natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The survey consisted 37 Likert-scaled items from the Proactive Coping Inventory and from the General Self-Efficacy Scale.
Mittarissa käytettiin osioita The Proactive Coping Inventory -mittarista sekä The General Self-Efficacy -mittaria.
The participants were 445 year seven students (Mo= 13 years) from seven secondary schools.
Mukana tutkimuksessa oli seitsemän koulua kuudesta eri Helsingin suurpiiristä.
The participants' age, gender and studying in specialist streams were asked as background information.
Taustamuuttujina kysyttiin sukupuolta ja ikää.
This study examined year seven students' proactive coping, self-efficacy and social support seeking.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, missä määrin seitsemännellä luokalla opiskelevat lapset käyttävät proaktiivisia hallintakeinoja, uskovat omaan pystyvyyteensä sekä käyttävät sosiaalista tukea.
Working life is changing.
Työelämä on muutoksessa.
The learning process of activity theory-based methods has been expansive in nature.
Työlähtöisten menetelmien oppimisprosessi on ollut luonteeltaan ekspansiivinen.
Intuitive and rational management are historically older forms of management.
Intuitiivinen johtaminen sekä rationalisoitu johtaminen ovat historiallisesti vanhempia johtamisen tyyppejä.
The occupational health care units studied are in different phases of the learning process, and these processes have been different.
Tarkastellut työterveyshuoltoyksiköt ovat kuitenkin oppimisprosessissaan eri vaiheessa ja niiden oppimisprosessit ovat olleet erilaisia.
Directors'/ managers' conceptions of the content and object of managerial work were divided into eight categories of description, which I connected to the historical forms of organizations and types of management.
Johtajien käsitykset johtamistyönsä sisällöstä ja kohteesta jakaantuivat kahdeksaan käsitystyyppiin, jotka yhdistin työn historiallisiin organisaatiotapoihin ja johtamisen tyyppeihin.
This was a case study which included 10 occupational health care units using or being trained to use activity theory-based methods.
Tämä tutkimus oli luonteeltaan tapaustutkimus, jonka kohteena oli 10 työterveyshuoltoa, jotka käyttävät/ ovat kouluttautumassa käyttämään työlähtöisiä menetelmiä.
Activity theory based methods in occupational health care : Knowledge management during the implementation and consolidation phase of new service concept
Työlähtöiset menetelmät työterveyshuollossa : Oppimisen johtaminen uuden toimintakonseptin käyttöönotto- ja vakiinnuttamisvaiheessa
A group of occupational health care units has developed new activity theory-based methods, the object of which is to change the service concept of occupational health care.
Joukko työterveyshuollon toimijoita on lähtenyt kehittämään työterveyshuollolle uusia työlähtöisiä menetelmiä, jotka ovat pyrkimys muuttaa työterveyshuollon toimintakonseptia.
To respond to this challenge, occupational health care must develop a course of action.
Kyetäkseen vastaamaan muutokseen, myös työterveyshuoltojen on kehitettävä toimintatapojaan.
On the other hand, the categories of description which represented management by results and the control of the development process contained very few or no tensions at all; they are effective in the present environment of occupational health care.
Sen sijaan tulosjohtamista sekä kehitysprosessin hallintaa edustavat käsitystyypit pitivät sisällään vähän tai eivät lainkaan jännitteitä; näin ollen tulosjohtaminen ja kehitysprosessin hallinta ovat toimivia johtamistapoja työterveyshuollon nykyisessä toimintaympäristössä.
Changes at work are connected to problems in the well-being of employees.
Työn muutoksella on yhteys työntekijöiden työhyvinvointiin; ongelmat työhyvinvoinnissa tulevat esiin työn muutosvaiheissa.
My data consisted of interviews with directors/managers and recordings of the meetings; 20 directors/ managers are represented; I interviewed seven directors/ managers who represented four units.
Aineistossani on edustettuna 20 johtajaa, joista haastattelin seitsemän johtajaa neljästä yksiköstä.
My aim was to study this development from the perspective of knowledge management; to clarify directors'/ managers' conceptions of the content and object of their managerial work and the tensions included in these conceptions; to examine the learning process involved in these methods and to bring to light the problems, developmental needs and challenges during the implementation and consolidation phases of the process.
Tavoitteenani oli tarkastella tätä työterveyshuolloissa tapahtuvaa muutosta oppimisen johtamisen näkökulmasta; tuoda esille johtajien käsityksiä johtamistyönsä sisällöstä ja kohteesta ja näihin käsityksiin sisältyviä jännitteitä.
The most central problems, challenges and developmental needs during the implementation phase were related to learning and spreading of methods inside one's own unit, and during the consolidation phase to working with partners.
Oppimisprosessin käyttöönottovaiheessa keskeisimmät ongelmat, haasteet ja kehittämistarpeet liittyvät oppimiseen ja menetelmien levittämiseen omassa yksikössä.
The focus is on the changes and disturbances in work activity.
Menetelmien avulla tarkastelun keskiöön pyritään saamaan työpaikan työtoiminnan muutokset ja häiriöt.
The core of the change is change in the production and service concepts of organizations.
Muutoksen ytimenä voidaan pitää yritysten toimintakonseptien muutosta.
The categories of description representing intuitive and rational management contained many internal tensions, i.e. they do not satisfy the demands of the environment.
Näitä ilmentävät käsitystyypit pitivät sisällään runsaasti jännitteitä; intuitiivisella ja rationaalisella johtamistavalla ei kyetä vastaamaan työterveyshuollon nykyisen toimintaympäristön vaatimuksiin.
In three units the focus was on work development; in one unit the focus was on development of the service concept.
Kolmessa työterveyshuoltoyksikössä oppimisprosessin näkökulma oli oman työn kehittämisessä ja yhdessä yksikössä se oli toimintakonseptin kehittämisessä.
Co-operation was usually successful.
Yhteistyö oli usein onnistunutta.
Problems caused by different backgrounds were usually slight.
Erilaisista opiskelutaustoista johtuvat ongelmat olivat useimmiten lieviä.
Learning experiences concentrated on social skills, project management, school world and ICT.
Opiskelijoiden oppimiskokemukset liittyivät yhteistyötaitoihin, projektin hallintaan, koulumaailmaan ja tieto- ja viestintätekniikkaan.
Sharing of cognition was prevented if co-operation was too problematic.
Asiantuntijuuden jakamisen esti myös yhteistyön ongelmallisuus.
Usually students did not directly learn from representative of other discipline, instead the learning for instance of social skills happened indirectly.
Useimmiten toisen alan opiskelijalta ei suoranaisesti opittu, vaan oppiminen oli välillistä.
Learning was fostered if learning was set as a goal and prevented if the differences in expertise were too minor.
Oppimista edisti oppimisen asettaminen tavoitteeksi ja esti vähäiset asiantuntijuuserot.
When comparing the groups in the scope of the study, two were found to be notably opposed and the other groups located between these extreme cases, but the elements of success prevailed.
Vertailussa kaksi ryhmää erottuivat toistensa vastakohdiksi, muiden ryhmien jäädessä ääripäiden väliin yhteistyön onnistuneiden ominaisuuksien ollessa vallitsevia.
The data was categorised and the connections between categories were analysed with a table.
Aineisto analysoitiin luokittelemalla ja luokkien välisiä suhteita tarkasteltiin ristiintaulukoimalla.
In organisation of student interdisciplinary co-operation is important to ensure sufficient differences in expertise and guide students to gain complementary interaction and appropriate setting of goals.
Opiskelijoiden tieteidenvälisessä yhteistyössä tulisi huomioida riittävät erot asiantuntijuudessa sekä ohjata opiskelijoita vastavuoroiseen viestintään ja oikeanlaiseen tavoitteenasetteluun.
Shared cognition appeared as a form of distribution of tasks and in the actual processes of shared expertise.
Asiantuntijuuden jakaminen näkyi pääosin työtehtävien osaamistaustanmukaisena jakautumisena sekä osaamisen jakamisen prosesseina.
Groups were usually able to circumvent problems in communication and use of justification in discussion promoted co-operation.
Onnistunut vuorovaikutus oli toisia täydentävää ja tasavertaista Kommunikoinnin ongelmia osattiin usein kiertää ja perustelujen esittäminen keskustelussa edisti yhteistyötä.
The sphere of shared cognition included also the need for tutoring and learning from others.
Asiantuntijuuden jakamiseen liittyi myös vertaistuen tarve ja oppiminen toisen alan edustajalta.
The study concentrated on interdisciplinary teamwork of students in Helsinki University Department of Education and Helsinki University of Technology.
Tutkimus koski poikkitieteellistä yhteistyöprojektia, jossa Teknillisen korkeakoulun sähkö- ja tietoliikennetekniikan osaston ja Helsingin yliopiston kasvatustieteen laitoksen opiskelijat pitivät tieto- ja viestintätekniikka kerhoa peruskoululaisille.
The focus of the study was co-operation in the student groups and students learning experiences.
Tutkimuksen kohteena oli yhteistyö poikkitieteellisissä opiskelijapienryhmissä (n 12) ja opiskelijoiden oppimiskokemukset.
Study was an qualitative case study and the data was collected with individual focus interviews and learning diaries.
Aineistoa kerättiin oppimispäiväkirjoin sekä yksilökohtaisin teemahaastatteluin.
Good planning, good person chemistry and appreciation of expertise of others promoted success.
Yhteistyön onnistumiseen vaikuttivat henkilöiden yhteensopivuus, hyvä suunnittelu sekä toisen osaamisen arvostaminen.
Essential was achieved field experience and observation of ones own capabilities.
Omalla alalla kehittyminen merkitsi käytännön kokemuksen saamista ja oman osaamisen havainnollistumista.
Students of technology were responsible of technical issues and the responsibility sphere of educational science students was more fragmented.
Yhteistyössä teekkarit vastasivat teknistä osaamista vaativista tehtävistä kun taas kasvatustieteilijöiden tehtäväkenttä oli hajanaisempi keskittyen mm. kohderyhmän huomioimiseen.
Processes of shared expertise were joint knowledge building, integration of interests, awareness and exploitation of others expertise and allowing freedom for others to use their expertise.
Osaamisen jakamisen prosessit merkitsivät erilaisten osaamistaustojen yhdistämistä ja hyödyntämistä.
Theoretical background of the study consists of theories of collaboration and socially shared cognition.
Tuloksia tarkasteltiin jaetun asiantuntijuuden sekä oppimisen yhteisöllisyyden viitekehyksissä.
Additionally expression of ones own views and setting an example to others were one sided sharing of expertise.
Jaetun asiantuntijuuden prosessien ja yksilön oppimisen yhteyksiä tulisi jatkossa selvittää empiirisesti.
Interdisciplinary field project prepared students to face the demands of
Tieteidenvälinen käytännön projekti antoi valmiuksia tulevaan työelämään, ja on suositeltava osa korkeakouluopetusta.
The participants were 601 postgraduate students.
Kyselyyn vastasi 601 jatko-opiskelijaa.
: Goals and scientific community in PhD. studies
: Tavoitteet ja tiedeyhteisö väitöskirjaprosessissa
What motivates a doctorate?
Mikä jatko-opiskelijaa motivoi?
The survey consisted of both likert-scaled items and open ended questions.
Kyselylomake sisälsi likert-asteikollisia väittämiä ja avoimia kysymyksiä.
The data was collected with the "From PhD students to academic experts" - survey (Pyhältö & Lonka, 2006) from four complementary domains: medicine, arts, psychology and education.
Aineisto kerättiin "Jatko-opiskelijasta tieteelliseksi asiantuntijaksi" -kyselylomakkeella (Pyhältö & Lonka, 2006) neljästä eri tutkimuskontekstista: lääketieteellisestä tiedekunnasta, humanistisesta tiedekunnasta, psykologian laitokselta ja kasvatustieteen laitokselta.
Goals reflect values and regulate individual's orientation and what they strive for.
Tavoitteet heijastavat yksilön arvoja ja muokkaavat orientaatiota vaikuttaen siihen mihin henkilöt pyrkivät.
The aim of this study was to investigate what kind of goals PhD students have and how they experience their role in their own scientific community.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, minkälaiset tavoitteet ohjaavat jatko-opiskelijoiden väitöskirjaprosessia ja miten he kokevat oman roolinsa omassa tiedeyhteisössään.
The experienced role of the postgraduates differed in terms of whether the conception was organised, unorganised or controversial.
Jatko-opiskelijoiden kokemus omasta roolistaan puolestaan vaihteli sen mukaan, oliko kokemus jäsentynyt, jäsentymätön vai ristiriitainen.
The results indicated that postgraduates goals varied based on whether they brought up goals related to the product (outcome of the thesis process), the process (thesis process as whole) or both the product and the process.
Tutkimustulokset osoittivat, että jatko-opiskelijoiden tavoitteet vaihtelivat sen mukaan, liittyivätkö ne produktiin eli lopputulokseen, koko prosessiin vai sekä produktiin että prosessiin.
The relation between goals and experienced role and background variables were tested using χ² and the differences between different postgraduate groups using one way analysis of variances (ANOVA).
Tavoitteiden ja koetun roolin yhteyttä taustamuuttujiin tutkittiin χ²-testillä ja eri jatko-opiskelijaryhmiä vertailtiin yksisuuntaisella varianssianalyysilla (ANOVA).
The different postgraduate groups also differed in terms of how they experienced their own learning environment.
Myös eri jatko-opiskelijaryhmien kokemukset omasta oppimisympäristöstään erosivat toisistaan.
In spite of the central role of motivation in academic learning, discussions on post-graduate education has somewhat overlooked motivational processes and concentrated on the excellence of performance.
Huolimatta motivaation keskeisestä roolista akateemisen asiantuntijuuden oppimisprosessissa, ovat keskustelut tohtorinkoulutukseen liittyen keskittyneet yleensä suoriutumiseen ja lopputuloksen arviointiin.
The goals and the experienced role in scientific community were analysed in terms of qualitative content analysis.
Jatko-opiskelijoiden tavoitteet ja kokemus omasta roolista analysoitiin laadullisen sisällönanalyysin menetelmällä.
Both the goals and the experienced roles were in relation with study context and commitment to the studies.
Sekä jatko-opiskelijan tavoitteilla että koetulla roolilla oli yhteys opintokontekstiin ja opintoihin sitoutumiseen liittyviin tekijöihin.
Product goals consisted of for example career qualification and better status as process goals consisted for example of learning and influencing ones own discipline.
Produktitavoitteisiin kuului muun muassa uralla meritoitumiseen ja parempaan statukseen liittyviä tavoitteita ja prosessitavoitteisiin oppimiseen ja tieteenalalla vaikuttamiseen liittyviä tavoitteita.
It was also purpose to study how these goals and experienced roles are in relation with study each other, context, possible intentions of quitting studies and prolongation of studies.
Lisäksi tavoitteena oli selvittää, minkälainen tavoitteiden ja koetun roolin keskinäinen yhteys oli ja edelleen miten ne olivat yhteydessä tutkimuskontekstiin, opintojen pitkittymiseen ja keskeyttämisen harkintaan.
Motivation has an important role in academic learning for learning is regulated by motivation.
Motivaatiolla on keskeinen rooli akateemisen asiantuntijuuden kehittymisessä.
Furthermore, the aim was to investigate how different postgraduates differ in terms of how they experience their learning environment.
Edelleen tutkittiin sitä, miten eri tavoitteita raportoivien ja erilailla roolinsa kokevien jatko-opiskelijoiden käsitykset oppimisympäristöstä erosivat toisistaan.
Further motivation is centrally manifested by goals.
Motivaatio ohjaa oppimista ja tavoitteilla on merkittävä vaikutus motivaation muokkaajana.
All the participants in the second section (n = 60) had already participated in the first section (n = 267).
Kaikki toisen osan koehenkilöt (n = 60) olivat olleet koehenkilöinä ensimmäisessä osassa (n = 267).
In both sections, the participants were mainly young Finnish adults.
Molempien osien koehenkilöt olivat pääasiassa nuoria aikuisia.
The study was divided into two sections, of which the first was composed according to the main goals.
Tutkimus jaettiin kahteen osaan, joista ensimmäinen muodostettiin päätavoitteiden pohjalta.
Both qualitative and quantitative research techniques were used in the study.
Tutkimuksessa käytettiin sekä laadullista että määrällistä tutkimusotetta.
The descriptions of gaming experiences were classified into four main categories, which were conceptions of the gaming process, emotions, motivations and focused attention.
Pelaamiskokemuskuvailut muodostivat neljä laajaa kategoriaa, jotka olivat käsitys pelaamisprosessista, emootiot, motivaatiot ja keskitetty tarkkaavaisuus.
This frame of reference can be utilized in future when reliability and validity of already existing methods for measuring gaming experiences are considered or new methods will be developed.
Tätä viitekehystä voidaan tulevaisuudessa hyödyntää, esimerkiksi kun halutaan tarkastella pelaamiskokemusmenetelmien luotettavuutta tai kehittää uusia mittausmenetelmiä.
Its data was gathered by using an Internet questionnaire.
Sen tiedonkeruumenetelmänä oli kyselykaavake Internetissä.
Previously gaming experiences have not been explored as a whole.
Aikaisemmissa tutkimuksissa pelaamiskokemuksia ei ole kokonaisvaltaisesti kartoitettu.
The consideration of gaming experiences on the basis of psychological theories and studies has also been rare.
Lisäksi pelaamiskokemusten tarkasteleminen psykologisten teorioiden ja tutkimusten valossa on aiemmin ollut vähäistä.
Flow is an enjoyable experience and usually activities that induce flow are gladly repeated.
Flow kuvaa nautinnollista kokemusta ja sen aiheuttanut toiminto halutaan tavallisesti toistaa.
In that section, the participants played a driving game for 40 minutes and then filled in a questionnaire, which measured flow related experiences.
Siinä koehenkilöt pelasivat autopeliä 40 minuutin ajan ja täyttivät sen jälkeen flow-kokemusta kartoittavan kyselyn.
The main goal of this study was to explore experiences induced by playing digital games (i.e. meaning of playing).
Tutkimuksen päätavoitteena oli kartoittaa digitaalisten pelien pelaamisesta saatavia kokemuksia, eli pelaamisen merkityksiä.
All the theory-driven categories were found in the data.
Kaikki teorioista lähtöisin olevat kategoriat esiintyivät aineistossa.
The secondary goal of this study was to clarify, whether the individual meanings of playing are connected with flow experience in an occasional gaming situation.
Toissijaisena tavoitteena tutkimuksessa oli selvittää, onko pelaamisen yksilöllisillä merkityksillä yhteyttä flow n kokemiseen yksittäisessä pelitilanteessa.
However, as the scope was specified to relations between primary meanings of playing and flow, it was noticed that attributing enjoyment to gaming did not lead to the strongest flow-experiences.
Ensisijaisten pelaamisen merkitysten ja flow n välisten yhteyksien suuntaa antava tarkastelu kuitenkin paljasti, että mielihyvän ensisijainen yhdistäminen pelaamiseen ei johda kaikista voimakkaimpiin flow-kokemuksiin.
Previously, flow has been proved to be an essential concept in the context of playing, but the relations between meanings of playing and flow have not been studied.
Aiemmin flow n on todettu olevan oleellinen käsite pelaamisen yhteydessä, mutta pelaamisen merkitysten yhteyttä flow n kokemiseen ei ole selvitetty.
Gaming experiences and relation between individual relevance of gaming and flow
Pelaamiskokemukset ja pelaamisen yksilöllisten merkitysten yhteys flow’n kokemiseen
As a whole this study proves that gamer-related research from numerous vantage points can benefit from concentrating on gaming experiences.
Kokonaisuutena tämä tutkimus osoittaa, että kokemusten analysoimista voi hyödyntää lukuisten eri pelaajatutkimuksen kentässä esiintyvien lähtökohtien ja kiinnostusten pohjalta.
Three meaningful groups were compared regarding the meanings of gaming that were explored in the first section.
Niitä vertailtiin ensimmäisessä osassa kartoitettujen pelaamisen merkitysten suhteen.
In the first section, freely described gaming experiences were classified according to the grounded theory.
Ensimmäisessä osassa vapaasti kuvattuja pelaamiskokemuksia luokiteltiin aluksi aineistolähtöisesti, minkä jälkeen yleisimmät kokemusluokat luokiteltiin edelleen sisällöiltään laajemmiksi kategorioiksi.
The other section covered the themes that were formulated on the basis of the secondary aims.
Tutkimuksen toisessa osassa pyrittiin vastaamaan sekundaarien tavoitteiden mukaisiin tutkimuskysymyksiin.
The relations between gender and gaming experiences were examined throughout the study, as well as the relationship between gaming frequency and experiences.
Läpi tutkimuksen pyrittiin tarkastelemaan sukupuolen ja pelaamisen määrän yhteyttä pelaamiskokemuksiin.
In addition, the study aimed at structuring the larger entities of gaming experience.
Lisäksi tutkimuksessa pyrittiin sekä teorialähtöisesti että aineiston pohjalta jäsentämään, millaisista laajemmista osa-alueista pelaamiskokemukset rakentuvat.
In the other section flow constructs were measured and used as grouping variables in a cluster analysis.
Toisessa osassa mitattiin flow-kokemuksen osa-alueita, ja muodostettiin niiden perusteella ryhmittelyanalyysissa kolme kokemusprofiileiltaan erilaista ryhmää.
This implies that the issue should be studied more in future.
Tämän vuoksi pelaamisen ensisijaisten merkitysten ja flow n välistä yhteyttä on syytä tutkia tulevaisuudessa tarkemmin.
The connection between the individual relevance of gaming and flow was minor.
Pelaamisen merkitysten ja flow n välinen yhteys ei tullut tutkimuksessa selvästi esiin.
"Lying doesn't help, but you shouldn't tell everything."
"Valehtelu ei auta, mutta kaikkea ei kannata kertoa."
When topic avoidance is seen as strategic communication, the choice concerning what is left unsaid is made by weighing the following dimensions against each other: risks/ benefits (for self, relationship), protects/ does not protect (self, partner, relationship), burdens/ does not burden (self, partner, relationship), honesty/ dishonesty, responsibility lies with self/ responsibility does not lie with self.
Kun kertomatta jättäminen nähdään strategisena viestintänä, valinta jättää jotakin kertomatta tehdään punnitsemalla seuraavia ulottuvuuksia: haitat/ hyödyt (itselle, parisuhteelle), suojelee/ ei suojele (itseä, kumppania, parisuhdetta), rasittaa/ ei rasita (itseä, kumppania, parisuhdetta), rehellisyys/ epärehellisyys, vastuu itsellä/ ei vastuuta itsellä.
Ten Finnish people aged 22-31, who all had previous experience on one or more marital or common-law relationships were interviewed for this study.
Tutkimusta varten haastateltiin kymmentä suomalaista 22-31 -vuotiasta henkilöä, joista kaikilla oli kokemusta yhdestä tai useammasta avo- tai avioliitosta.
The following values were attributed to functional communication in romantic relationships: openness, equality, honesty, trust and positivity.
Hyvää parisuhdeviestintää haastateltavien puheessa kuvasivat seuraavat arvot: avoimuus, tasa-arvoisuus, rehellisyys, luottamus sekä myönteisyys.
The theoretical reference frame of this study consists of the Communication Privacy Management Theory, relational dialectics, and earlier, mostly American research on topic avoidance.
Tämän tutkimuksen teoreettisen viitekehyksen muodostavat yksityisyyden hallinnan prosessia kuvaava Communication Privacy Management -teoria, relationaalinen dialektiikka sekä aikaisempi, pääosin yhdysvaltalainen, kertomatta jättämiseen (topic avoidance) liittyvä tutkimus.
Topic avoidance was acceptable if it was used in order to preserve the relationship, as opposed to gaining power in the relationship or causing insecurity for the partner.
Kertomatta jättäminen oli hyväksyttävää jos sen avulla pyrittiin säilyttämään parisuhde eikä tavoitteena ollut vallan saaminen parisuhteessa tai epävarmuuden aiheuttaminen kumppanille.