natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main emphasis of the textual analysis concerns the use and meaning of key terms.
Lopussa antamisen teologian teoria yhdistetään tutkimuksen epikleeseihin.
The liturgical text analysis is examined in chapter five.
Tutkimuksen tärkeimmät tulokset kiteytetään neljäksi pääteesiksi.
In addition to peer-reviewed Publications, the Thesis contains an Introduction that builds the foundation of some key concepts—gauge theory and eventually Quantum Chromodynamics as well as thermal field theory, in particular in the imaginary-time formalism—required for understanding the included research.
Korkean tiheyden QCD:n lisäksi väitöskirjassa tutkitaan mahdollista vaihtoehtoista lähestymistapaa vahvasti vuorovaikuttaviin teorioihin tarkastelemalla QCD:n lähisukulaista kvanttielektrodynamiikkaa, tarkemmin sanottuna siitä kahdessa tilaulottuvuudessa muotoiltua versiota, äärellisessä lämpötilassa.
The main results emerging from the research carried out for this Thesis include a method for reducing zero-temperature finite-density Feynman loop integrals into a sum of vacuum integrals and its proof, the determination of a new high-order contribution to the weak-coupling perturbative expansion of the pressure of cold and dense Quantum Chromodynamics, as well as a study of a three-dimensional thermal quantum field theory using a novel nonperturbative method.
Teoreettinen fysiikka käyttää tämänkaltaisten ilmiöiden kuvaamisen kvanttikenttäteorioita, joista vahvaa vuorovaikutusta kuvaava alkeishiukkasfysiikan teoria on nimeltään kvanttiväridynamiikka ('Quantum Chromodynamics', QCD).
Specific motivations include the desire to better understand the behaviour of dense, strongly interacting matter possibly present in the cores of neutron stars, push forward high-order perturbative calculations in thermal field theory, as well as to gain some analytic insight on nonperturbative physics by studying a simple low-dimensional model.
Tämänkaltaisia teoreettisia tuloksia voidaan soveltaa myös käytännössä neutronitähdistä kerättyjen tähtieteellisten mittausten tulkitsemiseen, mutta tässä väitöskirjatyössä niitä tarkastellaan puhtaasti teoreettisesta näkökulmasta.
Dense Quantum Chromodynamics and Hard Thermal Loops
Tämä saavutetaan käyttämällä Hard Thermal Loop -nimellä tunnettua efektiivistä kenttäteoriaa.
In the included Publications, there is a strong emphasis on describing field theories in a dense medium, at large chemical potentials, as well as on thermal resummation methods.
Tämän vuoksi äärimmäisissä olosuhteissa kuten hyvin suurissa lämpötiloissa tai tiheyksissä analyyttinen tarkastelu on mahdollista niin kutsutuin häiriöteoreettisin menetelmin.
All of this research was theoretical, and involved primarily analytic and in some cases numerical calculation methods.
Väitöskirjaa varten tehdyssä tutkimuksessa paitsi johdettiin uusia häiriöteoreettisia laskumenetelmiä, myös laskettiin ensimmäinen uusi korkean tiheyden ja matalan lämpötilan häiriöteoreettisen kehitelmän kertaluku 40 vuoteen.
The literature was systematically reviewed until the end of 2019.
Järjestelmällinen kirjallisuuskatsaus kattoi tutkimukset joulukuuhun 2019 saakka.
However, more complex problems in the drug regimens could not be solved.
Lääkehoitojen monisyisiä ongelmia palvelulla ei kuitenkaan voitu ratkaista.
The initiation process of the ADD service was investigated by surveying community pharmacies offering the service.
Palvelun aloitusprosessia tutkittiin tekemällä kysely palvelua tarjoaville apteekeille.
Automated dose dispensing service for primary care patients and its impact on medication use, quality and safety
Koneellinen annosjakelupalvelu avoterveydenhuollossa ja palvelun vaikutus lääkkeiden käyttöön, lääkehoitojen laatuun ja lääkitysturvallisuuteen
20 studies were included, and only two of them were controlled intervention studies exploring the outcomes of ADD in primary care.
Löydetyistä 20 tutkimuksesta vain kaksi oli tutkinut vertailuryhmän avulla koneellisen annosjakelupalvelun vaikutuksia avoterveydenhuollossa.
When the quality of drug use was assessed by explicit criteria for potentially inappropriate medications for older adults (PIMs by Beers criteria 2012), an improvement was found.
Tarkasteltaessa annosjakeluasiakkaiden lääkehoitojen laatua mittarilla, joka tunnistaa iäkkäillä mahdollisesti haitallisten lääkkeiden käyttöä (Beers-kriteerit), lääkehoitojen laadun havaittiin parantuneen.
The results also suggest that drug use was decreased after the ADD service was initiated.
Myös lääkkeiden kulutus väheni annosjakeluasiakkailla palvelun aloittamisen jälkeen.
In the ADD service, regularly used medicines are machine-packed into unit-dose pouches according to administration times.
Koneellisessa annosjakelupalvelussa lääkkeet pakataan kerta-annospusseihin annosteluajankohtien mukaan.
The service is expected to enhance appropriate drug use and to prevent medication-related harm among older adults as well as to decrease medication costs, and save nurses’ working time in primary care.
Palvelun on oletettu ehkäisevän lääkkeiden annosteluvirheitä, parantavan potilaiden lääkehoitojen laatua ja hoitoon sitoutumista, vähentävän lääkkeiden kulutusta sekä säästävän hoitajien työaikaa avoterveydenhuollossa.
Both information technology systems and processes in healthcare organisations need to be further developed to ensure that medication records and lists are up-to-date.
Terveydenhuollon tietojärjestelmiä tulisi kehittää ja terveydenhuollon prosesseja tulisi muokata siten, että potilaiden lääkityslistojen ajantasaisuus voidaan varmistaa.
When the quality of drug use was assessed with more complex criteria, such as concomitant use of three or more psychotropic drugs, the quality of drug regimens was not improved.
Lääkehoitojen laatu ei parantanut, kun laatua mitattiin esimerkiksi mittarilla, joka tunnistaa kolmen tai useamman psyykenlääkkeen samanaikaisen käytön.
The results of this study imply that medication reconciliation and review need to be integrated into the ADD service procedure as an essential part of it.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että lääkityslistan päivittäminen ja lääkehoidon arviointi tulisi liittää kiinteäksi osaksi koneellista annosjakelupalvelua.
Consequently, the evidence for ADD’s impact on appropriateness and safety of medication use is limited, and lacking on economic outcomes.
Näin ollen tietoa palvelun vaikutuksista potilaiden lääkehoitoihin tai lääkehoitojen turvalliseen toteuttamiseen on niukasti, eikä palvelun taloudellisia vaikutuksia oltu tutkittu lainkaan.
Community pharmacists collected information on patient’s medication from multiple sources to reconcile the list.
Apteekkien farmaseuttinen henkilökunta selvitti palvelun alkaessa potilaiden käyttämiä lääkkeitä useista eri lähteistä.
Most commonly (69% of the patients) it was a prescription review, which is the least comprehensive type of medication reviews.
Tyypillisesti tehtiin lääkehoidon tarkistus, joka on suppein määritellyistä lääkehoitojen arvioinneista.
Polypharmacy, i.e. concomitant use of several drugs is common among older adults.
Useiden lääkkeiden samanaikainen ja mahdollinen epätarkoituksenmukainen käyttö on yleistä iäkkäillä avoterveydenhuollossa.
More comprehensive medication review than prescription review needs to be implemented as a part of the ADD service procedure to ensure rational pharmacotherapy for the ADD users.
Lääkehoidon tarkistusta kattavampi lääkehoidon arviointi tulisi liittää osaksi koneellista annosjakelupalvelua.
Some type of medication review was conducted for most (96%) of the patients when the ADD service was initiated for them.
Lähes kaikille potilaille tehtiin lääkehoidon arviointi palvelun aloituksen yhteydessä.
Medication-related therapeutic changes were implemented for almost half (43%) of the patients, and almost all (93%) had technical changes due to the ADD process requirements in their medications while initiating the service.
Lähes puolelle palvelun aloittaneista potilaista tehtiin jokin hoidolliseen syyhyn perustuva muutos lääkehoitoon.
When municipalities and healthcare providers are purchasing ADD services, medication reconciliation and review need to be included as part of the contract.
Kuntien ja terveydenhuollon toimijoiden tulisi kiinnittää huomioita lääkityslistan ajantasaisuuden varmistamiseen ja lääkehoidon arvioinnin toteuttamiseen hankkiessaan palvelua apteekeilta.
This doctoral study aimed to investigate the existing evidence on the outcomes of the ADD service, assess the service’s initiation process and evaluate its impact on drug use and quality.
Tässä väitöskirjatutkimuksessa tutkittiin koneellisen annosjakelupalvelun toteutusta Suomessa ja palvelun vaikuttavuutta.
The retrospective register-based controlled study revealed that ADD users (n=2073) had more starts and discontinuations in their medications compared to their matched controls (n=2073).
Kansalliseen Kelan rekisteriaineistoon perustuva vertaileva tutkimus osoitti, että annosjakeluasiakkailla tehtiin enemmän lääkehoitomuutoksia kuin annosjakelua käyttämättömällä tutkimusryhmän kaltaisella verrokkiryhmällä.
The service’s impact on drug use and quality were investigated using a retrospective cohort study with matched controls applying nationwide register data.
Vaikuttavuutta tutkittiin tekemällä järjestelmällinen kirjallisuuskatsaus kansainvälisistä tutkimusjulkaisuista sekä vertailemalla Kelan reseptirekisterin avulla koneellisen annosjakelun vaikutuksia yli 65-vuotiaiden lääkkeiden käyttöön.
When the ADD service was initiated, the medication list was incomplete for more than half (63%) of the patients (n=147).
Apteekeille tehdyn kyselytutkimuksen mukaan yli puolella potilaista lääkityslista ei vastannut heidän käyttämäänsä lääkitystä koneellisen annosjakelun alkaessa.
This increases the risk of using drugs that are potentially inappropriate and harmful for geriatric patients.
Näillä toimilla voitaisiin varmistaa paremmin rationaalisen lääkehoidon toteutuminen palvelua käyttävillä potilailla.
A systematic literature review was conducted to summarize the existing evidence on the outcomes of the service in primary care.
Koneellista annosjakelua on tutkittu vähän avoterveydenhuollossa.
However, the neoliberal discourse is challenged in the sector of domestic work as well as at the nodes between global discourses and the particularities of everyday Tanzanian labour relations.
Uusliberaali diskurssi kuitenkin haastetaan kotityön alalla, sekä globaalien keskustelujen ja Tansanian arkipäivän työsuhteiden erityispiirteiden välisissä solmukohdissa.
Political discourses along these lines, in turn, impact on the configuration of state governance and societal organization.
Näihin näkökulmiin liittyvät poliittiset diskurssit puolestaan vaikuttavat siihen, miten valtionhallinto ja yhteiskunta organisoidaan.
Competing conceptions of the ‘informal economy’ steer transformations in three interrelated thematic fields: labour power and organization, the promotion of rights and responsibilities, and relations between the state, market and society.
’Epävirallisen talouden’ kilpailevat käsitteet heijastuvat muutosprosesseihin kolmella toisiinsa liittyvällä aihealueella: työntekijöiden voimaan ja järjestäytymiseen, oikeuksien ja vastuiden edistämiseen sekä valtion, markkinoiden ja yhteiskunnan välisiin suhteisiin liittyen.
This thesis is concerned with the content, context and consequences of conceptions and representations of the ‘informal economy’.
Tämä väitöstutkimus tarkastelee epävirallisen talouden käsitteiden ja representaatioiden sisältöä, kontekstia ja seurauksia.
The analysis builds on insights from interviews and participant observation from six months of research work in 2014-2016 in Dar es Salaam, Tanzania, and on a review of the research literature.
Aineisto kerättiin yhteensä kuuden kuukauden aikana Dar es Salaamissa, Tansaniassa vuosina 2014- 2016.
The discussion engages with the perennial dispute in academia and policy-making over whether the ‘informal economy’ presents a relic of underdevelopment, a paragon of ingenious economic activity, the last resort for survival amidst capitalist accumulation processes or a community-based alternative to capitalist economic organization.
Tutkimus ottaa kantaa pitkäaikaisiin akateemisiin ja poliittisiin keskusteluihin joissa ’epävirallinen talous’ on nähty vuoroin alikehityksen jäänteenä, esimerkkinä nokkelasta taloudellisesta toiminnasta, viimeisimpänä selviytymiskeinona kapitalististen akkumulaatioprosessien keskellä tai yhteisöllisenä vaihtoehtona kapitalistiselle talouden organisaatiolle.
Legislation and policies concerning the two sectors exemplify neoliberal and structuralist-oriented approaches.
Katukauppaa ja kotityötä koskeva lainsäädäntö ja politiikka ilmentävät uusliberalistisia ja strukturalistisia näkökulmia.
‘Informal economy’, as concept and imaginary, is central to formalization and informalization which are here primarily understood as discursive and political processes.
’Epävirallisen talouden’ käsite ja siihen liitetyt mielikuvat ovat keskeisiä formalisaation ja informalisaation prosesseille, jotka tämä tutkimus näkee ennen kaikkea diskursiivisina ja poliittisina prosessina.
The central argument is that the ‘informal economy’ presents a political and social, normative and essentially contested concept that has real (discursive, material, social) effects on current transformations of the world of work and of social order.
Tutkimuksen keskeinen argumentti on että ’epävirallinen talous’ on poliittinen, yhteiskunnallinen, normatiivinen ja ennen kaikkea haastettu käsite, jolla on diskursiivisia, materiaalisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia työelämän ja yhteiskunnallinen järjestyksen tämänhetkisiin murroksiin.
Rather than a clearly definable or fixed category, informality of work is relative and relational; it intersects with post-colonial trajectories, class, gender, race and ethnicity, age, family status, income and education levels, as well as workers’ visibility in public and private workplaces.
Se on yhteisvaikutuksessa kolonialismin jälkeisten rakenteiden sekä luokan, sukupuolen, rodun ja etnisen alkuperän, iän, perhetilanteen, tulo- ja koulutustason sekä julkisten tai yksityisten työpaikkojen määrittämän näkyvyyden kanssa.
At their fundament, these competing perspectives are divided over the appropriate role of the state in governing the economy.
Pohjimmiltaan nämä kilpailevat näkökulmat heijastavat erilaisia käsityksiä siitä, mikä rooli valtiolla tulisi olla taloudessa ja sen hallinnossa.
It presents a multidisciplinary effort, bringing together development studies, political economy and labour law to discuss the use(s) of the concept in the two dissimilar sectors of street trade and domestic work.
Monitieteinen analyysi nivoo yhteen kehitystutkimuksen, poliittisen taloustieteen ja työoikeuden alat keskustellakseen ’epävirallisen talouden’ käsitteen käyttötavoista kahdella sektorilla: katukaupassa (street trade) ja kotityössä (domestic work).
Legislation enables and disables labour struggles in the respective sectors; rights discourses promote access to different kinds of rights for different groups; urban and formalization policies determine which groups have access to public space, formal frameworks and legal protection.
Lisäksi kaupunki- ja virallistamispolitiikka määrittää, millä ryhmillä on pääsy julkiseen tilaan, formaaleihin viitekehyksiin tai oikeudelliseen suojeluun.
This has had harmful consequences for the most disadvantaged groups among street traders.
Uusliberalistiset käsitykset ovat kuitenkin viime vuosikymmeninä vaikuttaneet etenkin katukauppaan, mikä on vahingoittanut kaikkein heikoimmassa asemassa olevien katukaupustelijoiden asemaa.
While the findings of this study confirm the structuralist perspective on the ‘informal economy’ as primarily a domain of survivalist struggles, in recent decades, neoliberal conceptions have been influential, particularly with regard to street trade.
Tutkimuksen tulokset vahvistavat strukturalistisen näkökulman, jonka mukaan ’epävirallinen talous’ on ensisijaisesti survivalististen kamppailujen aluetta.
In each sector, legislation, rights discourses and state policies follow specific agendas, thereby not only influencing the dividing line between ‘formal’ and ‘informal’ economic activities, but also shaping societal organization across the formal-informal divide.
Paitsi rajanvetoon muodollisen ja epävirallisen taloudellisen toiminnan välillä, ne vaikuttavat siihen miten yhteiskunta organisoituu muodollisen ja epävirallisen rajan yli.
Drawing on the discursive analytical strategies of Reinhart Koselleck and the Cultural Political Economy perspective as well as the framework of intersectionality, the study illustrates how, in Tanzania, ‘informal’ work is legally, socially and discursively constituted in dissimilar ways in small-scale trade and domestic work.
Tutkimus hyödyntää Reinhart Koselleckin diskurssianalyyttisia strategioita ja kulttuurisen poliittisen taloustieteen (cultural poltical economy) näkökulmia sekä intersektionaalisuuden viitekehystä.
A concept at work : 'Informal economy' and contestations of labour, law and the state in Tanzania
Se osoittaa kuinka Tansaniassa ’epävirallinen työ’ rakentuu oikeudellisesti, sosiaalisesti ja diskursiivisesti eri tavoin katukaupassa ja kotityössä.
Northern species, on the other hand, have been able to find suitable living conditions in much of central and eastern Europe and therefore have not necessarily been limited to certain refugia.
Pohjoiset lajit ovat puolestaan voineet löytää suotuisia elinolosuhteita laajalti keskisestä ja itäisestä Euroopasta eivätkä näin ollen ole välttämättä olleet rajoittuneita ainoastaan tiettyihin refugioihin.
Overall, the potential species richness during the LGM was higher than average in the Mediterranean peninsulas, the southern Western Europe, the Black Sea region, and the Carpathian region.
Kokonaisuudessaan LGM:n aikainen potentiaalinen lajirunsaus oli keskimääräistä suurempaa Välimeren niemimailla, Länsi-Euroopan eteläosissa, Mustanmeren ympäristössä sekä Karpaattien alueella.
The focus of the distribution of southern species was in the areas south of the Alps and of the northern species north and east of the Alps.
Eteläisten lajien levinneisyyden painopiste oli Alppien eteläpuolisilla alueilla ja pohjoisten lajien Alppien pohjois- ja itäpuolella.
At the time of Last Glacial Maximum (LGM, ~ 21 ka), climate has been colder and drier and glaciers have spread over large areas of Europe, which has had a significant impact on the occurrence of plant and animal populations and biodiversity up to modern times.
Viimeisimmän jääkauden maksimin (LGM, ~ 21 ka) aikaan ilmasto on ollut nykyistä kylmempi ja kuivempi ja jäätiköt ovat levittäytyneet Euroopassa laajoille alueille, millä on ollut merkittävä vaikutus kasvi- ja eläinpopulaatioiden esiintymiseen sekä biodiversiteettiin aina nykyaikaa myöten.
Environmental conditions affect the occurrence of species and changes in conditions change distribution patterns of species.
Ympäristöolosuhteet vaikuttavat lajien esiintymiseen ja olosuhteissa tapahtuvat muutokset muuttavat lajien levinneisyyskuvioita.
The results support the idea of several suitable refugia for temperate species, some of which are located on the southern peninsulas and some north of traditional southern refugia.
Tulokset tukevat ajatusta temperaattisten lajien useammista suotuisista refugia-alueista, joista osa on sijainnut etelän niemimailla ja osa perinteisten eteläisten refugioiden pohjoispuolella.
The potential ranges of northern species were also larger on average than those of southern species.
Pohjoisten lajien potentiaaliset levinneisyysalueet olivat myös keskimäärin isompia kuin eteläisten.
In the light of the results, it appears that mammalian glacial distribution patterns may have varied greatly depending on the characteristics of the species and that the climate during the LGM may not have significantly limited the distribution of all species.
Tulosten valossa näyttää siltä, että nisäkkäiden jääkautiset levinneisyyskuviot ovat voineet olla hyvinkin vaihtelevia lajien ominaispiirteistä riippuen eikä LGM:n aikainen ilmasto ole välttämättä rajoittanut merkittävästi kaikkien lajien levinneisyyttä.
The climatically potential distribution areas of the different species differed clearly in both size and location and were related to the species' current distribution.
Eri lajien ilmastollisesti potentiaaliset levinneisyysalueet erosivat toisistaan selvästi sekä kooltaan että sijainniltaan ja olivat yhteydessä lajin nykyiseen levinneisyyteen.
According to the traditional view, the Mediterranean peninsulas have acted as refugia for various species, but several paleoecological and phylogeographical evidence have challenged this notion, as they suggest that the more northern regions may also have had suitable habitats for both temperate and boreal species.
Perinteisen käsityksen mukaan Välimeren niemimaat ovat toimineet eri lajien refugia-alueina, mutta useat paleoekologiset ja fylogeografiset todisteet ovat haastaneet tämän käsityksen, sillä niiden mukaan myös pohjoisemmilla alueilla on voinut olla olosuhteiltaan suotuisia elinalueita niin temperaattisille kuin boreaalisillekin lajeille.
For mammals, climatically potential distribution areas were modelled extensively across the glacial Europe.
Nisäkkäille mallinnettiin ilmastollisesti potentiaalisia levinneisyysalueita laajalti ympäri jääkautista Eurooppaa.
The aim of this work is to study the potential distribution areas of terrestrial mammals and the distribution of potential species richness in Europe at the time of LGM using species distribution modelling (SDM).
Tässä työssä tarkoituksena on tutkia maanisäkkäiden ilmastollisesti potentiaalisia levinneisyysalueita ja potentiaalisen lajirunsauden jakautumista Euroopassa LGM:n aikaan lajilevinneisyysmallinnusta (SDM) hyödyntäen.
Hindcasting was done separately with three different LGM climate simulations to allow the assessment of the geographical distribution of climatically suitable areas for the species.
Projisointi ajassa taaksepäin tehtiin erikseen kolmella erilaisella LGM-ilmastosimulaatiolla, jotta lajeille ilmastollisesti suotuisten alueiden maantieteellisen esiintymisen arvioiminen oli mahdollista.
There was variation in modelling success between different species, but consensus models could be made for each species and thus also distribution predictions for the LGM.
Mallinnusmenestyksessä oli vaihtelua eri lajien välillä, mutta jokaiselle lajille pystyttiin tekemään koontimallit ja siten myös LGM:n aikaiset levinneisyysennusteet.
Maps of the potential species richness of different species groups were compiled from LGM projections of individual species belonging to the species group.
Eri lajiryhmien potentiaalista levinneisyyttä ja lajirunsautta kuvaavat kartat koostettiin lajiryhmään kuuluneiden yksittäisten lajien LGM-projektioista.
Potential distribution and species richness of terrestrial mammals in Europe during the Last Glacial Maximum
Maanisäkkäiden potentiaalinen levinneisyys ja lajirunsaus Euroopassa jääkauden maksimin aikaan
Presence/absence records of mammal species were collected by the Societas Europaea Mammalogica with a resolution of 50 x 50 km.
Tutkimuksen lajiaineistona oli Societas Europaea Mammalogican keräämä havaintoaineisto Euroopan nisäkkäistä 50 x 50 km resoluutiolla, joka esikäsittelyn jälkeen sisälsi 107 lajin esiintymistiedot Euroopassa pituuspiiristä 32° I länteen.
After pre-processing, the data provided information on 107 species in Europe west of 32° E. Modelling was carried out using ensemble modelling and climate data was used as explanatory variable.
Mallinnukset tehtiin koontimenetelmiä hyödyntäen ja selittävinä muuttujina käytettiin ilmastomuuttujia.
Vegetation indices pointed to major changes in vegetation composition and productivity.
Kasvillisuusindeksit osoittivat merkittäviä muutoksia kasvillisuuden rakenteessa ja tuottavuudessa.
However, investigation of relationship between recent carbon accumulation rates and vegetation indices did not produce reliable results.
Viimeaikaisten hiilen kertymisnopeuksien ja kasvillisuusindeksien välisen suhteen arviointi, ei tuottanut luotettavia tuloksia.