natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This dissertation covers parts of nonsmooth multiobjective optimization in terms of theory, methodology and application.
Tässä työssä epäsileää monitavoiteoptimointia on käsitelty niin teorian, menetelmien kuin käytännön sovelluksien kannalta.
Practical applications usually have multiobjective nature rather than having only one objective to optimize.
Käytännön optimointisovellukset ovat usein luonteeltaan ennemmin moni- kuin yksitavoitteisia.
The first one generalizes the single-objective proximal bundle method for the nonconvex multiobjective constrained problem.
Ensimmäinen näistä yleistää yksitavoitteisen proksimaalisen kimppumenetelmän epäkonveksille monitavoitteiselle rajoitteiselle tehtävälle sopivaksi.
As a research topic, nonsmooth multiobjective optimization has gained only limited attraction while the fields of nonsmooth single-objective and smooth multiobjective optimization distinctively have attained greater interest.
Tutkimusalana epäsileä monitavoiteoptimointi on saanut vain vähän huomiota osakseen, vaikka sekä sileä monitavoiteoptimointi että yksitavoitteinen epäsileä optimointi erikseen ovat aktiivisia tutkimusaloja.
Unfortunately, many smooth (i.e. continuously differentiable) methods adopt gradient-based information which cannot be used for nonsmooth problems.
Kuitenkin monet optimointimenetelmät hyödyntävät gradienttiin pohjautuvaa tietoa, jota ei epäsileille funktioille ole saatavissa.
The second method adopts the ideas from the classical steepest descent method into the convex unconstrained multiobjective case.
Toinen menetelmä hyödyntää klassisen nopeimman laskeutumisen menetelmän ideaa konveksille rajoitteettomalle tehtävälle.
With the scalarization we refer to the techniques transforming a multiobjective problem into the single-objective one.
Skalarisoinnilla viitataan menetelmiin, joissa usean tavoitteen tehtävä on muutettu sopivaksi yksitavoitteiseksi tehtäväksi.
In addition, this method utilizes the above mentioned descent methods as tools to illustrate the range of optimal solutions.
Täten kuvaillaan myös esiteltyä skalarisointifunktioiden perhettä hyödyntävä interaktiivinen menetelmä, joka lisäksi hyödyntää laskevia menetelmiä optimaalisten ratkaisujen havainnollistamisen apuna.
As the scalarization plays an important role in multiobjective optimization, we present one special family of achievement scalarizing functions as a representative of this category.
Esimerkkinä skalarisoinnista tässä työssä esitellään yksi saavuttavien skalarisointifunktioiden perhe.
In addition to multiobjective nature, many real-life problems have nonsmooth (i.e. not continuously differentiable) structure.
Monitavoitteisuuden lisäksi useat käytännön tehtävät ovat myös epäsileitä siten, etteivät niissä esiintyvät kohde- ja rajoitefunktiot välttämättä ole kaikkialla jatkuvasti differentioituvia.
Bundle methods are widely considered as effective and reliable solvers for single-objective nonsmooth optimization.
Kimppumenetelmiä pidetään yleisesti tehokkaina ja luotettavina menetelminä epäsileän optimointitehtävän ratkaisemiseen ja siksi tätä ajatusta hyödynnetään myös tässä väitöskirjassa kolmessa eri menetelmässä.
Therefore, special techniques for multiobjective optimization are vital.
Monitavoiteoptimointimenetelmien joukossa skalarisoinnilla on vankka jalansija.
Dopamine transporter imaging does not predict the number of nigral neurons in Parkinson disease
Dopamiinitransportterien kuvantaminen ei korreloi mustatumakkeen hermosolujen määrään Parkinsonin taudissa
Stress is a phenomenon that on some level affects everyone’s lives on a daily basis.
Stressi on ilmiö joka monella tapaa vaikuttaa päivittäin kaikkien ihmisten elämään.
Electrodermal activity (EDA) is one of the most easily implemented ways to monitor the activity of the autonomic nervous system.
Elektroderminen aktiivisuus (EDA) on yksi helpoimmin toteutettavissa olevista tavoista havaita muutoksia autonomisen hermoston toiminnassa.
This thesis implements a prototype of a wireless EDA measurement system.
Tässä diplomityössä toteutettiin prototyyppi langattomasta EDAn mittausjärjestelmästä.
During the game, random occurrences of lowered skin resistance were clearly observable, which indicates points in the game where the player felt more anxious.
Pelin aikana oli selvästi havaittavissa hetkiä jolloin ihon resistanssi laski alemmalle tasolle, mikä puolestaan viittasi pelaajan lisääntyneeseen stressiin pelin eri vaiheissa.
Stress detection can therefore be helpful in identifying these conditions and monitoring the overall emotional state of a person.
Tästä johtuen erilaisten stressitasojen havaitsemisesta voi olla hyötyä esimerkiksi näiden sairauksien aikaisessa tunnistamisessa, sekä ihmisen yleisen vireystason havainnoinnissa.
The responses of the autonomic nervous system adjust the body to cope with changing external and internal conditions.
Autonominen hermosto saa aikaan erilaiset vasteet, joiden tarkoitus on sopeuttaa keho sen ympärillä, sekä sisäisesti tapahtuviin muutoksiin.
Measurement is done using at least two electrodes attached to the skin, and recording the electrical conductance between them.
Yleisimmin mittaukset otetaan kämmenestä tai sormista, mittaamalla sähkönjohtavuutta vähintään kahden eri sensorin välillä.
The goal was to observe variations in the measured EDA that would indicate changes in the subjects’ stress levels during the game.
Tavoitteena oli mitata koehenkilöiden EDA arvoja pelin aikana ja tutkia millä tavalla arvot muuttuisivat pelaajan stressitasojen muuttuessa.
Stress is a very versatile phenomenon that can be both a cause and an indicator of other medical conditions, for example cardiovascular disease.
Stressi on hyvin laaja-alainen ilmiö, joka voi pitkään jatkuessaan aiheuttaa monia sairauksia tai vaihtoehtoisesti olla yksi vakavamman ongelman oireista.
This makes electrodermal activity a very useful tool in a wide range of applications where it is desirable to observe changes in a person’s stress level.
EDA dataan liittyvää tutkimusta voidaan siten hyödyntää monissa erilaisissa sovelluksissa, joissa halutaan tarkkailla ihmisten vaihtelevia stressitasoja.
A wireless measurement system has the potential of offering more flexible and comfortable long-term measuring of EDA, and could be utilized in a wide range of applications.
Joustavuus ja helpotettu käytettävyys ovat tärkeitä ominaisuuksia biosignaaleja mittaavissa systeemeissä ja ne mahdollistavat järjestelmän käytön monissa erilaisissa sovelluksissa.
During high-stress situations the body is forced into a state of heightened alertness, which passes when the stressor is removed.
Erilaiset ärsykkeet saavat kehon siirtymään korkean virittyneisyyden tilaan, jonka tarkoitus on valmistaa keho vastaamaan näihin ärsykkeisiin.
The autonomic nervous system controls the varying levels of stress at any given time.
Stressin tasoa ihmiskehossa säätelee autonominen hermosto.
EDA can be recorded by using specialized body sensors placed on specific locations on the body.
EDAta voidaan mitata ihon pintaan kiinnitettävien biosensorien avulla.
EDA describes changes occurring in the various electrical properties of the skin, including skin conductivity and resistance.
EDA kuvaa ihon erilaisissa sähköisissä ominaisuuksissa tapahtuvia muutoksia.
EDA was recorded from the subjects while they were playing a game of Tetris.
Laitteiston toimivuutta testattiin tutkimuksessa, jossa vapaaehtoisia koehenkilöitä pyydettiin pelaamaan Tetristä.
The analysis of the obtained measurement results confirmed the connection between stress and recorded EDA.
Odotetusti mittaustulokset paljastivat yhteyden vaihtuvien tunnetilojen ja EDAn välillä.
On the surface of the skin, increased sweating translates to increased skin conductivity, which can be observed through EDA measurements.
Stressistä aiheutuva lisääntynyt hikoilu vaikuttaa ihan sähköisiin ominaisuuksiin lisäämällä sen sähkönjohtavuutta.
The children who had not been colonized by MS at 2 years of age maintained their primary teeth as caries-free 3.4 years longer (p<0.001), had significantly lower caries experience in their primary teeth until 10 years of age, and needed less restorative treatment (p=0.005) in their primary teeth until 10 years of age than MS-colonized children.
Maitohammaskariesta esiintyi 10-vuotiaaksi asti merkitsevästi vähemmän lapsilla, jotka eivät olleet saaneet MS-tartuntaa alle 2-vuotiaana, heidän maitohampaansa säilyivät 3,4 vuotta kauemmin täysin ehjinä (p<0.001) ja he tarvitsivat vähemmän maitohampaiden korjaavaa hoitoa (p=0.005) kuin lapset, joiden hampaisto oli kolonisoitunut MS-bakteerilla jo 2-vuotiaana.
Altogether 507 study subjects included 148 participants in the Ylivieska mother-child study, which had compared maternal use of xylitol with maternal chlorhexidine or fluoride varnish treatments in assumed high-caries-risk subjects.
Tutkimuksessa oli mukana yhteensä 507 lasta, heistä 148 oli osallistunut aikaisempaan Ylivieskan äiti-lapsitutkimukseen, jossa verrattiin äitien käyttämän ksylitolipurukumin ja äidille tehtyjen fluori- tai klooriheksidiinilakkausten vaikutusta pikkulasten hampaiden terveyteen.
The costs of the maternal prevention programme with xylitol chewing gum were 116 euros; thus the costs for each additional caries-free year in the child were 37 euros.
Äitien käyttämän ksylitolipurukumin kustannukset olivat yhteensä 116 euroa ja lapsen maitohampaiden säilyminen täysin ehjinä vuoden pidempään maksoi 37 euroa.
With the lowest MS colonization figures, the children in the xylitol group had lower figures in caries experience and number of restorative treatment visits than the other two intervention groups.
Koska ksylitoliryhmän lasten MS-kolonisaatio oli vähäisintä, heidän maitohampaissaan oli vähemmän kariesta ja korjaavan hoidon tarvetta kuin kahden muun korkeariskisen ryhmän lapsilla.
The annual data on the dental health, dental treatments and costs of maternal caries prevention were gathered from the files in Ylivieska Public Health Care Centre.
Tiedot lasten hampaiden terveydestä ja hammashoitotoimenpiteistä syntymästä 10-vuotiaaksi sekä äiteihin kohdistuneen kariesehkäisyn kustannuksista kerättiin Ylivieskan terveyskeskuksen asiakirjoista.
The prevention of MS transmission reduced caries occurrence figures in assumed high-risk children to the same level as the average figures for the whole age cohort.
Kun MS-tartunta oli saatu estettyä, korkean kariesriskin omaavien lasten hampaiden terveys oli samalla tasolla kuin keskimäärin koko ikäkohortilla.
A Historical Cohort Study on Restorative Visits and Maternal Prevention Costs
Kohorttitutkimus korjaavan hoidon määrästä ja kariesehkäisyn kustannuksista.
The study aimed to examine the long-term effects of the inhibition of early mutans streptococci (MS) colonization on the health and on the amount of restorative treatment of primary teeth in assumed high-caries-risk children.
</b> Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää varhaisen mutansstreptokokki (MS)-kolonisaation ehkäisyn pitkäaikaisvaikutuksia korkean kariesriskin omaavien lasten maitohampaistossa sekä tarkastella MS-tartunnan estämisen kustannuksia.
The maternal use of xylitol chewing gum in children’s caries prevention might be cost-effective when the xylitol chewing gum is purchased in large wholesale amounts by the public dental care.
Lapsen MS-kolonisaatio vähenee merkitsevästi, kun äiti käyttää ksylitolipurukumia lapsen ollessa 0-2 vuoden ikäinen, siten pikkulapsen äidin säännöllinen ksylitolipurukumin käyttö saattaa olla julkisen tereydenhuollon kannalta tarkoituksenmukainenterveyttä edistävä menetelmä.
Dental Health in Primary Teeth after Prevention of Mother-Child Transmission of Mutans Streptococci.
<b>Mutansstreptokokkitartunnan ehkäisemisen pitkäaikaisvaikutukset maitohampaiden terveyteen.
Headache of the mothers was diagnosed by a physician on the bases of a questionnaire.
Lääkäri määritteli äitien päänsärkydiagnoosin kyselykaavakkeen tietojen perusteella.
In the second study on 13-year-old children (n = 154) the mothers (n = 154) were also examined to study the occurrence of TMD and headache in two successive generations in a nested case-control setting.
Toisen 13-vuotiaiden nuorten ryhmän (n = 154) äidit (n = 154) osallistuivat myös tutkimukseen, jossa selvitettiin tapaus-verrokkiasetelmassa TMD-löydösten ja päänsärkyjen esiintyvyyttä kahdessa sukupolvessa.
The studies are based on two large samples of school children in the city of Turku, Southwestern Finland.
Tutkimus perustui kahteen laajaan koululaismateriaaliin Turun seudulla.
No familial occurrence of TMD signs could be observed.
TMD-löydösten suhteen ei todettu perheyhteyttä.
At the age of 13, the children of the first study (n = 311) were followed for three years.
Ensimmäinen 13-vuotiaiden nuorten ryhmä (n = 311) osallistui myös 16-vuotiaana seuranta-tutkimukseen.
None of the studied factors emerged as predictors for later TMD signs.
Mikään päänsärkyyn liittyvistä tekijöistä 13-vuotiailla ei osoittautunut ennustavaksi taustatekijäksi myöhemmille TMD-löydöksille.
The aim of the study were to investigate the occurrence of and changes in signs and symptoms of temporomandibular disorders (TMD) over time in adolescents with and without headache, the association between TMD signs and primary headaches and headache-associated factors, and predictors of TMD signs, as well as familial occurrence of TMD signs.
<b>13-16-vuotiaiden purentaelimistön toimintahäiriöt ja päänsärky </b> Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää purentaelimistön toimintahäiriöihin (TMD) liittyvien oireiden ja kliinisten löydösten esiintyvyyttä ja muutosta kolmen vuoden seurannan aikana päänsärystä kärsivillä nuorilla ja heidän verrokeillaan, TMD-löydösten yhteyttä eri tyyppisiin päänsärkyihin ja päänsärkyyn liittyviin tekijöihin, TMD-löydöksiä ennustavia tekijöitä sekä perhetaustan osuutta TMD-löydösten esiintyvyyteen.
The results revealed a clear female predominance of TMD signs at both prepubertal and pubertal ages.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että tytöillä esiintyi TMD-löydöksiä selvästi enemmän kuin pojilla sekä ennen puberteettia että sen jälkeen.
After a thorough questionnaire, a face-to-face interview and somatic and pediatric examination by a paediatrician, the children were divided into primary headache groups and healthy controls according to the IHS criteria (1988).
Nuoret jaettiin päänsärkyryhmiin ja terveisiin kontrolleihin IHS (1988) päänsärky-kriteerien mukaisesti kyselykaavakkeen ja lääkärin suorittaman haastattelun ja kliinisen tutkimuksen antamien tietojen perusteella.
A significant change in TMD signs during a 3-year follow-up was observed.
Kolmen vuoden seurannan aikana TMD-löydöksissä havaittiin runsasta muutosta ja iän myötä vähenemistä, mutta TMD-oireiden kohdalla ei vastaavaa muutosta todettu.
A stomatognathic interview and examination were performed in all children and mothers.
Kaikki nuoret ja heidän äitinsä haastateltiin ja heille tehtiin kliininen purentafysiologinen tutkimus sokkoutetusti.
The results of the present study indicate that children with primary headache, especially migraine, are probably more prone to pain conditions, including TMD and neck-shoulder pain.
Päänsäryistä kärsivillä nuorilla on enemmän myös muita kiputiloja, kuten purentaelimistön toimintahäiriöitä ja niska-hartiaseudun kipuja, kuin heidän terveillä verrokeillaan.
Neck-muscle pain was associated with TMD signs at the age of 13.
TMD-löydösten ja niska-hartiaseudun lihaskipujen välillä havaittiin yhteys 13-vuotiailla nuorilla.
Both migraine and episodic tension-type headache were associated with TMD signs.
Tutkimuksessa havaittiin selkeä yhteys TMD-löydösten ja molempien päänsärkytyyppien, migreenin ja episodisen tensiotyyppisen päänsäryn, välillä.
TMD signs and symptoms were mostly mild.
1316 vuoden iässä nämä löydökset ovat valtaosaltaan lieviä ja vaihtelevia.
These models should also be widely applied to get extensive and generalizable results.
Näitä uusia malleja täytyy myös soveltaa laajasti, jotta saadaan laajamittaisia ja yleistettäviä tuloksia.
This research was carried out using a constructive research approach.
Tämä tutkimus on tehty soveltaen konstruktiivista tutkimusotetta.
It is often defined as the fourth industrial revolution or the digitalization of the manufacturing industry.
Se määritellään usein neljänneksi teolliseksi vallankumoukseksi, tai valmistavan teollisuuden digitalisoitumiseksi.
Most of the content of the initial model stayed the same after being validated in the interviews, but two dimensions were added based on them.
Suurin osa alkuperäisen mallin sisällöstä pysyi samana, mutta kaksi dimensiota lisättiin malliin haastatteluiden pohjalta.
Industry 4.0 is a popular topic in both academic and non-academic literature.
Industry 4.0 on yleinen aihe niin akateemisessa, kuin muussakin kirjallisuudessa.
The final model measures Industry 4.0 capabilities in six different dimensions.
Valmis malli mittaa Industry 4.0 -kyvykkyyksiä kuudessa eri dimensiossa.
This model was then evaluated by five Finnish machine manufacturing companies in interviews and was developed further based on empirical findings.
Viisi suomalaista laitevalmistajaa arvioi tätä mallia haastatteluissa ja empiiristen tulosten perusteella mallia kehitettiin lisää.
An initial Industry 4.0 maturity model was developed based on Industry 4.0 literature, existing Industry 4.0 maturity models as well as literature about designing a maturity model.
Alustava maturiteettimalli luotiin Industry 4.0 -kirjallisuuden, olemassa olevien Industry 4.0-maturiteettimallien sekä maturiteettimallien luomiseen liittyvän kirjallisuuden pohjalta.
More research regarding the whole Industry 4.0 transformation is required and new models must be developed over time.
Lisää kirjallisuutta Industry 4.0-transformaatiosta tarvitaan ja uusia maturiteettimalleja täytyy kehittää ajan kuluessa.
The final model was pilot-tested in the same companies to see how advanced they are regarding Industry 4.0 capabilities.
Valmista mallia testattiin samoissa organisaatioissa, jotta saataisiin selville, miten edistyneitä ne ovat Industry 4.0 -kyvykkyyksiltään.
Findings from the literature imply that it is beneficial for organizations to assess their capabilities regarding industry 4.0.
Tulokset kirjallisuudesta osoittavat, että Industry 4.0 -kyvykkyyksien arviointi on organisaatioille tärkeää.
A maturity model is a proper solution for this, organizations can see their situation and where they could improve, as well as do benchmarking with other organizations based on the maturity results.
Maturiteettimallin avulla organisaatiot voivat nähdä oman tilanteensa sekä missä ja miten he voisivat parantaa.
Several Industry 4.0 maturity models already exist, but there is continuously more and more research available regarding Industry 4.0 and its related concepts develop over time.
Useita Industry 4.0-maturiteettimalleja on jo olemassa, mutta tutkimuksen lisääntyessä ja Industry 4.0-konseptien kehittyessä on tärkeää, että uusi maturiteettimalli kehitetään varmistamaan, että relevantti mittausinstrumentti Industry 4.0 -kyvykkyyksille on olemassa.
The level of maturity was the highest in the technological dimension of Industry 4.0.
Testitulokset suomalaisen laitteita valmistavien organisaatioiden maturiteetista olivat kokonaisuudessaan keskitasoa, mutta edistyksellisimpiä organisaatiot olivat Industry 4.0:n teknologisissa ulottuvuuksissa.
The objective of this research was to develop a maturity model for assessing Industry 4.0 capabilities and to pilot-test the model to see what kind of results it provides from the Finnish machine manufacturing industry.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli luoda maturiteettimalli, jolla arvioidaan Industry 4.0 -kyvykkyyksiä.
The actual duration of breastfeeding was, however, shorter than the mothers intended in advance.
Imetyksen toteutunut kesto oli kuitenkin lyhyempi kuin äidit olivat etukäteen suunnitelleet.
Some of the mothers also experienced being given useful advice for breastfeeding.
Jotkut äidit kokivat myös saaneensa hyödyllisiä neuvoja imetyksen suhteen.
Internet-based breastfeeding peer-support intervention was feasible but additional research is needed.
Internet-perustainen imetyksen vertaistuki-interventio osoittautui käyttökelpoiseksi, mutta lisätutkimus aiheesta on tarpeen.
The implementation of early physical contact was different between the two hospitals studied and was based more on hospital routines than the physiological condition of the infant.
Ensikontaktin toteutuminen vaihteli sairaaloiden välillä ja perustui enemmän sairaalan rutiineihin kuin vauvan fysiologiseen vointiin.
The participating mothers enjoyed the possibility of sharing their experiences of preterm infants with other mothers in similar situations.
Interventioon osallistuneet äidit kuitenkin pitivät mahdollisuudesta jakaa kokemuksia keskosvauvan imetyksestä ja hoitamisesta toisten samassa tilanteessa olevien äitien kanssa.
The internet-based, peer-support intervention had no effect on the duration of breastfeeding, expressing milk, or maternal attitude.
Internet-perustainen vertaistuki-interventio ei vaikuttanut imetyksen tai lypsämisen kestoon tai äitien imetysasenteeseen.
Preterm infants, who were born before a gestational age (GA) of 32 weeks, were hardly ever allowed to have early contact with their mothers.
Ennen 32 täyttä raskausviikkoa syntyneet keskosvauvat eivät juuri koskaan päässeet synnytyssalissa ensikontaktiin äidin kanssa.
The delivery ward practices concerning the implementation of early physical contact between a mother and her infant admitted to a NICU were examined by a structured survey in two hospitals.
Synnytysosaston hoitokäytäntöjä varhaisen ensikontaktin toteuttamisessa äidin ja tehohoitoa tarvitsevan vastasyntyneen välillä kartoitettiin strukturoidulla kyselytutkimuksella, joka toteutettiin kahdessa sairaalassa.
This included some paradoxical elements in the NICU where, for example, breast milk was emphasized over breastfeeding and support in the hospital varied.
Prosessi sisälsi paradoksaalisia elementtejä sairaalassa, esimerkiksi rintamaitoa arvostettiin enemmän kuin imetystä ja sairaalassa tarjottu imetystuki oli vaihtelevaa.
Hospital discharge was a critical point, when the mothers faced breastfeeding in reality.
Kotiutuminen oli merkittävä ajankohta imetyksen kannalta, kun äidit kohtasivat imetyksen todellisuuden.
A maternal breastfeeding-favorable attitude predicted increased frequency of breastfeeding in the NICU and also a longer duration of overall breastfeeding.
Äidin imetysmyönteinen asenne ennusti sekä useampia imetyksiä sairaalassa sekä pidempää kokonaisimetyksen kestoa.
In addition, the perceptions of mothers of preterm infants were investigated by analyzing the peer-support group discussions with a qualitative approach.
Lisäksi äitien näkemyksiä keskosvauvan imetyksestä tarkasteltiin vertaistukiryhmään osallistuneiden äitien keskusteluja analysoimalla.
Both, a higher GA and early physical contact predicted earlier initiation and increased frequency of breastfeeding in the NICU.
Sekä pidempi raskauden kesto että varhaisen ensikontaktin toteutuminen kuitenkin ennustivat aikaisempaa imetyksen aloittamista sekä useampia imetyskertoja vastasyntyneiden teho-osastolla.
Breastfeeding support in the NICU should be standardized.
Imetysohjaus vastasyntyneiden teho-osastoilla tulisi standardoida.
The aim of this study was to examine how to support breastfeeding of preterm infants immediately after birth in the delivery ward, during their hospital stay in a neonatal intensive care unit (NICU), and at home after hospital discharge.
Tutkimuksen tarkoituksena oli tarkastella keskosvauvojen imetystä ja sen tukemista synnytysosastolla, vastasyntyneiden teho-osastolla ja kotiutumisen jälkeen.
The care practices related to early physical contact in delivery wards need to be re-evaluated to allow more infants to have a moment with the mother.
Hoitokäytännöt synnytysosastolla tapahtuvasta ensikontaktista tulisi arvioida uudelleen, jotta useampi keskosvauva voisi saada hetken äidin sylissä ennen teho-osastolle siirtoa.
Over time, the mothers assimilated their breastfeeding experience into part of being a mother.
Ajan myötä äitien yksilöllinen imetyskokemus sulautui osaksi heidän äitiyttään.