natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cheaper price, better taste and quality and the variety they brought to the diet were most mentioned reasons to eat seasonally.
Syitä sesonkien huomioimiseen olivat raaka-aineiden edullisuus, parempi maku ja laatu sekä niiden tuoma vaihtelu.
Although, it seems that consumers perceptions of the seasons of food products have disappeared due to the wide variation of groceries and changes in lifestyle.
Nykyisen elintarvikevalikoiman äärellä ja muuttuneiden elämäntapojen myötä näyttää siltä, että kuluttajien käsitykset raaka-aineiden sesongeista ovat hämärtyneet.
Students were familiar with the term seasonal food.
Käsitteenä sesonkiruoka oli vastaajille tuttu.
There should be a clear definition of seasonal food in order to guide consumers to eat seasonally.
Mikäli kuluttajia ohjataan syömään sesonkien mukaan, tulisi sesonkiruoasta olla saatavilla selkeä määritelmä.
There were all together 401 respondents, and they came from all faculties.
Vastaajia saatiin jokaisesta yliopiston tiedekunnasta.
Meanings related to food availability, production and cultural traditions were most common for the seasonal food concept.
Ruoasta sesonkiruokaa teki sen saatavuus, tuotanto tiettyyn aikaan ja kulttuurin määrittämät tekijät.
Consumers are told to eat seasonally to reduce the environmental impacts of food.
Ruokaan liitettävän ympäristökuorman pienentämiseksi kuluttajia ohjataan syömään sesongin mukaisesti.
The total number of respondents was 33, of which 20 were girls and boys were 13.
Yhteensä vastaajia oli 33, joista tyttöjä oli 20 ja poikia 13.
This study aims to combine these two.
Tämä tutkimus pyrkii yhdistämään nämä kaksi.
The study was conducted in two parts.
Tutkimus toteutettiin kahdessa osassa.
They ate vegetables at the most at home and at the school.
Kasviksia syötiin eniten kotona sekä koulussa.
The data was collected from elementary 7. graders in Helsinki.
Tutkimuksen aineisto kerättiin helsinkiläisen peruskoulun 7.luokkalaisilta.
In addition, the objective of the study is to find out how often young people eat vegetables, and what factors affect their consumption of vegetables.
Lisäksi tutkimuksen tavoitteena on saada selville, kuinka usein nuoret syövät kasviksia ja millaiset asiat vaikuttavat heidän kasvisten kulutukseensa.
The theoretical framework's key words were food choice, vegetables, health effects, and nutrition education.
Teoreettisen viitekehyksen keskeisimpinä teemoja olivat ruoan valinta, kasvisten terveysvaikutukset sekä ravitsemuskasvatus.
The identification of affected vegetables familiarity, how often the respondent had eaten the plant, as well as see it fresh.
Nimeämiseen vaikutti kasvisten tuttuus, eli kuinka usein vastaaja oli syönyt kyseistä kasvista sekä nähnyt sitä tuoreena.
Themes of the interview had been prepared from the theoretical framework of study.
Haastattelun teemat oli laadittu tutkimuksen teoreettisen viitekehyksen pohjalta.
81% of the respondents ate daily vegetables.
Kasviksia päivittäin vastasi syövänsä 81 % vastaajista.
The school gets a good second place.
Koulu tulee kakkosena.
Young people's consumption of vegetables has been studied in the past, but the identification of vegetables have a small amount information.
Nuorten kasvisten kuluttamista on tutkittu aiemmin, mutta kasvisten tunnistamisesta on vain vähän tietoa.
The aim of this study is to determine how well the 7th graders identify the vegetables.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, kuinka hyvin 7.luokkalaiset tunnistavat kasviksia.
Other factors which affecting was vegetables taste, appearance and texture.
Muita vaikuttavia tekijöitä ovat kasvisten maku, ulkonäkö sekä koostumus.
Purpose of the study is to find out what affects youngsters vegetables identification.
Tarkoituksena on selvittää, mikä vaikuttaa nuorten kasvisten tunnistamiseen.
After that the analysis was continued by content analysis, classification and themes.
Haastatteluaineisto litteroitiin, jonka jälkeen analysointia jatkettiin sisällönanalyysin keinoin luokittelun ja teemoittelun avulla.
The study found that young people identify the vegetables very well.
Tutkimuksessa selvisi, että nuoret osaavat nimetä hyvin kasviksia.
The most challenging was to identify beetroot, parsnips and fennel.
Haastavimpia nimetä olivat punajuuri, palsternakka ja fenkoli.
The most welcome vegetables were cucumber and tomato.
Mieluisimpia kasviksia olivat kurkku ja tomaatti, joita myös tarjoiltiin kasviksista eniten kotona.
: Identification of plants and consumption at the center of qualitative research
"Se valkoinen mötikkä, jolla oli vihreitä sormia oli outo" : Kasvisten tunnistaminen ja kuluttaminen laadullisen tutkimuksen keskiössä
In this study vegetables doesn't mean fruits, berries and mushrooms.
Tutkimuksessa kasvikset on rajattu koskemaan vihanneksia ja juureksia.
This is a qualitative research using theme interviews as the research method.
Tutkimus on laadullinen tutkimus, jossa menetelmänä on käytetty teemahaastattelua.
Small group activities are seen as a structural solution of the challenges the large daycare groups face.
Pienryhmätoiminta on nähty rakenteellisena ratkaisuna, joka tuo avun suurten päivähoitoryhmien aiheuttamiin haasteisiin.
The study suggests that parents will appreciate the small treatment groups.
Tutkimuksen perusteella vanhemmat arvostavat pieniä hoitoryhmiä.
Similarly, the educators in day care centers consider the small groups facilitating the implementation of high-quality early childhood education.
Samoin kasvattajat päiväkodeissa pitävät pieniä hoitoryhmiä tekijänä, joka helpottaa laadukkaan varhaiskasvatuksen toteuttamista.
However when forming small groups the pedagogical and individual needs of the children were given more weight, though structural factors played a significant role as well.
Pienryhmien muodostamisessa pedagogisilla ja lasten yksilölliset tarpeet huomioivilla tekijöillä oli hieman enemmän painoarvoa, mutta rakenteelliset tekijät olivat pienryhmienkin perustamisessa merkittävässä roolissa.
The results of the survey suggest that groups at toddler day care treatment are formed primarily on the basis of structural factors, even though the children would benefit more if their needs and pedagogical perspectives would be taken into consideration.
Tutkimuksen tulokset antavat olettaa, että taaperoiden päiväkotihoidossa ryhmiä muodostetaan lähinnä rakenteellisten tekijöiden perusteella, vaikka lapset hyötyisivät ryhmien muodostamisesta siten, että siinä otetaan huomioon lasten tarpeita ja pedagogisia näkökulmia.
The aim was to find out how small group activities and the use of primary nursing is justified and how these arguments reflect the quality of early childhood education in the groups of children under three years of age.
Näitä käsityksiä tutkimalla oli tarkoitus selvittää, miten pienryhmätoiminnan ja omahoitajuuden käyttämistä perustellaan ja miten nämä perustelut ilmentävät varhaiskasvatuksen laatua alle kolmevuotiaiden lasten ryhmissä.
Size of the group and small group activities at toddler nursery care : Early childhood educator's and parents' conceptions of the formation of groups
Ryhmäkoko ja pienryhmätoiminta taaperoiden päiväkotihoidossa : Varhaiskasvatuksen työntekijöiden ja vanhempien käsityksiä ryhmien muodostamisen perusteista
The new Early Childhood Education Law will require the wellbeing of children to be taken better into consideration when forming daycare groups in the future.
Uusi varhaiskasvatuslaki pakottaa pohtimaan ryhmien muodostamista aikaisempaa perusteellisemmin, sillä jatkossa ryhmien muodostamisessa on huomioitava nykyistä paremmin lasten hyvinvointi.
The study includes interviews of nine educators working at a day care center in groups of children under the age of three and interviews of three parents who had their toddler in day care treatment.
Tutkimuksessa haastateltiin yhdeksää päiväkodin alle kolmevuotiaiden ryhmissä työskentelevää kasvattajaa ja kolmea vanhempaa, joilla oli alle kolmevuotias lapsi päiväkotihoidossa.
Small group size is considered to be the best option for groups of children under three years old.
Mahdollisimman pientä ryhmäkokoa on pidetty alle kolmevuotiaalle lapselle parhaana vaihtoehtona ja yhä enenevissä määrin lapset päiväkodeissa myös toimivat pienryhmissä.
The purpose of this study was to examine the toddlers parents and educators conceptions of group size as well as issues related to small-group activities and the concept of primary nursing in daycare under the age of three.
Tutkimuksen tehtävänä oli tarkastella taaperoikäisten lasten vanhempien ja alle kolmevuotiaiden ryhmissä työskentelevien päiväkodin kasvattajien käsityksiä päivähoitoryhmän kokoon liittyvistä asioista sekä pienryhmätoiminnasta ja omahoitajuudesta päiväkotihoidossa.
Chronic stress is known to be a significant cause of disease incidence.
Kroonisen stressin tiedetään olevan merkittävä sairastuvuuden syy.
All analyses were adjusted for the effect of gender, age, education level and marital status.
Kaikissa regressioanalyyseissä kontrolloitiin sukupuolen, iän, koulutustason ja siviilisäädyn vaikutukset.
The sample consisted of 1132 adults participating in the Cardiovascular Risk in Young Finns (CRYF) Study.
Tutkimukseen osallistui 1132 aikuisikäistä osana Lasten Sepelvaltimotaudin Riskitekijät (LASERI) -tutkimushanketta.
The associations between temperament traits and vital exhaustion were examined by linear regression analyses.
Temperamenttipiirteiden yhteyttä äärimmäiseen uupumukseen tarkasteltiin lineaarisilla regressioanalyyseillä.
Higher emotionality and lower sociability predicted higher vital exhaustion over a 6-year time interval.
Korkeamman emotionaalisuuden ja matalamman sosiaalisuuden havaittiin ennustavan korkeampaa uupuneisuutta kuuden vuoden seurannassa.
Vital exhaustion was measured in 2001 and in 2007 using the Maastricht Questionnaire.
Temperamenttia arvioitiin vuonna 2001 EAS-temperamenttiasteikolla ja äärimmäistä uupumusta vuosina 2001 ja 2007 Maastricht Questionnaire -kyselyllä.
As a whole, temperament independently explained very little of the variance in vital exhaustion when vital exhaustion at baseline was taken into account.
Kokonaisuudessaan temperamentti selitti äärimmäisen uupumuksen vaihtelusta kuitenkin itsenäisesti hyvin vähän, kun aikaisempi uupuneisuus huomioitiin.
Lower activity also predicted higher vital exhaustion six years later, although it was not associated with vital exhaustion at baseline like the two other traits.
Myös matalamman aktiivisuuden havaittiin ennustavan korkeampaa uupuneisuutta kuusi vuotta myöhemmin, vaikkei se ollut muiden temperamenttipiirteiden tavoin yhteydessä aikaisempaan uupuneisuuteen.
The direct evidence of the relationship between temperament and vital exhaustion is, however, limited.
Suoraa tutkimusnäyttöä temperamentin yhteydestä äärimmäiseen uupumukseen on kuitenkin vähän.
The association between temperament and vital exhaustion
Temperamentin yhteys äärimmäiseen uupumukseen
The aim of this study was to determine whether temperament, as defined by Buss and Plomin, predicts vital exhaustion.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, ennustaako temperamentti äärimmäistä uupumusta, kun temperamentti määritellään Bussin ja Plominin temperamenttiteorian mukaisesti.
The results suggest that temperament plays a more important role in explaining the level and stability of vital exhaustion than explaining the increase or decrease in it.
Tutkimuksen perusteella temperamentti vaikuttaa selittävän enemmän äärimmäisen uupumuksen tasoa ja pysyvyyttä kuin muutosta.
Previous studies have mostly focused on studying vital exhaustion in relation to cardiovascular disease.
Tutkimuksissa äärimmäistä uupumusta on aiemmin tarkasteltu ensisijaisesti sydän- ja verisuonitautien yhteydessä.
Among other things, vital exhaustion has been shown to be a precursor of myocardial infarction and has been associated with cardiovascular risk factors.
Sen on todettu muun muassa ennakoivan sydäninfarktia sekä olevan yhteydessä erilaisiin sydän- ja verisuonisairauksien riskitekijöihin.
Similarly, temperament traits have been linked to disorders and risk factors related to vital exhaustion.
Vastaavasti yksittäisten temperamenttipiirteiden on havaittu kytkeytyvän erilaisiin äärimmäiseen uupumukseen yhdistettyihin häiriötiloihin ja alttiustekijöihin.
The current study was set out to assess the relationship between innate temperament and vital exhaustion, a consequence of long-term stress.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin synnynnäisen temperamentin yhteyttä pitkittyneen stressin seuraukseen, äärimmäiseen uupumukseen (engl.
In additional analyses, vital exhaustion in 2001 was further controlled when predicting vital exhaustion in 2007.
Lisäksi suoritettiin regressioanalyysit, joissa myöhempää uupuneisuutta ennustettaessa huomioitiin muiden taustatekijöiden ohella aikaisemman uupuneisuuden vaikutus.
The learning experiences were categorized as follows: 1) adapting in a new country, 2) working in the school community, 3) facing challenging situations in teaching and 4) cultural encounters.
Oppimiskokemukset jaettiin neljään kategoriaan: 1) uuteen maahan sopeutuminen, 2) työyhteisössä toimiminen, 3) haastavien tilanteiden kohtaaminen opetustyössä ja 4) kulttuurien kohtaaminen.
Learning was considered the bridge between actual and designated teacher identities.
Oppiminen nähtiin siltana todellisten ja tulevien opettajaidentiteettien välillä.
International volunteering can support teachers' professional growth, but learning experiences are not linked to professional identities automatically without reflection.
Kansainvälinen vapaaehtoistyö voi tukea opettajan ammatillista kehittymistä, mutta oppimiskokemusten liittäminen opettajaidentiteettiin ei tapahdu automaattisesti ilman kokemusten reflektointia.
Teachers' professional growth was seen as interplay between developing the teacher's personal identity, professional identity and collective identity (Heikkinen 2001).
Opettajan ammatillisessa kehittymisessä nähdään yhdistyvän persoonallisen, ammatillisen ja kollektiivisen identiteetin vahvistuminen (vrt. Heikkinen 2001).
For the organizations providing international volunteering opportunities, it is important to identify the reflexive nature of volunteering and be organized in guiding teachers to reflect their experiences.
Kansainvälistä vapaaehtoistyötä tarjoavien järjestöjen on tärkeää huomata vapaaehtoistyön refleksiivinen luonne ja ohjata opettajia reflektoimaan kokemuksiaan organisoidusti.
The subjects were three Finnish teachers who all had taken part in an international volunteering program for six months.
Tutkimushenkilöinä toimi kolme pääkaupunkiseudulla työskentelevää opettajaa, jotka olivat kaikki osallistuneet puolen vuoden mittaiselle Etvo-vapaaehtoistyöjaksolle jossain kehitysmaassa.
The purpose of this study was to examine the experiences of three Finnish volunteer teachers in developing countries.
Tutkimuksessa tarkasteltiin kolmen opettajan kokemuksia kansainvälisestä vapaaehtoistyössä kehitysmaassa.
The teachers' learning experiences through volunteering were substantial and strongly linked to the teacher's personal background.
Opettajien oppimiskokemuksia kansainvälisessä vapaaehtoistyössä oli paljon ja ne liittyivät vahvasti opettajan elämäntarinaan.
The collected data was analysed using Polkinghorne's (2005) analysis of narratives and narrative analysis.
Tutkimusaineisto analysoitiin hyödyntäen Polkinghornen (2005) analyysitapojen jakoa narratiivien analyysiin ja narratiiviseen analyysiin, joista narratiivien analyysia käytettiin opettajien oppimiskokemusten luokitteluun.
The research method applied was a combination of autobiographical narrative interview (Schütze 2005) and a semi-structured interview.
Käytetty aineistonkeruumetodi oli haastattelu, jossa yhdisteltiin piirteitä elämäkerrallis-narratiivisesta haastattelusta (Schütze 2005) ja teemahaastattelusta.
All categories except for the first one were linked to teacher identity development in the teachers' narratives.
Ensimmäistä lukuun ottamatta kaikista kategorioista löydettiin teemoja, jotka opettajat liittivät kertomuksessaan opettajaidentiteetin kehittymiseen.
Narrative analysis then was applied to construct a new narrative: a typical story of the functions of international volunteering in teacher identity development.
Narratiivista analyysia hyödynnettiin konstruoimalla aineistosta kokonaan uusi kertomus: mahdollisimman laaja tyyppikertomus vapaaehtoistyöjakson merkityksistä opettajan identiteetille.
The objective of the study is to understand the possibilities of personal and professional growth that international volunteer teaching can provide.
Tutkimuksessa hahmotellaan kansainvälisen vapaaehtoistyön mahdollisuuksia tukea opettajan ammatillista kehittymistä.
In this study, identity was seen as socially constructed narratives (Sfard & Prusak 2005).
Identiteetti nähtiin Sfardin ja Prusakin (2005) mukaan sosiaalisesti rakentuvina kertomuksina, diskursiivisina vastineina eletyille kokemuksille.
Specific point of interest was to understand the functions of volunteer learning experiences in developing teacher identities.
Tarkoituksena oli selvittää, millaisia oppimiskokemuksia opettajat kokivat vapaaehtoistyöjakson aikana.
A narrative approach defines the study as a whole.
Tutkimus pohjautui konstruktivistiseen tiedonkäsitykseen ja tukeutui kauttaaltaan narratiiviseen tutkimustapaan.
The Functions of International Volunteering in Teachers' Professional Development : a Narrative Approach
Matkalla opettajuuteen : Narratiivinen tutkimus kansainvälisen vapaaehtoistyön merkityksistä opettajan identiteetille
Learning experiences were utilized in two ways: realizing designated identities and creating new ones.
Oppimiskokemusten kautta sekä integroitiin tulevia opettajaidentiteettejä todelliseen opettajaidentiteettiin että rakennettiin uusia tulevia opettajaidentiteettejä.
Communication is a basic human activity, and one that is also crucial for business.
Viestintä on perusinhimillistä toimintaa, joka on myös tärkeää liiketoiminnassa.
The interviews were recorded digitally and lasted approximately one hour.
Haastattelut nauhoitettiin ja ne kestivät noin tunnin.
For those communicating with international audiences, lack of knowledge regarding how people communicate across cultures might create misunderstandings and in the worst case, conflicts.
Niille, jotka kommunikoivat kansainvälisen yleisön kanssa, tiedon puute siitä, miten ihmiset kommunikoivat eri kulttuurien välillä saattaa aiheuttaa väärinkäsityksiä ja pahimmassa tapauksessa konflikteja.
This approach originates from the Ethnography of Communication tradition and contemplates not only the linguistic aspects of discourse, but also the context in which discourse is produced, utilised and maintained.
Tämä lähestymistapa on peräisin viestinnän etnografisesta perinteestä ja pohtii paitsi kielelliset näkökohdat diskurssissa, myös konteksteissa, jossa diskurssi tuotetaan, käytetään ja ylläpidetään.
To ensure confidentiality, the participants were given aliases and their real names were not disclosed publicly.
Luottamuksellisuuden varmistamiseksi, osallistujien nimet on muutettu, eikä oikeita nimiä ole julkistettu.
For the participants nature was a place to relax and calm down, to be with themselves and to maintain a sense of continuity.
Osallistujille luonto oli paikka jossa voi rentoutua ja rauhoittua, olla itsensä kanssa ja kokea jatkuvuutta.
The research results indicate that three main discourses are present in the discourse of environmental professionals about nature.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että kolme diskurssia ovat läsnä ympäristöammattilaisten diskurssissa luonnosta.
The CuDa method proposed five analytical tools through which the research data could be analysed: dwelling, relations, feelings, action and identity.
CuDA menetelmässä on viisi analyyttistä välinettä, joiden kautta tutkimustietoa voitaisiin analysoida: paikka jossa asutaan, suhteet, tunteet, toiminta ja identiteetti.
Research related to other business areas could be useful to understand how a deeply held value about nature like sustainability is common across businesses/industries.
Vastaava tutkimus muilta liiketoiminta-alueilla voisi auttaa ymmärtämään, minkälainen yhteneväisyys luonnon syvien arvojen, kuten kestävyyden kohdalla on eri yritysten/teollisuusalojen välillä.
The research material was collected through seven semi-structured interviews conducted in Finnish language and translated to English.
Tutkimusaineisto kerättiin puolistrukturoitujen haastattelujen kautta, jotka tehtiin suomenkielellä ja myöhemmin käännettiin englanniksi.
The research purpose of this thesis was to identify cultural discourses about nature and the environment that would illustrate deeply held values and beliefs about nature.
Tutkimuksen tarkoitus oli tunnistaa kulttuurisia diskursseja luonnosta ja ympäristöstä, jotka kuvaavat syviä arvoja ja uskomuksia.
In this thesis the data was examined in light of the tools or themes of dwelling, relations, identity, and in some cases that of action.
Tässä tutkimuksessa tietoja tarkasteltiin pääsääntöisesti seuraavien teemojen ja välineiden valossa: paikka jossa asutaan, suhteet, identiteetti, ja joissakin tapauksissa, toiminta.
The research question is aimed to identify beliefs and values about nature, personhood, and relationships hold by seven Finnish professionals of the environment working in the forest company UPM.
Tutkimuskysymyksissä pyritään tunnistamaan seitsemän ympäristöammattilaisen, jotka työskentelevät metsäyhtiö UPM:ssä, luontoon liittyviä uskomuksia, arvoja, ihmisyyttä ja suhteita.
The values related to these discourses were peace, privacy, autonomy, identity, spirituality, and continuity as a way to preserve what is valued.
Arvot, jotka liittyvät näihin diskursseja olivat rauha, yksityisyys, autonomia, identiteetti, henkisyys, ja jatkuvuus.
Further research could build upon the notion of sustainability as a cultural discourse.
Lisätutkimukset voisivat perustua kestävyyden käsitteeseen.
The main value hold by the participants is that of continuation or sustainability.
Haastateltujen tärkeimmät arvot ovat yksityisyys sekä jatkuvuus tai kestävyys.
The research participants reviewed the excerpts of text in the original language (vernacular Finnish) and also reviewed the translations to English language.
Tutkimuksen osallistujat tarkastelivat tekstiotteita alkuperäiskielellä (joka oli kansankieltä tai puhuttua suomea) ja he myös tarkistelivat tekstiotteita englanninkielestä käännöksestä.
The material was displayed in both Finnish and English language and analysed applying the Cultural Discourse Analysis (CuDA) method.
Tutkimuksessa materiaali esitettiin suomeksi ja englanniksi, ja analysoitiin soveltaen CuDA menetelmää.
Previous research has shown that communication is cultural and that both culture and communication can influence the way nature is constructed.
Kulttuuri sekä viestintä voi vaikuttaa siihen, miten luonto on ymmärretty.
The theoretical approach utilised in the thesis was Cultural Discourse Theory.
Teoreettinen lähestymistapa hyödyntää kulttuurista diskurssiteoriaa (CuDA eli Cultural Discourse Analysis).
"If he only had been just like us" : Student diversity as a challenge for peer relations in junior high school
"Jos hän olisi ollut kuten me muut" : Oppilaiden moninaisuus yläkoulun vertaissuhteiden haasteena
Group dynamics and general social climate in the classroom seemed to influence how diversity was handled.
Ryhmädynamiikka ja yleinen asenneilmapiiri luokassa näytti myös vaikuttavan moninaisuuden kohtaamiseen.
They also brought forth ideas how the social competence of a young person distinct from the group could be supported.
He myös nostivat esiin ehdotuksia, kuinka ryhmästä erottuvan nuoren sosiaalista kompetenssia voitaisiin vahvistaa.
Young people looked for direction from adults and guidance in situations where someone was outside of the group.
Nuoret kaipasivat aikuisen ohjausta ja puutumista tilanteisiin, joissa joku jää ryhmän ulkopuolelle.