tutkimukselleni, jonka päätavoite oli selvittää, miten opettajat käyttävät opetusteknologiaa opetuksessaan ja miten he omaksuvat järjestelmien vaihdon Helsingin yliopistossa.
How do the teachers utilize technology in teaching?
Miten opettajat käyttävät teknologiaa opetuksessaan?
How do users adopt changes in technology used in teaching?
Miten käyttäjät omaksuvat opetuksessa käytettävän teknologian muutoksia?
What do experienced users focus their thinking on in using technology in teaching?
Mihin kokeneet käyttäjät keskittävät huomionsa teknologian opetuskäytössä?
Further, simple web-based methods such as distributing materials were largely used instead of pedagogically more meaningful methods such as group work.
Pedagogisesti mielekkäiden menetelmien, kuten ryhmätyön tarpeita korostettiin vähäisesti.
The results illustrated the majority of casual use of web-based learning environments.
Tulosten perusteella verkko-oppimisympäristöjen käyttö Helsingin yliopistossa oli suurelta osalta yksinkertaista, kuten materiaalinjakelua.
In addition, 38% of MCA bifurcation aneurysms, 74% of large aneurysms, 64% of aneurysms with an irregular wall and 49% of aneurysms with a height width ratio more than 1 were ruptured.
Kaikkiaan 38 % päähaarautumiskohdan, 74 % suurista ja 64 % epäsäännöllisen seinämän omaavista ja 49 % yli yhden pituus-leveyssuhteen omaavista pullistumista oli vuotaneita (osatyö II).
Ruptured MCA aneurysms were primarily sized 7 14 mm (55%), had an irregular wall (78%), a height width ratio more than 1 (72%) and were located at the main bifurcation (77%).
Vuotaneet sen sijaan olivat suurempia 7-14 mm läpimittaisia (55 %), seinämä oli epäsäännöllinen (78 %) ja pituus-leveyssuhde oli yli yhden (72 %) ja ne sijaitsivat vielä useammin päähaarautumiskohdassa (77 %).
Most unruptured MCA aneurysms had a size less than 7 mm (78%), a smooth wall (80%), a height width ratio = 1 (47%) and were located at the main bifurcation (57%).
Näistä suurin osa (78 %) oli alle 7 mm läpimittaisia, sileäseinäisiä (80 %), pituus-leveyssuhde oli yksi (47 %) ja sijaitsivat päähaarautumiskohdassa (57 %).
Methods Computerized tomography angiography (CTA) data from 1,009 consecutive patients with 1,309 MCA aneurysms constituted the basis of this study.
Tässä väitöskirjatutkimuksessa on analysoitu vuosien 2000 ja 2009 välillä HYKS neurokirurgian klinikassa diagnosoitujen 1309 MCA-pullistumien tietokonetomografia-angiografioista (TTA) tarkemmin niiden sijainti päähaarautumiskohtaan nähden.
This study aimed to objectively characterize the main MCA bifurcation as a key factor for the more accurate classification of MCA aneurysms (publication I), to statistically identify the topographical and morphological characteristics of MCA aneurysms which could predict an increased risk of rupture (publication II) and to technically minimize the invasiveness of the microsurgical treatment of MCA aneurysms (publication III).
Tämä johtaa lyhempiin leikkausaikoihin, kun pullistumia voidaan lähestyä mahdollisimman tarkasti ja avaamalla vain vähän (10-15mm) otsa- ja ohimolohkoa erottavaa kalvoa suoraan oikeasta kohdasta ja tämä vähentää mahdollista aivokudosvaurion riskiä (osatyö III).