natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Stress was measured by self-reports and, more objectively, by work-unit means.
Työstressiä arvioitiin sekä henkilökohtaisten kyselyvastausten pohjalta että objektiivisemmin työpaikkakohtaisten keskiarvojen perusteella.
In addition, disability pensions granted due to ischemic heart diseases were examined in two studies.
Lisäksi kahdessa tutkimuksessa selvitettiin iskeemisistä sydänsairauksista johtuvia työkyvyttömyyseläkkeitä.
Work stress was not a risk factor for disability pension due to ischemic heart diseases.
Organizational injustice ei ollut itsenäinen riskitekijä työkyvyttömyyseläkkeille, eikä työstressi yleisesti ole yhteydessä iskeemisistä sydänsairauksista johtuviin työkyvyttömyyseläkkeisiin.
All these results were based on both self-reports and work-unit means.
Kaikki edellä mainitut tulokset perustuvat henkilökohtaisesti raportoituun työstressiin ja työpaikkojen keskiarvoihin stressistä.
Two leading causes of disability pensions, mental and musculoskeletal disorders, were chosen as study endpoints.
Tutkimuksen päätetapahtumina olivat kaksi yleisintä työkyvyttömyyseläkkeiden aiheuttajaa: mielialahäiriöt sekä tuki- ja liikuntaelinsairaudet.
Adjusted for demographics, job strain was linked with a 1.4 to 2.4-fold increase in the risk of disability pensioning due to musculoskeletal disorders.
Job strain oli yhteydessä tuki- ja liikuntaelinsairausperäisiin työkyvyttömyyseläkkeisiin, ja riskin suurenema oli 1,4–2,4- kertainen demografisilla tiedoilla vakioiduissa analyyseissä.
However, work stress in relation to disability pension has rarely been studied.
Työstressin yhteys työkyvyttömyyseläkkeisiin Työstressi on yhdistetty työntekijöiden sairastavuuteen, mutta työstressin yhteyttä työkyvyttömyyseläkkeisiin on tutkittu vähän.
ERI was associated with disability pensioning due to mental disorders, when fully adjusted, showing hazard ratios from 1.3 to 1.9.
Riskitiheyssuhde vaihteli 1,3:n ja 1,9:n välillä täysin vakioiduissa malleissa.
However, when comparing experiences of the parents, differences between the clinic models were found.
Sen sijaan vanhempien kokemuksia verrattaessa neuvolamallien välillä havaittiin eroja.
The data of the study consisted of information collected by postal questionnaires (follow-ups 4 months after the child's birth n = 995 mothers, n = 789 fathers and 18 months after the child's birth n = 987 mothers, n = 829 fathers) and of the Medical Birth Register indicators (n = 2741).
Aineisto koostui kyselylomaketiedoista (mittauspisteet 4 kuukautta lapsen syntymän jälkeen n = 995 äitiä, n = 789 isää ja 18 kuukautta lapsen syntymän jälkeen n = 987 äitiä, n = 829 isää) ja syntymärekisterin tiedoista (n = 2741), joita täydennettiin neuvoloiden esimiehiltä kerätyllä tiedolla neuvolapalvelun organisointitavasta.
The study population included families (N = 1797) which participated in the STEPS study 1.9.2007–31.3.2010 and women (N = 4480) who had given birth 1.1.2009–31.12.2009 in the area of Turku University Hospital.
Tutkittavan perusjoukon muodostivat Hyvän Kasvun avaimet -seurantatutkimukseen 1.9.2007–31.3.2010 osallistuneet perheet (N = 1797) sekä 1.1.2009–31.12.2009 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä synnyttäneet naiset (N = 4480).
Do families benefit from the integration of the maternity health clinic and child health clinic services?
Hyötyvätkö perheet äitiysneuvolan ja lastenneuvolan palvelujen yhdistämisestä?
The results are in line with previous evidence regarding the benefits of the relational continuity of care between the care provider and the patient.
Tulokset tukevat aikaisempaa tutkimusnäyttöä terveydenhuollon ammattihenkilön ja asiakkaan välisen hoidon jatkuvuuden hyödyistä.
Furthermore, the relational continuity of care between the family and the public health nurse in the integrated maternity & child health clinic sheltered mothers’ and fathers' parenting self-efficacy from the effects of depressive symptoms.
Yhdistetyssä äitiys- ja lastenneuvolassa koettu terveydenhoitajan ja perheen välinen hoidon jatkuvuus suojasi äitien ja isien vanhemmuuden kyvykkyyttä masennusoireiden vaikutuksilta.
The study is a part of the multidisciplinary STEPS study that is being carried out by the Institute for Child and Youth Research at the University of Turku in the area of Turku University Hospital.
Tutkimus on osa Turun yliopiston Lapsi- ja nuorisotutkimuskeskuksen Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin alueella toteutuvaa Hyvän kasvun avaimet -seurantatutkimusta.
The parents who had used the integrated maternity & child health clinic were more satisfied with several aspects of the service and they received more home visits than parents who had used the separate maternity clinic and child health clinic.
Tutkimustulokset osoittivat, että yhdistettyä äitiys- ja lastenneuvolaa käyttäneet äidit ja isät olivat tyytyväisempiä useaan neuvolapalvelun osa-alueeseen ja saivat enemmän kotikäyntejä kuin erillisen äitiysneuvolan ja lastenneuvolan asiakasvanhemmat.
According to the results, organising the maternity and child health clinic services as an integrated clinic which enables relational continuity of care may be beneficial for families with small children.
Tutkimustulosten mukaan hoidon jatkuvuuden mahdollistava yhdistetty äitiys- ja lastenneuvola on vaikuttava ja perheille hyödyllinen tapa tuottaa neuvolapalvelut.
Comparative health service research The purpose of the study was to clarify the significance of the organisational model of the maternity and child health clinic services for the customers of these clinics.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää neuvolapalvelujen organisointitavan, eli neuvolamallin, merkitystä neuvolan asiakkaille.
The results of the study showed that there were no clinically significant differences between the maternity health clinic and integrated maternity & child health clinic models concerning the explored maternity care utilisation-, birth- and infant-related health outcomes gathered from the Medical Birth Register.
Tutkimuksessa äitiyshuollon palvelujen käyttöä sekä äidin ja lapsen terveyttä kuvaavissa syntymärekisterin osoittimissa ei todettu kliinisesti merkittäviä eroja äitiysneuvolan ja yhdistetyn äitiys- ja lastenneuvolan asiakkaiden välillä.
The aim of the study was to describe and compare the services of two different maternity and child health clinic models — a separate maternity clinic and child health clinic and an integrated maternity & child health clinic model from the point of view of mothers and fathers.
Tutkimuksen tavoitteena oli kuvata ja verrata kahta eri neuvolamallia – äitiysneuvolaa ja lastenneuvolaa sekä yhdistettyä äitiys- ja lastenneuvolaa – käyttäneiden a) naisten äitiyshuollon palveluiden käyttöä, raskautta ja synnytystä sekä vastasyntyneen terveyttä kuvaavia syntymärekisterin osoittimia, b) vanhempien neuvola-palvelukokemuksia, neuvolapalvelujen käyttöä sekä tulevaisuuden neuvolapalveluun liittyviä toiveita, ja c) vanhempien itsearvioimaa vanhemmuuden kyvykkyyttä yleisesti sekä masennusoireita ja yksinäisyyttä kokevien vanhempien osalta.
Better service experiences found in the integrated maternity & child health clinics accumulated to the support related experiences received in the clinic.
Yhdistelmäneuvolassa sisällöltään ja määrältään paremmaksi koetut palvelun osa-alueet painottuivat neuvolan tarjoamaan tukeen.
In their functioning, they become established through complex and uncertain processes that involve a number of actors and factors.
Niiden toimivuus syntyy monimutkaisten ja epävarmojen prosessien kautta, jotka sisältävät moninaisia toimijoita ja tekijöitä.
Consequently, understanding those processes is a key concern for organizations that are responsible for these infrastructures.
Näiden prosessien ymmärtäminen on keskeistä organisaatioille, jotka vastaavat näistä infrastruktuureista.
If we wish to enact meaningful changes to those complex and uncertain processes through which infrastructure continuity becomes established, we need to understand how those processes unfold in practice.
Kuitenkin jos haluamme toteuttaa merkityksellisiä muutoksia niihin monimutkaisiin ja epävarmoihin prosesseihin, joiden kautta toiminnan jatkuvuus syntyy, meidän tulee ymmärtää paremmin näitä prosesseja käytännössä.
In the light of the findings, when agency is situated in the context of a smart infrastructure, agency becomes historic, polycentric, dynamic, and discontinuous.
Tulosten valossa, kun toimijuutta tarkastellaan infrastruktuurikontekstissa, on toimijuus historiallinen, polysentrinen, dynaaminen ja yllätyksellinen.
Nearly everything we do in contemporary organizations and societies builds on some form of infrastructure.
Lähes kaikki mitä me teemme nyky-yhteiskunnassa nojaa infrastruktuureihin.
However, these frameworks tell little about continuity itself.
Nämä viitekehykset kertovat kuitenkin hyvin vähän siitä mitä tai miten toiminnan jatkuvuus itsessään käytännössä ilmenee.
Our reliance on infrastructures underscores the importance of the continuity of these infrastructures.
Riippuvaisuutemme infrastruktuureista korostaa niiden toiminnan jatkuvuuden tärkeyttä.
The frameworks offer universally applicable processes and procedures that organizations should follow to improve their continuity.
Ne tarjoavat universaaleiksi tarkoitettuja määrämuotoisia prosesseja ja menettelytapoja, joita organisaatioiden tulisi noudattaa.
Organizations rarely function as they document or as management describes organizational work.
Organisaatiot harvoin toimivat kuten dokumentoivat tai kuten organisaatioiden johto kuvailee toimintaa, joten näistä ei voida suoraan päätellä organisaation toimintaa.
Theoretically, this research builds on sociomaterial theorizing and especially on Karen Barad’s agential realism.
Tutkimus pohjautuu teoreettisesti sosiomateriaalisuuteen ja nojaa erityisesti Karen Baradin filosofiseen ja teoreettiseen viitekehykseen toimijarealismista (eng. agential realism).
This conceptualization suggests that business continuity is not an attribute of any single measure but is an outcome of a joint accomplishment of sociomaterial networks of agencies that becomes established through recurrent actions.
Tämän konseptualisoinnin mukaan toiminnan jatkuvuus ei ole jonkin menetelmän ominaisuus vaan jatkuvuus tuotetaan yhteisesti sosiomateriaalisessa toimijoiden verkossa toistuvien tekojen kautta.
As such, the smart infrastructures form an intriguing and fruitful yet rather unexplored context for information systems research.
Älykkäät infrastruktuurit muodostavatkin näin erityisesti tietojärjestelmätieteiden tutkimukselle kiinnostavan, mutta vähän tutkitun kontekstin.
The conceptual research focuses on developing and clarifying business continuity- and sociomateriality-related concepts and approaches through argumentation and a literature review.
Konseptuaalinen tutkimus keskittyy toiminnan jatkuvuuden ja sosiomateriaalisuuden käsitteiden ja lähestymistapojen kehittämiseen sekä selventämiseen argumentoinnin ja kirjallisuuskatsauksen avulla.
The technicians’ work in these contexts is constitutively entangled with information systems and the technologies that form the infrastructures.
Teknikoiden työ näissä ympäristöissä on nivoutunut kiinteästi yhteen tietojärjestelmien ja teknologioiden kanssa, jotka muodostavat infrastruktuurin.
Traditionally, the literature on the business continuity of organizational functions has emphasized the importance of planning and management approaches.
Perinteisesti kirjallisuudessa, joka keskittyy toiminnan jatkuvuuteen (eng. business continuity), on korostettu suunnitelmien ja hallinnoinnin merkitystä.
Methodologically, this research builds on conceptual and empirical research approaches.
Menetelmällisesti tutkimuksessa on nojattu sekä konseptuaaliseen että empiiriseen tutkimukseen.
This purpose is explored through six research articles that form the foundations of this dissertation.
Tätä tavoitetta on tässä väitöskirjassa tutkittu kuuden vertaisarvioidun artikkelin kautta.
Reflecting the purpose of the study, the ethnography was conducted in a centralized operations center of a smart infrastructure (smart power grid) where technicians work with information systems and technologies.
Heijastaen tutkimuksen tavoitetta ja ongelmanasettelua, etnografinen tutkimus suoritettiin älykkään infrastruktuurin (sähköverkon) keskitetyssä valvomossa, jossa teknikoiden työtä tietojärjestelmien ja teknologioiden parissa seurattiin useiden kuukausien ajan.
The empirical research builds on a qualitative research approach and, more specifically, on ethnographic research.
Empiirinen tutkimuspohjautuu laadulliseen tutkimusotteeseen ja nojaa etnografiseen tutkimusmenetelmään.
As is typical for ethnographic research, the empirical material was collected from a single organization that was studied extensively over a several-month participant observation.
Kuten etnografiselle tutkimusmenetelmälle on luonnollista, aineisto pohjautuu pääosin osallistuvaan havainnointiin yhdessä organisaatiossa, jota on tutkittu intensiivisesti.
In addition, this dissertation extends discussions on sociomaterial agency.
Lisäksi, tutkimuksen tulokset edistävät keskusteluita toimijuuden sosiomateriaalisuudesta.
The purpose of this dissertation is to increase understanding on how the continuity of smart infrastructure becomes performed.
Tutkimuksen tavoite on tuottaa ymmärrystä siitä, miten infrastruktuurien jatkuvuus toteutuu käytännössä.
As such, the findings of this research challenge some of the taken-for-granted assumptions embedded in the literature but also extend the earlier literature.
Tutkimuksen tulokset siis haastavat mutta myös edistävät aiempaa kirjallisuutta toiminnan jatkuvuudesta.
This dissertation contributes to the literature on infrastructure continuity and on sociomateriality.
Tutkimuksen tulokset osallistuvat infrastruktuurien toiminnan jatkuvuuden ja sosiomaterialisuuden keskusteluihin.
This dissertation focuses on infrastructure continuity in a smart infrastructure context.
Tässä tietojärjestelmätieteisiin sijoittuvassa väitöskirjassa keskitytään toiminnan jatkuvuuteen älykkäiden infrastruktuurien (eng. smart infrastructure) kontekstissa.
The primary contribution to the infrastructure continuity literature is a performative conceptualization of the infrastructure continuity.
Tutkimuksen keskeisin tulos toiminnan jatkuvuuden tutkimukseen on toiminnan jatkuvuuden konseptualisointi suoritettuna toimintana.
Smart infrastructures are traditional infrastructures that have been extended with digital technologies.
Älykkäillä infrastruktuureilla tarkoitetaan tässä tutkimuksessa perinteisiä infrastruktuureja, kuten sähköverkkoja, vedenjakelua, ja tieverkostoa, jotka ovat digitalisoitu.
However, the infrastructures are inherently unreliable and unpredictable and achieve veneers of permanence and stability only through constant and ongoing efforts.
Nämä infrastruktuurit ovat kuitenkin perustaltaan epäluotettavia ja arvaamattomia.
In this research, infrastructure continuity is approached from the perspective of technicians working in the smart infrastructure context.
Aihetta lähestytään erityisesti infrastruktuurin parissa toimivien teknikoiden työn kautta.
Practitioners and academics have brought forth frameworks to aid organizations in planning and managing their continuity-related issues.
Suunnitteluun ja hallinnointiin on kehitetty useita johtamisen viitekehyksiä.
This research is also relevant with modern video games.
Tämä tutkimus on relevantti myös modernien videopelien kanssa.
Every video game is defined by different time eras, which have had their own time specific problems.
Jokaista videopeliä määrittää eri aikakaudet, joilla oli omat ongelmansa.
The cultural imprints of Japanese culture are tightly hidden, although they are apparent.
Japanilaisen kulttuurin kädenjälki on visusti piilossa, vaikka se onkin kuultavissa.
My hypothesis is that Japanese culture is not visible in Japanese video games due to the hybridisation process.
Hypoteesina on se, että japanilainen kulttuuri ei näy japanilaisissa videopeleissä hybridisaatioprosessin takia.
Here, I use three different video games from The Legend of Zelda video series, because they tell an interesting story about the history of video game music in 1980s and 1990s.
Aineistonani toimii kolme The Legend of Zelda -sarjan videopeliä, koska ne kertovat mielenkiintoisen tarinan videopelimusiikin historiasta 1980- ja 1990 luvulla.
Next, I research how this survival process happened in these video games.
Seuraavaksi tutkin sitä, miten nämä teollisuuden haasteet näkyvät selviytymisprosessina näissä videopeleissä.
This hybridisation process is analysed in The Legend of Zelda, A Link to the Past and Ocarina of Time.
Tarkastelen tätä hybridisaatioprosessia The Legend of Zeldan, A Link to the Pastin sekä Ocarina of Timen kautta.
From the viewpoint of the Japanese Nintendo, I compare different video game companies to each other, which shows the challenges of the industry and the power structures between these companies.
Vertaan videopeliyrityksiä toisiinsa japanilaisen Nintendon näkökulmasta, mikä tuo ilmi teollisuuden haasteita ja yritysten välisiä valtasuhteita.
Finally, I analyse Western and Eastern culture influences from the perspective of Japanese culture.
Lopuksi tutkin länsimaalaisuutta ja itämaisuutta japanilaisen kulttuurin näkökulmasta.
I focus on the Japanese video game company Nintendo, which I compare to other video game companies.
Keskityn työssäni japanilaiseen videopeliyhtiö Nintendoon, jota vertaan muihin videopeliyrityksiin.
In addition to this, I research the Japanese culture from the Eastern and Western perspectives.
Tämän lisäksi tutkin japanilaisuutta idän ja lännen kulttuurina.
In every one of these video games, the hybridisation process is apparent in two perspectives.
Hybridisaatioprosessi näkyy jokaisessa näissä kolmessa videopelissä kahdesta eri näkökulmasta.
The player´s own culture affects whether she is from the West or the East.
Tulokulma vaikuttaa tähän paljon, kuten se, onko pelaaja länsi- vai itämaalainen.
With every video game in this research, I analyse how Nintendo survived in the video game industry.
Jokaisen videopelin kohdalla käyn ensin läpi Nintendon historiaa siitä, miten se selvisi videopelien markkinoilla.
The survival process stood out clearly in the sound design aspect.
Selviytymisprosessi kuului selkeästi näiden videopelien äänisuunnittelusta.
The hybridisation process between Eastern and Western cultures is still visible in the video game industry.
Idän ja lännen hybridisaatioprosessi on esillä videopeliteollisuudessa tänäkin päivänä.
Because these video games were crafted by the Japanese, Japanese culture could be heard through the influences of Eastern and Western culture.
Koska nämä videopelit ovat japanilaista alkuperää, japanilaisuus kuuluu sekä itä- että länsimaalaisten vaikutteiden kautta.
Video game music has been researched from the viewpoints of cultural history, Western art music and technology studies.
Videopelimusiikkia on tutkittu kulttuurihistorian, länsimaalaisen taidemusiikin sekä teknologiatutkimuksen menetelmiä hyödyntäen, joten ne toimivat näidenkin pelien kohdalla.
This is analysed from the perspectives of the video game industry and both Eastern and Western cultures.
Tämän työn tarkoituksena on tutkia videopelimusiikin hybridisaatioprosessia videopeliteollisuuden sekä idän ja lännen kulttuurien näkökulmasta.
The hybridisation process happens both in video game industry and Japanese culture.
Videopeliteollisuus sekä japanilainen kulttuuri sisältävät molemmat oman hybridisaatioprosessinsa.
Practical nurse students (n=12) were randomly assigned to control group (n=6) and intervention group (n=6).
Tutkimuksessa lähihoitajaopiskelijat (n=12) arvottiin sattumanvaraisesti kontrolli- (n=6) ja interventioryhmään (n=6).
Post-test results were analyzed with statistical methods.
Tietotestin tulokset analysoitiin tilastollisin menetelmin.
WhatsApp is suitable app to provide additional teaching.
WhatsApp on sovelluksena toimiva menetelmä lisäopetuksen toteuttamiseen.
Students sent messages to the group to interact with other group members and to get support in learning.
Opiskelijat lähettivät viestiryhmään viestejä, joiden tarkoituksena oli vuorovaikuttaa ryhmässä ja saada tukea oppimiseen.
Students often get personal support on medication studies.
Lääkehoidon oppimisessa opiskelijat saavat usein henkilökohtaista tukea opettajalta.
Interaction is essential for instant message group function and operation.
Vuorovaikutuksella oli keskeinen rooli ryhmän toiminnassa ja toimivuudessa.
This study was a mixed methods quasi-experimental post-test only pilot study.
Tämä tutkimus oli monimenetelmällinen kvasikokeellinen vain jälkimittauksen sisältävän pilottitutkimus.
The intervention can be used to support students who need remedial teaching.
Intervention avulla voidaan tukea opiskelijoita, jotka tarvitsevat lääkehoidossa opiskelussa lisäopetusta.
There was no statistically significant difference between the control group and the intervention group in the post-test results.
Tietotestissä kontrolli- ja interventioryhmän välillä ei todettu lääkehoidon osaamisessa tilastollisesti merkitsevää eroa.
The intervention described in this study is a pleasing method for students to provide additional teaching according to the results of this study.
Tutkimuksessa kuvattu interventio on tämän tutkimuksen perusteella opiskelijoille mieleinen tapa toteuttaa lisäopetusta.
WhatsApp is the most used social media app in Finland.
Opiskelija käyttävät paljon WhatsApp -pikaviestipalvelua, joka on suosituin sosiaalisen median sovellus Suomessa tällä hetkellä.
The purpose of this study is to describe the relation between additional teaching provided via WhatsApp and practical nurse students’ medical knowledge and experience of learning.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvata lähihoitajaopiskelijoille WhatsApp -pikaviestipalvelun avulla toteutetun lisäopetuksen yhteyttä opiskelijoiden lääkehoidon oppimiseen ja oppimisen kokemukseen.
The intervention group had two additional teaching sessions via WhatsApp group.
Interventioryhmälle järjestettiin ennen tenttiä kaksi lisätukiopetuskertaa WhatsApp-ryhmässä.
Practical nurse students belonging to generation Z highly value using technologies in studying.
Nykyajan lähihoitajaopiskelijat, jotka ovat usein Z-sukupolvea, suosivat opiskelussa teknologian ja sosiaalisen median käyttöä.
The research data included messages the students sent to the WhatsApp group, scores of the post-test questionnaire and group interviews of the students in the intervention group.
Tutkimusaineisto sisälsi kolme osiota: opiskelijoiden WhatsApp-ryhmään lähettämät viestit, tietotestin ja interventioryhmään kuuluneille opiskelijoille tehdyt ryhmähaastattelut tietotestin jälkeen.
Inductive content analyze was used for the interview data.
Ryhmähaastattelut analysoitiin induktiivisesti sisällönanalyysillä.
The main categories are possibilities of the app, instant message group function and studying towards the test.
Ryhmähaastatteluista muodostettiin kolme pääluokkaa: sovelluksen mahdollisuudet, keskusteluryhmän toimivuus ja opiskelu kohti tenttiä.
Three main categories were formed from the interview data.
Ryhmään lähetetyt viesteistä muodostettiin kaksi luokkaa.
The material consists of the Orationes manuscript (Canterbury, Canterbury Cathedral Archives Lit. MS E41), containing speeches and plays in English, Latin, and Greek performed by students at the King’s School, Canterbury, in 1665–1684.
Aineistoni koostuu Orationes-käsikirjoituksesta (Canterbury, Canterbury Cathedral Archives Lit. MS E41), joka sisältää Canterburyn King’s Schoolin oppilaiden vuosina 1665–1684 esittämiä puheita ja näytelmiä.
The study constitutes the first book-length investigation of the Orationes texts.
Väitöstutkimukseni on ensimmäinen laaja tutkimus Orationes-teksteistä.
My purpose is twofold: to explain why people use multiple languages within a single discourse or choose to use a particular language in a particular setting, and to demonstrate the feasibility and usefulness of combining philosophical and empirical research.
Tutkimuksen tavoitteena on yhtäältä selittää, miksi yhden diskurssin sisällä käytetään useita kieliä tai tietyissä tilanteissa valitaan tietty kieli, ja toisaalta tuoda esiin hyötyjä, joita saadaan yhdistämällä filosofinen ja empiirinen tutkimus.