natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a result, thermostable avidin variants with micromolar affinity for the steroid hormone testosterone were obtained.
Seulonnan tuloksena löydettiin lämmönkestäviä avidiinimutantteja, jotka sitovat steroidihormoni testosteronia.
The utility of the original dual-chain avidin protein was improved by constructing chimeric dual-chain avidin proteins consisting of a fusion of circularly permutated wild-type (wt) avidin and circularly permuted AVR4.
Tutkimuksessa lisättiin myös aikaisemmin kehitetyn kaksoisketjuavidiinin käytettävyyttä valmistamalla kimeerinen kaksoisketjuavidiini yhdistämällä avidiini ja avidiinin kaltainen proteiini (AVR4).
In this study, the avidin protein was extensively modified to be more suitable for diagnostic and biochemical applications.
Väitöskirjatutkimuksessa muokattiin kananmunanvalkuaisen proteiinia, avidiinia, bioteknologian sovellutuksiin paremmin sopivaksi muuttaen proteiinin rakennetta ja toimintaa.
The loop area was subjected to targeted random mutagenesis, and genes carrying the desired mutations were selected from a library by the phage display method.
Kohdennetun satunnaismutageneesin avulla valmistettiin geenikirjastoja, joiden seulontaan käytettiin faagidisplay-menetelmää.
Ongoing research may answer the increasing need for molecules capable of more sensitive and specific recognition in biotechnology applications.
Suuren mielenkiinnonkohteena ovat molekyylit, jotka kykenevät tarkkaan ja spesifiin molekyylitunnistukseen.
Films covered with thermostable chimeric avidin and stored at room temperature remained biologically active during three-month test period.
Selluloosa-asetaattikalvot päällystettiin muokatulla kimeerisellä avidiinilla ja kalvojen bioaktiivisuutta seurattiin kolmen kuukauden ajan.
Moreover, PCR amplification was more straightforward for the chimeric protein.
Lisäksi proteiinia koodaavan DNA-ketjun monistaminen PCR-menetelmällä oli tehokkaampaa kimeerisen fuusiogeenin avulla.
The aim of this study was to develop novel molecules for avidin-based technologies and, at the same time, to acquire more information about the ligand-binding properties of avidin.
Uusien molekyylien lisäksi tutkimus toi lisätietoa avidiinin kyvystä sitoa pienmolekyylejä.
A high-resolution 3D -structure of avidin was determined, and it revealed an important role for the loop between beta-strands 3 and 4 in ligand binding.
Tutkimuksessa avidiinin kolmiulotteinen rakenne määritettiin korkealla resoluutiolla.
In recent years, the development of novel scaffolds from non-immunoglobulin proteins have been an area of great intrest, and a powerful new technology has been born.
Aikaisemmin muokatun avidiiniproteiinin korkea lämpökestävyys ja erityinen ligandin sitomiskyky valjastettiin käyttöön tutkimuksen osatyössä, jossa kehitettiin bioaktiivisia kalvoja.
In addition to circular permutation, the loop areas in the ligand-binding site of wt avidin were modified in this study.
Avidiinin ligandisitomista muutettiin modifioimalla silmukka-alueita.
Therefore, molecular docking was used to analyze the difference in binding.
Tämä tutkimustulos osoittaa sen, että avidiinia voidaan käyttää monipuolisesti tunnistusmolekyylien kehityksessä.
Today, it is possible to design structures never seen before in nature and to generate proteins with improved suitability for biomedical and biochemical applications.
Nykyteknologialla on mahdollistaa valmistaa mm. sellaisia proteiinirakenteita, joita ei esiinny luonnossa lainkaan.
Values and morals were determined mainly by the religion taught by the church.
Arvot ja moraali määrittyivät hyvin pitkälti kirkon opettaman uskonnon kautta.
The first chapter focuses on the questions regarding the status of women, family and sexuality.
Ensimmäinen luku keskittyy naisen asemaa, perhettä ja seksuaalisuutta koskeviin kysymyksiin.
Social discussion in the beginning of the 20th century was strongly gendered, and women concentrated mainly on themes of social and family politics.
Yhteiskunnallinen keskustelu oli 1900-luvun alussa vahvasti sukupuolittunutta ja naiset kiinnittivät huomionsa ennen kaikkea sosiaali- ja perhepoliittisiin aiheisiin.
It was rather an integration process where religion, science and politics were tightly entangled.
Pikemminkin kysymys oli integraatioprosessista, jossa uskonto, tiede ja politiikka punoutuivat yhteen.
This thesis is a biographical study on the three most prominent female authors of the Finnish labour movement in the early 20th century, Hilja Pärssinen (1876–1935), Hilda Tihlä (1870–1944) and Elvira Willman (1875–1925).
Väitöskirjani on biografiseen tutkimusperinteeseen kytkeytyvä tutkimus, jonka kohteina ovat 1900-luvun alun suomalaisen työväenliikkeen tunnetuimmat sosialistiset naiskirjailijat Hilja Pärssinen (1876–1935), Hilda Tihlä (1870–1944) ja Elvira Willman (1875–1925).
In this sense, Pärssinen, Tihlä and Willman were no exception although they brought some radical perspectives to the discussion in relation to the atmosphere of the period in question.
Pärssinen, Tihlä ja Willman eivät olleet tässä mielessä poikkeuksia, mutta toivat keskusteluun myös ajan ilmapiiriin nähden radikaaleja näkökulmia.
The third chapter raises the subject of the three authors’ own religious conceptions.
Kolmantena teemakokonaisuutena nostan tutkimuksessa esille kirjailijoiden omat uskonnolliset käsitykset.
Furthermore, the church’s interpretation of Christianity highly defined the discussion on family, the female ideal and the boundaries of appropriate sexuality.
Kirkon kristinopintulkinta oli keskiössä myös keskustelussa naisihanteesta, perheestä ja hyväksytyn seksuaalisuuden rajoista.
In Finnish studies on the history of ideas womens’ interpretations on socialism have hardly been displayed and the conception of the ideological development of the working class movement has mainly been constructed through the male leaders of the Social Democratic Party.
Suomalaisessa aatehistoriallisessa tutkimuksessa naisten tulkintoja sosialismista ei ole juuri tuotu esille ja käsitys työväenliikkeen aatteellisen kentän kehityksestä on rakentunut lähinnä Sosialidemokraattisen Puolueen miespuolisten johtajien kautta.
By highlighting the ideas of female socialists this thesis indicates that women defined socialism from their own premises and had a significant role in constructing the socialist ideology.
Nostamalla esille tunnettujen naissosialistien käsitykset, tutkimukseni osoittaa naisten määrittäneen sosialismia omista lähtökohdistaan ja heillä olleen merkittävä rooli sosialistisen aatekentän muovaamisessa.
In this dissertation these writers function as a tool for examining which questions female socialists tried to answer using socialism, how they constructed socialist identity and in which form they propagated socialism inside the Finnish working class movement.
Kirjailijat toimivat tutkimuksessani tutkimusvälineenä, jonka avulla tarkastelen sitä, millaisiin yhteiskunnallisiin kysymyksiin naissosialistit hakivat sosialismista vastausta, millaisista aatteellisista vaikuttimista käsin he rakensivat sosialistista identiteettiä sekä sitä, millaisessa muodossa he sosialismia työväenliikkeessä levittivät.
By exploring the writings and biographical sources of Pärssinen, Tihlä and Willman the study points out that the assaults on the Lutheran church did not represent a straightforward shift from religious conceptions to scientific worldview and materialist socialism.
Pärssisen, Tihlän ja Willmanin kautta tutkimus osoittaa, että hyökkäykset kirkkoa vastaan eivät merkinneet sitä, että tieteellinen maailmankatsomus ja materialistinen sosialismi olisivat yksioikoisesti sysänneet uskonnolliset käsitykset työväenliikkeen marginaaleihin.
Finnish historians have emphasized that religious ideas in the working class movement were superseded by the scientific "naturalism" and the materialist class struggle before the first parliamentary elections of 1907.
Erityisen voimakkaasti tutkimustulokset poikkeavat uskontoa koskevien tulkintojen osalta, sillä historiantutkijat ovat painottaneet tieteellisen "naturalismin" ja materialistisen luokkataistelusosialismin syrjäyttäneen uskonnolliset käsitykset työväenliikkeessä ennen vuonna 1907 järjestettyjä ensimmäisiä eduskuntavaaleja.
Inspired by Latour this study sees phenomena like gender, politics and religion as intersectional concepts instead of separate categories.
Intersektionaalisessa tutkimuksessa ilmiötä – kuten tässä tutkimuksessa sukupuoleen, sosialismiin ja uskontoon liittyviä käsityksiä – ei tarkastella erillisinä kategorioina, vaan toisiinsa heijastuvina vuorovaikutteisina kokonaisuuksina.
It also shows how new religious ideas, such as Tolstoyism and western esoteric conceptions such as Theosophy which came to Finland in the late 19th century, could be harnessed as the driving force of the socialist revolution.
Väitöskirjani osoittaa lisäksi sen, kuinka 1800-luvun lopun uudet uskonnolliset aatteet, kuten tolstoilaisuus ja teosofian muodossa Suomeen välittyneet tiedettä ja uskontoa yhdistelevät esoteeriset käsitykset, auttoivat jäsentämään ja legitimoimaan sosialistien tavoittelemia yhteiskunnallisia uudistuspyrkimyksiä.
The Finnish Lutheran church had a strong impact on the contents of education during the time.
Kirkolla oli vahva vaikutus ajan kasvatus- ja sivistystyön sisältöihin.
The results of the study show the ideological development of the Finnish working class movement in a vastly different light compared to previous research of history.
Tutkimukseni tulokset poikkeavat paikoin merkittävästi siitä kuvasta, joka työväenliikkeen aatteellisesta kehityksestä on muodostunut aikaisemman historiantutkimuksen valossa.
This thesis explores socialism through three entangled thematical unities that arise from the texts of Pärssinen, Tihlä and Willman.
Tutkimuksessani tarkastelen sosialismia naiskirjailijoiden teksteistä nousevien kolmen toisiinsa limittyvän teeman kautta.
In this study, I apply the critique of the anthropologist and sociologist Bruno Latour who has emphasized the entanglement of scientific, political and religious ideas in the modern culture.
Sovellan tutkimuksessa muun muassa tieteenfilosofi ja antropologi Bruno Latourin esittämää modernisaatiokritiikkiä sekä intersektionaalista tutkimustapaa.
Central to this study is the concept of lived religion, which has been gaining more visibility in religious studies and historiography over the past decades.
Tutkimuksessa keskeinen käsite onkin uskontotieteissä ja historiantutkimuksessa viime vuosikymmeninä yhä enemmän näkyvyyttä saanut eletty uskonto (lived religion), jota on käytetty kuvaamaan, kuinka yksilöt sekä yhteisöt rakensivat identiteettiään ja motivoivat yhteiskunnallista toimintaansa uskonnosta käsin.
The socialists questioned the church’s power as religious authority and Pärssinen, Tihlä and Willman also regarded the church as an institution of capitalist oppression.
Myös Pärssinen, Tihlä ja Willman näkivät kirkon esivaltaa tukevana instituutiona, joka ylläpiti kapitalistista sortojärjestelemää.
The study indicates that religious ideas significantly molded the ideological content of the working class movement.
Tutkimuksessa osoitan, että uskonnolliset käsitykset muovasivat merkittävästi sosialismin aatesisältöä.
The second chapter deals with the three authors’ relation to the church and the educational institutions.
Tutkimuksen toinen teema käsittelee Pärssisen, Tihlän ja Willmanin suhdetta kirkkoon ja sivistysinstituutioihin.
Latour stresses the historical continuums instead of sudden cultural revolutions and turning points.
Latour on kiinnittänyt huomiota tieteellisten, poliittisten, uskonnollisten aatteiden yhteen punoutumiseen ja korostanut historiallisten murrosten ja katkosten sijaan ylirajaisuutta ja jatkumoita.
This chapter examines closer how different interpretations of socialism and religion were able to supplement each other in the ideology of the early 1900s.
Pärssisen, Tihlän ja Willmanin tekstien ja elämäkerrallisten lähteiden avulla pohdin laajemmin sitä, millä tavoin erilaiset tulkinnat sosialismista ja uskonnosta saattoivat 1900-luvun alun aatemaailmassa täydentää toisiaan.
The study was carried out in three phases.
Tutkimus toteutettiin kolmessa vaiheessa.
The response rate was 56 per cent.
Vastausprosentti oli 56.
A total of 136 (n = 241) social and health-care managers completed the questionnaire.
Kyselylomakkeen palautti 136 (n = 241) sosiaali- ja terveystoimessa työskentelevää johtajaa.
The information produced can be used to develop collaborative work communities and to strengthen sense of community among managers at all levels of the organization, both horizontally and vertically.
Tuotettua tietoa voidaan hyödyntää työyhteisöjen yhteistyön kehittämisessä sekä yhteisöllisyyden tunteen vahvistamisessa johtajien keskuudessa organisaation kaikilla tasoilla niin horisontaalisesti kuin vertikaalisesti.
With regard to the structure of the organization, hierarchy, scope of the organization, too large lineups in meetings and increasing number of colleagues, as well as continuous organizational changes and changes in leadership community as well as the physical distance between units and colleagues are factors that prevent mutual sense of belonging.
Organisaation rakenteen osalta hierarkkisuus, organisaation laajuus, liian suuret kokoonpanot palavereissa ja kollegoiden määrän kasvaminen kuten myös jatkuvat organisaatiomuutokset ja muutokset esimiesyhteisössä sekä fyysinen etäisyys toimipisteiden ja kollegoiden välillä ovat keskinäistä yhteenkuuluvuuden tunnetta estäviä tekijöitä.
The purpose of this study was to describe and analyze, what is the mutual sense of community experienced by frontline managers and middle managers in social and healthcare services.
Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata ja analysoida, mitä on sosiaali- ja terveystoimessa työskentelevien keski- ja lähijohtoon kuuluvien esimiesten kokema keskinäinen yhteisöllisyys.
When formulating the questionnaire, previous literature and questions from earlier surveys were utilized either directly or partially modified.
Tutkimuksen toisessa vaiheessa kehitettiin tutkimuksessa käytetty kyselylomake, jonka laadinnassa hyödynnettiin aikaisempaa kirjallisuutta ja aikaisempien kyselylomakkeiden kysymyksiä suoraan tai osittain muunneltuina.
In the first phase of the study a systematic literature review was conducted to investigate how the phenomenon of sense of community at work has been studied and how sense of community at work appears in the light of existing research.
Tutkimuksen ensimmäisessä vaiheessa suoritettiin systemaattinen kirjallisuuskatsaus, jonka avulla selvitettiin, miten yhteisöllisyyden ilmenemistä työelämässä on tutkittu ja miten työelämän yhteisöllisyys näyttäytyy olemassa olevan tutkimuksen valossa.
As a result of the content analysis, the factors that explain sense of community at work were reduced to individual, cooperative, interactive and cultural factors.
Työelämän yhteisöllisyyttä selittäviksi tekijöiksi sisällönanalyysin tuloksena pelkistyivät yksilö-, yhteistyöja vuorovaikutus- sekä kulttuuritekijät.
According to the results, interaction based on openness, mutual trust, respect and appreciation foster sense of belonging and thus also sense of community among leadership community.
Saatujen tulosten mukaan avoimuuteen, keskinäiseen luottamukseen, kunnioitukseen ja arvostukseen perustuva vuorovaikutus edistää yhteenkuuluvuuden tunnetta ja siten myös yhteisöllisyyttä esimiesyhteisössä.
The factors that either foster or prevent sense of belonging within the leadership community are the quantity and quality of interaction between colleagues, collegial support and encouragement, organizational structure and common practices as well as leadership and management.
Esimiesyhteisössä yhteenkuuluvuuden tunnetta edistävinä ja estävinä tekijöinä ovat kollegoiden välisen vuorovaikutuksen määrä ja laatu, kollegiaalinen tuki ja kannustus, organisaatiorakenne ja yhteiset käytännöt sekä johtamiseen liittyvät tekijät.
The consequences of sense of community at work community are reflected in employee engagement, job satisfaction and well-being, and better work quality.
Yhteisöllisyyden tunteen seuraukset työyhteisössä ilmenevät työntekijän sitoutumisena, työtyytyväisyytenä ja työhyvinvointina sekä parempana työn laatuna.
On the other hand, distrust, competition, envy, and insufficient appreciation are factors that prevent sense of belonging and sense of community among leadership community.
Sen sijaan epäluottamus, kilpailu, kateus ja puutteellinen arvostaminen ovat yhteenkuuluvuuden tunnetta ja yhteisöllisyyttä estäviä tekijöitä.
Correspondingly, alongside job meaningfulness and an open flow of information in the organization, feeling a sense of belonging among colleagues, mutual trust and appreciation, and an open interaction on work related issues are in turn linked with the organizational commitment.
Vastaavasti työn kokeminen merkityksellisenä ja avoin tiedonkulku organisaatiossa kuten myös kollegoiden keskinäinen yhteenkuuluvuuden tunne, luottamus ja arvostus sekä avoin vuorovaikutus työhön liittyvissä asioissa ovat puolestaan yhteydessä organisaatioon sitoutumisen kanssa.
With regard to leadership and management factors, a good superior-subordinate relationship, foster sense of belonging among leadership community.
Johtamiseen liittyvien tekijöiden osalta hyvä esimies-alaissuhde edistää yhteenkuuluvuuden tunnetta esimiesyhteisössä.
The questionnaire developed for this study was based on the perception of the content analysis of the literature review of factors that explain sense of community at work and those related to the consequences effects of sense of community at work.
Tutkimusta varten kehitetyn kyselylomakkeen osa-alueet pohjautuivat kirjallisuuskatsauksessa suoritetun sisällönanalyysin tuloksena muodostuneeseen käsitykseen työelämän yhteisöllisyyttä selittävistä tekijöistä ja yhteisöllisyyden tunteen seurauksista.
The open-ended questions, contained in the questionnaire were used to identify factors that foster or prevent sense of belonging in the leadership community as perceived by supervisors.
Kyselylomakkeen sisältämien avointen kysymysten avulla selvitettiin yhteenkuuluvuuden tunnetta edistäviä ja estäviä tekijöitä esimiesyhteisössä esimiesten kokemana.
In the third phase of the study the explaining factors behind sense of community at work were studied in relation to the job satisfaction and job-related well-being as well as organizational commitment and quality of service, as perceived by supervisors.
Tutkimuksen kolmannessa vaiheessa tutkittiin työelämän yhteisöllisyyttä selittävien tekijöiden yhteyttä työtyytyväisyyteen ja työhyvinvointiin sekä organisaatioon sitoutumiseen ja palvelun laatuun esimiesten kokemana.
According to the results, of the factors that explain sense of community, job meaningfulness, an open flow of information in the organization and appreciation received from managers’ superiors are connected to job satisfaction and well-being and the quality of services as experienced by supervisors.
Tulosten mukaan yhteisöllisyyttä selittävistä tekijöistä työn kokeminen merkityksellisenä, avoin tiedonkulku organisaatiossa ja omalta esimieheltä saatu arvostus ovat yhteydessä työtyytyväisyyteen ja työhyvinvointiin sekä palvelun laatuun esimiesten kokemana.
The study produced information on factors related to sense of community among frontline managers and middle managers.
Tutkimus tuotti tietoa lähi- ja keskijohtoon kuuluvien esimiesten yhteisöllisyyteen yhteydessä olevista tekijöistä.
The research data consist of 60 hours of recorded interviews with 30 informants who were interviewed twice: once in 1977 and again in 1997.
Puhujia haastateltiin tutkimusta varten kahdesti: ensimmäisen kerran vuonna 1977 ja toisen kerran vuonna 1997.
Eight variables were studied: realization of the illative case of the MA-infinitive, inessive case endings, variants corresponding to in standard Finnish ts, variation in pronunciation of nk, realization of standard Finnish ea, eä, oa and öä in noninitial syllables, realization of i-diphthongs in noninitial syllables, variation in opening diphthongs, and variants corresponding to standard Finnish d. The correlationist tradition of sociolinguistics has strongly affected the theory of language variation and the methods used in variation studies.
Esimerkiksi persoonapronominit sää ja mää, nuari tyämiäs -tyyppinen diftongien avartuminen sekä yleiskielen ts-yhtymän vastineena esiintyvä vaihteluton tt (mettä, mettän) näyttävät kuuluvan vahvasti nykytamperelaiseenkin kielenkäyttöön.
In addition, the study illustrates the language variation and change of 30 speakers of the Tampere dialect.
Tampereen murretta käsittelevässä tutkimuksessa tarkasteltiin 30 syntyperäisen tamperelaispuhujan idiolektin eli heidän yksilöllisen kielimuotonsa vaihtelua ja muuttumista ajan myötä.
Bayesian statistics are utilized in the examination of the variation and change of the variables.
Idiolektien variaatiota ja muutosta analysoitiin bayesilaisin tilastomenetelmin, jotka mahdollistivat virhemarginaalin huomioimisen muutoksen arvioinnissa.
The quantitative results are further examined in more detail and also partly challenged using a window method a qualitative study of the indi-vidual speaker s similar stories which took place in different decades.
Kvantitatiivisia tutkimustuloksia syvennettiin vielä kvalitatiivisesti nk. ikkunametodin avulla.
This sociolinguistic study deals with idiolectal variation and change in adulthood.
Tutkimuksen keskeisenä tavoitteena oli kehittää sosiolingvistisen variaationtutkimuksen metodiikkaa ja syventää teoreettista otetta idiolektiin ja sen muuttumiseen.
The oldest informant was born in 1907, three informants were born in the 1920s, sixteen in the 1930s and ten in the 1950s.
Aineiston 1920- ja 1930-luvulla syntyneillä, haastattelujen välillä työikäisistä eläkeikäisiksi varttuneilla puhujilla taas murteellistumismuutos oli yleisintä.
Observations on the variation and change in individual speakers have been primarily acquired as by-products of speaker group studies.
Yleisellä tasolla tutkimuksessa havainnollistui yksilön puhekielen dynaaminen perusluonne ja muutosherkkyys sekä puhujayksilöiden sijoittuminen pikemminkin jatkumolle kuin selviin puhujaryhmiin.
This study shows that, when the number of variables to be studied is sufficient and the measure of change used in the real time study is accu-rate enough, idiolectal change is very likely to be observed.
Tutkimuksessa paljastui, että puhekielen ajan myötä muuttuminen on varsin tavallista silloinkin, kun puhuja on asunut koko elämänsä kotipaikkakunnallaan.
c) What is the present state and the future of the dialect of Tampere?
Tämä lienee Tampereen murteen muotoutumismekanismi jatkossakin.
The social character of idiolects, recognized on a theoretical level, has thus also been able to be clarified on a methodological level.
Yhteisönkin tasolla Tampereen puhekielen voidaan todeta muuttuneen ajan myötä, mutta sen tunnistettavuus on edelleen säilynyt.
The informants were born and had lived all or al-most all of their lives in the city of Tampere, South Finland.
Tampereen kaupunkimurteen säilyminen on murrebuumin myötä saanut vahvaa tukea, ja murteella on kaikki edellytykset elää ja voida hyvin myös tulevaisuudessa.
For example, the principal research method for studying ongoing group level language change, the apparent time method, is based on the assumption of relatively unchanging individual idiolects.
Nykypuhujan vertailukohteena on yleensä muuttumattoman vanhan murteen ideaali, kun taas kielentutkijan näkökulmasta on selvää, että murre voi ajan myötä muuttua ja silti säilyttää monella tasolla alueellisen omaleimaisuutensa.
In sociolinguistics, stability of the idiolect has been regarded as more common than idiolectal instability.
Tavallinen kielenpuhuja mieltää murteen yleensä sanatason ilmiöksi.
c) Is it possible to predict the change of one variable based on the change of another variable?
On myös mahdollista, että kerran käynnistynyt muutos voi esimerkiksi jonkin kielenulkoisen sysäyksen vuoksi pysähtyä tai vaihtaa suuntaa.
c) What possibilities does Bayesian statistics offer for the study of idiolects using real time methodology?
Tutkimuksessa idiolektien tarkastelu tapahtui kahta päämetodia käyttäen.