natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aim: People with severe and profound intellectual disabilities communicate with early communication skills through their life.
Tavoitteet: Vaikeimmin kehitysvammaiset ihmiset kommunikoivat varhaisten vuorovaikutustaitojen varassa läpi elämänsä.
They were, for example, teachers and school assistants.
Työntekijät olivat asiakkaiden omia luokanopettajia, kouluavustajia, iltapäivähoitoryhmän kouluavustajia tai ryhmäkodin työntekijöitä.
The clients were people with intellectual disabilities and people with autism.
He olivat kehitysvammaisia, vaikeasti kehitysvammaisia ja autistisia ihmisiä.
The purpose of this study was to find out how the HYP model, developed for supporting interaction, works.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, millaisia asioita vuorovaikutukseen keskittyvän HYP-mallin käytöllä voidaan saavuttaa tällaisissa tilanteissa.
The aim of this study is also to produce information that people with intellectual disabilities would get more opportunities for interaction.
Yleisenä tavoitteena oli tuottaa tietoa, jota voidaan käyttää ja hyödyntää vaikeimmin kehitysvammaisten ihmisten kanssa, jotta he eivät jäisi ilman vuorovaikutuskokemuksia.
The aim was also to find out which are the benefits of the use of HYP model and opportunities for the staff members to support the interactions between them and persons with intellectual disabilities by using the HYP model.
Lisäksi tavoitteena oli selvittää HYP-mallin toimivuutta, hyötyjä ja mahdollisuuksia työntekijöiden työvälineenä.
Staff members' abilities and time determine how the interaction will work between the communication partners.
Heidän lähimmät vuorovaikutuskumppaninsa ovat usein heidän omia avustustyöntekijöitään, joiden vuorovaikutustaidot sekä ajankäyttö määrittävät, miten vuorovaikutus onnistuu heidän välillään.
The data consisted of different HYP forms, which the staff members had filled in during the HYP periods.
Tutkittavat koostuivat HYP-toimintamallia toteuttavista työntekijöistä sekä HYP-jaksossa mukana olleista asiakkaista.
It is difficult for them to interact with other people in their daily life and that is why they usually end up on the edge of interaction.
Heidän on vaikea saada itseään kuulluksi arjessaan vaikeiden puhe- ja kommunikointiongelmiensa vuoksi, joten heidän vuorovaikutuskokemuksensa ovat vaarassa jäädä vähänlaisiksi ja laadultaan heikoiksi.
By using the HYP model the staff members got to know their clients' different interaction styles better.
Sen avulla työntekijät oppivat tuntemaan asiakastaan aiempaa paremmin, kuten tunnistamaan hänen vuorovaikutusaloitteitaan ja -keinojaan.
"There is always time to stop for ten minutes" : Supporting interaction with a HYP model
"Kymmeneksi minuutiksi ehtii kyllä pysähtymään."
Because of these elements reciprocal interaction was easier to be accomplished during the HYP moments.
Nämä keinot edesauttoivat vastavuoroisen vuorovaikutuksen toteutumista.
It was, for example something what the staff members tried to reach during the HYP interaction or it was a wish to achieve with their clients.
Tutkimustulokset antavat lähtökohdan jatkotutkimukselle, kuten HYP-mallin vaikutuksista yksiköiden arjen toimivuuteen, jos sitä toteutettaisiin kaikkien yksikön asiakkaiden kanssa.
Findings and conclusions.
Tulokset ja johtopäätökset.
With thought, with anger or with a straight face?
Ajatuksella, vihaisesti vai nauramatta?
The study was performed by interviewing 6th graders in November 2014 in a capital area school.
Tutkimus toteutettiin haastattelemalla kuudesluokkalaisia marraskuussa 2014 pääkaupunkiseudulla sijaitsevassa koulussa.
The interviews were recorded, transcribed, grouped and compiled to conclusions.
Haastattelut nauhoitettiin, litteroitiin, ryhmiteltiin ja koottiin johtopäätöksiksi.
Consequently critical reading skills are in everyday use and not just a blurry concept, which one does not know how to take; with thought, with anger or with a straight face.
Silloin kriittinen lukutaitokin on jokapäiväisessä käytössä eikä epäselvä käsite, josta ei tiedä pitäisikö siihen suhtautua ajatuksella, vihaisesti vai nauramatta.
Schools should connect the taught subjects to real life and give students a chance to find solutions to problems together with classmates.
Koulun tulisikin kytkeä opetettavat asiat tosielämään ja antaa oppilaille mahdollisuus etsiä ratkaisuja ongelmiin yhdessä luokkatovereiden kanssa.
Earlier studies on this subject have indicated that children and youth as "digi natives" are experienced and skilful media consumers.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että lapset ja nuoret "diginatiiveina" ovat tottuneita ja osaavia mediankuluttajia.
The students deemed media education at school insufficient and "old fashioned".
Koulun mediakasvatusta oppilaat pitävät riittämättömänä ja "vanhanaikaisena".
: Sixth graders as media consumers from media education perspective
: Kuudesluokkalaiset uutislukijoina mediakasvatuksen näkökulmasta
Interviews were conducted following a semi-structured interview plan in the form of pair and group interviews.
Haastattelut tehtiin puolistrukturoidun haastattelurungon avulla pari- tai ryhmähaastatteluina.
Furthermore, the purpose was to find out from the interviewees what kind of support the school has provided in developing their media literacy and how critical media literacy show in their behaviour as media consumers.
Lisäksi tutkimuksella haluttiin selvittää, miten koulu on tukenut oppilaiden medialukutaidon kehitystä oppilaiden itsensä mielestä, ja miten kriittinen medialukutaito näkyy heidän toimissaan mediankuluttajina.
The findings suggest that 6th graders follow news follow the news infrequently and comparisons between different news sources are made almost solely to secure the validity of the information.
Tulokset osoittivat, että kuudesluokkalaiset seuraavat uutisia melko vähän ja vertailua eri uutislähteiden välillä tehdään lähes ainoastaan silloin kun halutaan varmistua tiedon paikkansapitävyydestä.
By interviewing 6th graders the target was to find out what kind of news early-teens follow and whether they make any comparisons between news sources when selecting and reading the news.
Haastattelemalla kuudesluokkalaisia oli tarkoitus saada selville, millaisia uutisia varhaisteinit seuraavat ja tekevätkö he vertailua eri uutislähteiden välillä uutista valitessaan ja sitä lukiessaan.
At the same time there exists concern on the dangers of media and on how children are able to interpret the media.
Samalla kuitenkin ollaan huolestuneita median vaaroista ja ymmärretään lapsen vaikeudet hahmottaa ympäröivää mediamaailmaa.
Media skills are learnt from friends, whilst at the same time an early-teen is still strongly influenced by the family.
Kavereilta opitaan mediataitoja, vaikka samalla varhaisnuori on vielä monessa mielessä vahvasti kodin vaikutuspiirissä.
The purpose of this study was to describe 6th graders as media consumers, especially what comes to news media.
Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvailla kuudesluokkalaisia medialukijoina, koskien erityisesti uutismediaa.
Lot of knowledge is shared between friends and media skills are developed for a large part outside school life.
Kavereilta opitaan paljon ja mediaosaaminen liittyykin pitkälti koulun ulkopuoliseen maailmaan.
Nine interviewees were selected from a communication orientated class with consent from their parents.
Haastateltaviksi valikoitui yhdeksän viestintäpainotteista luokkaa käyvää oppilasta, jotka olivat kiinnostuneita osallistumisesta ja olivat saaneet tutkimusluvan vanhemmiltaan.
From beginning of next year the new national curriculum emphasizes media literacy as part of multi literacy.
Ensi vuonna voimaantuleva opetussuunnitelma nostaa laaja-alaisen osaamisen sekä medialukutaidon osana monilukutaitoa.
Purpose of the study.
Tavoitteet.
The target of this study is to get more information needed for the development of the media education.
Tutkimuksen tavoitteena onkin saada lisää tietoa varhaisteineistä mediankuluttajina, jota tarvitaan kun mediakasvatusta toteutetaan ja kehitetään.
Thus, parents of infants with increased risk could be offered support already in a very early stage to ease regulatory problems and to prevent further consequences.
Näin riskiryhmään kuuluvien lasten vanhemmille voitaisiin tarjota tukea jo hyvin varhaisessa vaiheessa säätelyongelmien ehkäisemiseksi ja lievittämiseksi.
In addition to overall psychiatric symptoms, associations to externalizing and internalizing symptoms were also studied.
Psykiatrisen kokonaisoireilun lisäksi tarkastellaan yhteyksiä eksternalisoivaan ja internalisoivaan oireiluun.
Goals: Regulatory problems of crying, eating and sleeping in infancy may lead to mental disorders later in childhood.
Tavoitteet: Varhaislapsuudessa ilmenevät itkemisen, syömisen ja nukkumisen säätelyongelmat voivat johtaa päiväkoti- ja kouluiässä psyykkisiin häiriöihin.
Methods: The study consisted of 2097 children and their mothers who participated in the prospective PREDO study.
Menetelmät: Tutkimuksen aineisto koostui 2097 PREDO-pitkittäistutkimukseen osallistuneesta äiti-lapsi-parista.
Some previous studies suggest that weaker self-regulation in infancy predicts mental disorders later in childhood but the results are conflicting.
Osassa aiemmissa tutkimuksissa vauvan heikommat itsesäätelytaidot näyttävät ennustavan psyykkisiä häiriöitä myöhemmin lapsuudessa, mutta löydökset ovat ristiriitaisia.
Mothers rated self-regulation of their own baby and an imaginary average baby within 1.5 months after the childbirth with Neonatal Perception Inventory.
Äidit arvioivat oman vauvansa ja kuvittelemansa keskivertovauvan itsesäätelytaitoja 1.5 kuukauden sisällä lapsen syntymästä Neonatal Perception Inventory -kyselyllä.
Child's gender and mother's depressive symptoms did not moderate the associations between self-regulation and psychiatric symptoms.
Vauvan sukupuoli ja äidin masennus eivät muokanneet itsesäätelytaitojen ja psykiatrisen oireilun välisiä yhteyksiä.
Results and conclusions: Infant's self-regulation skills as such and in comparison to the self-regulation of the average infant predicted overall psychiatric symptoms and externalizing symptoms, whereas only the infant's own self-regulation skills predicted internalizing symptoms.
Tulokset ja johtopäätökset: Tässä tutkimuksessa vauvan itsesäätelytaidot sekä yksinään että suhteutettuna keskivertovauvan itsesäätelytaitoihin ennustivat psykiatrista kokonaisoireilua ja eksternalisoivaa oireilua leikki-iässä, kun taas internalisoivaa oireilua ennustivat vain vauvan omat itsesäätelytaidot.
Of the specific self-regulation areas, crying and stomach ache / digestion problems associated almost as strongly with the subsequent psychiatric symptoms as overall self-regulation.
Yksittäisistä itsesäätelytaidoista vauvan itkemisen ja vatsakipujen / ruuansulatusongelmien määrät olivat lähes yhtä voimakkaasti yhteydessä myöhempään psykiatriseen oireiluun kuin itsesäätelytaidot kokonaisuudessa.
The follow-up was done at the age of 1–5 years when mothers rated their children's psychiatric symptoms with Child Behavior Checklist.
Seurannassa äidit arvioivat lastensa psykiatrista oireilua 1-5 vuoden iässä Child Behavior Checklist -kyselyllä.
This study showed that good self-regulation capacity in infancy can protect the child from later psychiatric symptoms.
Tämä tutkimus osoittaa, että varhaiset, hyvät itsesäätelytaidot voivat suojella vauvaa psykiatriselta oireilulta leikki-iässä.
The consequences of early appearing self-regulation problems assessed by parents have gained only little research attention.
Vanhempien arvioimien varhaisten itsesäätelytaitojen merkitystä on tutkittu aiemmin vain vähän.
Assessment of self-regulatory skills in infancy at maternity and child health clinics may be beneficial.
Vauvan itsesäätelytaitojen kartoittaminen esimerkiksi neuvolakäyntien yhteydessä voi olla hyödyllistä.
Infant's self-regulation skills and psychiatric symptoms in early childhood
Vauvan itsesäätelytaitojen yhteys psykiatriseen oireiluun leikki-iässä
This study investigated the associations between infant's self-regulation and his/her psychiatric symptoms in early childhood.
Tässä tutkielmassa selvitetään varhaisten itsesäätelytaitojen yhteyttä lapsen psykiatriseen oireiluun leikki-iässä.
Also the interactions between child's gender and mother's depressive symptoms and self-regulation on subsequent psychiatric symptoms were investigated.
Lisäksi tutkitaan, muokkaavatko sukupuoli ja äidin masennus näitä yhteyksiä.
Better self-regulation in infancy was associated with less psychiatric symptoms in early childhood.
Mitä paremmat vauvan itsesäätelytaidot olivat, sitä vähemmän lapsella ilmeni psykiatrista oireilua.
General tattoo literature, however, confirms that tattoos often have a special significance to the tattooed persons.
Yleinen tatuointikirjallisuus kuitenkin vahvistaa sen, että tatuoinneilla on usein erityinen merkitys tatuoidulle henkilölle.
The aim of the survey, and especially the interviews, was to find cultural model narratives.
Kyselyn ja varsinkin haastatteluiden tarkoituksena oli löytää kulttuurisia mallitarinoita.
However, it can be stated that based on this study, the existing literature on women's tattoos and the history of tattoos does not reflect the current reality in Finland.
Tutkimuksen perusteella voidaan tosin myös todeta, että olemassa oleva kirjallisuus naisten tatuoinneista ja tatuointien historiasta ei vastaa nykytodellisuutta Suomessa.
This study was carried out in two stages: a survey and narrative interviews.
Tutkimus koostui kahdesta vaiheesta: kyselytutkimuksesta ja haastatteluista.
Marked mind – marked skin : Stories of tattoos with a textile craft motive
Kirjailtu mieli – kirjailtu iho : Tarinoita tekstiilikäsityöaiheisista tatuoinneista
Based on this study, textile crafts is a fairly new subject in tattoos, and there are not much studies made on this subject.
Tekstiilikäsityö on tämän tutkimuksen perusteella suhteellisen uusi tatuointiaihe, eikä aihetta ole myöskään aiemmin tutkittu.
There are no previous studies available regarding textile craft tattoos.
Käsityöaiheisista tatuoinneista ei ole tehty aiempia tutkimuksia.
The aim of this study was to research the reasons of taking a tattoo with a textile craft motive.
Tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia, miksi ihmiset ovat ottaneet tekstiilikäsityöaiheisia tatuointeja.
Because of this, and the relatively small number of responders, one can not make any generalizations about textile craft -related tattoos based on this study.
Tämän, ja vastaajien ja haastateltujen suhteellisen vähäisen määrän vuoksi, ei tämän tutkielman perusteella voida kuitenkaan tehdä yleistyksiä tekstiilikäsityöaiheisten tatuointien yleisyydestä tai merkityksestä.
This study was a qualitative study, in which I wanted to focus on the individual's thoughts and experiences on textile crafts and tattoos.
Tutkimukseni oli kvalitatiivinen tutkimus, jossa perehdyin kyselytutkimuksen antaman aineiston lisäksi syvemmin muutaman tutkimushenkilön ajatuksiin ja kokemuksiin tekstiilikäsitöistä ja tatuoinneista.
The five interviewees for the narrative thematical interviews were found mainly through the survey.
Haastateltavat löydettiin kyselyn vastaajien joukosta sekä tuttujen kautta.
Crafts were an important part of the survey responders' and interviewees' lives, and something that defined them.
Käsityöt olivat sekä kyselyn vastaajille että haastatelluille tärkeä ja minuutta määrittelevä asia, ja tekstiilikäsityöaiheinen tatuointi kertoi tästä.
While the number of graduated PhDs has grown strongly and traditional researcher career is able to employ only a fraction part of PhD graduates, rapid technological developments and globalization have changed our society in a radical way.
Samalla kun valmistuneiden tohtorien määrä on kasvanut voimakkaasti ja perinteinen tutkijanura kykenee työllistämään enää murto-osan valmistuneista tohtoreista, teknologian nopea kehitys ja globalisaatio ovat muuttaneet yhteiskuntaa radikaalisti.
There are several official documents considering the contents and goals of the doctoral education, but they do not necessarily reflect the doctoral students' personal experience, as the goals mentioned in the official documents are very abstract and dissertation-related.
Virallisia asiakirjoja tohtorikoulutuksen sisällöistä ja tavoitteista on runsaasti, mutta ne eivät välttämättä vastaa tohtoriopiskelijoiden henkilökohtaista kokemusmaailmaa, sillä tohtorikoulutukseen liittyvissä asiakirjoissa tavoitteet ovat hyvin abstrakteja ja produktikeskeisiä.
This gives reason to explore how the practices in doctoral education could be developed further so that the processes of participation and knowledge creation, which are on the basis of modern expertise research, could be supported and fostered in a more elaborative way.
Tämä antaa aihetta pohtia, kuinka tohtorikoulutuksen käytäntöjä voitaisiin edelleen kehittää niin, että modernin asiantuntijuustutkimuksen perustana olevia osallistumisen ja uuden tiedon luomisen käytäntöjä olisi mahdollista tukea ja tutkia.
Becoming an expert in doctoral education : Doctoral students' descriptions of expertise and developmental situations of it
Tohtorikoulutuksessa asiantuntijaksi : Tohtoriopiskelijoiden kuvauksia asiantuntijuudesta ja sen rakentumisen tilanteista
Today, high-quality science and research are considered as a crucial key for economic growth both in a national and international level.
Korkealaatuinen tieteen ja tutkimuksen harjoittaminen nähdään nykypäivänä yhä keskeisempänä kansallisen hyvinvoinnin kasvutekijänä.
The trend is directed to increasingly consider the quality of doctoral education, as well as what kind of expertise is built during the doctoral process.
Kehityssuunta on ohjannut pohtimaan yhä enenevissä määrin tohtorikoulutuksen laatua sekä sitä, millaista asiantuntijuutta tohtorikoulutuksessa rakentuu.
For its part, this study confirms that in the context of doctoral education, expertise appears to be much more than just conducting research, although the doctoral education is generally considered to be rather theoretical and impractical.
Tutkimus vahvistaa osanottajien osalta käsitystä siitä, että asiantuntijuus tohtorikoulutuksen kontekstissa näyttäytyy tohtoriopiskelijalle paljon muunakin kuin tutkimuksen tekemisenä, vaikka tohtorikoulutusta on yleisesti pidetty melko teoreettisena ja epäkäytännöllisenä.
The research group in which the participants participated was internationally highly acknowledged, and in addition to the Big Science tradition, its functioning was based on a systematic doctoral education.
Aineistonkeruuseen valikoitu tutkimusryhmä oli kansainvälisesti erittäin arvostettu ja sen perustana toimi ns. Big Science –perinteen ohella järjestelmällinen tohtorikoulutus.
The aim of this study was to investigate how doctoral students who prepared their dissertation in an internationally highly valued scientific research group described expertise and its developmental situations in the context of doctoral education.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, kuinka kansainvälisesti arvostetussa luonnontieteellisen alan tutkimusryhmässä väitöskirjaansa valmistelleet tohtoriopiskelijat kuvasivat asiantuntijuutta sekä asiantuntijuuden rakentumisen tilanteita tohtorikoulutuksen kontekstissa.
The results showed that doctoral students described the most generic expertise which was able to be utilized in various contexts but was not committed to a specific scientific field.
Tutkimuksen tulokset osoittivat tohtoriopiskelijoiden kuvaavan eniten yleisluontoista, eri konteksteissa hyödynnettävissä olevaa asiantuntijuutta, joka ei ollut tieteelliseen (erityis-)alaan sidoksissa.
Thus, the results showed that doctoral students situated their descriptions of expertise typically to situations in which a doctoral student worked independently.
Niin ikään tutkimuksen tulokset osoittivat, että tohtoriopiskelijat sijoittivat asiantuntijuuskuvaukset tyypillisimmin sellaisiin tilanteisiin, joissa tohtoriopiskelija toimi itsenäisesti.
In addition, the results were in line with the former understanding that in the context of doctoral education, the progression of expertise is often perceived as an individual burden.
Lisäksi tutkimuksen tulokset myötäilivät sitä käsitystä, että asiantuntijuuden rakentumista tohtorikoulutuksen kontekstissa leimaa sen kokeminen yksilöllisenä urakkana.
The data was collected in a top-level research community in the field of natural sciences at a large research intensive Finnish university.
Tutkimuksen aineisto kerättiin suuren suomalaisen tutkimusintensiivisen yliopiston luonnontieteellisen alan tutkimusryhmässä, jossa haastateltiin seitsemää tohtoriopiskelijaa.
In this study, doctoral students' descriptions is explored within the general framework of sociocultural views of expertise.
Ilmiötä tarkastellaan modernin sosiokulttuurisesti painottuneen asiantuntijuustutkimuksen viitekehyksessä.
Language skills were tested with the Arabic Achievement Test, mathematic skills with the Mathematics Achievement Test, major negative life-eventswith the Major Life-event Checklist, traumatic experiences with Inclusive Gaza Traumatic Event Checklist, coping-skills with the shortened version of Children's Coping Stategies Checklist- Revised 1-lomaketta, jolla arvioitiin lapsen coping-keinoja, Motivational Strategies for Learning Questionnaire, parental scholastic-support practices were measured with a newly-developed instrument, siblings relations was measured with the Siblings Relation scale, teachers practices were measured with an instrument based on the Students Perception about School Work instrument, and peer social relationship with the Friendship Quality and Peer Popularity/Acceptance scale.
Mittareina tutkimuksessa käytettiin Arabic Achievement Test -lomaketta, jolla mitattiin äidinkielen osaamista, Mathematics Achievement Test -lomaketta, jolla mitattiin matematiikan taitoja, Major Life-event Checklist -lomaketta, jolla arvioitiin merkittäviä negatiivisia elämänkokemuksia, Inclusive Gaza Traumatic Event Checklist -lomaketta, jolla arvioitiin lasten sotatraumojen määrää ja laatua, lyhennetyä Children's Coping Stategies Checklist- Revised 1 -lomaketta, jolla arvioitiin lapsen coping-keinoja, Motivational Strategies for Learning Questionnaire -lomaketta, jolla mitattiin lapsen oppijaminäkäsitystä, vanhempien kouluun liittyvän tuen arvioimiseksi kehitettyä uutta lomaketta, Siblings Relation scale -lomaketta, jolla mitattiin sisarussuhteiden laatua, muokattua Students Percepstion about School Work -lomaketta, jolla arvioitiin opettajan suhtautumista oppilaan koulunkäyntiin ja Friendship Quality and Peer Popularity/Acceptance scale-lomaketta, jolla mitattiin ystävyyssuhteiden laatua.
The research consisted of self-report questionnaires.
Tutkimus kerättiin itseraportointiin perustuvilla kyselylomakkeilla.
The role of parents and teachers didn't rise as significant.
Vanhempien ja opettajan suhtautuminen lapsen koulunkäyntiin eivät nousseet merkittävään rooliin.
War and school achievement : A research on the factors affecting school achievement
Sota ja koulusuoriutuminen : Tutkimus pakolaislapsen koulusuoriutumiseen vaikuttavista tekijöistä
The study was conducted in two stages, in spring 2006 and 2007 and included 303 children, aged 10-13 years from the 6th grade.
Tutkimus toteutettiin kahdessa vaiheessa keväällä 2006 ja 2007.
The results show that the negative life-events have a negative effect on school-achievement.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että merkittävillä negatiivisilla elämänkokemuksilla on kielteinen vaikutus lapsen koulusuoriutumiseen.
Instead the results showing that parents and teacher didn't play any part in school-achievement is surprising compared to the previous research and awakens a need for further research.
Opettajan ja vanhempien roolin merkityksen puute on aikaisemman tutkimuksen valossa yllättävä ja herättää tarpeen jatkotutkimuksille.