natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Logistic regression is used as the statistical method.
Tilastollinen mallintaminen tehdään logistisella regressiolla.
Being NEET is regarded as a non-normative transition, embedded in the social and historical context of life course.
NEET on määritelty epänormatiiviseksi siirtymäksi, joka on sidottuna elämänkaaren sosiaaliseen ja historialliseen kontekstiin.
For an analytical sample of cohorts born between 1986–1993 (N=99,137) a broad range of childhood indicators are used to predict NEET.
Näistä henkilöistä tarkastellaan syntymäkohortteja 1986–1993 (N=99,137).
The intergenerational transmission of socioeconomic status (SES) has been verified by vast amount of research on social mobility and it is well-known that childhood adversities are associated with a wide range of deficiencies in later well-being.
Sosioekonomisen aseman (SES) ylisukupolvisuus on osoitettu toteen useaan otteeseen tutkimuksissa sosiaalisesta liikkuvuudesta ja on tiedossa, että lapsuudessa koetuilla negatiivisilla kokemuksilla on yhteys lukuisiin myöhempiin hyvinvointivajeisiin.
Family backgrounds are important determinants of various outcomes in subsequent individual life trajectories.
Perhetausta on yhteydessä lukuisiin eri lopputulemiin yksilön elämänkaaren aikana.
However, less is known on the association between family background and NEET.
Perhetaustan ja NEETin välistä yhteyttä on kuitenkin tutkittu vähemmän.
Regardless of the mechanisms of intergenerational socioeconomic transmission, supportive social political measures for socioeconomically disadvantaged families are in order, especially for those families facing cumulative socioeconomic risks.
Riippumatta sosioekonomisen aseman periytymiseen liittyvistä mekanismeista, sosioekonomisesti huono-osaisten perheiden tukeminen sosiaalipoliittisilla toimenpiteillä on tarpeen, etenkin tapauksissa, joissa huono-osaisuus kasautuu.
In this study, the interest lies in the youth transitions to education and employment, conditioned by family background and childhood experiences.
Tässä tutkimuksessa kiinnostuksen kohteena ovat nuorten siirtymät koulutukseen ja työelämään ja niitä määrittävät perhetaustatekijät.
According to the results derived in this study, the life-course transitions to education and employment are conditioned by family background and thus the opportunities for transitions among Finnish youth can be considered unequal.
Tulosten perusteella suomalaisten nuorten siirtymät koulutukseen ja työelämään määrittyvät perhetaustan kautta ja siten mahdollisuuksien tasa-arvo siirtymävaiheessa ei toteudu.
The weaker associations between childhood adversities and NEET might be explained by NEET being more of a socioeconomic indicator during the transition to adulthood and to some extent by measurement of adversities.
Heikommat yhteydet lapsuusajan haitallisten kokemusten ja NEETin välillä saattavat selittyä sillä, että NEET ilmaisee enimmäkseen sosioekonomista asemaa nuorten siirtymävaiheissa sekä osittain myös haitallisten kokemusten mittaustavalla.
Implications for gender modifying the association between parental education and NEET were found, suggesting that parental education has stronger association with NEET among boys.
Vanhemman koulutuksen ja NEETin välisessä yhteydessä havaittiin sukupuolen mahdollisesti modifioivan yhteyttä siten, että vanhempien koulutus olisi vahvemmin yhteydessä NEETiin pojilla.
These youth, often referred by acronym NEET or as socially excluded, have been repeatedly shown to be in a vulnerable position in terms of current well-being and future outcomes in various life domains.
Näiden nuorten, joihin viitataan usein syrjäytyneinä tai lyhenteellä NEET (Not in Education, Employment or Training), on toistuvasti osoitettu olevan haavoittuvassa asemassa tämänhetkisen hyvinvoinnin ja tulevaisuudennäkymien suhteen.
In Finland during the 2010’s, continuous political concerns have been expressed for the youth not in education, employment or training.
Nuoret, jotka eivät ole koulutuksessa, työelämässä tai harjoittelussa ovat olleet 2010-luvun aikana Suomessa jatkuvana poliittisena huolenaiheena.
Previous literature implies that socioeconomic disadvantage during childhood is related to NEET but the evidence on childhood adversities and NEET and the concurrent contributions of SES and adversities remains scarce.
Aiemman tutkimuksen perusteella sosioekonominen huono-osaisuus lapsuudessa on yhteydessä NEETiin mutta lapsuusajan haitallisten kokemusten sekä SES:n ja haitallisten kokemusten yhtäaikaisista yhteyksistä NEET-statukseen on niukasti näyttöä.
Further research assessing the total contribution of family background concurrently with individual attributes of NEET-youth would be valuable.
Jatkotutkimusta perhetaustan kokonaisvaikutuksesta ja nuorten omista attribuuteista siirtymävaiheen aikana tarvitaan myös.
The study aims to find answers to three empirical questions on whether there is an association between socioeconomic family background and NEET, is there an association between childhood adversities and NEET and are the associations of SES and adversities independent.
Tutkimuksen empiiriset tutkimuskysymykset pyrkivät vastaamaan siihen, onko sosioekonomisilla tekijöillä yhteys NEETiin, onko haitallisilla lapsuusajan kokemuksilla yhteys NEETiin ja ovatko nämä yhteydet itsenäisiä.
The childhood measures include family SES, parental substance abuse and psychiatric disorders, death of a parent, living with a single parent and being placed outside home.
Lapsuusajan kokemuksia mitataan laajasti käyttämällä selittävinä muuttujina indikaattoreita perhetaustan sosioekonomiselle asemalle, vanhempien mielenterveysongelmalle ja päihteiden käytölle, vanhemman kuolemalle sekä yksinhuoltajaperheessä asumiselle ja sijoituksille kodin ulkopuolelle.
In this study, Finnish register data on a 20 % random sample of households with 0–14-year-old child in 2000 is used to probe the associations between childhood socioeconomic factors, adversities and NEET at the age of 18.
Käytetty aineisto koostuu 20 % satunnaisotoksesta kotitalouksia, joissa oli 0–14-vuotias lapsi vuonna 2000.
Other childhood variables did not have statistically significant interaction with gender.
Interaktiovaikutuksia muiden lapsuusajan muuttujien ja lapsen sukupuolen välillä ei havaittu.
However, when socioeconomic background was controlled for, the associations between parental health and NEET disappeared and in the case of the other adversities, the associations were significantly attenuated.
Kun sosioekonomiset tekijät vakioitiin, yhteydet vanhempien mielenterveys- ja päihdeongelmien ja NEETin välillä kuitenkin hävisivät ja kodin ulkopuolelle sijoitusten ja yksinhuoltajavanhemman kanssa asumisen ja NEETin välillä heikkenivät selvästi.
In NEET-context, the socioeconomic family background is especially important childhood factor for subsequent life course.
Erityisen merkittävä tekijä elämänkaarinäkökulmasta vaikuttaa olevan sosioekonominen perhetausta, mikä vastaa aiemmassa tutkimuksessa saatuja tuloksia NEETin ja perhetaustan välisistä yhteyksistä saatuja tuloksia.
The ECB provided excess liquidity to overcome the crisis and low inflation in Europe throughout the review period, April 2009 – January 2018.
Ohittaakseen kriisiajat ja matalan inflaation, EKP on tarjonnut likviditeettiä rahoitusmarkkinoille koko tutkimusjakson ajan, huhtikuusta 2009 tammikuuhun 2018.
The monetary policy surprises are estimated from changes in the term structure of Euribor futures around meetings of the Governing Council of the ECB.
Rahapoliittiset yllätykset estimoidaan muutoksista Euribor futuurien aikarakenteessa EKP:n neuvoston kokousten ympärillä.
Rational investors who were searching return on their capital shifted funds from debt to equity markets.
Rationaaliset sijoittajat, jotka etsivät tuottoa pääomalleen ovat siirtäneet varoja lainamarkkinoilta osakemarkkinoille.
The surprises are calculated using factor analysis yielding two latent factors that explain the maximal fraction of the variation in the term structure.
Analyysi tuottaa kaksi latenttia komponenttia, jotka selittävät maksimaalisen osan vaihteluista futuurien aikarakenteessa.
OMX Helsinki 25 index, which is the Helsinki Stock Exchange leading share index, is used in the thesis.
Tutkimukseen valikoitui Helsingin pörssin johtava osake indeksi, OMX Helsinki 25 indeksi.
These actions improved liquidity conditions and caused a change in financial market environment.
Nämä toimet ovat parantaneet likviditeettiä ja aiheuttaneet muutoksen rahoitusmarkkinaympäristössä.
This thesis examines Finnish stock market reactions to European Central Bank monetary policy surprises after the Global Financial Crisis.
Tutkielma tarkastelee suomalaisten osakkeiden reaktioita Euroopan keskuspankin rahapoliittisiin yllätyksiin 2008 finanssikriisin jälkeen.
Effects of monetary policy surprises are studied using an event study methodology.
Rahapoliittisten yllätysten vaikutuksia tutkitaan käyttäen tapahtumatutkimuksen menetelmää.
An unanticipated announcement of future easing is a sign of a deteriorated future state of the economy.
Yllättävä ilmoitus tulevasta elvytystoimesta on merkki heikentyneestä taloustilanteesta.
A target factor, which measures surprises at the level of the ECB policy rate, and a path factor, which measures surprises in the expected future path of the policy rate.
Taso-komponentin, joka mittaa yllätystä EKP:n ohjauskoron tasossa, sekä suunta-komponentin, joka mittaa yllätystä odotetussa ohjauskoron tulevaisuuden suunnassa.
In turn, the path factor has a positive impact on stock returns, which contradicts the previous literature and the classic asset pricing theory.
Tulos ei vastaa aiempaa kirjallisuutta, eikä klassista rahoitusvaateiden hinnoittelun teoriaa.
In turbulent times, equity traders revise their expectations of future corporate earnings downwards as a response to an easing announcement because a rate hike in the near future is not seen as a likely outcome.
Elvyttävän rahapoliittisen ilmoituksen seurauksena, osakemeklarit tarkastavat odotuksiaan yhtiöiden tulevista kassavirroista alaspäin, sillä koron nostoa ei voi pitää todennäköisenä vaihtoehtona vaikeina aikoina.
The study shows that the target factor has a negative impact on stock returns, which is in line with previous literature.
Tutkimuksessa huomataan, että taso-komponentti vaikuttaa osaketuottoihin negatiivisesti.
After a severe real economic activity shock, the unpredictable communication of future monetary policy easing affects stock prices adversely.
Tutkimus ehdottaa, että taloudellisesti vaikeina aikoina keskuspankin yllättävä ennakoiva viestintä tulevista elvyttävistä toimista vaikuttaa haitallisesti osakkeisiin.
However, taking the changed market environment into account, the result contributes the understanding about asset pricing further.
Toisaalta, suunta-komponentilla on positiivinen vaikutus osaketuottoihin.
: Stock market reactions to monetary policy surprises in Finland
Päivittäisiä osaketuottoja Suomessa yritetään selittää näillä rahapolitiikan yllätyksen mittareilla.
The qualitative study employs close reading as the primary method.
Kvalitatiivinen tutkimus käyttää lähilukua ensisijaisena tutkimusmetodina.
The data is delimited to conflict news, as tragedy can often be described as engaging audiences through distant suffering.
Data on rajattu konflikti-uutisiin, sillä tragedioiden on usein luonnehdittu sitouttavan yleisöä kaukanakin olevan kärsimyksen kautta.
The study results in four findings: (1) VR stories employ different narrative strategies to maintain proper distance between the phenomenon and the other and to enhance the experience; (2) the positioning of the recipient spatially in the VR narratives emphasises location, creates a sense of witnessing and focuses on the recipient’s own experience; (3) VR stories aim to construct a relationship between the recipient and the other; and (4) media form and media content aim to evoke various emotions, including empathy.
Tutkimuksen neljä löytöä ovat: (1) virtuaalitodellisuustarinoissa ilmeni erilaisia kerronnallisia strategioita, joiden avulla ylläpidetään epistemologista välimatkaa toiseen sekä elävöitetään kokemusta; (2) kun vastaanottaja sijoitetaan spatiaalisesti virtuaalitodellisuuden kerrontaan, korostaa se sijaintia, luo tunteen todistamisesta sekä keskittyy vastaanottajan omaan kokemukseen; (3) virtuaalitodellisuustarinat pyrkivät luomaan suhteen vastaanottajan ja subjektin välille; ja (4) median muoto ja median sisältö pyrkivät luomaan tunteita, kuten empatiaa.
Immersive journalism can be characterised as a first-person experience of news, emphasising interactive qualities as well as a sense of presence, thus creating a notion of ‘being there’ in the virtual world.
Immersiivistä journalismia voi luonnehtia minä-muotoiseksi uutisten kokemiseksi, korostaen interaktiivisia ominaisuuksia sekä läsnäoloa, joka luo käsityksen ’olemisesta’ virtuaalimaailmassa.
Media content and media form contribute to engagement, for example, in creating proximity to the other and evoking the recipient’s personal interest.
Median muoto ja median sisältö edesauttavat sitouttamista, esimerkiksi luomalla läheisyyttä subjektiin sekä lisäämällä vastaanottajan henkilökohtaista kiinnostusta.
The New York Times (NYT) has been chosen as the news producer of VR stories since it is the pioneer in the field and provides the largest selection of VR stories.
The New York Times (NYT) valikoitui tutkittavaksi uutistoimistoksi, sillä NYT on toiminut pioneerina virtuaalitodellisuustarinoiden tuottajana sekä tarjoaa suurimman valikoiman tarinoita.
Due to its interdisciplinary nature, the study combines theories from VR, audio-visual media, presence and media witnessing.
Monitieteellisen luonteensa takia tutkimus yhdistää teorioita virtuaalitodellisuudesta, audio-visuaalisesta mediasta, läsnäolon tutkimisesta sekä mediatodistamisesta (engl.
This study finds that NYT VR stories aim to personally engage the recipient with conflict news and to increase emotional engagement.
Tutkimuksessa on havaittu NYT virtuaalitodellisuustarinoiden pyrkivän sitouttamaan vastaanottaja henkilökohtaisesti konflikti-uutisiin sekä lisäämään emotionaalista sitoutumista.
The study aims to shed light on the new field of immersive journalism as well as to explore the characteristics and constraints of VR stories in terms of engagement in conflict news.
Tutkimus pyrkii valottamaan immersiivisen journalismin uutta alaa sekä tutkimaan virtuaalitodellisuustarinoiden tunnusomaisia piirteitä sekä rajoitteita, kun luodaan sitoutumista konflikti-uutisiin.
Particular interest is given to the notion of presence and the way in which media form and media content produce engagement as well as the ways in which VR aims to connect the recipient with the news story.
Tutkimus kiinnittää erityistä huomiota läsnäolon käsitteeseen sekä siihen, miten median muoto ja median sisältö luovat sitoutumista, sekä tapoihin, joilla virtuaalitodellisuus pyrkii yhdistämään vastaanottajan uutistarinaan.
Presence enlivens consumption of news and underpins the recipient’s freedom to generate his or her own understanding of events.
Läsnäolo elävöittää uutiskokemusta sekä tukee vastaanottajan vapautta itsenäisesti ymmärtää virtuaalimaailman tapahtumia.
This study explores immersive journalism and how virtual reality (VR) stories engage the recipient in real-life events.
immersive journalism) ja virtuaalitodellisuustarinat sitouttavat henkilön oikean elämän tapahtumiin.
The data was processed and analyzed with SPSS version 24 (SPSS Inc., Chicago IL).
Tutkimuksessa käytetty data (EB/EP 82.4) analysointiin SPSS versio 24:n (SPSS Inc., Chicago IL) avulla.
The research takes a closer look on the EU citizens´ views and public opinion on the process.
Tutkimus tarkastelee EU:n kansalaisten näkemyksiä prosessia kohtaan.
The finding of this research support the findings in earlier research: Democratic deficit occurs until the EU-citizens understand how the Union effect on their lives (Wass 2014: 37).
Tutkimustulokset tukevat aikaisempaa EU:n demokratiakehitykseen liittyvien tutkimusten tuloksia, joiden mukaan demokratiavajetta on haastava torjua Euroopan unionissa, mikäli kansalaiset eivät ymmärrä miten Euroopan unioni vaikuttaa heidän elämäänsä (Wass 2014: 37).
The research has aimed to produce essential and topical information for the decision makers when making up one´s minds whether to support or not to support the reform.
Tutkimuksella pyrittiin tuottamaan ajankohtaista ja oleellista tietoa päätöksenteon tueksi, harkittaessa kannattaisiko prosessia soveltaa myös vuoden 2019 vaaleissa.
Still, in the spring 2018, the Spitzenkandidaten process is under discussion on the EU level whether it should be applied also in the future elections when the new parliament and the new President for Commision will be elected.
Keväällä 2018 kärkiehdokasmenettelyn soveltamisesta tulevien Euroopan parlamentti-vaalien yhteydessä ei olla EU-tasolla yksimielisiä.
The results of the ordinal regression analysis show that more a person thinks his/her country's membership of the EU is a good thing, the more likely person is willing to think that the Spitzenkandidaten process represents progress for democracy.
Ordinaalisen regressioanalyysin tulosten perusteella voidaan todeta, että mitä vahvemmin henkilö kannattaa maansa jäsenyyttä EU:ssa, sitä todennäköisemmin henkilö kannattaa myös väittämää, jonka mukaan kärkiehdokasmenettely on EU:n demokratiakehityksen kannalta suotuisa asia.
2) To what extent the position on the scale of political left and political right explains the attitudes towards the Spitzenkandidaten process among the citizens´ of the Union?
2) Missä määrin poliittinen suuntautuneisuus vasemmisto-oikeisto-akselilla mitattuna selittää suhtautumista kärkiehdokasmenetelmää kohtaan EU:n demokratiakehityksen näkökulmasta tarkasteltuna?
The better image of the EU a person has, the more likely person is willing to think that the Spitzenkandidaten process represents progress for democracy.
Mielikuva EU:sta vaikuttaa myös tilastollisesti merkittävästi: Mitä parempi mielikuva EU:sta henkilöllä on, sitä todennäköisemmin henkilö kannattaa myös väittämää, jonka mukaan kärkiehdokasmenettely on EU:n demokratiakehityksen kannalta suotuisa asia.
The ordinal regression analysis shows that the citizens` position on the scale of political "left" and "right" does not explain statistically significantly the attitudes towards the Spitzenkandidaten process among the citizens´ of the Union.
Poliittisella suuntautuneisuudella, vasemmisto – oikeisto -akselilla mitattuna, ei ole ei tilastollisesta merkittävää vaikutusta henkilön kantaan kärkiehdokasmenettelyn vaikutuksista EU:n demokratiakehitykseen.
The research questions are formulated as follows: 1) To what extent the attitudes towards the European Union explains whether the Spitzenkandidaten process is or is not considered to represent progress for democracy within the EU among the citizens´ of the Union?
Aiheeseen liittyvää aikaisempaa tutkimusta soveltaen ja kärkiehdokasmenettelyn kohtaama kritiikki huomioon ottaen tutkimuksen tutkimuskysymykset ovat: 1) Missä määrin asenteet Euroopan unionia kohtaan selittävät kansalaisten suhtautumista kärkiehdokasmenetelmää kohtaan EU:n demokratiakehityksen näkökulmasta tarkasteltuna?
3) To what extent the level of awareness about the processes of decision making in the European Union explains whether the Spitzenkandidaten process is or is not considered to represent progress for democracy within the EU among the citizens´ of the Union?
3) Missä määrin tietotaso Euroopan unionin toiminnasta selittää suhtautumista kärkiehdokasmenetelmää kohtaan EU:n demokratiakehityksen näkökulmasta tarkasteltuna?
The thesis sheds light on European Union´s attempts to increase the voting turn out and decrease democratic deficit in the European Parliament elections by focusing on Spitzenkandidaten process, a reform implemented the first time in the 2014 elections.
Vuonna 2014 Euroopan parlamenttivaalien yhteydessä toteutetulla kärkiehdokasmenettelyllä EU pyrki nostamaan äänestysprosenttia Euroopan parlamenttivaalien yhteydessä sekä tukemaan EU:n demokratiakehitystä.
This research and its findings emphasize the role of political awareness as one of key elements to focus on when combating the democratic deficit in the European Union.
Tutkimukset tulokset korostavat kansalaisten poliittisen tietoisuuden (EU:n toimintaa kohtaan) olevan oleellinen tarkasteltava ulottuvuus EU:n demokratiakehityksen kannalta.
To be able to form opinions about the innovations like Spitzenkandidaten process in the future, citizens would need to be better informed about the reforms.
EU:n reformit ja innovaatiot demokratiavajeen kitkemiseksi, jollaiseksi kärkiehdokasmenetelmä tässä tutkimuksessa mielletään, edellyttävät onnistuakseen EU:n päätöksentekijöiden ja kansalaisten välistä aktiivista kommunikaatiota liittyen reformeihin ja reformien tavoitteisiin.
In addition, image on the EU has statistically significant relation with the attitude towards the Spitzenkandidaten process.
Kansalaisten tietotason Euroopan unionin toimintaa kohtaan, niin objektiivisesti kuin subjektiivisesti mitattuna, nähdään vaikuttavan suhtautumiseen kärkiehdokasmenettelyyn.
The thesis follows Pierre Bourdieu's theory of social distinction.
Tutkimus seuraa Pierre Bourdieun teoriaa sosiaalisesta erottelusta.
This study is based on a four and a half month long ethnographic fieldwork in spring 2015 in the southern parts of Bali, Indonesia.
Tutkimus perustuu neljän ja puolen kuukauden mittaiseen etnografiseen kenttätyöhön, joka toteutettiin keväällä 2015 Balin eteläisissä osissa.
Study also analyses how social distinctions are created and negotiated through the distribution of capital.
Lisäksi analysoidaan miten sosiaalista erottelua luodaan ja toteutetaan pääomien jakamisen kautta.
The analytical section of this thesis is divided into four sections on the basis of different forms of capital.
Tutkimuksen analyysi jakautuu neljään osioon pääoman muotojen mukaan.
The informants of this study were surfers from Western countries who lived in Bali permanently or for and extended period of time.
Tutkimukseen osallistuneet informantit olivat länsimaisia surffaajia, jotka asuivat Balilla pidempään tai pysyvästi.
This thesis is a study of cultural, corporal, social, symbolic and economic forms of capital of the Western surfers in Bali, Indonesia.
Tämä gradu käsittelee länsimaisten surffaajien sosiaalisen, kulttuurisen, kehollisen ja taloudellisen pääoman muotoja Balilla, Indonesiassa.
This study suggests that surfing social field is constructed in visual and oral narratives that both the surfers and the surf brands produce.
Tässä tutkimuksessa katsotaan, että surffaajien sosiaalista kenttää rakennetaan erilaisten visuaalisten ja suullisten narratiivien kautta, joita sekä surffaajat että surffibrändit tuottavat.
Thus, it is argued that the possibilities of Western surfers in Bali are linked broader global construction of social hierarchies and unequal distribution of affluence.
Tutkimus katsoo, että länsimaisten surffaajien elämä Balilla linkittyy laajempiin sosiaalisiin hierarkioihin ja varallisuuden epätasaiseen jakautumiseen globaalisti.
The analysis suggests that in the narratives of individual experiences, surfers use socially legitimated ways of storytelling and contribute to the construction of surfing social field through the circulation of these narratives.
Analyysi osoittaa, että surffaajat hyödyntävät yksilöllisistä kokemuksistaan kertoessaan sosiaalisesti legitimoituja kerronnan tapoja, ja siten osallistuvat yhteisen sosiaalisen kentän rakentamiseen narratiivien kautta.
Methods used are participant observation, 10 in-depth interviews and informal discussions, as well as observations in the field and local surf related magazines.
Materiaalia kerättiin osallistuvan havainnoinnin keinoin, informaaleissa keskusteluissa sekä kymmenen syvähaastattelun avulla.
The second section focuses on the types of narratives that surfers use to constitute surfing experience and surfed place.
Toinen osio käsittelee narratiiveja, joiden kautta surffaajat rakentavat surffaamisen kokemusta ja surffattua paikkaa.