natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Also, there was not a statistically meaningful difference between the groups with different learning difficulties.
Lisäksi tilastollisesti merkitsevää eroa ei eri oppimisvaikeuksia omaavien ryhmien väliltä löytynyt suhteessa matematiikan osaamiseen.
Also statistically meaningful difference can be expected, considering previous studies which have pointed out, that difficulties in language add risk for difficulties in mathematics.
Myös tilastollisesti merkitsevää eroa vain matemaattisia oppimisen vaikeuksia omaavien ja sekä näitä että kielellisiä pulmia omaavien välillä voidaan aiemman tutkimuksen perusteella odottaa, sillä on osoitettu, että kielelliset vaikeudet lisäävät matemaattisten oppimisen vaikeuksien riskiä.
These results may occur because of the small size of the groups and also by the wide range of reasons and implications of mathematical learning difficulties.
Tulokset voivat osaltaan selittyä interventio- ja kontrolliryhmien pienellä koolla sekä matemaattisten oppimisvaikeuksien monisyisyydellä ja laajalla ilmenemiskirjolla.
The aim of this Master’s Thesis in the field of special education was to find out, in what ways does an explicit intervention programme (ThinkMath) make a difference on mathematical skills of mathematically weak pupils straight after the intervention and also at delayed measures.
Tämän erityispedagogiikan pro gradu- tutkielman tavoitteena oli selvittää, että millä tavoin eksplisiittinen interventio-ohjelma (ThinkMath) vaikuttaa matemaattisesti heikkojen alkuopetusikäisten matematiikan osaamiseen heti ja viivästetysti intervention jälkeen, sekä onko vain matemaattisesti heikkojen lasten matematiikan osaamisella tilastollisesti merkitsevää eroa lapsiin, jotka ovat heikkoja sekä matemaattisesti että kielellisesti?
The other time point was right after the intervention and the third was delayed after the intervention.
Tutkittavilla on teetetty matemaattista ja kielellistä osaamista mittaavat testit ennen interventiota, heti intervention jälkeen sekä viivästetysti intervention jälkeen.
The research material consists of ten semi-structured theme interviews.
Tutkimusaineisto koostui kymmenestä puolistrukturoidusta teemahaastattelusta.
However, previous research is primarily focused on children and adoles-cents.
Aiempi tutkimus painottuu pääasiassa lapsiin ja kouluikäisiin nuoriin.
Efficient progress and the completion of academic studies are important for the students themselves, but also for the university and the society.
Opintojen sujuva eteneminen ja niiden loppuunsaattaminen on tärkeää ennen kaikkea opiskelijan itsensä kannalta sekä yliopiston ja laajemmin yhteiskunnan kannalta.
The interview data were analysed by using a qualitative abductive content analysis.
Ai-neisto analysoitiin laadullisen teoriaohjaavan sisällönanalyysin keinoin.
Self-regulation skills, study engagement, and social support were considered to be the most central factors in overcoming those challenges.
Itsesäätelytaidoilla, opintoihin sitoutumisella sekä eri läh-teistä saadulla tuella oli merkittävin rooli haasteiden ylittämisessä.
According to the results, the interventions that are most crucially needed relate to the development of self-regulation skills during the studies, and to recogniz-ing and reducing study exhaustion at their early stages.
Tulosten perusteella mer-kittävimmät interventiotarpeet liittyvät opiskelijoiden itsesäätelytaitojen kehittämiseen opinto-jen aikana sekä kuormittumisen tunnistamiseen ja sen vähentämiseen.
Finally, four different student profiles were formed based on the analysis.
Opiskelussa koettujen haasteiden ja niiden ylittämiseen käytettävien keinojen analysoinnin pohjalta muodostettiin lopuksi neljä opiskelijaprofiilia.
In addition to the factors related directly to dyslexia, study exhaustion was named as a major impeding factor.
Lukivaikeuteen suoraan kytkeytyvien haasteiden lisäksi opiskelijoiden kuormittuminen ilmeni merkittävänä opiskelun haasteena.
This research examines the obstacles that dyslexic students face during their studies, and the variety of means and practices they use to overcome these challenges.
Tutkimuksessa selvitetään, millaisia haasteita lukivaikeudesta kärsivät yliopisto-opiskelijat kohtaavat opinnoissaan ja millaisia keinoja he käyttävät päästäkseen vaikeuksien yli.
In the in-terviews the students were asked about their study habits, how dyslexia appears in their studies, which impeding and enhancing factors they could name, and what kind of social support they have received during the studies.
Haastatteluissa opiskelijoilta kysyttiin mm. dysleksian ilmenemistä opinnoissa, opintoja estä-vistä ja edistävistä tekijöistä, opiskelutottumuksista ja opintojen aikana saadusta tuesta.
Previous research has shown that dyslexia is related to learning in a variety of ways.
Lukivaikeuden on todettu kytkeytyvän oppimi-seen usealla tavalla.
This Master’s thesis investigates dyslexic university students and their learning experiences.
Tämä pro gradu -tutkielma tarkastelee lukivaikeudesta, eli dysleksiasta kärsivien yliopisto-opiskelijoiden opiskelukokemuksia.
Dyslexic university students’ experiences of impeding and enhancing factors in the university studies
Dyslektisten yliopisto-opiskelijoiden opintojen aikana kokemat haasteet ja keinot haasteiden ylittämiseen
Thus, it is neces-sary to explore dyslexic university students in order to find out especially the factors that are impeding and enhancing their studies.
Akateemiset yliopisto-opinnot asettavat oppimiselle aiempaan koulutuspolkuun verrattuna uudenlaisia vaatimuksia, minkä vuoksi on tärkeää tuottaa lisää tutkimustietoa dyslektisistä yliopisto-opiskelijoista ja tarkastella heidän kokemuksiaan oppimista estävistä ja edistävistä tekijöistä.
Results of the study indicated, that the dyslexic students experi-ence various impeding and enhancing factors in their academic studies.
Tulokset osoittivat, että opiskelijoiden opinnoissaan kokemat haasteet ja niiden ylittämiseen käytetyt keinot olivat moninaisia ja ilmenivät monin eri tavoin.
In total there were four groups and twelve interviewees.
Yhteensä ryhmiä oli neljä ja haastateltavia kaksitoista.
The interviews were executed as group interviews.
Haastattelut toteutettiin ryhmähaastatteluina.
This research is a qualitative interview survey based on content analysis.
Tutkimus on kvalitatiivinen haastattelututkimus, joka perustuu sisällönanalyysiin.
The interviewees were part of the research and evaluation unit of the EduLeaders project.
Haastateltavat olivat osa EduLeaders-hankkeen tutkimus- ja arviointikokonaisuutta.
The theoretical framework was formed around describing pedagogical leadership in the context of early childhood education.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys muodostui pedagogisen johtajuuden kuvaamisesta varhaiskasvatuksen kontekstissa.
Based on the data of this research it seems that early childhood education teachers work as pedagogical team leaders, which shows among other things in their job description.
Tämän tutkimuksen aineiston perusteella vaikuttaa siltä, että varhaiskasvatuksen opettaja toimii tiimin pedagogisena johtajana, mikä näkyy muun muassa hänen työnkuvassaan.
The shortage of teachers and especially the shortage of qualified early childhood education teachers and matters associated with the change of culture were seen as challenges by the interviewees.
Haasteina vastaajat näkivät opettajapulan ja siihen liittyen etenkin pätevien varhaiskasvatuksen opettajien puutteen sekä toimintakulttuurin muutokseen liittyvät seikat.
The project aims at studying and evaluating the basic-level studies in leadership in education, and based on this information, developing the above-mentioned studies and advanced-level studies of teacher education.
Hankkeessa tutkitaan ja arvioidaan kasvatus- ja opetusalan johtajuuden perusopintoja sekä kehitetään tämän tiedon pohjalta kyseisiä opintoja ja aineopintoja.
The framework became more precise by examining the concepts of coaching and multiprofessional team, and the job description and work assignments of early childhood education teachers.
Viitekehys tarkentui myös kartoittamalla val-mentavaa johtamista, moniammatillista tiimityöskentelyä ja varhaiskasvatuksen opettajan työnkuvaa sekä työtehtäviä.
Daycare Managers' Views on the Pedagogical Team Leadership of Early Childhood Education Teachers
Päiväkodin johtajien näkemyksiä varhaiskasvatuksen opettajan tiimin pedagogisesta johtajuudesta
The purpose of this research was to find out what kind of views daycare managers have on the pedagogical team leadership of early childhood education teachers, In addition, the study examined how daycare managers support and enable early childhood education teachers in working as the pedagogical team leader and what kind of possibilities and challenges are related to it.
Lisäksi tutkimuksessa tarkasteltiin, miten päiväkodin johtajat tukevat sekä mahdollistavat varhaiskasvatuksen opettajan toimimista tiimin pedagogisena johtajana ja millaisia mahdollisuuksia sekä haasteita siihen heidän mukaansa liittyy.
Daycare managers supported pedagogical team leadership for example by methods of coaching.
Päiväkodin johtajat tukivat varhaiskasvatuksen opettajan tiimin pedagogista johtajuutta muun muassa valmentavan johtamisen keinoin.
The gathering of material was done by questionnaire, spread in suitable groups on Facebook during the spring of 2018.
Tutkimus toteutettiin lomakekyselyllä, joka levitettiin harrastajanryhmiin Facebookissa keväällä 2018.
There were 182 people answering, of different ages and re-enacting background.
Vastanneita oli 182, ja joukkoon kuului eri-ikäisiä ihmisiä, joilla on eri määrä harrastusvuosia takanaan.
A Perfectionist’s Nightmare : Authenticity of Attire in Living History
Perfektionistin painajainen : pukujen autenttisuus historianelävöityksessä
The questionnaire consisted of both qualitative and quantitative questions, so the analysis was done with Mixed-Method, combining the data from both groups only at the last minute.
Kyselyssä oli sekä kvalitatiivisia, että kvantitatiivisia kysymyksiä, joten analyysi tehtiin Mixed-Method menetelmän avulla, yhdistäen aineistosta saatua dataa vasta lopuksi.
Living history is a popular hobby, and brings a lot of knowledge about textile, wood, and metal craft, as the attire often are home-made.
Historianelävöittäminen on suosittu harrastusmuoto, joka tuo mukanaan suuren määrän tekstiili- puu ja metallikäsityötä, sillä pukuja valmistetaan usein itse.
Historical handicrafts are a large part of the hobby and could also be considered their own scene within the whole of living history.
Historialliset käsityömenetelmät ovat suuri osa harrastusta, ja niiden voidaan nähdä olevan osittain myös oma harrastusmuotonsa elävöityksen sisällä.
Earlier research about re-enacting attire, in particular is rather scarce, so new perspectives were a goal at the start.
Aiempaa tutkimusta aiheesta ei juuri ole, joten tutkimuksessa pyrittiin myös löytämään uusia näkökulmia.
Due to this, an important part of the research consisted of what craft techniques are being used, and what kind of research goes into making a "kit" for reenacting.
Tutkimuksessa haluttiin siksi myös selvittää mitä käsityötekniikoita elävöittäjät osaavat ja millaisia lähteitä käytetään pukujen valmistuksen yhteydessä.
It does not, however, define the scene, but provides opportunity for personal or group-wide development within the re-enactment scene.
Historianelävöitys voitiin todeta monimuotoiseksi harrastukseksi, jossa autenttisuudella on oma paikkansa, mutta se ei määritä koko harrastusta, vaan antaa mahdollisuuksia henkilökohtaiseen ja ryhmäkohtaiseen kehitykseen harrastuksen sisällä.
The purpose of the thesis was to explore the opinions about authenticity in the attire of Living Historists that is to say, People, who have Historical Reenactment as a hobby.
Tutkimuksen tarkoitus oli selvittää historianelävöittämistä harrastavien mielipiteitä autenttisuuden riittävästä tasosta harrastuksessa käytettävissä puvuissa.
The observation took place during 10 school days in May 2018.
Havainnointipäiviä oli toukokuun 2018 aikana yhteensä kymmenen.
The data consists of approximately 100 pages of field notes written at the time.
Aineistona ovat tuolloin kirjoitetut noin 100 sivua havainnointimuistiinpanoja.
Feminist research is critical research in which the central importance is on a critical analysis of power relations, a strong ethical commitment, a political and emancipatory knowledge interest, and an understanding of knowledge as situated.
Feministinen tutkimus on kriittistä tutkimusta, jolle keskeistä ovat muun muassa valtasuhteiden kriittinen tarkastelu, voimakas sitoutuminen etiikkaan, poliittinen ja emansipatorinen tiedonintressi sekä ymmärrys tiedon paikantuneisuudesta.
There was a line between the genders in the class and the impression of gender was produced through touching, among other things: friends of the same gender were most in contact with each other.
Luokassa oli raja sukupuolten välillä, ja sukupuolitapaisuutta tuotettiin muun muassa kosketuksin: samaa sukupuolta olevat kaverit olivat eniten kosketuksissa toisiinsa.
Methodologically, the study is framed on feminist ethnography.
Tutkimuksen metodologiana on feministinen etnografia.
Girls also took advantage of a specific strategy for claiming space, in which (some of) the girls used their physically skilful bodies to claim space through dashing postures and movements such as stretching or cartwheels.
Tytöt käyttivät myös erityistä tilanottostrategiaa, jossa (jotkut) tytöt hyödynsivät liikunnallisesti taitavia ruumiitaan ja ottivat tilaa näyttävillä asennoilla ja liikkeillä, kuten venyttelyillä ja kärrynpyörillä.
The research observes the school days of students, including lessons, recesses, lunch breaks, swimming lessons, and movements between these.
Tutkimuksessa havainnoidaan oppilaiden koulupäiviä, joihin kuului oppitunteja, välitunteja, ruokailuja ja uimaopetusta sekä siirtymiä näihin.
The work is based on Judith Butler’s notion of gender as a construct that is produced and reproduced through a work of constant repetition.
Työ nojaa Judith Butlerin teoriaan sukupuolesta konstruktiona, jota tuotetaan ja uusinnetaan jatkuvilla toistoteoilla.
Observational data is enhanced by seven student pair or group interviews in which 15 sixth graders took part, and an interview of the class teacher.
Havainnointiaineistoa täydentää seitsemän oppilaiden pari-/ryhmähaastattelua, joihin osallistui yhteensä 15 kuudesluokkalaista, sekä luokan opettajan haastattelu.
The research found that gender categories are not consistent and the ways of corporally producing gender is influenced by several overlapping factors which the research analyses through the concept of corporal style.
Tutkimuksessa havaittiin, että sukupuolikategoriat eivät ole yhtenäisiä ja sukupuolen ruumiillisen tuottamisen tapoihin vaikuttavat lukuisat muut päällekkäiset tekijät, joita työ analysoi ruumiillisen tyylin käsitteen kautta.
However, the gender line was habitually transgressed in many ways and also all the different ways of touching were used by students of different genders.
Sukupuolirajaa kuitenkin ylitettiin säännöllisesti monin tavoin, ja eri sukupuolia olevat oppilaat käyttivät kaikkia koskettamisen tapoja.
The girls more commonly used gentle and caring touching, the boys more raucous touching and play fighting.
Tytöt käyttivät enemmän hellää, välittävää koskettamisen tapaa, pojat riehakkaampaa koskettamista ja leikkitappeluja.
An additional focus is on the touching that takes place between students during school day and how touch becomes gendered in school.
Lisäksi tarkastellaan, millaisia kosketuksia koulupäivän aikana oppilaiden välillä tapahtuu, ja miten kosketukset koulussa sukupuolittuvat.
Cartwheels and hair-brushing : a feminist ethnography on gender, touch and corporal styles in the everyday life of primary school
Kärrynpyöriä ja hiusten hipsutuksia : feministinen etnografia sukupuolesta, kosketuksista ja ruumiillisista tyyleistä alakoulun arjessa
The research analyses how the impression of gender is corporally produced in the everyday life of a primary school sixth grade class.
Tutkimus tarkastelee, miten vaikutelmaa sukupuolesta tuotetaan ruumiillisesti alakoulun kuudennen luokan arjessa.
The research concludes that the impression of girlhood is produced through corporal stances such as hip curvature or outstretched ankles.
Tutkimuksen mukaan vaikutelmaa tyttöydestä tuottavat ruumiiden asennot kuten lantioiden kaarevuus ja ojennetut nilkat.
Material objects, such as cosmetics or jewellery, and clothes that leave girls’ bodies more visible than boys’ bodies, are also associated with girl corporality.
Tyttöyden ruumiillisuuteen liittyy materiaalisia tavaroita, kuten kosmetiikkaa ja koruja, sekä vaatteita, jotka jättävät ruumiit poikien vaatteita enemmän näkyville.
The research data was produced through ethnographic observation while participating in the everyday life of a primary school sixth grade class in Helsinki, Finland.
Aineisto tuotettiin etnografisena havainnointina osallistumalla helsinkiläisen alakoulun kuudennen luokan arkeen.
The research investigates the gestures, styles, and bodily signifiers that produce an impression of gender, and especially that of girlhood, in the everyday orders of school.
Tutkimuksessa selvitetään, millaisilla eleillä, tyyleillä ja ruumiillisilla merkeillä koulun arkisissa järjestyksissä tuotetaan vaikutelmaa sukupuolesta ja erityisesti tyttöydestä.
Every dimension is further divided into several parts.
Jokainen ulottuvuus jakautuu useampaan alakohtaan.
In this study, the aim was to approach the topic from a welfare perspective.
Tässä tutkimuksessa pyrkimyksenä oli lähestyä aihetta hyvinvoinnin näkökulmasta.
The research material was analyzed by content analysis.
Tutkimusaineisto analysoitiin aineistolähtöisellä sisällönanalyysillä.
Legislation of general upper secondary education has been reformed in the fall of 2019.
Lukiokoulutuksen säädöspohjaan on tullut muutoksia syksyllä 2019.
The research material was collected through six focus group interviews and questionnaires.
Tutkimusaineisto kerättiin kuudella fokusryhmähaastattelulla ja sähköisellä kyselyllä.
School conditions are divided into studies, the possibility of self-realization and the physical conditions of school.
Koulun olosuhteisiin puolestaan linkittyvät opinnot, itsensä toteuttamisen mahdollisuus ja koulun fyysiset olosuhteet.
Students´ well-being has been widely in public discussion lately.
Lukiolaisten hyvinvointi ja jaksaminen on ollut viime aikoina paljon esillä myös julkisessa keskustelussa.
The focus is on the students' own experiences.
Tutkimuksessa keskiössä on lukiolaisten omat kokemukset.
This study is a qualitative master´s thesis, where the target group was 29 general upper secondary school students from three different general upper secondary school.
Tutkimus on kvalitatiivinen pro gradu -tutkielma, jossa kohderyhmänä on 29 lukiolaista kolmesta eri lukiosta.
In the study, students were able to share their own experiences and ideas regarding educational support, well-being and coping.
Lukiolaiset pääsivät tutkimuksessa kertomaan omia kokemuksiaan ja ajatuksiaan liittyen oppimisen tukeen, hyvinvointiin ja jaksamiseen.
Social relationships consist of students´ own support network and the general atmosphere of general upper secondary school.
Sosiaaliset suhteet koostuvat lukiolaisten omasta tukiverkostosta ja lukion yleisestä ilmapiiristä.
Result from the study showed that students´ well-being consist of three dimensions: life management, school conditions and social relationships.
Tutkimusaineiston pohjalta rakentui lukiolaisten hyvinvointimalli, jonka perusteella lukiolaisten hyvinvointi koostuu kolmesta ulottuvuudesta: elämänhallinnasta, koulun olosuhteista ja sosiaalisista suhteista.
Because of the reform, greater attention should be paid for students´ well-being and learning support, and special education in general upper secondary education is statutory.
Lukiouudistuksen myötä opiskelijoiden hyvinvointiin ja oppimisen tukeen tulisi kiinnittää entistä paremmin huomiota, mikä näkyy esimerkiksi siinä, että erityisopetuksen tarjoaminen lukiossa on uudistuksen myötä lakisääteistä.
Life management consists of self-direction, lifestyle and health.
Elämänhallintaan kuuluu lukiolaisen oman elämän ohjaus, elämäntavat ja terveys.
The research results highlighted the students' own role, but support from the general upper secondary school is needed.
Tutkimustuloksissa korostui lukiolaisten oma toimijuus, mutta tukea lukiolta kaivataan.
Dimensions of general upper secondary school students´ well-being and need for support from the students´ perspective
"Painolasti omilla harteilla" : lukiolaisten hyvinvoinnin ulottuvuudet ja tuen tarve opiskelijoiden näkökulmasta
The aim of this study was to explore general upper secondary school students´ experiences of well-being – what it consists of and what kind of support is needed from school.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, miten lukiolaiset määrittelevät oman hyvinvointinsa - mistä osa-alueista se koostuu ja millaista tukea lukiolta tarvitaan.
Every dimension needs to be balanced so that adolescent´s well-being can be achieved.
Jotta lukiolainen voi hyvin, jokaisen hyvinvointimallin osa-alueen tulee olla tasapainossa.
In previous research school burnout has been central.
Aikaisemmassa tutkimuksessa koulu-uupumus on ollut keskeisessä asemassa liittyen lukiolaisten jaksamiseen.
No similar development was observed in boys.
Pojilla samaa kehitystä ei ollut havaittavissa.
The data were collected as part of the Mind the Gap research project in the period 2014–2016.
Aineisto kerättiin osana Mind the Gap -tutkimushanketta vuosina 2014-2016.
The physical activity of the respondents was investigated in this study by asking "how often do you engage in at least half an hour of physical activity during your leisure time?".
Vastaajien fyysistä aktiivisuutta selvitettiin tässä tutkimuksessa kysymällä "kuinka usein liikut vapaa-ajallasi vähintään puolen tunnin ajan?".
The questionnaire measuring physical activity originates from the School Health Promotion Study (THL 1996–, conducted once every two years).
Fyysistä aktiivisuutta mittaava kysely oli peräisin kouluterveyskyselystä (THL, 1996-, joka toinen vuosi).
As physical activity is known to promote health and wellbeing, it could be expected to be negatively connected with school burnout.
Fyysisen aktiivisuuden tiedetään edistävän terveyttä ja hyvinvointia, joten sen voisi ajatella olevan myös negatiivisesti yhteydessä koulu-uupumukseen.
There was no statistically significant development in physical activity during upper comprehensive school.
Fyysisessä aktiivisuudessa ei tapahtunut tilastollisesti merkitsevää kehitystä yläkoulun aikana.
Research data were collected from pupils in grade 7 in the spring of 2014 and subsequently from the same pupils in grade 9 in the spring of 2016.
Tämän tutkimuksen aineisto on kerätty seitsemäsluokkalaisten osalta keväällä 2014 ja seuraavan kerran yhdeksännellä luokalla keväällä 2016.
The differences in school burnout between groups were investigated using one-way analysis of variance, and the repeated measures analysis of variance was used to examine differences between groups in the development of school burnout over time.
Ryhmien välisiä eroja koulu-uupumuksessa selvitettiin yksisuuntaisella varianssianalyysilla ja toistomittausten varianssianalyysia käytettiin, kun selvitettiin ryhmien välisiä eroja koulu-uupumisen kehittymisessä yli ajan.
The development of school burnout and physical activity was examined with the repeated measures analysis of variance.
Koulu-uupumuksen ja fyysisen aktiivisuuden kehittymistä selvitettiin toistomittausten varianssianalyysilla.
The pupils with a considerable increase in physical activity during upper comprehensive school were most exhausted in grade 7 and statistically significantly differed from those with a minor decline, no change, or a minor change, in physical activity.
Ne oppilaat, joilla fyysinen aktiivisuus oli yläkoulun aikana lisääntynyt paljon, olivat seitsemännellä vuosiluokalla kaikkein uupuneimpia ja erosivat tilastollisesti merkitsevästi niistä, joilla fyysinen aktiivisuus vähentyi vähän tai pysyi samana taikka lisääntyi vähän.