natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The SBS is suitable for marginal- and low-grade orogenic gold ores where sharp and detectable contact between the ore and waste rocks exists.
Sensoripohjainen lajittelu soveltuu erityisen hyvin marginaali- ja matalapitoisille orogeenisille kultamalmeille, joissa malmin ja sivukiven kontakti on terävä sekä havaittavissa.
The aim of this work was to evaluate the potential of sensor-based sorting (SBS) of quartz vein hosted orogenic gold ores.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli arvioida orogeenisten juonikultamalmien sensoripohjaista lajittelupotentiaalia (Sensor-Based Sorting).
Variably thick pegmatite veins occur often in close contact within the ore zone.
Paksuudeltaan vaihtelevat pegmatiitti juonet ovat kontaktissa hiertovyöhykkeen kanssa.
Numerous positive effects of sorting are significant increment in head grade, homogenous feed, various environmental aspects, decreased chemicals and water usage.
Näiden lisäksi lajittelu mahdollistaa rikastuslaitoksen malmisyötteen pitoisuuden nousun ja tasaisemman laadun vaikuttaen lukuisiin ympäristöasioihin ja vähentäen kemikaalien sekä veden käyttöä.
It divides a conditioned materials feed to ore and waste rocks by color difference.
Kone erottelee syötetyn materiaalivirran malmiksi ja sivukiveksi kivien värieron perusteella.
Greenfield projects may benefit from smaller concentrator sizes and time related savings, which reduce CAPEX costs.
Uudet kaivosprojektit (Greenfield) voivat hyötyä pienemmistä investointikustannuksia ja ajansäästöstä.
A diorite to gabbro intrusion host the ore body that is located in Häme-belt near to Pirkanmaa belt, which are characterized by metamorphic sedimentary and igneous rocks.
Esiintymän isäntäkivenä on koostumukseltaan dioriitista gabroon vaihteleva intruusio, joka sijaitsee Hämeen vyöhykkeellä lähellä Pirkanmaan vyöhykettä.
A rock was sorted waste if its surfaces contained less than two percent white pixels.
Alle kaksi prosenttia valkoisia pikseleitä sisältävät sivukivet lajiteltiin jätteeksi.
The diorite waste, altered rocks and low-grade quartz rocks were easily separated from the sorting feed material.
Muuttumaton ja muuttunut dioriittinen sivukivi saatiin jaettua helposti koneen syötteestä erilleen.
Approximately 1.5 tons of sorted rocks were classified according to increasing quartz-vein content and the rock type features.
Testitulosten arviointi tehtiin käsin lajittelemalla koneellisen erottelun tuotteet kivien nousevan kvartsi-juonipitoisuuden, kivilajin ja erilaisten lajiteltavuuteen vaikuttavien piirteiden perusteella.
More importantly, a significant reduction in mill capacity requirements is achievable by SBS.
Tärkeämpi vaikutus on rikastamon kapasiteetin vapautuminen, jonka sensoripohjainen lajittelu mahdollistaa.
In addition, the quality of the products improved when harmful minerals such as arsenopyrite and pyrrhotite were reduced.
Kultapitoisuus nousi syötteen 7,2:sta 8,2 – 9,6 ppm:n. Lisäksi sivukiven mukana poistui haitallisia mineraaleja, kuten arseeni- ja magneettikiisua, jolloin tuotteiden laatu parani oleellisesti.
The quartz rocks are white and diorite waste rocks are black.
Hämeen vyöhykkeelle tyypillisiä kiviä ovat metamorfoituneet sedimentti- ja magmakivet.
Exploiting this kind of information is important especially in the beginning of the planning project.
Tällaisen tiedon hyödyntäminen olisi tarpeen erityisesti suunnittelun alkuvaiheessa.
The research material was categorized and analysed by using discourse analysis.
Kerätty tutkimusaineisto luokiteltiin ja analysoitiin jakamalla aineisto diskurssianalyysin keinoin teemoittain osiin.
The research area in this study is Matinkylä neighbourhood in the city of Espoo.
Tutkimusalueena on Matinkylän kaupunginosa Espoossa.
Without attachment to place the area may lose its users and its importance.
Ilman kiintymystä fyysinen ympäristö jää ilman käyttäjiä ja menettää merkityksellisyytensä.
The places of everyday life contains in addition to home, local services and recreational areas.
Arjen paikat koostuvat oman kodin lisäksi alueen palveluista ja virkistyskohteista.
The aim of the study is to find out which factors make residential area a good place to live from resident's point of view and how residents experience their everyday life in the area.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, millaiset kriteerit tekevät asuinalueesta viihtyisän asukkaan näkökulmasta ja miten asukas kokee arkeaan asuinalueellaan.
Taking care of the neighbourhood is also beneficial for the society.
Lisäksi viihtyminen asuinalueella voi lisätä siitä huolehtimista, joka on eduksi myös yhteiskunnalle.
The found criteria are the importance of the social relations in the area, functioning public transport and good accessibility to local services and the closeness of green spaces in the area.
Kriteereiksi muodostuivat sosiaalisten suhteiden tärkeys, palvelujen saavutettavuus ja liikkumisen sujuvuus sekä luonnon läheisyys asuinalueella.
The interviews were made using the Go along-method that means walking with the participant in the research area while interviewing.
Haastattelujen toteuttamiseen käytettiin avuksi järjestettyä Go along -menetelmää, jonka tarkoituksena on toteuttaa haastattelut kävellen samanaikaisesti mukana haastateltavan arjen paikoissa.
The importance of neighborhood areas motivate planners to develop high quality residential areas to improve the quality of life.
Lähialueen tärkeys motivoi laadukkaaseen asuinalueiden kehittämistyöhön.
Experiential knowledge collected from the residents brings added value to residential planning by giving planners information they could not have from anywhere else.
Kokemuksellinen tieto tuo suunnittelutyöhön lisäarvoa antamalla asiantuntijalle alueesta sellaista tietoa, mitä ei muuten saada selville.
Including for example home street, and other places situated near home.
Kiintyminen on voimakkainta kodin lähialueilla, joihin kuuluvat esimerkiksi kotikatu ja muut paikat kodin läheisyydessä.
According to interviews Matinkylä is a good place to live, but when observing the ranges of attachment the attachment is strongest in the area close to home.
Matinkylään ollaan asuinalueena tyytyväisiä, mutta paikkaan kiintymisen tasoja tarkastellessa selviää kodin lähiympäristön merkitys.
The experienced everyday life, importance of feeling comfortable in one's own neighbourhood and attachment to place have been popular research topics in recent years.
Asuinalueella viihtyminen ja paikan kokeminen ovat teemoja, joita on lähivuosina tutkittu eri tieteenaloilla.
The aim is also to consider the importance of experiential knowledge can be exploited in regional planning.
Lopuksi pohditaan miten tällaista kokemuksellista tietoa tulisi hyödyntää.
Exploring the neighborhood especially by walking creates a possibility to use the area more diverse and diminish the possible feelings of insecurity in the area.
Tutustuminen omaan asuinalueeseen erilaisin keinoin, erityisesti kävellen, luo mahdollisuuden käyttää aluetta monipuolisemmin.
One important reason for this is that feeling of belonging is important for everyday wellbeing.
Aihepiirin tutkiminen on tärkeää, sillä ihmisen hyvinvoinnin olennaisena osana on kokea kuuluvansa johonkin.
One of the main results in this study is finding three criteria that are needed to feel comfortable in one's own neighborhood.
Tutkimuksen keskeinen tulos on kolmen tärkeimmän asuinalueella viihtymiseen vaadittavan kriteerin nimeäminen aineistosta.
The results suggest that feeling comfortable in the area and attachment to place have strong influence for using the area.
Työn tulosten perusteella voidaan havaita, alueella viihtymisen ja siihen kiintymisen vaikutus alueen käyttöön.
This is a qualitative study and the research material consists of five interviews made in Matinkylä including observation in the research area.
Tutkimusote on laadullinen ja aineistona toimivat tutkimusalueella tehdyt teemahaastattelut.
All the interviewees live in the area.
Haastateltaviksi valikoitui viisi tutkimusalueella asuvaa henkilöä.
Active moving especially in the metropolitan area rises questions are residential areas filling the demands of a good neighbourhood.
Aktiivinen muuttoliike herättää kysymyksiä siitä, täyttävätkö asuinalueet asukkaan vaatimukset hyvästä ja toimivasta paikasta asua ja elää.
Dividing the areas leads in a situation where some of the areas start to feel distant or even unsafe for the residents and it effects the ways of using the whole neighbourhood.
Jaottelu vaikuttaa alueella liikkumiseen rajoittavasti, sillä arkea koetaan vain itselleen tutuiksi ja turvallisiksi koetuilla alueilla.
Analysis also tells that residents divide the neighbourhood in smaller areas on the basis of the areas appearance and how the resident experiences the area.
Aineistosta selviää asukkaiden tapa jakaa tutkimusalue pienalueiksi.
Many mental images are also stereotypical and dated.
Monet imagot ovat myös erittäin stereotyyppisiä ja vuosikymmenien takaisia.
Secondly, geographical location has prejudiced influence on image.
Toiseksi, maantieteellinen sijainti vaikuttaa asenteellisesti imagoon.
Based on the results can be discovered that mental images are composed by many factors.
Tulosten pohjalta voidaan todeta, että imagot muodostuvat monien tekijöiden summana.
Mental images are altered very slowly but the change is important for example for the city of Helsinki, which is actively trying to create plans for making all city districts' images better.
Imagot muuttuvat hitaasti, mutta muutos on tärkeä esimerkiksi Helsingin kaupungille, joka aktiivisesti pyrkiikin luomaan suunnitelmia kaikkien asuinalueiden imagoiden parantamiseksi.
The real-estate agents' data consist of 43 answers to internet based survey questionnaire.
Välittäjien aineisto puolestaan koostuu 43 internet-pohjaisesta survey-kyselyn vastauksesta.
Thirdly, poverty discursion stigmatizes disadvantaged areas with slummy things such as alcoholism and disquietude.
Kolmanneksi, köyhyysdiskurssi leimaa vähätuloisempien asuinalueita erittäin negatiivisilla piirteillä slummimaisuudesta alkoholismiin ja levottomuuteen.
The districts are chosen so that they represent well different areas in Helsinki from their socio-economic and cultural background, as well as architecturally.
Asuinalueet on valittu tilastollisen tiedon perusteella siten, että ne edustavat mahdollisimman hyvin erilaisia alueita Helsingissä niin sosioekonomiselta ja kulttuuriselta taustaltaan kuin arkkitehtonisestakin näkökulmasta.
The impression that newspaper articles give is the same.
Sanomalehtiaineistosta jäävä mielikuva on vastaava.
The newspaper data contains over 300 articles of different city districts and matters that are associated with mental images of those districts.
Sanomalehtiaineisto sisältää yli 300 artikkelia eri kaupunginosista, joissa esiintyy imagoon vaikuttavia asioita.
Location in eastern or north-western Helsinki dramatically pushes the mental image towards negative conceptions even though it was unsuitable.
Sijainti idässä tai Koillis-Helsingissä muuttaa välittömästi imagoa huonompaan suuntaan, vaikkei aina järkevää syytä tähän olisikaan.
The research data contains real-estate agents' interviews and articles from Helsingin Sanomat.
Aineisto muodostuu kiinteistönvälittäjien haastatteluista sekä Helsingin Sanomien artikkeleista.
The aim of this study is to examine what kind of mental images are attached to twelve city districts in Helsinki.
Työn tavoite on tutkia kahteentoista helsinkiläiseen kaupunginosaan liitettäviä paikkamielikuvia, eli imagoita.
Based on the results it turns out that the real-estate agents are very familiar with almost every district, especially those located in downtown.
Tuloksista ilmenee, että kiinteistönvälittäjille melkein kaikki tutkimuksen alueet ovat hyvin tuttuja, ja erityisesti kantakaupungissa sijaitsevat alueet tunnetaan.
The data of real-estate agents' questionnaires also imply that mental images have very great significance for people, especially for the citizens of Helsinki when they are making decisions where to move.
Kiinteistönvälittäjien vastauksista ilmenee myös, että imagoilla on suuri merkitys ihmisille, ja etenkin helsinkiläiset miettivät hyvin tarkkaan alueen mainetta muuttopäätöksiä tehdessään.
New districts are perceived mostly positively and are sometimes linked to images that are created during city planning.
Uudet alueet koetaan pääosin positiivisesti, ja niistä puhuttaessa esille nousee myös suunnittelupöydällä luotuja imagoja.
Areas that were built during Empire, Jugend or Functionalistic eras are very popular and perceived positively.
Empire-, jugend- ja funkisalueet ovat puolestaan erittäin suosittuja ja positiivisiksi koettuja alueita, ja niistä tuodaankin esille paljon historiallisia hyviä seikkoja.
Articles about those districts very often contain negative expressions even though during the year 2014 aspect of writing has been more positive and has given more peaceful and better image of districts that have bad reputation.
Etenkin itäisistä ja koillisista kaupunginosista kirjoitettaessa mukaan liitetään negatiivisia ilmauksia, vaikka nähtävissä on, että etenkin vuoden 2014 aikana kirjoitussävy on muuttunut positiivisempaan suuntaan ja monista huonomaineisista alueista halutaan antaa rauhallisempi ja parempi kuva.
Real-estate agents provide an interesting viewpoint to different districts with their expertise of neighborhoods and clients.
Kiinteistönvälittäjät pystyvät tarjoamaan erityisen näkökulman asiantuntijuudellaan eri asuinalueisiin ja monipuolisten asiakaskontaktien kautta.
Downtown districts' mental images are perceived positively, as also is the case with residential district Paloheinä and green functionalistic suburb Haaga.
Kantakaupungin imagot koetaan positiivisina, kuten myös Paloheinän pientaloalue ja Haagan vehreä funkislähiö.
The mental images of areas located in eastern or north-western Helsinki, such as Malmi, Jakomäki and Mellunmäki, are perceived most negatively.
Negatiivisimpana koetaan Koillis- ja Itä-Helsingissä sijaitsevat kerrostaloalueet Jakomäki, Mellunmäki ja Malmi.
The influence of media is very powerful, even so that the image it gives of unknown districts becomes 'the truth' of them.
Helsingin Sanomat puolestaan edustaa tutkimuksessa mediaa, sillä median vaikutus ihmisten mielipiteisiin on niin merkittävä, että sen antama kuva tuntemattomasta alueesta muuttuu 'todelliseksi'.
More accurately put the research questions are 1) to find out how images are portrayed when writing about them in newspapers or spoken about by real-estate agents.
Tarkemmin tutkimuskysymyksinä on selvittää, minkälaisia imagoita asuinalueisiin liitetään sanomalehdissä ja kiinteistönvälittäjien mielestä, minkälainen vaikutus imagolla on sekä minkälaiset diskurssit kaupunginosien imagoihin vaikuttavat.
Firstly, architecture and building time have great influence especially to techno-rationally built areas.
Ensinnäkin arkkitehtuuri ja sitä kautta rakennusajankohta vaikuttavat paljon, etenkin teknorationaalisesti rakennettuihin asuinalueisiin, joiden imago on usein heikko esimerkiksi rakennusajankohdan vaikeiden olojen vuoksi.
Most poorly they know about the image of Östersundom, which has been merged to Helsinki most recently.
Heikoimmin osataan kertoa Östersundomin imagosta alueen uutuuden vuoksi.
Climate change is expected to be strongest in the high-latitudes.
Ilmastonmuutoksen ennustetaan olevan voimakkainta korkeilla leveysasteilla.
The development was slow lasting for thousands of years, but also rapid, fire-induced changes occurred.
Suo on kehittynyt hitaasti tuhansien vuosien aikana, mutta kehityksessä on nähtävissä myös nopeita esimerkiksi palojen aikaansaamia muutoksia.
Kalevansuo expanded to its southern margins about 5,200 years ago whereas lateral expansion in the east has been an ongoing process even after 1950.
Kalevansuo laajeni eteläreunalle jo noin 5 200 vuotta sitten, kun taas suon itäosissa laajuuskasvua on tapahtunut vielä vuoden 1950 jälkeenkin.
As a result of drainage Kalevansuo now functions as a significant CO2 sink, a small sink of CH4 and a small source of N2O.
Ojituksen jälkeen Kalevansuo toimii merkittävänä CO2-nieluna, pienenä CH4-nieluna ja vähäisenä N2O-lähteenä.
Peat and carbon accumulation has been slow when compared to some other bogs in the southern Finland.
Turpeen ja hiilen kertyminen on ollut hidasta verrattuna moniin muihin eteläsuomalaisiin keidassoihin.
The fen-bog transition occurred around 4,100 years ago.
Suo rahkoittui noin 4 100 vuotta sitten.
Kalevansuo started to develop more than 10,000 years ago through terrestrialisation.
Kalevansuo syntyi yli 10 000 vuotta sitten vesistön umpeenkasvun tuloksena.
Because of changing climate, there is a growing interest to study northern peatlands, because they contain up to one-third of the total pool of soil carbon.
Ilmastonmuutoksen vuoksi kiinnostus pohjoisten soiden tutkimukseen on noussut, sillä niihin on varastoitunut jopa kolmannes maaperän hiilestä.
The vegetation development was examined by using macrofossil analysis and correspondence analysis (CA).
Tutkimuksessa tarkasteltiin kasvillisuuden kehitystä makrofossiili- ja korrespondenssianalyysin (CA, correspondence analysis) avulla.
Peatlands influence the atmospheric circulation of carbon dioxide and methane.
Suot ovat yhteydessä ilmakehän hiilidioksidin ja metaanin kiertoon.
According to the flux measurement data it can be concluded that the forest-drainage did not have a positive climate warming feedback impact.
Kaasumittausaineiston perusteella voidaan sanoa, ettei metsäojitus ole johtanut ilmastoa lämmittävään vaikutukseen.
This study agrees with the theory that climate change may strengthen the carbon sink feedback effect of boreal bogs, if forest-drainage simulates the effect of a warming climate on northern bogs.
Tämä tutkimus vahvistaa käsitystä siitä, että ilmastonmuutos voi lisätä hiilen sidontaa boreaalisilla keidassoilla, jos metsäojituksen ajatellaan vastaavan lämpenevän ilmaston vaikutusta pohjoiseen suohon.
The aim was to determine vegetation history, changes in peat and carbon accumulation patterns and the effects of drainage on mire development.
Tavoitteena oli arvioida suon kasvillisuushistoriaa, muutoksia turpeen ja hiilen kertymisessä sekä ojituksen vaikutuksia suon kehitykseen.
The research material consisted of peat samples collected from Kalevansuo.
Tutkimusaineisto koostui Kalevansuolta kerätyistä turvenäytteistä.
The prediction is that in the north a rise in the temperature is highest and the changes in precipitation are most pronounced.
Siellä lämpötilojen odotetaan nousevan eniten ja myös muutoksien sadannassa ennustetaan olevan suurempia kuin muualla.
Flux measurement data on greenhouse gases were also used to interpret data.
Apuna käytettiin myös kasvihuonekaasujen vuomittausaineistoa.
The purpose of this study was to examine mire development and carbon dynamics of one forestry-drained ombrotrophic mire.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää metsäojitetun ombrotrofisen suon kehitystä ja hiilidynamiikkaa holoseenin aikana.
A combination of autogenic and allogenic factors such as climate, fires and human disturbance have affected Kalevansuo development.
Kalevansuon kehitykseen ovat vaikuttaneet suon sisäisen kehityksen lisäksi niin ilmasto, palot kuin ihmistoiminta.
The development includes an initial fen phase followed by a cotton grass phase which changed further to a Sphagnum phase.
Suon kehitys kulkee sarasuovaiheesta, tupasvillavaiheeseen, rahkasuovaiheeseen ja edelleen metsäojituksen jälkeiseen vaiheeseen.
The samples were collected in March of the year 2009.
Näytteet haettiin maaliskuussa 2009.
However after the 1970s the rate has slowed down again.
1970-luvun jälkeen se on kuitenkin jälleen hidastunut.
The sedimentation rate has distinctly increased as a result of agricultural and other human activities.
Sedimentaationopeus on selkeästi kasvanut maatalouden ja muun ihmistoiminnan seurauksena.
Loss on ignition, water content and magnetic susceptibility as well as several concentrations of elements (Na, Mg, Al, Si, K, Ca, Cr, Mn, Fe, Co, Ni, Cu, Zn, As, Sn, Sb, Ba, Pb, C,N,S) were measured from the samples.
Sedimentistä määritettiin hehkutushäviö, vesipitoisuus ja suskeptibiliteetti, sekä alkuaineista natriumin (Na), magnesiumin (Mg), alumiinin (Al), piin (Si), kaliumin (K), kalsiumin (Ca), kromin (Cr), mangaanin (Mn), raudan (Fe), koboltin (Co), nikkelin (Ni), kuparin (Cu), sinkin (Zn), arseenin (As), tinan (Sn), antimonin (Sb), bariumin (Ba), lyijyn (Pb), hiilen (C), typen (N), ja rikin (S) pitoisuudet.
However, sudden anthropological events affecting the environment locally are not recorded in the sediment very clearly.
Paikallisesti merkittävät äkilliset ympäristöön vaikuttavat antropogeeniset tapahtumat eivät kuitenkaan ole tallentuneet sedimenttiin tarkasti.
The river flows through a clay ground stratified in an old ocean floor, so cultivation and farming have been practiced around the area already since the 14th century.
Joki virtaa entiseen merenpohjaan kerrostuneen savikkoalueen läpi, joten alueella on harjoitettu maataloutta ja maanviljelyä jo 1300-luvulta lähtien.
The purpose of this study was to bring a historical perspective to the environmental research of the river Paimionjoki area with palaeoecological methods.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tuoda Paimionjoen alueen ympäristötutkimukseen historiallista näkökulmaa paleoekologisin menetelmien avulla.
The water quality of the river and it's catchment's lakes' have been researched a couple of times during the last two decades, and the water quality has been found to be below average.
Paimionjoen ja sen valuma-alueen järvien vedenlaatua on tutkittu viimeisen parin vuosikymmenen aikana muutamaan otteeseen jolloin veden laatu todettiin paikoittain välttäväksi.
The research material was two 200 cm long sediment cores from the bottom of Lake Åvik and Lake Pitkäjärvi.
Tutkimusaineistona oli kaksi n. 200 cm pituista sedimenttikooria Åvikin järvestä ja Pitkäjärvestä.
The study area of this study was the upper part of the catchment of River Paimionjoki in Somero, which is located in the Varsinais-Suomi region in southwest Finland.
Tässä tutkimuksessa tutkimusalueena oli Paimionjoen yläjuoksun valuma-alue Somerolla, joka sijaitsee Lounais-Suomessa Varsinais-Suomen maakunnassa.
The water system of River Paimionjoki is one of the biggest water systems of southwest Finland, and with it's flow and catchment area, the biggest river flowing to Saaristonmeri.
Paimionjoen vesistö on yksi Lounais-Suomen suurimmista vesistöalueista, sekä virtaamaltaan, että valuma-alueeltaan suurin Saaristomereen laskeva joki.
The aim of the study was with the stratigraphy of the bottom sediment of the river and with concentration of different elements, to find out how the river catchment's historical changes in landscape and the developments in agricultural practices and other human activities are visible in the physical and chemical composition of the sediment.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää Paimionjoen pohjasedimentin kerrosrakenteen ja eri alkuaineiden pitoisuuksien avulla miten valuma-alueella tapahtuneet historialliset maisemanmuutokset, ja maatalouden sekä muun ihmistoiminnan kehitys näkyvät sedimentin fysikaalisessa ja kemiallisessa koostumuksessa, sekä selvittää sedimentaationopeuden vaihtelua.
Led in addition to pollen analysis and Cs-137 dating proved to be a crucial factor in dating of the sediment especially with the top layers of the sediment where the maximum and decrease of led use has been recorded clearly.
Lyijy osoittautui siitepölyanalyysin ja Cs-137 ajoitusmenetelmän lisäksi tärkeäksi tekijäksi sedimentin ajoittamisessa erityisesti pintakerrosten osalta, sillä lyijyn käytön maksimi ja väheneminen ovat tallentuneet sedimenttiin selkeästi.