natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the same time, it clearly indicates that both transparency and online news publishing are such multi-dimensional and constantly evolving matters that comprehensive measurement of their prevalence would require much further research through a more diverse methodology.
Samanaikaisesti tutkimus tunnistaa journalistisen läpinäkyvyyden sellaisena moniulotteisena ja jatkuvasti kehittyvänä aihealueena, jonka kattava analysointi edellyttäisi vielä pitkäjänteisempää tutkimusta ja monipuolisempien tutkimusmenetelmien käyttöä.
As practicing editorial and journalistic transparency does not usually require large financial investments, or involve legal restrictions, the discussion suggests that the main limitations for the utilization of transparency measures are the lack of audience demand on one hand and attitudinal resistance from the media professionals and organisations on the other.
Koska läpinäkyvyyden harjoittamiseen uutistuotannossa ei yleensä liity huomattavia resurssivaatimuksia tai lainsäädännöllisiä esteitä, tutkimuksessa arvioidaan, että keskeisimmät syyt läpinäkyvyyden vähäisyyden taustalla liittyvät yhtäältä toimittajien ja mediayhtiöiden ammatillisen aseman suojeluun ja toisaalta läpinäkyvyyden kysynnän vähäisyyteen uutisia seuraavan yleisön keskuudessa.
The results indicate that the level of transparency in the leading online media sources is still relatively low, and that there are no significant differences in transparency measures between the different kinds of mainstream news outlets, although certain techniques seem to be more popular in the tabloid media and others are more widely used by online-only or public service media.
Tutkimus osoittaa myös, että eri sivustojen välillä ei ole havaittavissa huomattavia eroja läpinäkyvyyden määrän ja luonteen suhteen, vaikka osa läpinäkyvyyden keinoista näyttääkin olevan suositumpia niin kutsutuissa sensaatiojulkaisuissa ja osa taas vain verkossa toimivassa viestimissä tai julkisen palvelun yleisradiotoiminnassa.
To fill this gap in the existing research, this study focuses on transparency in the content of ten leading news websites in Finland.
Tämän tietoaukon täyttämiseksi tämä tutkimus tarkastelee läpinäkyvyyttä kymmenellä johtavalla suomalaisella uutissivustolla sekä määrällisen että laadullisen sisällönanalyysin kautta.
In addition to its academic contribution, this study introduces different transparency techniques that would benefit journalism practitioners.
Akateemisen myötävaikutuksensa ohella tutkimus tarjoaa verkkojournalismin harjoittajille hyödyllistä tietoa ja käytännön esimerkkejä siitä, millä keinoin ja miksi uutissisällön läpinäkyvyyteen kannattaa panostaa.
While the quantitative analysis examines a total of 70 front-page articles from each of these news websites with a focus on systematic techniques that reflect transparency, the qualitative analysis scrutinizes these websites in their entirety by concentrating on the larger structures and elements that foster transparency through disclosure of information and supporting audience participation in news production.
Määrällisessä analyysissa tutkitaan systemaattisten läpinäkyvyyttä heijastavien indikaattoreiden esiintymistä otoksessa, joka koostuu 70 uutisartikkelista yhtä uutissivustoa kohden.
This study manages to add new knowledge to prior research on this topic by providing a comprehensive account of both the level and the nature of media transparency.
Kokonaisuudessaan tämä tutkimus tarjoaa olennaista lisätietoa olemassa olevaan akateemiseen tutkimustietoon joukkoviestinnän läpinäkyvyydestä.
It also focuses the attention of consumers on the quality of online journalism and provides them with comparable information on the performance of different news outlets with regards to openness and public participation.
Lisäksi tutkimus esittää monipuolista vertailutietoa eri verkkomedioiden läpinäkyvyydestä ja sen avulla kannustaa yleisöä nykyistä kriittisempään media kulutukseen.
The data consists of semi-structured and conversational interviews with 7 women between the ages 20-32, and they were conducted in Finland and in India between December 2007 and January 2011.
Aineiston muodostaa seitsemän 20–32 -vuotiaan, länsimaisen naisen kanssa käydyt semistrukturoidut haastattelut, jotka suoritettiin Suomessa ja Intiassa vuosien 2007-2011 aikana.
The findings suggest that Western women violate the boundaries between ‘public’ and ‘private’ space; by choosing to travel and volunteer abroad, they disrupt the discourses of femininity both home and in India.
Länsimaisten naisten itsenäinen matkailu Intiassa rikkoo ’yksityisen’ ja ’julkisen’ tilan raja-aitoja, ja heidän valintansa lähteä ulkomaille kyseenalaistaa naiseuden diskursseja sekä kotimaassa että Intiassa.
These ambivalent narrative positions and roles rely to some extent on the traveler discourse, which does not offer much in terms of gendered conceptualizations.
Nämä ambivalentit narratiiviset positiot ja roolit kumpuavat osittain matkailun diskursseista, jotka eivät kuitenkaan sisällä sukupuoliaspekteja.
This qualitative research addresses the shortage by exploring women's accounts of volunteering and travelling in India within the context of wider travel discussions.
Tämä laadullinen tutkielma pyrkii vastaamaan tuohon tarpeeseen keskittymällä naisten kertomuksiin vapaaehtoisuudesta ja matkaamisesta Intiassa matkailun diskurssin laajemmassa kontekstissa.
These restrictions are processed and negotiated within the narrations of cultural sensitivity, independence and self-definition, consequently constructing and enhancing moral narratives of ‘self’, as well as gaining sense of control, through travel.
Näitä rajoitteita ja ristiriitoja pyritään käsittelemään ja neuvottelemaan kulttuurisen sensitiivisyyden, itsenäisyyden ja minäkäsitysten avulla, jolloin matkakertomuksissa konstruoidaan moraalia ja itsemääräämistä korostavia asemointipyrkimyksiä.
It is proposed that voicing their experiences provides us glimpses of some of the oppositional forces in play in travel discourse, thus illuminating how the contradictory ideals of travelling, ethnicity and gender become a complex and contested space of value discussion.
Naisten matkakertomukset tarjosivat näkökulmia osaan matkailudiskurssin vastakkaisista vaikutteista paljastaen, kuinka matkailun, etnisyyden ja sukupuolen ristiriitaisten ihanteiden rajapinnalla käydään kompleksista ja kiistanalaista arvokeskustelua.
In their negotiations for various identity positions within the travel and gender contexts, self becomes a reflexive project for the Western women.
Identiteettipositioiden neuvotteluissa matkailun ja sukupuolen konteksteissa länsimaisten naisten minäkäsitystä rakennetaan jatkuvana, refleksiivisenä prosessina.
As the research explored some of the identity scenarios these women faced on their travels in India, the findings indicate that travelling and volunteering provide possible identity positions which can at times be quite empowering, but which also can entail challenges and multiplicity of conflicting identities.
Haastateltujen naisten matkakertomuksissa ilmeni identiteettipositioita, joissa ajoittain korostui matkailun ja vapaaehtoisuuden voimaannuttavat ominaisuudet mutta jotka sisälsivät myös haasteita ja moninaisten identiteettien ristiriitaisuutta.
It has been argued that travel is a genderized and gendering activity, yet gender considerations are largely unaccounted in the field of tourism research.
Matkailu mielletään sukupuolittuneeksi ja sukupuolittavaksi toiminnaksi, mutta näiden näkökulmien tarkastelu turismin monitieteisessä tutkimuskentässä on ollut vähäistä.
This research examines the constructions of different identities and narrations of volunteering as they intersect with a culture of travel.
Tutkielma tarkastelee identiteettien rakentumista vapaaehtoisturismin ja matkailukulttuurin risteymissä.
The focus will be on how gender relates to the interpretations of experiences of volunteering and travelling in India from the viewpoint of Western women.
Se keskittyy länsimaisten naisten sukupuolittuneisiin kokemuksiin vapaaehtoistyöstä ja matkailusta Intiassa.
A gender-aware travel and voluntourism research forms the theoretical base for the thematic content analysis, which applies narrative constructionist approach.
Narratiivista ja konstruktivistista lähestymistapaa soveltava temaattinen sisällönanalyysi tarkastelee matkailun ja vapaaehtoisturismin sukupuolen ja merkitysten rakentumista aiempiin tutkimuksiin peilaten.
Due to the rapid diversification and increase in travel, there have been numerous calls for studies examining the intersections of gender and travel, as well as travel and volunteering.
Turismin määrän ja monimuotoisuuden nopea kasvu on kuitenkin lisännyt matkailun eri muotoja ja niihin liittyvien sukupuolittuneiden kokemusten tutkimuksen tarvetta.
Temporally the study was limited to a period between November 2005 and June 2012.
Ajallisesti tutkimus rajattiin marraskuun 2005 ja kesäkuun 2012 välille.
As regards sustainable peace, it would be important for the actors to find again the consensus that existed between them at the initial stages of the peace process.
Kestävän rauhan kannalta olisikin tärkeää, että toimijat löytäisivät uudestaan rauhanprosessin alkuvaiheissa vallinneen yhteisymmärryksen.
The purpose of this study is to analyse how a ‘new Nepal’ was articulated in discourses of transformation during the peace process between 2005 and 2012 and determine potential shifts or changes in the discourses.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on analysoida, miten 'uutta Nepalia' on artikuloitu muutosdiskursseissa rauhanprosessin aikana vuosina 2005–2012 ja kartoittaa diskursseissa mahdollisesti tapahtuneita muutoksia ja siirtymiä.
A significant finding was that the Maoists and the mainstream political parties were able to combine their particular interests into a common discourse by articulating the king as a common enemy and a threat to a new Nepal, which would appear to have made the peace process possible.
Keskeinen havainto oli se, että valtapuolueet ja maolaiset onnistuivat yhdistämään erityiset intressinsä yhteiseksi diskurssiksi artikuloimalla kuninkaan yhteiseksi viholliseksi ja uutta Nepalia uhkaavaksi toiseksi, minkä voidaan katsoa mahdollistaneen rauhanprosessin.
Over the years, the conflict was marked by several negotiation rounds, intermittent ceasefires and a power-political struggle between the king, the mainstream political parties and the Maoists.
Vuosien varrella konfliktia leimasivat useat neuvottelukierrokset, tulitauot ja valtapoliittinen taistelu kuninkaan, valtapuolueiden ja maolaisten välillä.
The empirical analysis utilised the key concepts of Laclau and Mouffe’s theory of discourse, including articulation, floating signifier, nodal point, empty signifier, hegemonic practice, dislocation, social antagonism, political frontier, and the logics of equivalence and difference.
Empiirisessä analyysissä hyödynnettiin Laclaun ja Mouffen diskurssiteorian keskeisiä käsitteitä, joita ovat artikulaatio, kelluva merkitsijä, kiinnekohta, tyhjä merkitsijä, hegemoninen käytäntö, dislokaatio, sosiaalinen antagonismi, poliittinen raja sekä yhtäläisyyden ja erilaisuuden logiikat.
The discourses of transformation can be deemed to have formed a discourse on new Nepal, where the meaning of new Nepal was constructed around such salient signifiers as democracy, republic, federalism, secularism, peace, development, progress, change, social justice and inclusiveness.
Muutosdiskurssien voidaan katsoa muodostaneen uutta Nepalia koskevan diskurssin, jossa uusi Nepal sai merkityksensä sellaisten keskeisten merkitsijöiden kautta kuten demokratia, tasavalta, federalismi, sekulaarisuus, rauha, kehitys, edistys, muutos, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja syrjimättömyys.
The concept of new Nepal was understood as referring to the political, social, economic and cultural transformation of the country needed to address the root causes of the conflict, for which reason the analysis concentrated on discourses dealing with these aspects.
Uuden Nepalin käsitteen katsottiin viittaavan poliittisiin, sosiaalisiin, taloudellisiin ja kulttuurisiin muutoksiin, joita Nepalin konfliktin taustalla oleviin syihin puuttuminen edellyttää, joten analyysissä keskityttiin näitä näkökulmia käsitteleviin muutosdiskursseihin.
A chain of equivalence was articulated between these signifiers to establish a clear frontier between the past and the future.
Yhdistämällä nämä merkitsijät toisiinsa artikuloitiin selkeä raja-aita menneisyyden ja tulevaisuuden välille.
According to the analysis, the discourses of the political actors were arranged around political transformation, which was closely linked with social, economic and cultural transformation.
Analyysin mukaan poliittisten toimijoiden diskursseissa artikuloidut poliittiset muutokset liittyivät kiinteästi sosiaalisiin, taloudellisiin ja kulttuurisiin muutoksiin.
Despite its promising start, it is still too early to talk about the peace process in the past tense since researchers have considered the promulgation of a new constitution as a necessity for its closure.
Vaikka prosessi käynnistyi lupaavasti, siitä ei vieläkään voida puhua menneessä aikamuodossa, sillä tutkijat ovat pitäneet uuden perustuslain voimaansaattamista edellytyksenä sen päättymiselle.
The peace process can be deemed to have started upon the signing of a 12-Point Understanding between the Seven Party Alliance and the Maoists in November 2005.
Rauhanprosessin voidaan katsoa käynnistyneen maolaisten ja seitsemän valtapuolueen ryhmittymän allekirjoitettua yhteisymmärrysasiakirjan vuoden 2005 marraskuussa.
The empirical data of this study consisted of three official documents that have been said to provide a blueprint for a new Nepal as well as of newspaper articles published in The Kathmandu Post.
Tutkimuksen empiirinen aineisto koostui kolmesta uuden Nepalin kannalta keskeisestä virallisesta asiakirjasta ja The Kathmandu Post -lehdessä julkaistuista artikkeleista.
However, this discursive unity seems to have dissolved after the king was removed and Nepal declared a republic.
Toimijoiden välinen diskursiivinen yhtenäisyys näyttäisi kuitenkin purkautuneen sen jälkeen, kun Nepal julistettiin tasavallaksi.
Furthermore, the main focus was on the discourses of the political actors who were the chief adversaries during the conflict, i.e. the mainstream political parties, the Maoists and the king.
Samalla pääpaino oli konfliktin osapuolina olleiden poliittisten toimijoiden eli valtapuolueiden, maolaisten ja kuninkaan diskursseissa.
This study relates to the conflict in Nepal and its peace process in particular, which is examined from the perspective of discourse theory.
Tutkimuksen aiheena on Nepalin konflikti ja erityisesti siihen liittyvä rauhanprosessi, jota tarkastellaan diskurssiteoreettisesta näkökulmasta.
According to the fundamental premises of the theory, discourses are historically constructed and contingent systems of meaning in which signifiers receive their meaning in relation to other signifiers and which are susceptible to change.
Kyseiselle teorialle on keskeistä ajatus siitä, että diskurssit ovat epävakaita ja historiallisesti rakentuneita merkitysjärjestelmiä, joissa merkitsijät saavat merkityksensä suhteessa muihin merkitsijöihin ja jotka ovat alttiita muutoksille.
The conflict started in 1996 when a group calling themselves ‘Maoists’ launched their ‘people’s war’.
Konflikti sai alkunsa vuonna 1996 maolaisiksi itseään kutsuneen ryhmän aloitettua kansansodaksi nimeämänsä kapinan.
Since the peace process is understood as a discursive process, a further objective is to evaluate the process and the prospects of sustainable peace on the basis of the discourses.
Koska rauhanprosessi käsitetään tutkimuksessa diskursiiviseksi prosessiksi, tavoitteena on myös arvioida rauhanprosessia ja kestävän rauhan mahdollisuuksia diskurssien perusteella.
Since then the Maoists and the non-Maoist parties appear to have reproduced the previous antagonistic relationship between them and the situation has begun to resemble the circumstances before and during the conflict.
Tämän jälkeen vastakkainasettelu maolaisten ja muiden puolueiden välillä on korostunut ja tilanne on alkanut muistuttaa konfliktia edeltävää ja sen aikana vallinnutta tilannetta.
In their discourses, political actors may seek cooperation and consensus or reproduce the antagonistic relationship that existed between them during conflict.
Toimijat voivat diskursseissaan pyrkiä yhteistyöhön tai toisintaa konfliktin aikana vallinnutta vastakkainasettelua.
The conflict and its peace process have provided an interesting topic of inquiry for instance because Nepal’s Maoist insurgency has been considered the most successful one among other contemporary Maoist rebellions.
Nepalin konflikti ja rauhanprosessi ovat tarjonneet mielenkiintoisen tutkimuskohteen muun muassa siksi, että Nepalin maolaiskapinan voidaan katsoa olleen onnistunein kylmän sodan jälkeisistä vastaavista kapinoista.
The motive for choosing the discourse-theoretical perspective was that discourses have been suggested to have a significant role in conflict transformation.
Perusteena diskurssiteoreettisen lähestymistavan valinnalle oli se, että diskurssien on todettu olevan keskeisessä asemassa konfliktien muuttumisessa rauhaksi.
The discursive struggles also pose a threat to the hegemonic discourse on new Nepal and to the new Nepal articulated therein.
Samalla myös hegemonisen aseman saavuttanut uutta Nepalia koskeva diskurssi ja siinä artikuloitu uusi Nepal ovat uhattuina.
This study utilised the post-structuralist theory of discourse developed by Laclau and Mouffe as it has been considered suitable for studying political conflicts and changes.
Diskurssiteorioista valittiin Laclaun ja Mouffen kehittämä poststrukturalistinen diskurssiteoria, jonka on todettu soveltuvan muun muassa poliittisten konfliktien ja muutosten tutkimukseen.
Following the theory of conflict transformation, this study understood the peace process as a long-term project where sustainable peace necessitates addressing the root causes of conflict.
Tutkimuksessa rauhanprosessi käsitettiin konfliktin transformaatioteorian mukaisesti pitkäkestoiseksi projektiksi, jossa on tärkeää puuttua konfliktin taustalla oleviin moninaisiin syihin, jotta kestävä rauha olisi mahdollinen.
Due to the discursive struggles between the actors, the Constituent Assembly failed to promulgate the new constitution that was articulated as a document which could bring peace and socio-economic transformation, and consequently it is argued that the prospects of achieving sustainable peace still seem rather bleak.
Kestävän rauhan saavuttaminen vaikuttaa yhä hankalalta, sillä rauhan ja sosioekonomisten muutosten merkittäväksi edellytykseksi artikuloitua perustuslakia ei edelleenkään ole saatu laadittua diskursiivisten kiistojen takia.
and homogenization temperatures about 100 - 420 °C.
ja Th ≈ 100 - 420 °C.
The occurrence was found by Geological Survey of Finland in 2006 after regional till-geochemical surveys and diamond drillings.
Geologian tutkimuskeskus löysi esiintymän vuonna 2006 alueellisen moreenin geokemiatutkimusten ja kairausten perusteella.
The Kedonojankulma Cu-Au occurrence is situated in the Svecofennian Häme belt in Southern Finland, about 13 km north of Forssa.
Kedonojankulman Cu-Au -esiintymä sijaitsee Etelä-Suomessa noin 13 km Forssasta pohjoiseen Svekofennisellä Hämeen liuskevyöhykkeellä.
The most important research method was microthermometric studies.
Keskeisin tutkimusmenetelmä oli mikrotermometriset mittaukset kvartsijuonten fluidisulkeumista.
Several features that are typical in most porphyry copper deposits have been identified, such as metal content and metals zoning.
Esiintymästä on tunnistettu useita porfyyrikupariesiintymille tyypillisiä piirteitä, kuten hapan porfyyrinen isäntäkivi, metallisisältö ja metallien vyöhykkeisyys esiintymässä.
Based on the microthermometric data from four samples, fluid inclusions show a wide variation in salinity about 2 - 45 wt.
Mikrotermometristen tulosten perusteella kvartsijuonten fluidisulkeumat osoitti suurta vaihtelua suolapitoisuuksissa ja homogenisoitumislämpötiloissa, n. 2 - 45 paino-% (NaCl ekv.)
The surrounding of tonalite intrusion consist mostly Palaeoproterozoic mafic and intermediate volcanic rocks.
Esiintymän isäntäkivenä on porfyyrinen tonaliitti-intruusio, jota ympäröi mafiset ja intermediääriset Häme-ryhmän vulkaniitit.
Only a few porphyry copper deposits have been found from the Palaeoproterozoic granitoids in the Fennoscandian Shield area.
Paleoproterotsooisissa granitoideissa tavattuja porfyyrikupariesiintymiä on Fennoskandian kilveltä kuitenkin löydetty vain muutamia.
Aim of this study is to exanimate fluid inclusions and determinate is there indication of porphyry copper-type deposit.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää esiintymän fluidisulkeumien perusteella porfyyrikupari-tyyppisen malminmuodostuksen mahdollisuutta.
Fluid inclusion compositions, salinity, daughter minerals, boiling, a magmatic origin of fluids, homogenization behavior and many other factors indicate a porphyry copper-type deposit.
Tutkimuksessa havaitut fluidisulkeumien piirteet ja mittaustulokset mm. suolapitoisuus, koostumus, lämpötilat, metallisisältö, kiehuminen ja muut tekijät ovat tyypillisiä porfyyrikupariesiintymissä.
In many parts of the Kedonojankulma intrusion, early dark quartz-sulfide veins are cutting the host rock.
Kedonojankulman porfyyristä tonaliittia leikkaa paikoin tiheä tummien kvartsijuonten verkosto.
The samples for laboratory measurements were collected from these dark quartz-sulfide veins.
Fluidisulkeumatutkimuksia varten näytteitä otettiin tummista kvartsijuonista kalliopaljastumilta ja kairasydämistä.
The highest metal grades are in and around quartz-sulfide veins.
Suurimmat metallipitoisuudet liittyvät yleensä näihin tummiin kvartsijuoniin ja niiden lähelle.
Evidence of boiling was also observed in a few samples.
Tutkimuksessa on havaittavissa myös lukuisia merkkejä fluidin kiehumisesta.
Daughter minerals in fluid inclusion were also identified by scanning electron microscope-energy dispersive spectrometry (SEM-EDS).
Lisäksi fluidisulkeumien tytärmineraalien tunnistamiseen käytettiin SEM-EDS analysaattoria.
The model used was NEMO/LIM-3 and the modeled time 1961-2007.
Käytetty malli oli NEMO/LIM-3 ja mallinnettu aika 1961-2007.
The observation sites are not documented, so the places may have changed.
Havaintoasemien paikkoja ei ole dokumentoitu, joten niiden paikat ovat voineet muuttua.
In Loviisa the nuclear power plant might have affected the past few decades.
Lisäksi Loviisassa ydinvoimala on saattanut vaikuttaa viimeisten vuosikymmenten aikana.
In the Baltic Sea the length of ice season is 5-7 months.
Jäätalven pituus Itämerellä on 5-7 kuukautta.
In Kemi and Loviisa the probability is still 100 %.
Kemissä ja Loviisassa todennäköisyys on vielä 100 %.
The land uplift has been over 1 meter in Kemi during the 120 years, so that might also have an influence on results.
Maankohoaminen Kemissä on 120 vuoden aikana ollut yli metrin, joten se on myös voinut vaikuttaa tuloksiin.
The amount of seasonal ice varies significantly from year to year.
Kausittaisen jään määrä vaihtelee merkittävästi vuodesta toiseen.
The study results show that the probability of ice occurrence has been decreasing in Utö and is now 81 %.
Tulokset osoittavat, että jään esiintyvyyden todennäköisyys Utössä on laskenut ja on nyt 81 %.
However, in the last 100 years there has been a decreasing trend in the ice occurrence, which has resulted mainly from climate warming.
Viimeisen sadan vuoden aikana jään esiintyvyydessä on kuitenkin ollut laskeva trendi, joka on seurausta pääasiassa ilmaston lämpenemisestä.
The freezing date has become 7-24 days later, while the break-up date has taken place 11-20 days earlier in 100 years.
Jäätymispäivä on siirtynyt 7-24 päivää myöhemmäksi ja jäänlähtöpäivä siirtynyt 11-20 päivää aikaisemmaksi sadassa vuodessa.
The observation sites are usually near harbors and the increasing shipping might have affected ice conditions.
Havaintoasemat ovat yleensä satamien lähellä, joten lisääntynyt laivaliikenne on saattanut vaikuttaa jääoloihin.
The trend of the maximum annual ice thickness is not so uniform.
Jään vuosittaisen maksimipaksuuden trendi ei ole niin yhtenäinen.