natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Statistical practices have followed changes in the way consumption has been conceptualised in society.
Tilastokäytännöt ovat muuttuneet kulutuksen yhteiskunnallisen käsitteellistämisen mukana.
There have been both clearly observable changes and as well as historical stratification and diversity in the rationalities and practices of consumption government during the 20th century.
Kulutuksen hallinnan ajattelutavoissa ja käytännöissä on havaittavissa selviä muutoksia 1900-luvun aikana, mutta myös historiallista kerroksellisuutta ja moninaisuutta.
Cotinine, a metabolite of nicotine, was derived from blood samples.
Nikotiinin metaboliitti kotiniini mitattiin verinäytteestä.
Weight concerns were measured by a modified Weight Concern Scale administered in the 2007 questionnaire, and nicotine dependence by the Fagerström Test for Nicotine Dependence (FTND).
Painohuolet mitattiin muokatulla Weight Concerns Scale-mittarilla, ja nikotiiniriippuvuus Fagerströmin nikotiiniriippuvuus-testillä (FTND).
Weight concerns predict subsequent smoking status only among smokers who are not highly dependent on nicotine.
Painohuolet ennustavat myöhempää tupakointi-statusta vain niillä päivittäin tupakoivilla, joiden nikotiiniriippuvuuden aste on vähäinen.
Weight, height, waist circumference, and expired air carbon monoxide were measured by study nurses.
Paino, pituus, vyötärönympärys sekä hengitysilman häkä olivat tutkimushoitajien mittaamia.
In 2007, a population-based sample of 10,000 Finnish people (67% participation rate) aged 25 to 74 years from six geographical regions was drawn from the Population Register to form FINRISK 2007.
FINRISKI 2007 -aineistoon poimittiin satunnaisotannalla väestörekisteristä 10 000 ihmistä kuudelta alueelta Suomesta, ja heille lähetetyn kyselyn vastausprosentti oli 67.
Self-efficacy and motivation to quit, as well as the majority of confounders, were also self-reported measures.
Pystyvyyden tunne ja motivaatio lopettaa tupakointi, kuten pääosa vakioitavista tekijöistä, olivat tutkimuksessa käytetyissä aineistoissa itseraportoituja.
Hence, in the Finnish population, weight concerns seem to have a role in some factors involved in the smoking cessation process.
Suomalaisessa väestössä painohuolet näyttäisivät olevan yhteydessä pystyvyyden tunteeseen lopettaa tupakointi.
Baseline weight concerns predicted smoking cessation and reduced tobacco usage by 2014 (from daily smoking to occasional use) among those daily smokers with low nicotine dependence (FTND 0–3), but not among those with high nicotine dependence (FTND ≥4).
Mitä enemmän päivittäistupakoitsijalla oli painohuolia vuonna 2007, sitä epätodennäköisempää tupakoinnin lopettaminen ja siirtyminen päivittäistupakoinnista satunnaiseen tupakointiin vuoteen 2014 mennessä oli niillä päivittäistupakoitsijoille, joilla nikotiiniriippuvuus oli vähäistä (FTND 0–3).
An additional aim was to assess the association of smoking with abdominal obesity.
Tavoitteena oli myös tutkia tupakoinnin yhteyttä vyötärölihavuuteen.
A sub-sample of ever smokers and follow-up DILGOM 2014 was used in Study III.
Lisäksi käytettiin DILGOM-aineiston tupakoitsijoita koskevaa alaotosta, sekä seuranta-aineistona DILGOM 2014 -aineistoa.
Daily smokers were found to have higher levels of weight concerns compared to occasional smokers, recent quitters, and former smokers.
Päivittäistupakoitsijoilla oli keskimäärin enemmän tupakointiin liittyviä painohuolia verrattuna satunnaistupakoitsijoihin sekä äskettäin ja ≥6 kuukautta sitten tupakoinnin lopettaneisiin.
Even though daily smokers tend to weigh less, they tend to have more abdominal obesity than never smokers.
Lisäksi, vaikka päivittäistupakoitsijat keskimäärin painavat vähemmän kuin he, jotka eivät ole koskaan tupakoineet, päivittäistupakoitsijoilla on joissakin tutkimuksissa havaittu olevan enemmän vyötärölihavuutta.
This thesis aimed to assess the level of smoking-specific weight concerns according to smoking status, the association of weight concerns with self-efficacy and motivation to quit, and weight concerns as a predictor of subsequent smoking status in the Finnish adult population.
Lisäksi tutkittiin päivittäistupakoitsijoiden painohuolten yhteyttä pystyvyyden tunteeseen ja motivaatioon lopettaa tupakointi, sekä painohuolia tupakoinnin lopettamista ennustavana tekijänä.
Among overweight/obese women, daily heavy smokers and ex-smokers have more abdominal obesity compared to never smokers.
Ylipainoisilla ja lihavilla naisilla runsas päivittäinen tupakointi sekä aiempi tupakointi ovat yhteydessä vyötärölihavuuteen.
FINRISK 2007 data was used in Study IV. DILGOM 2007, a subsample of FINRISK 2007, was formed to study metabolic factors and obesity.
Väitöstutkimuksessa käytettiin väestöpohjaista FINRISKI 2007 -tutkimusaineistoa, sekä sen alaotosta DILGOM 2007 -aineistoa.
In addition, inconsistent findings about smoking-specific weight concerns as an obstacle for quitting have been reported.
Myös tulokset painohuolten tupakoinnin lopettamista ennustavana tekijänä ovat olleet keskenään ristiriitaisia.
Among daily smokers, weight concerns were associated with lower self-efficacy to quit but not with lower motivation to quit.
Päivittäistupakoitsijoilla voimakkaammat painohuolet olivat yhteydessä vähäisempään pystyvyyden tunteeseen lopettaa tupakointi, mutta nikotiiniriippuvuus heikensi kyseistä yhteyttä.
Smoking-specific weight concerns are one factor involved in smoking and the smoking cessation process.
Yhtenä syynä tupakoinnin jatkamiselle ovat tupakointiin liittyvät painohuolet.
Smoking status was mainly self-reported, with biochemically-verified data among sub-samples.
Tupakointi oli näissä aineistoissa pääosin itseraportoitua, mutta osatöissä III–IV käytettiin lisäksi alaotosta, jossa itseraportoitu tupakointi tai tupakoimattomuus oli biokemiallisesti varmistettu.
The association of smoking status with abdominal obesity was significant among women who were overweight/obese heavy daily (≥20 cigarettes per day) or ex-smokers.
Runsaasti päivittäin tupakoivilla (≥20 savuketta päivässä) sekä tupakoinnin lopettaneilla tupakointi oli yhteydessä vyötärölihavuuteen ylipainoisilla ja lihavilla naisilla verrattuna naisiin, jotka eivät olleet koskaan tupakoineet.
Further investigations in clinical settings, including longitudinal designs and repeated measurements during the smoking cessation process, may be useful to provide a deeper understanding of the complex interplay between weight concerns and other determinants of smoking cessation.
Tutkimuksia olisi hyvä jatkaa kliinisillä, toistuvia painohuolimittauksia sisältävillä pitkittäisillä aineistoilla.
Studies I and II utilised a special sub-sample of ever smokers identified within the DILGOM 2007 study.
FINRISKI 2007 -aineistoa käytettiin väitöstutkimuksen IV-osatyössä, tupakoitsijoiden alaotosta käytettiin osatöissä I ja II, ja tupakoitsijoiden alaotos- sekä DILGOM 2014 -aineistoja käytettiin III-osatyössä.
Previous literature has reported inconsistent findings regarding the association of weight concerns with self-efficacy and motivation to quit.
Sen sijaan tilastollisesti merkitsevää yhteyttä painohuolten ja tupakoinnin lopettamismotivaation välillä ei ollut.
Nicotine dependence attenuated the association between weight concerns and self-efficacy to quit.
Lisäksi painohuolet ja nikotiiniriippuvuus vaikuttavat tupakoinnin lopettamiseen vuorovaikutuksessa toisiinsa.
The results for empathy were similar, but the relation to the openness conservation value dimension was weaker.
Empatian kohdalla tulokset olivat samansuuntaisia, mutta yhteys säilyttämis-avoimuusarvoulottuvuuteen oli heikompi.
The goals of this study were to analyze the forms of emotional tendencies that are likely to motivate moral behaviors, and to find correlates for these tendencies.
Tutkimuksen tavoitteena oli analysoida tunnetaipumuksia, jotka todennäköisesti motivoivat moraalista käyttäytymistä, sekä löytää näihin taipumuksiin liittyviä tekijöitä.
In study 1, students narratives of their own guilt or shame experiences were analyzed.
Tutkimuksessa 1 analysoitiin opiskelijoiden kirjoituksia omista syyllisyys- ja häpeäkokemuksistaan.
The results support the view that psychological gender differences are largest individualistic societies.
Tulos sopii aiempiin havaintoihin siitä, että sukupuolierot psykologisissa ominaisuuksissa olisivatkin suurimmat yksilökeskeisissä kulttuureissa.
Finnish girls were more prone to guilt and shame than boys were, whereas among the Peruvians there was no gender difference in guilt, and boys were more shame-prone than girls.
Suomalaiset tytöt olivat syyllisyys- ja häpeäherkempiä kuin pojat, kun taas perulaisilla syyllisyydessä ei ollut eroa, ja pojat olivat häpeäherkempiä kuin tytöt.
Shame and personal distress were weakly related to values.
Häpeätaipumus ei juuri liittynyt arvoihin.
Gender differences were found to be larger and more stereotypical among the Finns than among the Peruvians.
Sukupuolierot olivat suomalaisilla suuremmat ja stereotyyppisemmät kuin perulaisilla.
Moral emotional tendencies are related to culture, cultural conceptions of gender and to individual value priorities.
Moraaliset tunnetaipumukset ovat yhteydessä kulttuuriin, sukupuoleen sekä henkilökohtaisiin arvoihin.
The results showed that pure shame was more likely to motivate avoidance than reparation, whereas guilt and combination of guilt and shame were likely to motivate reparation.
Puhdas häpeä näytti motivoivan useammin välttelyä kuin häpeää tuottavan asian korjaamista, kun taas syyllisyys ja syyllisyyden ja häpeän yhdistelmä usein motivoi korjaavaa käyttäytymistä.
Guilt was, in both samples, positively related to valuing universalism, benevolence, tradition, and conformity, and negatively related to valuing power, hedonism, stimulation, and self-direction.
Molemmissa otoksissa syyllisyydentunto liittyi universalismi-, hyväntahtoisuus-, perinne- ja yhdenmukaisuusarvoihin, kun syyllisyydentunnon puute liittyi valta-, virikkeisyys-, mielihyvä- ja itsenäisyysarvoihin.
Hoffman s guilt over inaction was more strongly associated with empathy measures in girls than in boys, whereas for guilt over cheating the pattern was the opposite.
Tytöillä empaattisuus liittyi syyllisyyteen auttamatta jättämistilanteessa, kun taas pojilla empaattisuus liittyi syyllisyyteen kilpailussa huijaamisesta.
In study 4, the relations of value priorities to guilt, shame and empathy were examined in two samples, one of 15 19-year-old high school students (N = 207), and the other of military conscripts (N = 503).
Tutkimuksessa 4 tarkasteltiin empatian sekä syyllisyys- ja häpeätaipumuksen yhteyttä arvoihin nuorilla ja reservinupseerikoululaisilla.
In sum, shame without guilt and the TOSCA shame scale are tendencies that are unlikely to motivate moral behavior in Finnish cultural context.
Yhteenvetona voi todeta, että puhdas häpeä ei ainakaan suomalaisessa kulttuurissa näytä motivoivan moraalista toimintaa, sen sijaan syyllisyydentunto tai yhdistelmä häpeää ja syyllisyydentuntoa oikeassa tilanteessa voi tuottaa positiivista sosiaalista käyttäytymistä.
In study 3, cultural and gender differences in guilt and shame (TOSCA) and value priorities (the Schwartz Value Survey) were studied in samples of Finnish (N=156) and Peruvian (N=159) adolescents.
Tutkimuksessa 3 verrattiin suomalaisten ja perulaisten nuorten syyllisyys- ja häpeätaipumuksia sekä arvoja.
However, all types of emotion could lead to chronic rumination if the person was not clearly responsible for the situation.
Kuitenkin krooninen murehtiminen liittyi tilanteisiin, joista kirjoittaja ei ollut selvästi vastuussa, riippumatta siitä tunsiko hän syyllisyyttä vai häpeää.
Empathy correlated more strongly with both measures of guilt than the two measures correlated with each other.
Eri syyllisyysmittarit liittyivät vahvemmin empatiaan kuin toisiinsa, mikä viittaa siihen, että empatia on tärkeää syyllisyydentunnon synnyssä, mutta se vaihtelee millaisissa tilanteissa kukin kokee syyllisyyttä.
In study 2, the relations of empathy with two measures of guilt were examined in a sample of 13- to 16-year-olds (N=113).
Tutkimuksessa 2 tutkittiin syyllisyystaipumuksen ja empatian yhteyksiä.
During the last decades neuroscientists have put significant efforts towards a definition of a unique and comprehensive emotion brain circuit.
Viime vuosikymmeninä neurotieteijlijät ovat nähneet valtavasti vaivaa määritelläkseen erillisen tunne-aivoneuroverkon.
Findings of the thesis demonstrated that temporary affective states are capable of modulating emotions even at an early, automatic stage of processing, at both behavioral and neuronal level.
Väitöskirjatutkimukseni tulokset näyttivät, että väliaikaiset tunnetilat moduloivat tunteita jo hyvin varhaisessa, automaatiisessa prosessoinnin vaiheessa, sekä käyttäytymyksellisesti, että neuronaalisesti.
The present doctoral thesis aims to add some crucial knowledge on individual differences of emotions, as well as their biological underpinnings, by merging evidence obtained with psychological, genetic and brain imaging assessments.
Tässä esitetty väitöskirjatukimus tähtää ymmärtämään tunteisiin vaikuttavia yksilökohtaisia, sekä biologisia tekijöitä yhdistämällä tutkimustietoa genetiiksta, psykologiasta sekä aivokuvantamisesta.
Finally, the present work discovered that emotional anomalies in schizophrenia subtend a specific breakdown of the brain connectivity.
Lisäksi vaitöskrjatutkimuksessani selvisi, että skitsofreniassa havaitut tunneperäiset poikkeamat johtunevat erityisestä aivokonnektiivisesta katkosesta.
Furthermore, this thesis revealed that social and emotional abilities also represent a source of variability in the way brain processes the emotional information, positing the neural basis of conceivable interventions in this direction.
Lisäksi tutkimuksessani kävi ilmi, että sosiaaliset sekä emotionaaliset kyvyt saattavat osaksi selittää sitä vaihtelevuutta mikä havaittiin aivojen tunteiden prosessoinnissa, täten osoittaen neuronaalisten interventioiden olevan vakuuttava suunta jatkotutkimuksile.
Particularly, this breakdown is also found in healthy individuals at familial risk for schizophrenia or simply carrying a dopamine variant conferring risk for the disorder.
Kyseinen katkos on myös havaittu terveidein yksilöiden aivoissa, jotka ovat perhetaustansa takia riskialttiita sktisofrenialle, tai joilla on skitsofrenialle altistava dopamiini variantti.
Moreover, this modulation is affected by personality and genetic traits of the individual.
Havaitsin myös, että kyseiseen tunteiden modulointiin vaikuttaa yksilön persoonallisuuspiirteet, sekä geeneettiset tekijät.
In particular, I adopted a protocol of affective state induction, by which I investigated the effect of temporary variations of mood on the emotion processing in healthy subjects at both the behavioral and neuronal level.
Sovelsin työssäni tunnetiloja aiheuttavaa protokollaa (eng. Affective state induction-protocol), jolla tutkin mielialojen hetkellisten muutosten vaikutusta tunteiden prosessointiin käyttäytymyksellisellä, sekä neuronaalisella tasolla.
Moreover, this thesis has characterized in healthy subjects the neural correlates of the emotion intelligence ability, an additional important aspect in the emotional panorama.
Ennenkaikkea työni kartoittaa terveiden yksilöiden tunneäly-kyvyn neuronaalisia korrelaatteja, jotka ovat niin sanotun emotionaalisen panoraman osatekijä.
However, internal and external variables influencing emotion behavior are much more prominent than expected.
Tämän hetkisen tutkimuksen valossa kuitenkin vaikuttaa siltä, että sisäiset ja ulkoiset tekijät vaikuttavat ihmisten tunne-käyttäytymiseen odotettua enemmän.
Then, I have also investigated the interaction between affective states and affective traits on the emotional behavior as well as the interaction between affective states and genetic traits.
Lisäksi tutkin tunnetilojen ja yksilöllisten tunnetekijöiden vaikutusta toisiinsa ja käyttäytymiseen, sekä geenien ja yksilöllisten tunnetekijöiden interaktiota.
Finally, I studied emotion brain connectivity in a schizophrenia population and in a population of healthy subjects at familial or genetic risk for schizophrenia.
Lisäksi perehdyin kliinisen skitsofrenia populaation, ja geeniperimänsä tai perhtaustansa takia riskiryhmässä olevan terveen populaation tunteiden aivo-konnektiivisyyden tutkimukseen.
The research shows how interpretations of informed consent have become divergent and the elements and processes that have contributed to these differences.
Tutkimus osoittaa miten suostumuksen tulkinnoista on tullut eriäviä sekä tuo esiin ne tekijät jotka ovat vaikuttaneet näihin eroavaisuuksiin.
Consent Practices and Biomedical Knowledge Production in Tissue Economies
Suostumuskäytännöt ja biolääketieteellisen tiedon tuotanto kudostalouksissa
The research examines how individual rights, particularly informed consent, are being configured in relation to the production of scientific knowledge in tissue economies in Finland from the 1990s to the present.
Tutkimus analysoi miten tulkinnat yksilön oikeuksista, eritoten suostumuksesta, ovat muuttumassa suhteessa tieteellisen tiedon tuotannon tarpeisiin sekä poliittisiin paineisiin suomalaisissa kudostalouksissa 1990-luvun taitteesta tähän päivään.
This can be said to fundamentally challenge the western notion that the rights of the individual are absolute and inalienable within biomedical legislation.
Tämä muutos voidaan nähdä perustavanlaatuiseksi muutokseksi länsimaisessa käsityksessä yksilön oikeuksista absoluuttisina ja luovuttamattomina oikeuksina.
Within the post-genomic era, however, our understanding of what constitutes informed consent, privacy and autonomy is changing in relation to the needs of researchers, but also as a reflection of policy aspirations.
Jälki-genomisella aikakaudella käsityksemme suostumuksesta, yksityisyydestä sekä autonomiasta ovat kuitenkin muuttumassa suhteessa meistä kerättyihin näytteisiin ja terveystietoihin.
The foundation of medical research rests on the relationship between the doctor and the research subject.
Lääketieteellinen tutkimus pohjautuu suurilta osin tutkittavan ja tutkijan väliseen suhteeseen, joka perustuu suostumukseen, yksityisyyden vaalimiseen sekä tutkittavan autonomiaan.
Using the notions of tissue economies and biovalue (Waldby, 2002) this research explores the changing relationship between sources and users of samples in biomedical research by examining the contexts under which human tissue samples and the information that is extracted from them are acquired, circulated and exchanged in Finland.
Väitöstutkimuksessa tarkastellaan kudosnäytteiden luovuttajien ja käyttäjien välistä suhdetta biolääketieteellisessä tutkimuksessa katsomalla erilaisia tapauksia joiden yhteydessä kudosnäytteitä ja niihin liitettäviä terveystietoja kerätään ja hyödynnetään Suomessa.
This inquiry shows how the relationship between the interests of individuals is re-configured in relation to the interests of science and society.
Tarkastelussa ilmenee miten suhde yksilön oikeuksien ja tieteellisten ja yhteiskunnallisten intressien välillä on muuttumassa siten että enenevässä määrin yhteiskunnalliset ja tieteelliset intressit painavat päätöksenteossa.
The research examines the production of biovalue through the organization of scientific knowledge production by examining the policy context of knowledge production as well as three case studies (Tampere Research Tissue Bank, Hereditary Non-polyposis Colorectal Cancer and the Finnish Genome Information Center) in which tissues are acquired, circulated and exchanged in Finland.
Tätä tarkeastelua tehdään poliittisen kontekstin analyysin avulla, sekä kolmen tapaustutkimuksen kautta, joissa tarkastellaan leikkausjätteen käyttöä, suurien epidemiologisten kokoelmien hyödyntämistä sekä periytyvän paksusuolisyövän tutkimukseen liittyviä haasteita Suomessa.
The collection, use and distribution of human tissue samples, which include blood and diagnostic tissue samples, from which DNA can be extracted and analyzed has also become a major bio-political preoccupation, not only in national contexts, but also at the transnational level.
Näytteiden kerääminen, käyttö ja tehokkaampi hyödyntäminen ovat samalla herättäneet paljon poliittista mielenkiintoa kudoskokoelmia ja niihin liitettyjä terveystietoja kohtaan sekä kansallisesti että kansainvälisesti.
It indicates how the boundary between interpretations of informed consent, on the one hand, and social and scientific interests, on the other, are being re-drawn and that this process is underscored, in part, by the economic, commercial and preventive potential that research using tissue samples are believed to produce.
Yhteiskunnallisissa ja tieteellisissä argumenteissa taas painottuvat yhä enemmän taloudelliset, kaupalliset ja ennaltaehkäisevät odotukset, joita liitetään kudosnäytteistä saatavaan hyötyyn.
These methods are showcased in two different search environments.
Nämä menetelmät esitellään kahden hakujärjestelmän yhteydessä.
Modern society produces vast amounts of digital data related to multiple domains of our lives.
Moderni yhteiskunta tuottaa suuria määriä digitaalista dataa liittyen elämämme eri osa-alueisiin.
Situations such as these arise when the user wishes to explore what is available, or is otherwise synthesizing or investigating the data.
Tällaiset tilanteet syntyvät kun käyttäjä haluaa kartoittaa saatavilla olevaa aineistoa, tai muuten syntetisoida tai tutkia kyseistä dataa.
Exploratory search is a field of research that studies user behaviour in situations, where users have little familiarity with the search domain, or have not yet decided exactly what their search goal is.
Exploratiivinen haku on tieteenala joka tutkii käyttäjän käyttäytyymistä tilanteissa, missä heillä on vähän tuntemusta alalta, tai he eivät ole vielä päättäneet mikä on heidän hakunsa päämäärä.
This thesis presents exploratory search techniques for online personalization and feature representations that allow efficient perusal of unknown datasets.
Tämä kirja esittelee exploratiivisen haun menetelmiä ajantasaiseen personalisointiin ja piirrerepresentaatioihin, mitkä mahdollistavat käyttäjälle entuudestaan tuntemattomien tietokantojen tehokkaan käsittelyn.
To assist the user in exploratory search and in finding relevant information, various methodologies may be employed, such as user modeling techniques or novel interfaces and data visualization techniques.
Oleellisen tiedon löytämiseksi exploratiivinen haku hyödyntää erilaisia menetelmiä, kuten käyttäjän mallintamista, erikoisia käyttöliittymiä tai datan visualisointimenetelmiä.
Unfortunately, as using such systems often requires expert understanding of the domain in question, many users get lost in their attempt to navigate the search space.
Valitettavasti, useat näistä järjestelmistä vaativat asiantuntemusta annetulta alalta, minkä takia käyttäjät eksyvät helposti hakuavaruuteen.
First, we present a search engine for scientific document retrieval, which takes the user's knowledge level into account in order to provide the user with more or less diverse search results.
Ensiksi, esittelemme hakukoneen tieteellisille artikkeleille, mikä ottaa käyttäjän tietotason huomioon kun hakutuloksia esitellään.
We produce data in our free time when browsing the net or taking photos with various personal devices, such as phones or ipads.
Tuotamme tätä dataa vapaa-ajallamme kun käymme internetissä, tai tuotamme moninaista multimediaa eri älylaitteillamme.
Businesses and governments also gather a lot of information related to our interests, habits or otherwise personal information (legal status, health data, etc.).
Tämä näkyy vahvasti myös yritysten liiketoiminnassa ja valtioiden hallinnassa, missä erilaisten toimintojen seurantaa kirjataan digitaalisesti, kuten laillisen informaation, terveysdatan ja henkilökohtaisen datan muodossa.