natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From the background variables the most influence had was the respondent class teacher, special education teacher, subject teacher or principal.
Taustamuuttujista eniten ohjaustapojen kiinnostavuuteen vaikutti se, oliko kyseessä luokanopettaja, erityisopettaja, aineenopettaja tai rehtori.
The background information were age, teaching experience in years, possible experience about special need pupils and possible education about special pedagogies.
Taustamuuttujat ikä, opetuskokemus vuosina, kokemus erityisen tuen oppilaista sekä mahdolliset erityispedagogiikan opinnot vaikuttivat tilastollisesti merkitsevällä tavalla ohjaustapojen kiinnostavuuteen.
The teachers found pedagogical discussions with colleagues and special education teacher as co-teacher as the most interesting ways of guidance.
Opettajat kokivat kiinnostavimmiksi ohjaustavoiksi pedagogiset keskustelut työtovereiden kanssa sekä erityisopettajan samanaikaisopettajana.
The necessary resources' are already available for the most interesting ways of guidance pedagogical discussions with colleagues and special education teacher as co-teacher.
Kouluissa on jo tarvittavat resurssit kiinnostavimpien ohjaustapojen pedagogiset keskustelut työtovereiden kanssa sekä erityisopettaja samanaikaisopettajan järjestämiseen, mutta siihen tarvitaan koulujen toimintakulttuurin muuttumista.
The questions about what kind of guidance teachers needed when having SEN pupil in class were analyzed from the e-form.
Kyselyn osioista analysointiin kysymykset, joissa selvitettiin millaista ohjausta opettajat tarvitsisivat silloin kun heillä oli erityistä tukea tarvitsevia oppilaita.
Continuous professional development plays a key role in today's organizations.
Ammattitaidon jatkuvalla kehittämisellä on keskeinen asema nykypäivän työyhteisöissä.
I collected data by interviewing five commercial airline pilots between the ages of 25-42.
Keräsin aineistoni haastattelemalla viittä 25-42 -vuotiasta liikennelentäjänä työskentelevää henkilöä teemahaastatteluin.
I did the implementation of the study with qualitative research methods.
Tutkimukseni toteutin kvalitatiivisilla tutkimusmenetelmillä.
Feedback and is not always seen as valid to meet the educational performance.
Palautteenantoa ja ei aina nähty pätevänä vastaamaan koulutussuoritukseen.
I believed that theme interview left enough space for the interviewee's own interpretation as well as give an opportunity to express their own opinions and experiences.
Uskoin menetelmän jättävän riittävästi tilaa haastateltavan omalle tulkinnalle sekä antavan mahdollisuuden tuoda esiin omia mielipiteitä ja kokemuksia.
Expertise, in turn, is defined as a kind of special qualities and problem solving.
Asiantuntijuus puolestaan määrittyy tietynlaisena erityisosaamisena ja ongelmanratkaisukykynä.
The analysis highlighted the view of simulation training as an important element towards expertise.
Analyysi toi esille näkemyksen simulaatiokoulutuksista tärkeänä elementtinä kohti asiantuntijuutta.
In the aviation industry maintaining professional skills is a premise for the security values and for succeeding in the profession.
Ilmailualalla ammattitaidon päivitys ja ylläpitäminen ovat kuitenkin ammatin turvallisuusarvojen ja työssä onnistumisen edellytys.
The pilots' perceptions of workmanship formation are explained through new experiences and routine.
Lentäjien käsitykset ammattitaidon muodostumisesta selittyvät uusien kokemusten ja rutinoitumisen kautta.
Workmanship in commercial airline pilots work : Simulation trainings as a part of the development of expertise
Ammattitaito liikennelentäjän työssä : Simulaatioharjoitukset osana asiantuntijuuden kehittymistä
My goal is to find out how pilots explain their workmanships' formation, and also how they explain the importance of simulation training in terms of their profession.
Tavoitteenani on selvittää, miten lentäjät sanallistavat ammattitaidon muodostumista työssään sekä miten he selittävät simulaatiokoulutusten merkitystä ammattitaidon kannalta.
Analysis of the data was content analysis.
Aineiston analyysimenetelmänä käytin sisällönanalyysiä.
Criticism towards simulation pedagogy came up when pilots were talking about debriefing situations.
Kriittisyys simulaatiopedagogiikkaa kohtaan tuli esiin jälkipuintitilanteista puhuttaessa.
Simulation Training as a whole was seen as sustaining the skills as well as growing the professional skills.
Simulaatiokoulutukset kokonaisuudessaan nähtiin ammattitaitoa ylläpitävinä ja ammattitaitoa kehittävinä menetelminä.
Pilots see the workmanship as well as expertise through the formation of experiences ja training.
Sekä ammattitaidon että asiantuntijuuden nähdään muodostuvan koulutuksen ja kokemuksen kautta.
The purpose of this study is to identify pilots' views on the formation of workmanship and also what meanings they give to simulation pedagogy.
Tämän tutkielman tarkoituksena on kartoittaa lentäjien näkemyksiä ammattitaidon muodostumisesta ja simulaatio-opetustilanteiden merkityksellisyydestä.
With skilled personnel companies try to maintain a good market position.
Osaavalla henkilöstöllä pyritään vastaamaan kilpailun tuomiin haasteisiin.
The students were in grades 1 to 6 and from 6 to 12 years of age.
Oppilaat olivat 1-6-luokkalaisia ja iältään 6-12-vuotiaita.
The data was collected in two ways.
Tutkimusaineisto kerättiin kahdella tavalla.
The research complies with the characteristics of qualitative research and it has strong ethnographic features.
Tutkimusote noudattaa laadullisen tutkimuksen piirteitä ja siinä on vahvasti etnografisia piirteitä.
The theoretical framework is based on literature on the phenomenon of autism.
Teoreettinen viitekehys perustuu autismia ilmiönä koskevaan kirjallisuuteen.
The research data analysis was carried out by theory based content analysis.
Tutkimusaineiston analyysi toteutettiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin keinoin.
The study group consisted of ten students and six adults, excluding the researcher.
Tutkimusjoukko muodostui 10 oppilaasta ja 6 aikuisesta tutkijan lisäksi.
The first collection was carried out by observing the way the students behaved during the school day and by doing a research diary for a month.
Ensimmäinen keräystapa toteutettiin havainnoimalla oppilaita koulupäivän aikana ja tekemällä tilanteista tutkimuspäiväkirjaa kuukauden ajan.
The primary research method is observation.
Varsinaisena tutkimusmenetelmänä on havainnointi.
These have led to the development of the student's social skills during the school day.
Nämä asiat johtavat sosiaalisten taitojen kehittymiseen oppilailla koulupäivän aikana.
The subjects of the study are autistic pupils and their potential prosocial behavior during the school day.
Tutkimuksen aiheena ovat autistiset koululaiset ja heidän mahdollinen prososiaalinen käyttäytymisensä koulupäivän aikana.
The students had access to four different interaction methods, as Kangas (2009) had categorized.
Oppilailla oli käytössään neljä erilaista vuorovaikutustapaa Kankaan (2008) mukaan luokiteltuna.
The study discusses the factors which are relevant to the autistic student's receptiveness in both guided and free interaction situation.
Tutkimuksessa pohditaan sitä, millä tekijöillä on merkitystä autistisen oppilaan vastaanottokykyyn sekä ohjatussa että vapaassa vuorovaikutustilanteessa.
The methods included, being in their own peace, defending one's own territory, resort to the adults' support and to show willingness to attend a peer support group.
Ne ovat omaa rauhaa rakastava, omaa reviiriä puolustava, aikuisen tukeen turvautuva ja vertaisryhmään haluava.
The number, attitude and behaviour of the supervising adults affected significantly an autistic child's capacity to absorb the guided interaction.
Ohjaavan aikuisten määrä, asenne ja käyttäytyminen vaikuttivat merkittävästi autistisen lapsen vastaanottokykyyn ohjatussa vuorovaikutustilanteessa.
In addition to sharing, helping was observed to some extent and comforting was observed only once.
Auttamista oli jonkin verran ja lohduttamista ilmeni yhden kerran.
Together but Alone : Autism Spectrum Disorders and Prosociality
Yhdessä mutta yksin : Vuorovaikutustaidot ja prososiaalisuus autistisilla koululaisilla
Additionally, students exhibited a variety of unique and different ways to interact.
Heillä oli lisäksi käytössään yksilöllisesti eri tavoin erilaisia vuorovaikutustapoja.
Another research data collecting method was videotaping three occupational therapy sessions.
Toisena tutkimusaineiston keräystapana oli toimintaterapian videointi kolme kertaa.
Sharing with the adults was the most common behaviour shown by the students.
Koulupäivän aikana erilaisissa tilanteissa oppilailla oli eniten jakamista aikuisten kanssa.
Prosocial behaviour such as helping, sharing and comforting was identified in the study.
Tutkimustuloksissa oli havaittavissa auttamista, jakamista ja lohduttamista, jotka ovat prososiaalista käyttäytymistä.
In addition, the aim of the study is to present types of interaction that the autistic students use.
Lisäksi tutkimuksen kohteena ovat autististen oppilaiden vuorovaikutustavat.
The research observed examples of prosocial behaviour including, helping, sharing and comforting which are not common among children with autism.
Johtopäätöksenä voi todeta, että tutkimusjoukon autismin kirjon oppilailla ilmeni viitteitä auttamisesta, jakamisesta ja lohduttamisesta, jotka ovat prososiaalista käyttäytymistä.
Also, although not to the same degree, sharing between students themselves was observed.
Jakamista toisen oppilaan kanssa ilmeni lähes yhtä paljon.
Student's answers were analyzed using qualitative methods.
Oppilaiden vastauksia analysoitiin laadullisen sisällönanalyysin menetelmällä.
14 students ranked in the lowest stage of cognitive activity and eight students in the next stage called identification.
Oppilaista 14 jäi tutkimuksessa alimman kognitiivisen toiminnan tasolle kahdeksan muun oppilaan yltäessä seuraavalle, määrittävän tulkitsijan tasolle.
The purpose of this study was to examine 6th graders skills of making interpretations from historical sources.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia kuudesluokkalaisten kykyä tulkita historian lähteitä.
22 student from the same class took part in the study.
Tutkimukseen osallistui 22 samalla luokalla opiskelevaa kuudesluokkalaista.
VanSledright's and Afferblach's theory of cognitive activities in evaluation of sources was used as a frame of reference.
Viitekehyksenä analyysille toimi VanSledrightin ja Afferblachin (2005) teoria lähteiden arviointiin liittyvistä kognitiivisista aktiviteeteista.
Sixth graders working with historical sources
Kuudesluokkalaiset historian lähteillä
The abilities to interact with historical sources are called historical literacy skills.
Kykyä toimia historiaan sidoksissa olevien lähteiden kanssa sanotaan historian tekstitaidoiksi.
Acquiring knowledge from the past requires analyzing different remains that contain information about past events.
Tiedon hankkiminen menneisyydestä edellyttää erilaisiin jäänteisiin tallentuneen informaation prosessointia ja oppilaita ohjataankin nykyään toimimaan historiantutkijan tavoin.
Previous studies have shown that young students are beginners in analyzing historical sources, but researchers also have agreed that even young students have the capacity to think historically.
Aiemmat tutkimukset nuorten historian tekstitaidoista ovat osoittaneet nuorten olevan lähteiden tulkitsijoina noviiseja, mutta tutkijat ovat kuitenkin olleet yksimielisiä nuortenkin oppilaiden kyvykkyydestä historialliseen ajatteluun.
The results indicated that the students lacked strategies to interpret historical sources but some students were able to draw conclusions from the sources independently.
Tulokset kertovat oppilaiden puutteellisista strategioista lähteiden tulkinnassa, mutta toisaalta joidenkin oppilaiden kohdalla myös kyvykkyydestä tehdä lähteistä itsenäisiä päätelmiä.
Historical thinking and understanding the nature of historical knowledge have been made top priorities in the curriculum but the goals and criteria of learning have been criticized for being too demanding.
Historian taidot ja historiallisen tiedon luonteen ymmärtäminen on asetettu Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa (2004) keskeisiksi opetuksen tavoitteiksi.
Results were in line with previous studies regarding young student's abilities to analyze historical sources.
Tutkimuksen tulokset olivat linjassa aikaisempien nuorten historian tekstitaitoja koskevien tutkimusten kanssa.
The students were given an assignment in which they examined two conflicting sources depicting the same historical events.
Oppilaat vertailivat kahta keskenään ristiriitaista lähdettä ja vastasivat niiden pohjalta kirjallisesti kysymyksiin.
Pessimistic estimations have also been made about their realization in the field.
Historian opetuksen tavoitteita ja hyvän osaamisen kriteereitä on kuitenkin kritisoitu niiden haastavuuden vuoksi ja niiden toteutumisesta kentällä on esitetty pessimistisiä näkemyksiä.
While some answers contained glimpses of more advanced thinking, students were ranked in to the stage which their righting expressed the most.
Osassa vastauksista oli ajoittain havaittavissa ylemmille tasoille ominaista päättelyä, mutta kokonaisuutena vastaukset ilmensivät enemmän luokittelua vastaavien tasojen kognitiivista toimintaa.
During past decades, new theories of information have put pressure on Finnish schools to adjust the content of teaching.
Suomalaisessa historian opetuksessa on viime vuosikymmenien aikana painotettu taidollisten valmiuksien kehittämistä ja historiallisen ajattelun taidot on nostettu keskiöön.
The student's task was to evaluate the credibility of the sources and distinguish the motives of their writers.
Kysymykset ohjasivat arvioimaan dokumenttien laatijoiden intentioita ja niiden todistusarvoa.
The students in the lowest stage regarded all information as knowledge and failed to distinguish the righters motives.
Alimman, eli noviisitason tulkitsijoiden vastauksille oli tyypillistä suhtautuminen kaikkeen informaatioon valmiina tietona ja kyvyttömyys tunnistaa dokumenttien laatijoiden intentioita.
However, many studies have shown that the effect of the curriculum in the concrete teaching event is weak, even non-existent.
Monet tutkimukset ovat osoittaneet, että opetussuunnitelman vaikutus konkreettisessa opetustapahtumassa on kuitenkin heikko, jopa olematon.
To improve reliability the abcbook authors participated in different stages of my study.
Luotettavuuden parantamiseksi aapiskirjailijat osallistuivat tutkimukseni eri vaiheisiin.
This study was a qualitative research and content analysis served as the analysis method of the data.
Tutkimus oli luonteeltaan kvalitatiivinen ja aineiston analyysimenetelmänä toimi teoriaohjaava sisällönanalyysi.
Engaging texts were emphasized and the role of evaluating text was minor.
Viihdyttämään pyrkivien tekstien rooli korostui, mutta arvioivien tekstien osuus oli vähäinen.
I observed this phenomenon through two focusing themes which were diverse text environment and interpretation and production of different texts.
Tutkin ilmiötä kahden tarkentavan teeman kautta, joita olivat monimuotoinen tekstiympäristö sekä tekstien tulkinta ja tuottaminen.
Instead the textbooks would seem to direct teaching events stronger than curriculum.
Sen sijaan oppikirjat näyttäisivät ohjaavan opetusta opetussuunnitelmia enemmän.
That is why publishers and schoolbook writers have a great responsibility as core curriculum interpreters and educational improvers.
Tästä näkökulmasta katsottuna kustantamoilla ja oppikirjailijoilla on vastuullinen tehtävä opetussuunnitelman tulkitsijoina ja opetuksen kehittäjinä.
Tasks of the abc-books encouraged pupils to use and to produce different texts.
Aapisten tehtävät kannustivat oppilaita käyttämään ja tuottamaan erilaisia tekstejä.
Attention was paid to the versatile handling of different genres in tasks which aim especially at the production.
Erilaisten tekstilajien monipuolinen käsittely huomioitiin erityisesti tuottamiseen ohjaavissa tehtävissä.
Constant increase of communication tools and possibilities has led to the place, where people need diversal reading and writing skills to act in the society.
Viestimisen muotojen ja mahdollisuuksien jatkuva lisääntyminen on johtanut siihen, että yhteiskunnassa selviytyminen edellyttää monipuolisia tekstitaitoja.
Nevertheless, the results showed that different genres were not examined equally.
Tulosten perusteella voidaan kuitenkin todeta, ettei ominaispiirteiltään erilaisia ja eri genreperheisiin kuuluvia tekstilajeja käsitelty aapisissa tasapuolisesti.
Multiliteracies highlights diverse literacy environments and skills to interpret and produce diverse texts through all schoolgrades.
Monilukutaidon tavoite painottaa monipuolisia tekstiympäristöjä sekä erilaisten tekstien tulkinnan ja tuottamisen taitoa kaikilla vuosiluokkatasoilla.
This study indicates that the goal of multiliteracy has been systematically taken into consideration in the abc-books.
Tutkimukseni osoittaa, että monilukutaidon tavoite on otettu huomioon aapisissa johdonmukaisesti.
The results of my study open points of view to how multiliteracy is contained in the abc-books at the moment.
Tutkimukseni tulokset avaavat näkökulmia siihen, miten monilukutaidon tavoite käsitetään aapisissa tällä hetkellä.
This map of genres in school devided texts in tree genrefamily, which were engaging genrefamily, informing genrefamily and evaluating genrefamily.
Käyttämäni tekstilajikartta jakoi tekstilajit kolmeen genreperheeseen, joita olivat viihdyttämään pyrkivät tekstit, tietoa välittävät tekstit ja arvioivat tekstit.
The genremap used (Martin & Rose 2012) as a basis of analysis was created within the range of genrepedagogy.
Analyysirunkoni perustana oli genrepedagogiikan piirissä syntynyt kartoitus koulun tekstilajeista (Martin & Rose 2012).
Informing texts had some representation.
Tietoa välittävien tekstien genreperhe oli edustettuna jonkin verran.
Multiliteracy in abc-books based on Finnish core curriculum 2014
Monilukutaidon ilmeneminen opetussuunnitelman perusteiden 2014 mukaisissa aapisissa
At first they defined how the goal of multiliteracy is noticed in their abcbook and later they gave comments about the results.
Aiheen rajauksen vaiheessa aapiskirjailijat määrittelivät monilukutaidon tavoitteen painotusalueita aapisissaan ja lopussa kommentoivat tutkimukseni tuloksia.
My focus in this study is to find out, how multiliteracy as dimension of board-based competence appears in abc-books made by new national curriculum.
Keskityin tässä tutkimuksessa selvittämään, miten monilukutaidon laaja-alainen tavoite näyttäytyy uuden opetussuunnitelman mukaisissa aapisissa.
These tree genrefamilies however, were further divided into more exact genres.
Nämä taas jakautuivat edelleen tarkemmiksi tekstilajeiksi.
My research data consisted of two abc-books made by Finnish national core curriculum 2014.
Tutkimusaineistona tässä tutkimuksessa toimi kaksi Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden 2014 mukaan valmistettua aapista.
These divergent literacy skills have also been introduced in Finnish national core curriculum 2014 as a new term and goal called "multiliteracies".
Laajenevat tekstikäytänteet on huomioitu myös vuoden 2014 perusopetuksen opetussuunnitelman perusteisiin sisältyvän monilukutaidon tavoitteen yhteydessä.
The researcher collected the research material during the spring and summer 2015.
Tutkimuksen tekijä keräsi tutkimusaineiston kevään ja kesän 2015 aikana.
Time given for generating each script was 60 seconds.
Tehtävän suoritusaika oli 60 sekuntia.
The results of the qualitative analysis were displayed in a statistical form and analyzed with the non-parametrical Mann-Whitney U -test.
Laadullisen analyysin tulokset esitettiin tilastollisessa muodossa ja analysoitiin Mann-Whitney U -testin avulla.
The categories were 'open high frequency' (go shopping, go for a walk), 'open low frequency' (apply for a job, go on a vacation), 'closed high frequency' (make coffee, brush teeth), and 'closed low frequency' (go to a doctor, go to a restaurant).
Skeemakertomukset liittyivät kahdeksaan skeemaan, jotka oli luokiteltu avoimiin usein toistuviin (käydä kaupassa, käydä ulkoilemassa) ja avoimiin harvoin toistuviin (hakea työpaikkaa, lähteä lomalle) sekä suljettuihin usein toistuviin (keittää kahvia, pestä hampaat) ja suljettuihin harvoin toistuviin skeemoihin (käydä lääkärissä, käydä ravintolassa).
Script Production in People with Traumatic Brain Injury
Aivovamman saaneiden henkilöiden toimintaskeemojen tuotto
The research material consisted of the scripts generated by the subjects and control subjects, as well as the results of the control tasks (Boston Naming Test, Rapid Automatized Naming Test, semantic and phonemic fluencies).
Aineisto muodostui tutkittavien toimintaskeemakertomuksista sekä nimeämistä ja sanahaun prosesseja mittaavien kontrollitehtävien (Bostonin nimentätesti, Nopean sarjallisen nimeämisen testi, semanttiset ja foneemiset sanasujuvuustehtävät) tuloksista.
Event schema, also known as a script, contains information about a structure of a particular event; about the sequences of events and their temporal order.
Toimintaskeema eli skripti sisältää tietoa tietyn tapahtuman rakenteesta; tapahtumaan liittyvistä toimintavaiheista ja niiden ajallisesta järjestyksestä.
With the information the scripts contain, one can anticipate and plan for future events and actions.
Toimintaskeemojen sisältämän tiedon avulla voi ennakoida tapahtumia ja suunnitella omaa toimintaa.
High and low frequency scripts differ on how frequent the event is.
Usein ja harvoin toistuvat skeemat eroavat toisistaan siinä, kuinka yleinen tapahtuma on kyseessä.
The results of this study can be explained by the disturbances in executive functions, and disturbances in the working memory as well as the episodic memory, all of which can affect the subject's ability to produce a coherent story and recall actions belonging to a certain event.
Tulokset voivat selittyä aivovammaan liittyvillä toiminnanohjauksen sekä työ- ja episodisen muistin häiriöillä, jotka vaikeuttavat koherentin kertomuksen muodostamista sekä tapahtumiin liittyvien toimintojen mieleen palauttamista.
The scripts were scored for the total number of events produced, the number of event repetitions, the informativeness of the script, and the meaningfulness and the centrality of the events.
Skeemakertomuksista analysoitiin tuotettujen toimintojen lukumäärää, tapahtumatoistojen määrää, skeeman informatiivisuutta sekä toimintojen keskeisyyttä ja mielekkyyttä kyseisen skeeman kannalta.
Closed scripts were found to be more informative than open scripts, and the subjects produced more actions to the closed than to the open scripts.
Suljetut skeemakertomukset todettiin avoimia informatiivisemmiksi, ja niihin tuotettiin enemmän toimintoja kuin avoimiin skeemakertomuksiin.
This study also examines whether the script type has influence on the features of the generated scripts.
Lisäksi tarkastellaan, vaikuttaako skeeman tyyppi skeemakertomusten piirteisiin.
The aim of this study is to examine what kind of scripts Finnish speaking subjects with TBI and their healthy control subject counterparts generate in a script generation task consisting of eight scripts.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan, millaisia toimintaskeemakertomuksia suomenkieliset aivovamman saaneet henkilöt sekä verrokkihenkilöt tuottavat kahdeksaan skeemaan liittyen.
Fifteen subjects with TBI and fifteen healthy control subjects participated in the study.
Tutkimukseen osallistui 15 aivovamman saanutta henkilöä sekä 15 verrokkihenkilöä.
People with traumatic brain injury (TBI) can have difficulties in the verbal planning of actions.
Aivovamman saaneille henkilöille toiminnan sanallinen suunnittelu voi olla hankalaa.
Previous international research has shown that the scripts produced by people with TBI contain fewer actions central to the schema, than scripts produced by healthy control subjects.
Aiemmissa kansainvälisissä tutkimuksissa aivovamman saaneiden henkilöiden skeemakertomusten on havaittu sisältävän vähemmän skeeman kannalta keskeisiä toimintoja kuin verrokkien kertomusten.