natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I found that the boreal forest floor is indeed a source of amines.
Tulokseksi saatiin, että metsämaa tosiaan on amiinien lähde.
Another nitrogen contain gas, HONO, strongly affects atmospheric chemistry because it reacts with solar radiation and forms a OH• radical, which is one of the main radicals in the atmosphere.
Eräs typpeä sisältävä kaasu, HONO, vaikuttaa vahvasti ilmakemiaan koska se reagoi auringon säteilyn kanssa tuottaen OH• radikaalin, joka on yksi tärkeimmistä radikaaleista ilmakehässä.
Atmospheric aerosol particles are small, liquid or solid pieces that are floating in the air.
Ilmakehän aerosolihiukkaset ovat pieniä, nestemäisiä tai kiinteitä hippusia, jotka leijuvat ilmassa.
In this thesis, I developed a method for measuring aliphatic amines from the boreal forest air.
Tässä väitöskirjassa kehitettiin menetelmä mittaamaan alifaattisia amiineita pohjoisesta metsäilmasta.
In this thesis, thermal desorption inlet gas chromatograph coupled with mass spectrometer (TD-GC-MS) was used to determine how monoterpenes, which are one sub-group of the BVOCs, are emitted from Scots pine and Norway spruce trees.
Tässä väitöskirjassa termodesorptio-kaasukromatografi-massaspektrometri –laitteistoa (TD-GC-MS) käytettiin määrittämään BVOCien alaluokkaan kuuluvien monoterpeenien haihtumista männyistä ja kuusista.
Sources of aerosols can be either primary or secondary, meaning that they can directly be emitted from the source to the air (e.g. sea salt, sand or pollen) or they can be formed from the precursor gases in the air. For example, sulphuric acid, ammonia, amines and oxidised organic vapours are gases that affect the nucleation process.
Aerosolien lähteitä on sekä primäärisiä että sekundäärisiä, mikä tarkoittaa sitä että ne voivat joko suoraan emittoitua lähteestä ilmaan (kuten merisuola, hiekka tai siitepöly), tai ne voivat muodostua suoraan ilmakehän kaasuista.
We measured the seasonal and diurnal variation of ammonia, nitric acid and HONO in the boreal forest with an instrument of Measuring AeRosols and Gases in Ambient air (MARGA), which is an online ion chromatograph with a sampling system.
Ammoniakin, typpihapon ja HONOn vuosi- ja vuorokausivaihtelua mitattiin pohjoisessa metsässä jatkuvatoimisella ionikromatografilla, joka myös ottaa näytteen itsenäisesti ilmasta (MARGA).
I also coupled MARGA with a mass spectrometer (MARGA-MS) and used it to measure amine concentrations from the boreal forest air, observing the seasonal and diurnal variation of atmospheric amines.
MARGA yhdistettiin massaspektrometriin (MARGA-MS), ja sitä käytettiin määrittämään pohjoisen metsäilman amiinipitoisuuksia, havainnoiden amiinipitoisuuksien vuosi- ja vuorokausivaihtelu.
While I was measuring the atmospheric concentrations, the idea that amines could be emitted from the boreal forest floor and also melting snow and thawing ground, was born.
Pitoisuuksia mitatessa syntyi ajatus metsämaan sekä sulavan lumen ja maan mahdollisuudesta olla amiinien lähde metsäilmassa.
Nitrogen containing gases, such as ammonia, amines and nitric acid can also take part in the aerosol formation and growth processes.
Typpeä sisältävät kaasut kuten ammoniakki, amiinit ja typpihappo voivat myös ottaa osaa aerosolien muodostukseen ja kasvuun.Ammoniakki ja amiinit tasapainoittavat rikkihapporyppäitä auttaen aerosolihiukkasta syntymään.
Biogenic Volatile Organic Compounds (VOCs) are gases that are emitted by e.g. boreal forest, and they affect secondary organic aerosol (SOA) population by contributing to the production of oxidised organic vapours that participate in the formation and growth of secondary aerosol particles.
Ne tuottavat hapettuneita orgaanisia höyryjä, jotka vaikuttavat sekundäärisien orgaanisien aerosolien muodostumiseen ja kasvuun.
To test this hypothesis, I measured with the MARGA-MS connected to a dynamic flow through chamber emissions from the boreal forest floor.
Hypoteesi testattiin liittämällä MARGA-MS dynaamiseen kammioon ja mittaamalla amiini- ja guanidiiniemissioita metsämaasta.
This dissertation is a collection of three empirical essays on the economics of immigration and education.
Väitöskirjani koostuu kolmesta empiirisestä maahanmuuton ja koulutuksen taloustieteen esseestä.
In the first chapter of this dissertation, I will introduce the topics and methods, cover key literature, and summarize the main findings from all three essays.
Ensimmäisessä luvussa esittelen esseiden aiheet, metodit ja päätulokset.
Our identification strategy exploits variation in school choice opportunities across municipalities before and after the school choice reform.
Hyödynnämme kuntien välistä vaihtelua kouluvalintamahdollisuuksissa ennen ja jälkeen kouluvalintojen vapauttamisen.
On the contrary, I find no robust evidence that choice would have had an impact on residential segregation.
Kouluvalinnoilla ei näyttänyt olevan vaikutuksia alueelliseen segregaatioon.
I find that school choice increased segregation of schools both by ability and household characteristics.
Havaitsen, että koulujen väliset erot kasvoivat merkittävästi valintojen vapauttamisen jälkeen sekä arvosanojen että vanhempien taustan perusteella.
In our identification strategy, we use the fact that the eastern enlargement of the EU exposed construction workers in some occupations and regions differentially to the influx of foreign labor.
Hyödynnämme analyysissämme eroja altistumisessa lisääntyneelle työvoiman tarjonnalle uusista EU-maista eri rakennusalan ammattien ja työssäkäyntialueiden välillä ennen ja jälkeen EU:n laajentumisen.
However, we find that the benefits of school choice were unequally distributed.
Siitä huolimatta, että oppilaat kaikista tuloluokista tekevät valintoja, kouluvalintojen positiiviset vaikutukset ovat jakautuneet epätasaisesti.
We find that opening borders to workers from the new EU countries decreased annual earnings of workers in vulnerable occupations relative to less vulnerable workers.
Maahanmuutolle alttiimmissa ammateissa ja alueilla työskentelevät henkilöt kokivat noin 1700 euron suuruisen vuosittaisen ansionmenetyksen suhteessa henkilöihin, jotka työskentelivät maahanmuutolle vähemmän altistuneissa ammateissa ja alueilla.
In Chapter 2, we study the labor market consequences of opening borders by using the eastern enlargement of the European Union as a natural experiment.
Toisessa luvussa tutkimme EU:n itäisen laajentumisen työmarkkinavaikutuksia Suomessa rakennusalalla.
The introduction of school choice had on average a positive effect on students’ education and labor market outcomes.
Havaitsemme myös, että kouluvalintojen vapauttamisella oli keskimäärin positiivisia vaikutuksia peruskoulun päättöarvosanoihin sekä todennäköisyyteen valmistua ylioppilaaksi tai saavuttaa korkeakoulututkinto.
In Chapter 4, I study the effects of public school choice on segregation of schools, residential segregation, and classroom-level segregation.
Neljännessä luvussa tutkin kouluvalintojen segregaatiovaikutuksia hyödyntäen samaa tutkimusasetelmaa kuin kolmannessa luvussa.
In Chapter 3, we study the overall effects of a reform that introduced choice between public schools to the comprehensive education system in Finland.
Kolmannessa luvussa tutkimme Suomen peruskoulun kouluvalintojen vapauttamisen vaikutuksia oppilastulemiin lyhyellä ja pitkällä aikavälillä 1990-luvulla.
We find that students from all household income groups made choices after the reform.
Havaitsemme, että oppilaat tekevät valintoja yhtä todennäköisesti kaikista tuloluokista.
Lastly, my results show that students from different ability and household characteristics were less likely to meet in a classroom after the introduction of school choice.
Havaitsen myös, että koulujen sisäinen segregaatio oppilaiden taustojen perusteella kasvoi, eli koulut muodostivat luokkia eri tavalla kouluvalintojen vapauttamisen jälkeen.
Despite that students from lower income households were as likely to exercise school choice, they did not experience improvements in short-term education outcomes and were less likely to get a higher education later in life.
Vaikutukset ovat puolestaan negatiivisia huonotuloisemmista perheistä tuleville oppilaille pidemmällä aikavälillä.
These short-term gains also translated in to improvements in long-term education outcomes.
Tämä vaikutus tuloihin näkyy vielä yli 10 vuotta EU:n laajenemisen jälkeen.
These results are potentially explained by students from higher income households attending schools and classes with higher average attainment after the reform.
Oppilaat siis jakautuivat kouluihin taustansa perusteella aiempaa voimakkaammin.
Chile and Bolivia have negotiated several times in order to solve the dispute, but without results.
Chile ja Bolivia ovat useita kertoja neuvotelleet ratkaistakseen kiistan, mutta tuloksetta.
This was a turning point in the history of the conflict situation.
Tämä merkitsi käännettä konfliktin historiassa.
The presented alternatives for solution are based on either cessation of sovereign territory or on integration without sovereignty.
Esitellyt ratkaisuvaihtoehdot perustuvat joko suvereenin alueen luovutukseen tai integraatioon ilman suvereniteettia.
The research question is how a long conflict situation appears through different geographical scales and how it relates to processes counterproductive to it, like cross border regionalization, globalization and integration projects of states.
Tutkimuskysymyksenä on se, miten pitkään jatkunut konfliktitilanne näyttäytyy eri maantieteellisissä skaaloissa ja miten se suhtautuu sen vastavoimina toimiviin prosesseihin, kuten rajat ylittävään alueellistumiseen, globalisaatioon ja valtioiden integraatiohankkeisiin.
The framework of the study consists of different approaches of both political and functional geography.
Tarkastelun viitekehyksenä on poliittisen ja funktionaalisen maantieteen erilaiset lähestymistavat.
The aim of the study is to show the big picture of the conflict situation, to illustrate the political and functional dimensions of the case and to present possible ways to reach a solution.
Tutkimuksen tavoitteena on luoda konfliktitilanteesta kokonaiskuva, osoittaa ongelman poliittinen ja toiminnallinen ulottuvuus sekä esitellä mahdollisia ratkaisuvaihtoehtoja.
As a case study I have the territorial dispute in Atacama between three South American states, Bolivia, Chile and Peru, concerning the territorial division resulting from the War of the Pacific (1879-1883).
Tutkimustapauksena on Atacaman aluekiista, joka on kolmen Etelä-Amerikan valtion eli Bolivian, Chilen ja Perun välinen kiista aluejaosta, joka syntyi Tyynenmeren sodan (1879-1883) seurauksena.
Chile finds this demand unfounded because the countries made a peace treaty in 1904, that obliged Chile to construct a railway from the coast to Bolivia and guarantee access to its ports.
Chile pitää vaatimusta perusteettomana, koska maat tekivät vuonna 1904 rauhansopimuksen, joka velvoitti Chileä rakentamaan rautatien rannikolta Boliviaan ja takaamaan pääsyn satamiin.
Instead globalization, regionalization and integration are such counteracting processes to the conflict that make it less alluring for the parts to continue it.
Sen sijaan globalisaatio, alueellistuminen ja integraatio ovat tälle konfliktille vastakkaisia muutosprosesseja, joiden valossa konfliktin jatkamista on yhä vaikeampi perustella.
This thesis examines a conflict situation, which has initiated in consequence of a war of the past.
Tämä opinnäytetyö käsittelee konfliktitilannetta, joka on syntynyt menneisyydessä käydyn sodan jälkiseurauksena.
The court ruling in 2018 was favorable to Chile, so there’s no obligation to negotiate.
Oikeusprosessi päättyi Chilen voittoon vuonna 2018, eli neuvottelupakkoa ei ole.
As a conclusion it can be noted that nationalistic identity policy and overemphasized significance of legal sovereignty are factors that tend to maintain and reinforce the conflict.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että laillisen suvereniteetin merkityksen ylikorostaminen ja nationalistinen identiteettipolitiikka ovat konfliktia ylläpitäviä voimia.
My methods have been observations at the area of the study, content analysis of both literature and online sources and discussion.
Menetelminäni ovat olleet havainnointi tutkimusalueella, kirjallisuuden ja internetin materiaalin sisällönanalyysi ja keskustelu.
Bolivia demands Chile to return to it a sovereign access to the Pacific coast.
Bolivia vaatii Chileä palauttamaan tälle suvereenin yhteyden Tyynenmeren rannikolle.
Bolivia argues its demand by claiming that the treaty was dictated by the winning part and that it’s unfavorable to Bolivia.
Bolivia perustelee vaatimustaan sanomalla sopimuksen syntyneen voittajan sanelemin ehdoin ja olevan sille epäedullinen.
The source material I have used to this paper consist of media content available online, literature written about this case and theory books.
Työni lähdemateriaalina olen käyttänyt media-aineistoja internetin kautta, tapausta käsittelevää kirjallisuutta sekä teoreettista kirjallisuutta.
Bolivia took the affair to the International Court of Justice in The Hague in 2013 expecting the court to force Chile to negotiate a sovereign access to the sea for Bolivia.
Bolivia saattoi tapauksen Haagin kansainvälisen tuomioistuimen käsiteltäväksi vuonna 2013, lähtökohtanaan pakottaa Chile neuvottelemaan kanssaan suvereenista meriyhteydestä.
The dispute touches the most Bolivia, who lost all its coastal territory to Chile and thus remained landlocked.
Kiista koskettaa erityisesti Boliviaa, joka menetti rannikkoalueensa Chilelle ja muuttui sisämaavaltioksi.
The conflict involves Peru in the case that Chile would intend to cede formerly Peruvian territories to Bolivia.
Perua kiista koskettaa siinä tapauksessa, että Chile aikoisi luovuttaa Bolivialle alueita, jotka kuuluivat Peruun ennen sotaa.
The treaty of Lima in 1929 obliges Chile to consult Peru before ceding any territory.
Vuonna 1929 tehty Liman sopimus Chilen ja Perun välillä velvoittaa Chileä kysymään Perun suostumusta alueluovutuksiin.
Soil respiration was measured using the chamber method in 100 study sites on the 3 x 2 km landscape three times during the summer of 2018.
Maaperän respiraatiota mitattiin käyttäen kammiomenetelmää sadalla tutkimuspisteellä 3 x 2 km alueella kolmesti kesän 2018 aikana.
Furthermore, drivers controlling soil respiration flux remain poorly known, especially their contributions in different environments and their dynamics in time.
Tekijät, jotka säätelevät maaperän respiraatiovuota, tunnetaan heikosti, erityisesti niiden keskinäiset suhteet erilaisissa ympäristöissä ja niiden ajallinen dynamiikka.
Carbon is released from the soil in respiration due to plant roots and decomposition by microbes.
Hiiltä vapautuu maaperästä respiraatiossa kasvien juurten ja maaperän mikrobien hajotustoiminnan seurauksena.
This study suggests that onlandscape-scale, the resources provided by vegetation are of bigger importance to respiration than climatic changes both spatially and temporally.Moving forward, more empiricaldata is needed in order to accurately model future changes in respiration.
Tämän tutkimuksen mukaan maisemamittakaavalla kasvillisuuden tarjoamat resurssit ovat respiraatiolle tärkeämpiä kuin ilmastolliset tekijät sekä alueellisesti että ajallisesti.Jatkossa respiraatiotutkimus vaatii lisää empiiristä aineistoa, jotta tulevaisuuden muutoksia voidaan tarkemmin mallintaa.
The study area was a valley between two fells at Kilpisjärvi, Finland.
Tutkimusalue olikahden tunturin välinen laakso Kilpisjärvellä, käsivarren Lapissa.
However, rising global temperatures and changes in hydrology have caused the carbon fluxes in soil-atmosphere interface to alter.
Lämpötilojen globaali nousu ja muutokset hydrologiassa ovat kuitenkin aiheuttaneet muutoksia hiilen kierrossa maaperän ja ilmakehän välillä.
It seems that vegetation and soil parameters also define the temperature response of respiration.
Kasvillisuus ja maaperän laatu säätelevät siis myös respiraation lämpötilavastetta.
Thus, understanding soil respiration as a process is vital in understanding future changes in the global carbon cycle.The aim of this study was to identify environmental drivers of soil respiration in tundra at landscape-scale and their relative importance in different stages of growing season.
Maaperän respiraation ymmärtäminen prosessina on erittäin tärkeää, jotta voitaisiin paremmin ymmärtää ja ennustaa tulevia muutoksissa hiilen kierrossa globaalisti.Tämän tutkimuksen tavoitteena olitunnistaa maaperän respiraatiota sääteleviä ympäristötekijöitä tundralla maisemamittakaavalla ja niiden merkitystä kasvukauden eri vaiheissa.
Arctic areas are considered especially vulnerable to climate change and alterations in the arctic soil carbon pools could create powerful feedbacks to warming.
Arktiset alueet ovat erityisen herkkiämuutoksille, ja ne saattavat synnyttää voimakkaita takaisinkytkentöjä ilmaston lämpenemiseen.
The flux increased with elevated temperatures only on soils that are assumed to have adequate nutrient and carbon composition to support higher respiration.
Respiraatiovuo kasvoi lämpimässä vain paikoilla, joilla oletetaan olevan riittävästi ravinteita ja hajotettavaa aineista, jotta korkeampi respiraatio on mahdollinen.
Highest respiration was measured in peak growing season, when elevated temperatures stimulated respiration exclusively in tundra meadows.
Suurin respiraatio mitattiin kasvukauden huippuna, jolloin korkealämpötila aiheutti respiraation kasvua tutkimuspisteillä, jotka sijaitsivat tundraniityillä.
Arctic soils store significant amounts of carbon deposited by plants and litter.
Arktisten alueiden maaperään on varastoitunut merkittäviä määriä hiiltä, joka on peräisin kasvillisuudesta.
In the northern hemisphere, carbon inputs from photosynthesis have exceeded releases of carbon to atmosphere via respiration.
Pohjoisen pallonpuoliskon tundra-alueilla ekosysteemiin fotosynteesin kautta sitoutunut hiilen määrä on ollut suurempi kuin respiraatiossa ilmakehään vapautuvan hiilen määrä.
Environmental data on soil microclimate and vegetation properties was gathered fromthe area as well.
Alueelta kerättiin myösympäristöaineistoa maaperän mikroilmastosta ja kasvillisuuden ominaisuuksista.
The impact of environmental conditions to respiration flux was studied using multiple generalized linear models with different explanatory variable combinations.Results suggest that abundant vegetation causes high respiration by providing resources for belowground microbes and creating extensive root network.
Ympäristötekijöiden vaikutusta respiraatioon tarkasteltiin yleistetyillä lineaarisilla malleilla käyttäen erilaisia selittävien muuttujien yhdistelmiä.
Arctic soils have been a globally remarkable carbon sink due to cold and waterlogged conditions.
Kylmien ja kosteiden olosuhteiden ansiosta arktiset maaperät ovat olleet merkittävä hiilen nielu.
Intense sampling efforts from the Arctic tundra areasthatcover the large spatial and temporal variabilityof respiration are necessary.
Etenkin respiraation valtavaan alueelliseen ja ajalliseen vaihteluun tulee kiinnittää huomiota arktisten alueiden tutkimuksessa.
Furthermore, the results may only become apparent with sufficient time and therefore long-term studies are needed.
Koska luotettavien tulosten saamiseksi tarvitaan aikaa, pitkäkestoiset tutkimukset ovat tarpeen.
Climate data for 2011 and 2012, both wet years, and for 1990, an extremely dry year, were extracted from the Climate Forecast System Reanalysis (CFRS) online dataset.
Kenttäkokeen paikan säähavainnot vuosille 2011 ja 2012, jotka molemmat olivat runsassateisia vuosia, sekä vuodelle 1990, joka oli poikkeuksellisen kuiva vuosi, koottiin verkosta saatavissa olevista Climate Forecast System Reanalysis (CFSR) –tiedoista.
The photosynthetic water use efficiency (WUE) increased with the level of drought stress.
Fotosynteesin vedenkäytön tehokkuus (WUE-arvo) kasvoi kuivuuden lisääntyessä.
The greenhouse experiment (Paper II) was carried out at the Viikki Campus, Helsinki, Finland, during May–December 2011.
Kasvihuonekoe (Artikkeli II) toteutettiin Helsingin yliopiston Viikin kampuksella touko- ja joulukuun välisenä aikana 2011.
The two-year agroforestry field experiment (Paper I) was carried out at Magara Village north of Renk in South Sudan, during the growing seasons of 2011 and 2012.
Kaksivuotinen peltometsäviljelyn kenttäkoe (Artikkeli I) toteutettiin Magran kylässä, Renkin kaupungin pohjoispuolella Etelä-Sudanissa, kasvukausien aikana 2011 ja 2012.
This effect thus overrode any benefit of having the trees in the cultivation system.
Tämä vaikutus peitti siten puiden mahdolliset antamat edut sadon muodostuksessa.
The main factor was drought stress with three levels of soil moisture content: 60% of field capacity (well-watered), 40% (medium drought) and 20% (severe drought).
Tärkein tutkittu tekijä oli kuivuusstressi, jossa seuratut tasot olivat 60 %, 40 % ja 20 % veden kenttäkapasiteetista, vastaten runsasta vesimäärää, keskitason kuivuutta ja kovaa kuivuutta.
For example, yields of sorghum, which is the main staple food crop in South Sudan, are dwindling under rainfed cultivation in its main production areas in the north of the country due to the previously mentioned factors.
Durra on Etelä-Sudanin tärkein ravintokasvi, mutta sen sadot ovat vähentyneet näistä tekijöistä johtuen sen tärkeimmillä viljelyalueilla maan pohjoisosissa.
Overall, the results from this study showed that the propounded benefits of agroforestry and biochar need further study and critical assessment, particularly in semi-arid environments where the water supply through rainfall is low and erratic but the water demand is constantly high.
Tutkimus osoittaa, että peltometsäviljelyn ja biohiilen yhteisvaikutus vaatii jatkotutkimuksia ja kriittistä tulosten arviointia, erityisesti sellaisilla kuivilla alueilla, joilla sademäärä on alhainen ja epäsäännöllinen mutta veden tarve kasvinviljelyssä on jatkuvasti suuri.
Generally, the simulated biochar amendments having the greatest effect on soil hydraulic properties increased the water content of the rooting depth in all three years, but an increase in sorghum production was only discernible for 1990.
Yleisenä havaintona oli, että simuloitu biohiilen lisäys, jonka vaikutus oli suurin maan hydraulisiin ominaisuuksiin, lisäsi vesipitoisuutta durran juuristokerroksessa kaikkina kolmena vuotena, mutta durran sadon lisäys voitiin todeta vain vuonna 1990.
The Land Equivalent Ratio (LER, the sum of the fractions of the intercropped yields divided by the sole-crop yields) value was 0.3 for dense A. seyal intercropping combined with biochar in both 2011 and 2012 and with scattered A. seyal intercropping in 2011, but it was twofold greater (0.6) in 2012 with biochar amendment.
Maapinta-alan käytön tehokkuutta kuvaava LER (Land Equivalent Ratio)-indeksi eli sekaviljelyssä saadun durrasadon suhde puhtaan kasvuston antamaan satoon oli 0.3 sekaviljelyssä tiheän akasiapuuston ja biohiililisäyksen kanssa sekä v. 2011 että v. 2012 ja myös harvan akasiapuuston kanssa v. 2011, mutta kohosi kaksinkertaiseksi (0.6) tiheän puuston ja biohiilen kanssa v. 2012.
The split block experiment included three A. seyal tree density treatments: no trees; scattered trees (100 trees ha-1) and dense trees (400 trees ha-1) and two biochar amendment treatments (0 t ha-1 and 10 t ha-1).
Kokeeseen sisältyi kolme akasiapuiden tiheyttä (puuton ala, harva puusto 100 puuta ha-1, ja tiheä puusto 400 puuta ha-1) sekä kaksi biohiilitasoa (0 ja 10 t ha-1).