natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Because the main focus of this study is the culture of instrumental education, I used the qualitative content analysis to find out some themes or phenomena which should be improved from the view of amateuring.
Laadullisen sisällönanalyysin avulla soitonopetuskulttuurista nousi esiin teemoja, jotka harrastamisen näkökulmasta kaipaisivat kehittämistä: Opetus voisi olla aktivoivampaa ja sisältää enemmän yhteismusisointia.
This study has shown that there are many ways to become a music lover.
Narratiivien analyysi osoitti, että harrastajaksi tulemisen tapoja on useita.
The data of this study is narrative.
Tutkimuksen narratiivinen aineisto kerättiin Virta-menetelmällä.
The perspective of this study is sociocultural.
Teoreettinen näkökulmani on sosiokulttuurinen.
Quantitative methods include for example IR-analysis method and counting of turns at talk and words.
Määrällisiä menetelmiä ovat esimerkiksi IR-analyysimenetelmä sekä puheenvuorojen ja sanojen laskeminen.
Therefore my study is part of an international research project of interventions that have been implemented for example in Great-Britain and in Mexico.
Näin tutkimukseni asettuu osaksi kansainvälistä tutkimusta, jonka osana thinking together -ohjelmaan perustuvia interventioita on tehty esimerkiksi Iso-Britanniassa ja Meksikossa.
In open and inclusive exploratory talk all group members participated initiatively and their initiatives were responded by others.
Avoimessa ja mukaanottavassa tutkivassa keskustelussa kaikkien ryhmäläisten osallistuminen on aloitteellista ja aloitteisiin myös reagoidaan.
In groups there were pupils of age groups 9 - 11.
Ryhmissä on oppilaita vuosiluokilta 3.
I study the nature of participation using both qualitative and quantitative methods.
Osallistumisen luonteen tarkasteluun käytän sekä määrällisiä että laadullisia analyysimenetelmiä.
The object of the intervention was to teach pupils to use exploratory talk in small group collaboratory learning.
Interventio-ohjelmalla pyrittiin opettamaan oppilaita käyttämään tutkivaa keskustelua pienryhmän yhteistoiminnallisessa oppimisessa.
In addition to that I aim to develop a theoretical framework which includes both the perspectives of the social modes of thinking and the nature of participation.
Tämän lisäksi kehittelen yhteistoiminnallisen oppimisen teoreettista viitekehystä, joka sisältää sekä yhdessä ajattelun että osallistumisen luonteen näkökulmat.
One essential drawback in former research made on thinking together -approach is that the nature of participation has not been studied properly.
Eräs olennainen aiemmassa tutkimuksessa esiintyvä puute on, ettei siinä ole käsitelty riittävästi osallistumisen luonnetta.
Research has shown that exploratory talk can improve mathematics and science learning, argumentative skills and competence in reasoning tests.
Aiempi tutkimus on osoittanut, että tutkivalla keskustelulla on suotuisa vaikutus yksilöiden ja pienryhmien matemaattiseen ja luonnontieteelliseen osaamiseen, argumentointitaitoihin sekä menestymiseen kuvallista päättelyä mittaavissa älykkyystehtävissä.
Participation and social modes of thinking : An intervention study on the development of collaborative learning in two primary school small groups
Yhdessä ajattelu ja osallistuminen : Interventiotutkimus yhteistoiminnallisen oppimisen kehittymisestä kahdessa alakoulun pienryhmässä
The research material consists of video recordings of collaborative learning tasks of two small groups.
Varsinainen tutkimusaineistoni koostuu kahden pienryhmän videoiduista yhteistoiminnallisen oppimisen tehtävistä.
I tried to find out how the thinking together -intervention programme suits the Finnish context.
Pyrin selvittämään, miten käyttämämme interventio-ohjelma sopii suomalaisen peruskoulun kontekstiin.
As a result of my study I found out that the interaction of the other group was leadership based and in the other group the interaction was without leadership relations.
Tutkimukseni tuloksena määrittelin vuoropuhelun olevan toisessa tutkimassani ryhmässä vapaata ja toisessa johdettua.
The main result of the study was that the exploratory talk was further divided into four subcategories according to the nature of participation.
Tutkimukseni päätulos on, että löysin tutkivasta keskustelusta osallistumisen luonteen perusteella neljä variaatiota.
Leadership based interaction was further divided into interaction of alienating and inclusive leadership according to how symmetrical the participation was in the dialogue.
Johdettu vuoropuhelu jakautui osallistumisen symmetrisyyden mukaan edelleen rajoittavaksi ja mukaanottavaksi vuoropuheluksi.
In closed and uneven exploratory talk some group members couldn't participate properly.
Sitä vastoin suljetussa ja epätasaisessa tutkivassa keskustelussa osa ryhmäläisistä jää yhdessä ajattelun katveeseen.
The object of this study was to investigate the theory of social modes of thinking which the intervention program is based on.
Tutkimukseni tarkoitus oli tutkia intervention taustalla olevaa yhdessä ajattelun teoriaa sekä kehitellä sitä.
Exploratory talk was found more in the group without leadership relations, but in both groups the amount of exploratory talk was increased during the intervention.
Molemmissa ryhmissä tutkiva keskustelu lisääntyi kuitenkin intervention aikana selvästi.
In this study I also examine how the nature of participation develops in small groups.
Tähän puutteeseen tutkimukseni vastaa tarkastelemalla myös osallistumisen luonteen kehittymistä.
Exploratory talk is a type of talk in which joint reasoning is made explicit.
Tutkiva keskustelu on keskustelun tapa, jossa etsitään ongelmiin parasta vastausta, ja jossa annetaan ja vaaditaan mielipiteille perusteluja.
In both groups the participation was quantitatively more symmetrical in the end of the intervention.
Molemmissa ryhmissä osallistuminen tasoittui määrällisesti intervention aikana, mutta vapaan vuoropuhelun ryhmässä oppilaiden osallistuminen oli jonkin verran epäsymmetrisempää.
The nature of participation must be investigated separately.
Tutkiva keskustelu ei siis takaa kaikkien mahdollisuutta osallistua, vaan osallistumisen luonnetta on tarkasteltava erikseen.
I also use qualitative content analysis to analyze both the nature of participation and social modes of thinking.
Myös yhdessä ajattelun tarkasteluun käytän laadullista sisällönanalyysia.
In the group in which the interaction was leadership based the participation of the pupils was more symmetrical.
Symmetristä vuoropuhelua, jossa sekä vuorovaikutus että osallistuminen olisi symmetristä, ei esiintynyt aineistossa lainkaan.
Exploratory talk was found only when the leadership was inclusive or the interaction was without leadership relations.
Vapaa vuoropuhelu ei esiintynyt aineistossa kuin epätasaisessa muodossaan, jossa osallistuminen oli epäsymmetristä.
Contents analysis was the analysis method of the research material.
Aineiston analyysimenetelmäksi valittiin sisällönanalyysi.
Tensions can be examined as internal conflicts of the individual through the activity system of everyday life.
Jännitteitä voi tarkastella yksilön sisäisinä ristiriitoina arjen toimintajärjestelmän kautta.
Research persons were gathered from the public, private and third sectors.
Vastaajia on tavoiteltu julkiselta, yksityiseltä ja kolmannelta sektorilta.
Individuals balance between individualism and familism, feeling bad, suffering from lack of time and struggling with childcare organizing problems and inflexible employers.
Yksilöt tasapainoilevat individualismin ja familistisuuden aallokossa, pahan olon tunteista, aikapulasta ja lastenhoitojärjestelyvaikeuksista sekä työnantajien joustamattomuudesta kärsien.
The conflict of the goals, requirements and the reality is behind the problems as well as the tightening terms of the working life and its growing expectations.
Ongelmien taustalla vaikuttavat tavoitteiden ja vaatimusten sekä todellisuuden ristiriita sekä työelämän kiristyvät ehdot ja kasvavat odotukset.
Change requests are proposed on the levels of individual, home, work and the society.
Muutostoiveita esitetään yksilön, kodin, työn ja yhteiskunnan tasoilla.
The research material was gathered with a semi-structured qualitative questionnaire published in internet.
Aineistonkeruumenetelmäksi valittiin laadullinen, puolistrukturoitu kysely, joka oli tutkimushenkilöiden saatavilla www-linkin päässä internetissä.
The tensions of adjusting home and work are various.
Kodin ja työn yhteensovittamisen jännitteet ovat moninaisia.
What kind of activity policies have families created to ease the everyday life?
Minkälaisia toimintakäytäntöjä perheet ovat luoneet helpottaakseen arkeaan?
What kind of changes would make the adjusting of home and work easier?
Minkälaiset muutokset helpottaisivat työn ja perheen yhteensovittamista?
The challenge remaining is to find out if it would be successful to take the everyday life as starting point to negotiate the reconciling of home and work and how the possible family, social and work political solutions appear in everyday life.
Haasteeksi jää pohtia, olisiko tuloksekasta ottaa työn ja kodin yhteensovittamisen neuvottelun lähtökohdaksi yksilön ja perheenjäsenten arki ja miten mahdolliset perhe-, sosiaali- ja työpoliittiset ratkaisut näyttäytyisivät - arjessa.
What kind of difficulties does the individual experience when reconciling home activities and job requirements together?
Minkälaisia vaikeuksia yksilö kokee sovittaessaan kodin toimintaa ja työvaatimuksia yhteen?
337 research persons who find reconciling home and work challenging were elected from different sectors of the working life.
Tutkimushenkilöiksi on valittu 337 henkilöä työelämän eri sektoreilta, jotka pitävät työn ja kodin yhteensovittamista haasteellisena.
Several activity systems meet on the boundary zone of home and work causing boundary zones to expand and tensions to increase and expand like a network.
Työn ja kodin rajavyöhykkeellä kohtaavat useat toimintajärjestelmät, jolloin rajavyöhykkeet laajenevat verkkomaisesti ja jännitteet lisääntyvät.
What kind of goals and requirements do families feel behind the difficulties in adjusting home and work?
Minkälaisia tavoitteita ja vaatimuksia koetaan olevan työn ja perheen yhteensovittamisen vaikeuksien taustalla?
On the boundary zone between home and work : tensions and solutions to reconcile home and work in everyday life
Kodin ja työn rajavyöhykkeellä : yhteensovittamisen jännitteitä ja ratkaisuja arjessa
The changing family life, everyday home activities and the changing Finnish working life are studied to describe the adjusting of home and work.
Työn ja kodin yhteensovittamisen kuvailemiseksi työssä tarkastellaan muuttuvaa perhe-elämää ja kodin tuottamista arjessa sekä muuttuvaa suomalaista työelämää.
In addition the boundary zone of home and work and its tensions are studied.
Lisäksi tarkastellaan toimintajärjestelmää, kodin ja työn välistä rajavyohykettä sekä siinä esiintyviä jännitteitä.
Often is the help of family and friends required without any solid solutions.
Työn ja kodin yhteensovittamisen vaikeuksien ratkaisut ovat tilannekohtaisia ja usein turvaudutaan tukiverkoston apuun ilman pysyviä ratkaisukeinoja.
In the everyday life of an individual the boundary zone fades out and home and work overlap.
Yksilön arjessa toimintajärjestelmien rajavyöhyke hämärtyy ja koti ja työ limittyvät toisiinsa.
The aim of this research is to study the boundary zone of home and work and the tensions people experience while reconciling home and work?
Tutkimuksen mielenkiinto kohdistuu kodin ja työn rajavyöhykkeellä ilmeneviin jännitteisiin, kun työtä ja kodin toimintaa yhteensovitetaan.
Reconciling home and work is not only a challenge between the employee and the employer.
Työn ja kodin yhteensovittaminen ei ole vain työnantajan ja työntekijän välinen haaste, vaan monenkeskeisin keinoin ratkaistava ongelma, joka vaatii muutoksia yksilön, kodin, työn ja yhteiskunnan tasoilla.
How are the requirements of the family, the home and the work taken care of in everyday life?
Tutkimuksen avulla selvitetään, miten perheen, kodin ja työn vaatimuksia sovitetaan yhteen arkipäivän tilanteissa.
Contact with the biological parents was almost impossible because there was hardly any information on them.
Yhteydenpito biologisiin vanhempiin oli lähes mahdotonta, koska heistä oli hyvin niukasti tietoa.
The main problem was that there was no information available on the child's history.
Ongelmaksi koettiin se, ettei tietoja lapsen historiasta ollut saatavilla.
The questions were mostly qualitative.
Lomakkeen kysymykset olivat enimmäkseen avokysymyksiä.
Instead the parents were in contact with the children's home because they felt that it had an important role as the child's former home.
Sen sijaan perheet olivat yhteydessä lastenkotiin, koska he pitivät sitä tärkeässä roolissa lapsen entisenä kotina.
Parents who stressed their child's Finnish identity were concerned that their child would not form a feeling of being Finnish.
Vanhemmat, jotka painottivat suomalaista identiteettiä, olivat huolissaan siitä, ettei lapsella olisi suomalaisuuden tunnetta.
The focus of this study was on Finnish parents who had adopted internationally, from whom 58 answers were obtained.
Tutkimuksen kohdejoukkona olivat suomalaiset kansainvälisesti adoptoineet vanhemmat, joilta saatiin verkkopohjaisella kyselylomakkeella kerättynä 58 vastausta.
The child should have the possibility of constructing a harmonious view of himself, which consists of his history before adoption, ethnicity and the social environment's conception of him.
Lapsella tulisi olla mahdollisuus muodostaa itsestään eheä kokonaiskuva, jossa yhdistyvät hänen historiansa ja etnisyytensä sekä ympäristön käsitykset hänestä.
The analysis was directed by the theory, so that the analysis units were obtained from the main questions of international adoption and identity formation.
Aineiston analyysi oli teoriaohjaavaa, jolloin analyysiyksiköt nousivat kansainvälisen adoption identiteettikysymyksistä.
They accept their child's questions regarding his history, and that they did not want to conceal any details about their child's life, even if they felt that it was a sensitive issue for them.
He olivat valmiita vastaanottamaan lapsen kysymyksiä, eivätkä halunneet piilotella lapsen taustoja, vaikka aihe olisi heille itselleen arka.
However, the majority wished that their child would have a multicultural identity.
Enemmistö kuitenkin toivoi lapsella olevan kaksoisidentiteetin.
The parents felt that the environment regarded the child positively and the possibility of upcoming problems was tackled by discussing them beforehand with the child and environment.
Ympäristön suhtautuminen adoptiolapseen koettiin positiiviseksi ja mahdollisiin ongelmiin suhtauduttiin ennaltaehkäisevästi keskustelemalla niistä lapsen ja ympäristön kanssa.
The third problem was regarding the environment's disposition to the child and family.
Kolmas tutkimuskysymys analysoi ympäristön suhtautumista lapseen ja perheeseen.
The results expressed that the adoptive parents want to support their child's adoption identity.
Tuloksista ilmeni, että vanhemmat halusivat tukea lapsensa adoptioidentiteetin kehitystä.
The second problem was to find out if the parents want to support the child's ethnic identity.
Toinen tutkimusongelma tarkastelee vanhempien halua tukea lapsen etnistä identiteettiä.
The parents felt that the child's birth culture was of importance and they mainly offered aspects of it informally daily.
Lapsen synnyinmaan kulttuuri koettiin tärkeäksi ja sitä haluttiin tarjota lapselle, mutta lähinnä helpoin arkisin keinoin.
The first research problem was to find out how the parents support their child's adoptive identity formation.
Ensimmäinen tutkimusongelma selvittää vanhempien keinoja tukea lapsen adoptioidentiteettiä.
The purpose of this study was to examine the Finnish adoptive parents' supportive role in relation to their child's adoptive and ethnic identity and the social environment's disposition to the child as witnessed by the parents.
Tutkimuksessani tarkastelen suomalaisten adoptiovanhempien roolia lapsen etnisen ja adoptio-identiteetin tukijoina.
Despite connecting dimensions (symmetry, composition, continuity and explicitness) none of the trajectories shared exactly the same features as the others.
Vaikka näitä yhdistäviä ulottuvuuksia löydettiin neljä (polkujen symmetria, koostumus, jatkuvuus ja läpinäkyvyys), ei neuvotelluista puhesäännöistä yhdenkään neuvottelupolku ollut sama kuin toisten.
The theoretical framework of the study is based on a sociocultural perspective on learning.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys nojaa sosiokulttuuriseen oppimisen tutkimukseen.
A central argument in the framework is that physical and psychological tools play a crucial role in human action and learning.
Viitekehyksen mukaan erilaisilla materiaalisilla ja käsitteellisillä työkaluilla on keskeinen asema ihmisen toiminnassa ja oppimisessa.
Prior research done about the thinking together approach has not extensively researched the formation of the rules, which give ample reason to conduct this study.
Aiempi interventio-ohjelmaan koskeva tutkimus ei ole juurikaan tutkinut puhesääntöjen rakentumista, mikä perustelee tämän tutkimuksen tekemistä.
The main result of the study is the observation, that the meanings of the created rules were more aligned with the ground rules of cumulative talk, rather than exploratory talk.
Tutkimuksen päätuloksena oli havainto, että puhesäännöille ohjelman aikana rakentuneet merkitykset oli yhtenevämpiä kumulatiivisen puheen puhesääntöjen kuin tutkivan puheen sääntöjen kanssa.
In addition, the study observed that the trajectories of the rules were non identical.
Lisäksi tutkimuksessa havaittiin, että puhesääntöjen neuvottelupolut olivat hyvin erilaisia suhteessa toisiinsa.
Lastly, the meanings negotiated for the created rules were compared to the guidelines provided by the approach.
Lopuksi sääntöjä verrattiin Yhdessä ajattelu -ohjelman antamiin ohjeisiin.
Negotiating and Renegotiating Conversational Ground Rules : Formation of an Artifact Designed to Mediate Exploratory Collaboration
Puhesääntöjä neuvottelemassa : tutkivaa vuorovaikutusta välittävän artefaktin rakentuminen
With the help of tools humans can escape the direct stimulus of the outside world and learn to control ourselves by using tools.
Käyttämällä erilaisia työkaluja ihminen pystyy ylittämään lajikeskeiset rajoitteensa sekä hallitsemaan omaa toimintaansa.
The specific research questions asked were: What kind of negotiation trajectories did the ground rules form during the intervention?
Tutkimuksen tutkimuskysymyksinä olivat: minkälaisia ovat puhesääntöjen neuvottelupolut, sekä minkälaisia merkityksiä puhesäännöille neuvoteltiin?
The aim of the approach is to teach pulps how to engage in educationally beneficial form of joint discussion, namely exploratory talk.
Interventio-ohjelman tavoitteena on opettaa oppilaita käyttämään tutkivan keskustelua yhteistoiminnallisessa oppimisessa sekä muissa opetuskeskusteluissa ja -tilanteissa.
What meanings were negotiated for the ground rules during the intervention The methodological framework of the study is based on discourse analysis, which has been specified by adapting the social construction of intertextuality to analyze the meanings negotiated for the created rules.
Tutkimuksen menetelmällisenä viitekehyksenä toimii diskurssianalyysi, jota on täsmennetty tarkastelemalla intertekstuaalisuuden rakentumista sosiaalisessa vuorovaikutuksessa.
Although meanings relating also to exploratory talk were negotiated, they clearly were not the dominant form.
Vaikka tutkivaan puhetta tukevia merkityksiä oli myös säännöissä, näitä oli selvästi vähemmän kuin kumulatiivista puhetta koskevia sääntöjä.
This study highlights the formation of an artifact designed to mediate exploratory collaboration.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin tutkivaa vuorovaikutusta välittämän artefaktin rakentumista osana Yhdessä ajattelu interventionohjelman toteutusta.
Thematic episodes were analyzed with the adapted intertextuality analysis.
Tätä menetelmää on käytetty puhesääntöjä koskevien temaattisten episodien analyysiin.
During the implementation of the approach, the classroom community negotiates a set of six rules, which this study conceptualizes as an artifact that mediates exploratory collaboration.
Intervention aikana luotavat puhesäännöt nähdään tämän viitekehyksen valossa toimintaa välittävänä artefaktina, jonka luokkayhteisö yhdessä rakentaa neuvotteluiden kautta.
At the heart of the approach lies a set of conversational ground rules aimed to promote the use of exploratory talk.
Interventio-ohjelman keskeinen osa ovat puhesäännöt, joiden kautta luokkahuoneen vuorovaikutusta pyritään muuttamaan.
The study has town units of analysis: thematic episode and negotiation trajectory.
Tutkimuksen toisena analyysiyksikkönä oli puhesäännön neuvottelupolku, joka muodostui samaa puhesääntöä koskevista temaattisista episodeista.
A thematic episode is a stretch of talk-in-interaction where the participants talk about a certain ground rule or a theme relating to it. A negotiation trajectory is a chronological representation of the negotiation process of a certain ground rule during the intervention and is constructed of thematic episodes.
Temaattinen episodi määriteltiin tutkimuksessa yhtenäiseksi puheaihejaksoksi, jossa puhutaan yhdestä tai useammasta puhesäännöstä.
The web-based learning material was created for the website Käspaikka in the address www.kaspaikka.fi/kinnasneula.
Verkko-oppimateriaali luotiin Käspaikka-verkkosivustoon, osoitteeseen www.kaspaikka.fi/kinnasneula.
The Morae –programme was also used when analysing the recordings.
Morae -ohjelmaa käytettiin myös tehtäessä nauhoituksille sisällönanalyysiä.
Both informants learned the basics of the nålbinding technique even though their respective learning strategies were quite different.
Molemmat koehenkilöt oppivat kinnasneulatekniikan perusteet, vaikka heidän oppimisstrategiansa olivatkin melko erilaiset.
This study falls into the field of qualitative design research which was carried out through three stages.
Tämä tutkimus oli luonteeltaan laadullinen kehittämistutkimus, joka toteutettiin kolmessa vaiheessa.
In the usability testing illogicalities and shortcomings were still noticed in the learning material which will still be further developed in the future.
Oppimateriaalissa havaittiin vielä käytettävyys-testauksessakin epäloogisuuksia ja puutteita, joita tullaan jatkossa kehittämään.
After the testing, the informants practised stitching independently and in a few weeks time they were interviewed.
Koetilanteiden jälkeen koehenkilöt harjoittelivat neulalla neulomista itsenäisesti ja muutaman viikon päästä heidät vielä haastateltiin.
The interviews were aimed at finding out the informants' opinions on the future development of the material.
Haastatteluissa haluttiin saada selville koehenkilöiden mielipiteitä oppimateriaalin jatkokehityksestä.
At the second stage, the learning material was developed on the basis of expert analysis and another version of the material was created.
Toisessa vaiheessa oppimateriaalia kehitettiin asiantuntija-arvioinnin avulla ja oppimateriaalista luotiin toinen versio.
In the usability testing the Morae –programme was used to record the events on the screen, the actions of the informants and their spoken out thoughts.
Käytettävyystestauksessa hyödynnettiin Morae -ohjelmaa, joka nauhoittaa näytön tapahtumia, koehenkilön toimintaa sekä ääneenajattelua.
Developing web-based learning material for the learning of the nålbindning technique and the development of the skills in stitching with the nålbindning needle
Kinnasneulatekniikan verkko-oppimateriaalin kehittäminen ja neulalla neulomisen taidon kehittyminen
The purpose of the study was to develop a functional web-based learning material for the learning of the nålbinding technique.
Tutkimuksen tarkoitus oli kehittää toimiva kinnasneulatekniikan verkko-oppimateriaali.
On the basis of the informants' independent attempts at using the nålbinding technique, the development of their skills after the testing was also discussed at the interviews.
Koehenkilöiden itsenäisesti tekemien kinnasneulakokeilujen pohjalta haastatteluissa keskusteltiin myös taidon kehittymisestä koetilanteiden jälkeen.