natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This study offers insights into the process structure and layered design for applying the competence-based approach, digital open badges and gamification in professional development.
Tutkimus tarjoaa tietoa kokonaisuuden prosessirakenteesta ja kerrostetun mallin sovellettavaksi osaamisperusteiseen lähestymistapaan, digitaalisiin osaamismerkkeihin ja pelillistämiseen osaamisen kehittämisessä.
The primary results from the various sub-studies and theoretical approaches culminate in defining digital open badge-driven learning process grounded on the badge constellation of competences.
Eri osatutkimusten ja teoreettisten lähestymistapojen avulla voidaan määritellä digitaalisin osaamismerkein ohjautuva oppimisprosessi, jonka perusta on osaamismerkkijärjestelmä.
The results indicate that a stage model of scaffolding and instructional badging holds value in structuring the badge-driven learning process.
Tulokset osoittavat, että vaiheistettu ohjausmalli ja oppimista ohjaavat osaamismerkit jäsentävät osaamismerkein ohjautuvaa oppimisprosessia.
More research regarding such opportunities is needed in order to find new tools for planning and conducting studies on continuing professional development and to achieve and maintain the versatile competences required in vocational teachers’ demanding careers.
Tuoretta tutkimusta ja uusia työvälineitä tarvitaan sekä opintojen suunnitteluun ja toteutukseen että ammatillisilta opettajilta vaadittavan monipuolisen osaamisen saavuttamiseen ja ylläpitämiseen työuran eri vaiheissa.
Each of the four sub-studies contribute to answering the study’s overarching research question: how do digital open badges structure the gamified competence-based learning process in the continuing professional development of vocational pre- and in-service teachers?
Jokainen osatutkimus tarkentaa osaltaan vastausta päätutkimuskysymykseen: miten digitaaliset osaamismerkit jäsentävät ammatillisten opettajaopiskelijoiden ja ammatillisten opettajien pelillistettyä osaamisperusteista oppimisprosessia ammatillisessa osaamisen kehittämisessä?
Further, the process approach embodies the ideal of study path customisation and personalisation in order to meet teachers’ personal needs for their working lives.
Lisäksi prosessikuvaus ilmentää yksilöllisten opintopolkujen ja henkilökohtaistamisen merkitystä työelämän osaamistarpeita vastaavan osaamisen kehittämisessä.
The study focused on mapping students’ experiences of stimulating and supportive digital open badge-driven learning, ultimately determining motivational factors affecting the digital open badge-driven learning process.
Osatutkimuksessa keskitytään kartoittamaan opiskelijoiden kokemuksia kannustavasta ja tukevasta osaamismerkein ohjautuvasta oppimisesta, ja sen tavoitteena on määritellä oppimisprosessiin liittyviä motivaationaalisia tekijöitä.
Based on our findings, we propose digital open badge-driven learning triggered by flexible study options that include customising studies and learning new and up-to-date competences.
Osaamismerkein ohjautuvan oppimisen käynnistävinä triggereinä toimivat joustavat opintomahdollisuudet ja mahdollisuus opintojen yksilöllistämiseen sekä uuden ja ajantasaisen osaamisen saavuttamiseen.
The aim of the first sub-study was to reveal what motivates students in the badge-driven learning process.
Ensimmäisen osatutkimuksen tavoitteena on selvittää, mikä digitaalisten osaamismerkkien käytössä motivoi opiskelijoita oppimisprosessin aikana.
All of these approaches provide researchers with deep conceptual understandings and opportunities to draw new concepts and derive implications for novel educational practices.
Eri lähestymistavat mahdollistavat käsitteellisen ymmärryksen jatkuvan syventämisen ja auttavat kuvaamaan suhteellisen uutta ilmiötä implikoiden samalla tulevaisuuden koulutuskäytäntöjä.
This study aims to fill a research gap regarding advanced competence-based professional development by investigating the process of digital open badge-driven learning in the context of professional teacher education (vocational teacher education).
Tutkimuksen tavoitteena on tuottaa uutta tutkimustietoa nykyaikaisesta osaamisperusteisesta osaamisen kehittämisestä tarkastelemalla ja määrittämällä digitaalisin osaamismerkein ohjautuvaa oppimisprosessia ammatillisessa opettajankoulutuksessa.
In the digital era, institutions of vocational education and training (VET) have emerged as transformational and flexible development environments; consequently, it is important to develop digital professional learning opportunities for vocational teachers who need to meet the requirements of their working lives.
Digitalisaation aikakaudella ammatillisen koulutuksen oppilaitokset ovat kasvaneet muutoskykyisiksi ja joustaviksi kehittämisympäristöiksi.
The research question considers how digital open badges structure the gamified competence-based learning process in the continuing professional development of vocational pre- and in-service teachers.
Päätutkimuskysymys on, miten digitaaliset osaamismerkit jäsentävät ammatillisten opettajaopiskelijoiden ja ammatissa jo toimivien ammatillisten opettajien pelillistettyä osaamisperusteista oppimisprosessia ammatillisen osaamisen kehittämisessä.
The third study aimed to identify students who were particularly motivated by digital open badge-driven learning.
Kolmannessa osatutkimuksessa tavoitteena puolestaan on tunnistaa ne opiskelijat, joita malli erityisesti motivoi.
Theoretically, this study draws attention to the motivational effects of digital badging, gamification and the competence-based approach.
Teoreettinen viitekehys keskittyy digitaalisten osaamismerkkien motivaatioon vaikuttaviin piirteisiin, pelillistämiseen ja osaamisperusteisuuteen.
The results describe the impact of the competence-based approach on teachers’ professional development during the digital open badge-driven learning process.
Tulokset kuvaavat osaamisperusteisuuden ilmenemistä osaamismerkein ohjautuvassa ammatillisten opettajien osaamisen kehittämisessä.
The findings also suggest the value of applying gamification and digital badging in the professional development of both pre- and in-service teachers.
Tulokset ohjaavat soveltamaan pelillistämistä sekä ammatillisessa opettajankoulutuksessa että työuran aikaisessa osaamisen kehittämisessä.
The research question sought to explore what triggers learning in the badge-driven process, with results indicating similarities and differences in experiences based on the achieved skill-set level and competence-development continuum for vocational teachers.
Tulokset kuvaavat eroja ja yhteneväisyyksiä opiskelijoiden kokemuksissa suhteessa saavutettuun osaamistasoon ja ammatillisen opettajan osaamisen kehittämisen jatkumoon.
The final and fourth study further describes vocational pre- and in-service teachers’ experiences of the competence-based approach in digital open badge-driven learning.
Neljäs ja samalla viimeinen osatutkimus syventää käsitystä osaamismerkein ohjautuvasta oppimisesta tarkastelemalla ammatillisten opettajien ja opettajaopiskelijoiden kokemuksia osaamisperusteisuudesta sekä rajoitetun korrespondenssianalyysin että fenomenografisen tutkimusotteen avulla.
Digital Open Badge-Driven Learning – Competence-based Professional Development for Vocational Teachers
Siksi on tärkeää kehittää digitaalisia oppimisratkaisuja, jotka vastaavat ammatillisten opettajien työelämästä nousevia osaamistarpeita.
Youth is handled as social and commonly psychological phenomenon.
Nuoruutta käsitellään sosiaalisena ja yleisesti psykologisena ilmiönä.
The restless atmosphere of the class was also seen as a factor reducing motivation.
Luokan rauhaton ilmapiiri nähtiin lisäksi motivaatiota heikentävänä tekijänä.
How do children between ages of 13 and 14 describe their inner motivation in stories on emphatizing?
Miten 13-14 -vuotiaat kuvaavat sisäistä motivaatiota eläytymistarinoissa?
In the end motivation is familiarized with its common essence and also in point of view of inner and external motivation.
Motivaatioon perehdytään lopuksi sen yleisen olemuksen ja sisäisen sekä ulkoisen motivaation näkökulmista.
Feasibility study was carried out before the actual colecting of material.
Esitutkimus suoritettiin ennen varsinaista aineistonkeruuta.
Material was collected using the methods of emphatizing and consists of 21 th stories on emphatizing written by 8 graders.
Aineisto kerättiin eläytymismenetelmää hyödyntäen ja se koostuu kahdeksasluokkalaisten kirjoittamista 21 eläytymistarinasta.
The material was analyzed with theorydirectional contet analysis and typing.
Aineisto analysoitiin teoriaohjaavalla sisällönanalyysillä ja tyypittelemällä.
Research is qualitative in its nature.
Tutkimusote on laadullista eli kuvailevaa.
These are the research questions: What sort of interaction between a teacher and a student helps the latter to work?
Tutkimuskysymykset ovat seuraavat: Millainen vuorovaikutus opettajan ja oppilaan välillä auttaa oppilasta työskentelemään?
According to results interaction, in which topics relating to student's world of emphatizing, rewarding and getting rid of excessive self-critique and storytelling were highlighted, inspirate working.
Tulosten mukaan vuorovaikutus, jossa korostuivat oppilaan elämismaailmaan liittyvät aiheet, kuten palkitseminen, liiallisen itsekriittisyyden poistaminen ja tarinankerronta annetun tehtävän sisällöstä, innostivat työskentelyyn.
The study revealed that the students possess inner motivation in study of visual arts, which requires appropriate support on student by perceiving him/her on reasonable learning processes.
Tutkimus osoitti, että oppilailta löytyy sisäistä motivaatiota kuvataideopetuksessa, mikä edellyttää oppilaan oikeanlaista tukemista hahmottamalla hänen kannaltaan mielekkäitä oppimisprosesseja.
Interaction is studied through ineraction models, verbal and nonverbal communication and dialogue.
Vuorovaikutusta pohditaan kuvataideopetuksen vuorovaikutusmallien, sanallisen ja sanattoman viestinnän sekä dialogin avulla.
Interaction is mostly emphasized on mutual speech, creating dialogue and student-centered and based on being social.
Vuorovaikutus on suurimmaksi osaksi molemminpuoliseen puheeseen painottuvaa, dialogia luovaa sekä oppilaskeskeistä että sosiaalisuuteen perustuvaa.
According to the study more dialoguebased pedagogy are needed in school, so that visual arts as a subject can be enabled.
Tutkimuksen perusteella kouluun tarvitaan enemmän dialogisuuteen perustuvaa pedagogiikkaa, jonka kuvataide oppiaineena tarvittaessa mahdollistaa.
In these cases interaction was very teacher-centered.
Vuorovaikutus oli tällöin hyvin opettajakeskeistä.
The research task of this study is to find out how interaction between a teacher of visual arts and a student affects on the work of the latter.
Tämän tutkielman tutkimustehtävänä on selvittää, miten kuvataideopettajan ja oppilaan välinen vuorovaikutus vaikuttaa oppilaan työskentelyyn.
The teacher seemed to weaken the motivation by using cotradicting opinions, wrong kind of guiding and too harsh discipline based on hidden syllabus.
Opettajan katsottiin puolestaan heikentävän motivaatiota piiloopetussuunnitelmaan perustuvalla vallallaan mielipideristiriitojen, vääränlaisen ohjaamisen ja liian ankaran kurin muodossa.
According to the study through educational system teacher has inspirational and discouraging effect on student's work.
Tutkimuksen mukaan koululaitoksella on opettajan kautta vaikutusta oppilaan työskentelyyn sekä siihen innostajana että sen lannistajana.
At first central features of education of visual arts are examined in theoretical background.
Teoreettisessa taustassa tarkastellaan aluksi kuvataideopetuksen keskeisiä piirteitä ja kuvataideopettajan valtaa.
Since new words related to clothing recycling are often found misleading, they should be accurately defined to avoid the negative impacts of misunderstandings.
Monet uudet vaatteiden kierrätykseen liittyvät sanat koetaan usein harhaanjohtavina, ja niitä pitäisikin määritellä tarkoin väärinkäsitysten aiheuttamien negatiivisten vaikutusten välttämiseksi.
The study solves how the information about a garment’s eco-friendliness impacts its desirability and decision making upon acquisition.
Tutkimuksessa selvitetään, miten tieto vaatteen ympäristöystävällisyydestä vaikuttaa sen haluttavuuteen ja ostopäätöksiin.
As conclusions, consumers need easy and reachable possibilities to recycle their clothes.
Tuloksista voidaan päätellä kuluttajien tarvitsevan vaatteiden kierrätykseen helppoutta ja saavutettavuutta.
The framework of this study is in design, consumer behaviour, sociology and en-vironmental politics.
Tutkimuksen viitekehys rakentuu muotoilun, kuluttajakäyttäytymisen, sosiologi-an ja ympäristöpolitiikan teemoista.
The mechanisms that affect decision making in acquisition and discarding are reached through individual taste preferences, reproducing one’s identity, feelings of social unity and ideas of waste.
Vaatteiden hankintaan ja luopumiseen liittyviä päätöksen-teon mekanismeja tarkastellaan yksilöllisten makumieltymysten, identiteetin osoittamisen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja saastaisuuskäsitysten kautta.
This study’s discipline is phenomenology.
Tutkimuksessa sovellettiin fenomenologista metodia ja analyysimenetelmää.
In the consumer poll used in this research the consumers are asked about their habits and word associations related to clothing recycling.
Tässä tutkielmassa kartoitetaan kyselyn avulla kuluttajien mielikuvia vaatteiden kierrätyksestä ja siihen liittyvästä sanastosta.
Consumers’ personal needs, aesthetic pref-erences and resources affect the desirability and purchasing more than the information about eco-friendliness.
Ostopäätöksissä tarpeet, esteettiset preferenssit sekä resurssit menevät kuitenkin ekologisuuden edelle.
Wearing recycled clothes is mainly seen as a positive matter.
Vaatteiden kierrätys ymmärretään etupäässä luopumisena ja uudelleenkäyttönä, ja kierrätysvaatteisiin pukeutuminen nähdään positiivisessa valossa.
In eco-design, con-sideration, safety and absolute responsibility are important when including environmental val-ues to consumers’ aesthetic preferences.
Ympäristöarvojen sisällyttäminen kuluttajien esteettisiin preferensseihin edellyttää ekologiselta suunnittelulta harkintaa, turvallisuutta ja ehdotonta vastuullisuutta.
This thesis is about learning consumers’ ideas on recycled clothing.
Tulokset osoittivat kuluttajien mielikuvien riippuvan vaatteiden kierrätystavasta.
As giveaways are seen as acts of charity, the consumers rarely consider the impacts of discarding clothes when donating.
Pois heittämisen laajempia vaikutuksia kuluttajat pohtivat vain vähän.
The study is limited to a time in years 1890-1930.
Tutkimus rajautuu ajallisesti vuosiin 1890–1930.
I am using the comparative research method used in literature study.
Tutkimusmetodina käytän kirjallisuustieteessä käytettyä vertailevaa tutkimusmenetelmää.
In the 1880s and the 1890s etching revival movement marked the final breakthrough in the modern printmaking, forming the concept of original print into its current likeness.
1880- ja 1890-luvuille ajoittuva uusi nousukausi merkitsi modernin grafiikan lopullista läpimurtoa ja originaaligrafiikkakäsitteen muotoutumista nykyisen kaltaiseksi.
Simberg´s share as Gallen-Kallela´s successor of tradition is considerable.
Simbergin osuus Gallen-Kallelan perinteen jatkajana on huomattava.
The research focuses on the development of Finnish graphic arts.
Tutkimuksen kohteena on suomalaisen taidegrafiikan kehitys.
Gallen-Kallela´s role as one of the instigators of the printmaking tradition along with Albert Edelfelt, A. W. Finch, Simberg and Ellen Thesleff makes him significant to the development of Finnish graphic arts.
Gallen-Kallelan rooli yhtenä taidegrafiikan perinteen alkuunpanijana Albert Edelfeltin, A. W. Finchin, Simbergin ja Ellen Thesleffin ohella tekee hänestä merkittävän suomalaisen taidegrafiikan kehitykselle..
Gallen-Kallela influenced younger artists as an example, as a technical teacher, stimulating and providing mental support.
Akseli Gallen-Kallela vaikutti nuorempiin taiteilijoihin esimerkkinä, teknisenä opettajana, kannustajana ja henkisenä tukena.
I studied the artists´ prints, in which Gallen-Kallela had a direct impact as a teacher or a facilitator, as well as artists which they in turn influenced.
Tutkin niiden taiteilijoiden grafiikkaa, joihin Gallen-Kallela vaikutti suoraan opettajana tai tukijana sekä taiteilijoita, joihin nämä puolestaan vaikuttivat.
Gallen-Kallela´s experiments and the first prints attracted Hugo Simberg´s interest in the art form, which supported his expression and aspirations.
Gallen-Kallelan grafiikan kokeilut ja ensimmäiset grafiikantyöt herättivät Hugo Simbergin kiinnostuksen taiteenlajiin, joka tuki hänen ilmaisuaan ja pyrkimyksiään.
The study aims to find out how printmaking came to Finland and the impact Akseli Gallen-Kallela had on the development of graphic arts.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, miten taidegrafiikka tuli Suomeen ja millainen vaikutus Akseli Gallen-Kallelalla oli suomalaisen taidegrafiikan kehittymisessä.
He inspired Magnus Enckell and Verner Thomé to start printmaking, and also taught printmaking techniques to Ester Helenius, Hilda Flodin and Kalle Carlstedt.
Magnus Enckell ja Verner Thomé aloittivat grafiikan tekemisen Simbergin innostamana, ja Simberg opetti grafiikkaa Ester Heleniukselle, Hilda Flodinille ja Kalle Carlstedtille.
Carlstedt´s woodcuts in turn affected the prints Vilho Askola and Erkki Tanttu made.
Carlstedtin puupiirrokset puolestaan vaikuttivat Vilho Askolan ja Erkki Tantun grafiikantuotantoon.
Finnish graphic art development and Gallen-Kallela´s interest in the printmaking are no isolated events.
Suomalaisen taidegrafiikan kehitys ja Gallen-Kallelan kiinnostus grafiikkaan eivät ole irrallisia tapahtumia, vaan ne liittyvät eurooppalaisen taidegrafiikan nousuun.
Most of Gallen-Kallela´s students and other artists influenced by him became interested in printmaking.
Vaikka oppilaita ja muuten vaikutteita saaneita nuorempia taiteilijoita ei ollut paljon, suurin osa heistä kiinnostui grafiikasta ja toimi perinteen jatkajina sekä taidegraafikkoina että opettaessaan grafiikan menetelmiä.
According to social identity theory, the leader should construct a shared sense of "us".
Sosiaalisen identiteetin teorian mukaan johtajan tulisi muotoilla jaettua käsitystä "meistä".
The study was two-fold.
Tutkielma rakentui kaksiosaisesti.
From the viewpoint of "identity leadership," the categorization of the asylum seekers is not an unproblematic choice.
Identiteettijohtamisen näkökulmasta turvapaikanhakijoiden kategorisoiminen asiakkaiksi ei ole ongelmaton valinta.
From this perspective, the leaders are mainly leading the staff.
Vastaanottokeskuksissa johtaja johtaa tästä näkökulmasta pääosin henkilöstöä.
This study is an initiative in viewing the reception centres instead of institutions as communities, in which leadership based on shared identity can open up possibilities for social good.
Tutkielma onkin keskustelunavaus vastaanottokeskusten hahmottamisesta laitosten sijaan yhteisöinä, joissa yhteiseen identiteettiin perustuva johtaminen voi avata mahdollisuuksia sosiaaliseen hyvään.
Especially the themes related to the asylum seekers were seen as important areas for development in the reception centre work.
Erityisesti turvapaikanhakijoihin liittyvät teemat nähtiin työn tärkeinä kehittämiskohteina.
The aim of this study is to produce knowledge about leadership in reception centres in Finland.
Tutkielman tarkoituksena on tuottaa tietoa vastaanottokeskusten johtamisesta.
The second part of the study was formed on the basis of the survey.
Tutkielman toinen osa muotoutui ensimmäisen pohjalta.
I analysed the data using category analysis, influenced by discourse analysis.
Analysoin laadullisen aineiston kategoria-analyysilla, johon otin vaikutteita diskurssianalyyttisesta tutkimuksesta.
The examination of these categories revealed that in the reception centres there are primarily two groups: the representatives of the institution, that is, the leader and the staff; and the customers of the institution, that is, the asylum seekers.
Kategoriaparien tarkastelu osoitti, että vastaanottokeskuksiin muodostuu ensisijaisesti kaksi erillistä ryhmää: instituution edustajat, eli johtaja ja työntekijät, ja instituution asiakkaat, turvapaikanhakijat.
In the first part, I examined features of leadership in reception centres via a survey, which I analysed with descriptive methods.
Ensimmäisessä osassa selvitin vastaanottokeskusjohtamisen erityispiirteitä kyselytutkimuksen avulla, jonka tulokset analysoin kuvailevin menetelmin.
The categorical pairs linked to the discourses were a participative leader & an active team member, a caring leader & a burdened subordinate, a service provider/ public officer & a customer, and human & human.
Diskursseihin kiinnittyvät kategoriaparit olivat osallistava johtaja & aktiivinen tiimiläinen, huolta pitävä johtaja & kuormittunut alainen, palveluntarjoaja/virkamies & asiakas, ihminen & ihminen.
The use of the category of human was the means of building a reality that united leaders, staff, and asylum seekers and is one example of the possibility of viewing the reception centre as one community.
Ihmisyyden kategoria oli keino rakentaa johtajia, työntekijöitä ja turvapaikanhakijoita yhdistäviä tekijöitä ja kertoo siitä, että vastaanottokeskuksen voi hahmottaa myös yhtenä yhteisönä.
The relationship of the leader with the staff was shaped via teamwork and wellbeing discourses, and the relationship between the leader and the asylum seekers was shaped through institution and humanity discourses.
Johtajan suhde työntekijöihin hahmottui tiimityö- ja työhyvinvointidiskurssien kautta ja johtajan suhde turvapaikanhakijoihin instituutio- ja ihmisyysdiskurssien kautta.
Through the research interviews, I examined the discursive construction of leading people, especially the relationship between a leader and staff and a leader and asylum seekers.
Tutkimushaastattelujen avulla tarkastelin ihmisten johtamisen diskursiivista rakentumista, erityisesti johtajan suhdetta työntekijöihin ja turvapaikanhakijoihin.
Important themes for leaders that stood out from the survey data were leading the staff and interaction and customer work with the asylum seekers.
Henkilöstön johtaminen ja vuorovaikutus ja asiakastyö turvapaikanhakijoiden kanssa erottuivat johtajille merkityksellisinä teemoina kyselyaineistosta.
The data were analysed by theory-driven content analysis.
Toteutin aineiston analyysin teoriaohjaavaa sisällönanalyysia käyttäen.
The struggles take place through unofficial and official rules that can be written, spoken or unspoken.
Kamppailuja käydään organisaatioiden virallisten ja epävirallisten ohjeiden välityksellä, jotka ovat kirjoitettuja, ääneen lausuttuja tai vaiettuja.
The theoretical framework employed in the concluding chapter is Pierre Bourdieu’s theory of social fields.
Yhteenveto-osion teoreettinen tulkintakehys rakentuu Pierre Bourdieun sosiaalisen kentän teoriasta.
The nature of engagement in media advocacy has an effect on how others react to the action taken.
Mediavaikuttamisen luonne vaikuttaa muiden reagointiin.
The agents in the field of social work media advocacy aim to accumulate different forms of capital, but they can also lose capital in a struggle.
Mediavaikuttamisen kentän toimijat pyrkivät saavuttamaan pääomia, mutta voivat myös menettää niitä kentän kamppailuissa.
This study addresses the following questions: 1) What kind of field of social action is formed by social work public communication and structural social work?
Tutkimuksessa käsittelen seuraavia kysymyksiä: 1) Millainen on sosiaalialan julkisen viestinnän ja rakenteellisen sosiaalityön muodostama sosiaalisen toiminnan kenttä?
An individual engaging in critical media advocacy, in particular whistleblowing, experiences more silencing than those who engage in forms of media advocacy that are perceived as more neutral or positive forms of media advocacy.
Kriittinen, erityisesti epäkohtia paljastava, vaikuttaminen kohtaa enemmän vaientamista kuin neutraali tai positiivinen viestintä.