natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The key questions answered are:1) How does recent international research describe entrepreneurial learning and entrepreneurship education in higher education and the theories of experiential and action learning and their roles in entrepreneurial learning?
Väitöstutkimuksen tutkimustehtävät, jotka ovat ohjanneet tutkimuksen kulkua, ovat1) Miten viimeaikaiset kansainväliset tutkimukset näkevät korkeakoulukontekstissa tapahtuvan yrittäjämäisen oppimisen ja yrittäjyyskasvatuksen sekä niiden taustalla vaikuttavat kokemuksellisen oppimisen ja toimintaoppimisen teoriat ja niiden roolit yrittäjämäisessä oppimisessa?
Entrepreneurship students' most powerful experiences were found to be learning risk-taking, handling uncertainty, team learning and emotions in the learning process.
Tutkimuksen tuloksina selvisi, että yrittäjyysopiskelijoiden merkittävimmiksi kokemuksiksi nousivat riskin ottamisen oppiminen ja epävarmuuden sieto, tiimissä ja tiimin kautta oppiminen ja oppimisprosessin aikana syntyneiden tunteiden tunnistaminen ja hyödyntäminen oppimisessa.
The main contributions of this research are the findings on students' attitudes and deep beliefs concerning learning, which changed and thus enabled the learning to transform into deep learning.
Oppijoiden asenteissa ja syvissä uskomuksissa koskien oppimista tapahtui muutoksia, oppiminen syventyi ja suuntautui syväoppimiseksi.
The findings deepen the understanding of entrepreneurial learning and entrepreneurship education and can support and be used to develop ways to learn entrepreneurship and entrepreneurial actions.
Tutkimuksen tavoitteena on tuottaa myös tietoa ja ymmärrystä yrittäjyyden ja yrittäjämäisen toiminnan oppimisen kehittämiseen.
The dissertation consists of four independent but complementary research articles and their framework, which is grounded in entrepreneurship education and entrepreneurial learning theories as well as their connection to experiential action learning and entrepreneurial learning as a social learning process.
Teoreettinen viitekehys rakentaa ymmärrystä yrittäjyyskasvatuksesta ja yrittäjämäisestä oppimisesta, yhteydestä kokemukselliseen toimintaoppimiseen ja yrittäjämäisestä oppimisesta sosiaalisena oppimisprosessina.
Influence of base paper structure on coated paper properties
Pohjapaperin rakenteen vaikutus päällystetyn paperin ominaisuuksiin
Hot rolling scale and effect of pickling on surface quality of galvanized AHSS steels
Valssihilseen ja peittauksen vaikutus kuumasinkittyjen AHSS terästen pinnan laatuun
Applying ICT model to measure benefit of large IT system
ICT mallin soveltaminen laajan tietojärjestelmän hyötyjen mittaamiseen
Timing error detection (TED) is used to enable the reduction the energy consumption of microprocessors.
Ajoitusvirheentunnistus (TED) mahdollistaa energian kulutuksen vähentämisen mikroprosessoreissa.
The thesis first introduces dynamic voltage scaling (DVS) since TED is utilized with such a system.
Diplomityö esittelee ensin dynaamisen jännitteen skaalauksen (DVS), koska TED käytetään sellaisissa järjestelmissä.
In general, the sizing of all components was required to be larger than the minimum CMOS width.
Ennen kaikkea kaikkien komponenttien mitoituksen piti olla suurempi kuin minimi CMOS-tekniikan leveydet.
The TDTBsubII latch was not built since it was designed after the chip deadline.
TDTBsubII salpaa ei tehty, koska se suunniteltiin piirin määräajan jälkeen.
This mistake was a result of the manufacturering process and not the design in this work.
Piirin toimimattomuus johtui tuotantovaiheessa tapahtuneesta virheestä eikä suunnittelusta.
The design of the both TDTBsub latches and SystemTest are then given.
Sitten esitellään molempien TDTBsub salpojen ja SystemTest-lohkojen suunnittelu.
Simulation results follow with a focus on operation frequency, energy consumption, and robustness in the presence of variations.
Simulaatiotuloksia esitellään keskittyen operaatiotaajuuteen, energian kulutukseen ja toimintavarmuuteen variaatiot huomioon ottaen.
The layout of TDTBsubI and an adder test circuit were constructed in 65 nm CMOS.
TDTBsubI:n ja yhteenlaskun testipiirin piirinkuvio tehtiin 65nm CMOS-prosessilla.
In this thesis work, two versions of TED latches (i.e. TDTBsubI and TDTBsubII) and a system-level test circuit (SystemTest) that utilizes the TDTBsubI latch have been designed to operate in sub-threshold.
Tässä diplomityössä on kaksi versiota ajoitusvirheentunnistavasta salvasta (esim. TDTBsubI ja TDTBsubII) ja systeemitason testipiiri (SystemTest), joka käyttää TDTBsub salpaa, mikä on suunniteltu toimimaan kynnysalueen alapuolella.
In the TDTBsubII latch, a new technique is shown to provide system-level capability.
TDTBsubII salvassa uuden tekniikan näytetään antavan systeemitason suorituskykyä.
General leakage reduction sizing techniques were also applied to the majority of components.
Perinteisiä vuotovirtojen vähentäviä mitoitustoimenpiteitä tehtiin suurimmalle osalle komponenteista.
Next, theory is given to highlight the challenges within sub-threshold.
Seuraavaksi esitellään teoriaa kynnysalueen alapuolen suunnittelun haasteista.
The choice of logic style is important for sub-threshold operation.
Logiikkatyyli on tärkeää kynnysalueen alapuolella operoitaessa.
To operate TDTBsub into sub-threshold, attention was given to sizing and logic style.
Operoitaessa kynnysalueen alapuolella TDTB-piirillä keskityttiin koon mitoittamiseen ja suunnittelutyyliin.
Although this provided robustness in sub-threshold, the energy consumption in above sub-threshold was much higher.
Vaikka mitoittamisella saavutettiin toimintavarmuutta kynnysalueen alapuolella toimittaessa myös energian kulutus kasvoi siellä toimittaessa.
Upon inspection of the chip, it was determined to be inoperative.
Piiriä tarkasteltaessa osoittautui, että piiri ei toiminut.
Simulations displayed the capability of TED in sub-threshold.
Simulaatioilla näytettiin kuinka ajoitusvirheentunnistus kykeni toimimaan kynnystason alapuolella.
The results corroborated earlier studies.
Tulokset vastasivat aiempia tutkimuksia.
The strong effect of temperature differences to moisture movements should be taken into account in other structures such as walls and base floors.
Lämpötilaerojen voimakas vaikutus rakenteiden kosteudenliikkeisiin tulee huomioida myös muissa rakenteissa kuten seinissä ja alapohjissa.
The calculations utilized the results from the field study, thus increasing the validity of the results.
Laskennallisessa tarkastelussa hyödynnettiin kenttämittauksessa mitattuja tuloksia, mikä lisää tulosten pätevyyttä.
Drying by diffusion is approximately 0.25 kg/m2 in a year and with ventilation grooves 1 - 16 kg/m2 in a year.
Diffuusiolla tapahtuva kuivumisnopeus on noin 0,25 kg/m2 vuodessa ja uratuuletuksella I -16 kg/m2 vuodessa.
The areas in the field study were 200 - 400 m2 which can affect the level of fluttering of the roofing.
Tutkimusalueiden pinta-alat olivat 200 - 400 m2, mikä saattoi alentaa kattojen kermin hulmuamisesta johtuvaa kosteuden tasaantumista.
The main goal of the study is to determine if diffusion is a sufficient drying mechanism or should PVC roofs have ventilation grooves in the insulation layer.
Tutkimuksen päätavoitteena oli selvittää, onko diffuusio riittävä kuivumismekanismi, vai tulisiko PVC-katoissa käyttää tuuletusurallisia lämmöneristeitä.
The unventilated roof area and the roof area with only low pressure air vents could not dry the built-in moisture of 0.35 kg water for square meter of roof during the 8-month study time.
Tuulettamaton tai pelkillä alipainetuulettimilla tuuletettu katto ei pystynyt 8 kuukauden tutkimusaikana kuivaamaan katon rakennuskosteutta 0,35 kg vettä kattoneliölle.
The calculations showed that roof leakage and moisture convection cause major moisture loads but moisture loads by diffusion are minor, at most 0.17 kg/m2 in a year.
Laskennallisen tarkastelun perusteella katevuodot ja konvektio voivat siirtää kattoon merkittävästi kosteutta, mutta diffuusiolla siirtyvät kosteusvirrat ovat pieniä, enimmillään 0,17 kg/m2 vuodessa.
To evaluate the sufficiency of the drying time, more knowledge is needed of the long term moisture corrosion sensitivity of rock wool.
Kuivumisnopeuden riittävyyden arvioimiseksi tarvitaan lisätietoa kivivillaeristeiden pitkäaikaisesta kosteudenkestävyydestä.
A field study was conducted to measure relative humidity and temperature from the thermal insulation of a roof located in Southern Finland.
Kenttäkokeessa mitattiin suhteellista kosteutta ja lämpötilaa Etelä-Suomessa sijaitsevan rakennuksen katon lämmöneristeestä.
An additional goal is to gain more knowledge of the moisture movements in PVC roofs.
Osatavoitteena oli lisätä ymmärrystä PVC-katossa tapahtuvista kosteudenliikkeistä.
Hygroscopic moisture dries out of the roof by diffusion in 1 - 1.5 years.
Kuivumislaskelmien perusteella PVC-katon hygroskooppinen kosteus kuivuu diffuusiolla 1 - 1,5 vuodessa.
The study showed that the extra moisture of the roof is located in the mitre and that large connected roof areas move water from the mitre by the fluttering of the PVC roofing.
Tutkimuksissa ilmeni, että katossa oleva ylimääräinen kosteus on jiirissä vetenä ja että suuret yhtenäiset kattopinnat siirtävät vettä jiiristä muulle katon alueelle katteen hulmutessa tuulessa.
The study concentrated on PVC roofs with rock wool but the results are applicable to other roofs case-specifically.
Tutkimus tehtiin pääasiassa kivivillalla eristetylle PVC-katolle, mutta tuloksia voidaan soveltaa tapauskohtaisesti muilla lämmöneristeillä eristettyihin kattoihin.
Moisture transfer study of polyvinyl chloride roofing with field study and computational methods
Katon polyvinyylikloridikatteen kosteusteknisen toiminnan tarkastelu kenttäkokeella ja laskennallisesti
These movements can be reduced for example with light colored roofing but they cannot be completely prevented.
Kosteus liikkuu katossa voimakkaasti pysty- ja vaakasuunnassa lämpötilaerojen vaikutuksesta, mitä voidaan alentaa esimerkiksi vaalealla PVC-katteella, muttei täysin estää.
This work investigates moisture transfer analysis of low-sloped roof with polyvinyl chloride (PVC) roofing.
Työssä tutkittiin polyvinyylikloridilla (PVC) katetun loivan katon kosteusteknistä toimintaa.
A roof with ventilation grooves is more fail-safe and can remove moisture faster.
Uratuuletus on toimintavarmin tuuletusratkaisu ja pystyy poistamaan kosteutta nopeammin kuin muut tuuletusratkaisut.
The results from the field study include both summer and winter time.
Kenttäkoe sisälsi sekä kesä- että talviajan mittaustuloksia, joten tuloksissa on havaittavissa katon käyttäytyminen eri vuodenaikoina.
The heat and moisture transfer of the roof structure in the field study was modeled with FEM (finite element method) calculation, taking into account hysteresis and temperature-dependent moisture isotherm.
Elementtimenetelmään perustuvalla laskennalla mallinnettiin kenttätutkimuksen kattorakenteen lämpö- ja kosteusteknistä toimintaa.
Temperature-dependent sorption curve slightly improved the calculation, but a simple sorption curve can be used to model drying of the roof.
Lämpötilariippuva sorptiokäyrä paransi hieman kosteudensiirtymisen tarkkuutta.
The roof area with the ventilation grooves was the driest.
Uratuuletettu katto oli kuivin tutkituista katoista.
It is vital to be able to control industrial service operations systematically in order to gain competitive advantage in a world where customer focus is shifting to the services instead of tangible products.
Yrityksille on elintärkeää kyetä hallitsemaan palvelutoimintojaan systemaattisesti saavuttaakseen kilpailuetua maailmassa, jossa asiakkaiden kiinnostus on kasvavissa määrin nimenomaan palveluissa aineellisten tuotteiden sijaan.
This system improves visibility to the capacity of the workshop and enables utilizing resources better.
Järjestelmä parantaa näkyvyyttä korjaamon kapasiteettiin sekä mahdollistaa resurssien tehokkaamman hyödyntämisen.
The focus of the literature review was on servitization, the concept of available-to-promise, theory of constraints, and predictive maintenance.
Kirjallisuuskatsaus keskittyi palvelullistumiseen, saatavuuskyselyyn (eng. available-to-promise) käsitteeseen, kapeikkoajattelun teoriaan (eng. theory of constraints) sekä ennustavaan kunnossapitoon (eng. predictive maintenance).
In order to manage the capacity more efficiently, 16 interviews and a literature review were conducted within the context of this study.
Jotta systeemiä kyettiin parantamaan, työn puitteissa suoritettiin 16 haastattelua sekä kirjallisuuskatsaus.
The result is specific to the case workshop, but could be applied to other similar industrial service workshops with moderate modifications.
Tulos on suunnattu vain työn kohteena olleelle korjaamolle, mutta voitaisi laajentaa kohtuullisin muokkauksin koskemaan myös muita vastaavanlaisia teollisia palveluja tarjoavia korjaamoja.
Bottleneck Management in Industrial Service Operations: A Case Study
Pullonkaulaohjaus teollisissa palvelutoiminnoissa
Thus the new ERP-based capacity control system suggested is based on the amount and skills of the workers at the workshop, adhering to the principles of the theory of constraints.
Tästä syystä diplomityön ratkaisuna ehdotettu ERP-pohjainen kapasiteetinhallintajärjestelmä perustuu työntekijöiden määrään sekä heidän kykyihinsä, seuraten kapeikkoajattelun logiikkaa.
It was discovered that in this case the workers were the primal constraining factor of the workshop.
Työn tuloksena havaittiin, että huomattavin pullonkaula korjaamolla olivat työntekijät.
Before this thesis, the case workshop had quite primitive capacity control that relied on the memory and knowledge of the foremen only.
Ennen diplomityötä kapasiteetinhallinta oli melko alkeellista ja perustui suurelta osin työnjohtajien muistiin ja omaan osaamiseen.
This thesis was written in order to improve the capacity control of a drives service workshop.
Tämä diplomityö tehtiin, jotta tutkimuksen kohteena olevan taajuusmuuttajien korjaamon kapasiteettia kyettäisi ohjaamaan paremmin.
and "What kind of workshop method works in the context of software development?"
ja "Minkälainen työpajamenetelmä toimii ohjelmistokehityksen kontekstissa?".
Based on these results, the workshop method was developed further.
Tulosten pohjalta menetelmää kehitettiin eteenpäin.
This data was analysed using qualitative content analysis and the results of the two workshops were compared to each other.
Tämä aineisto analysoitiin käyttäen laadullista sisällönanalyysiä ja työpajojen tuloksia vertailtiin toisiinsa.
Workshop as a method for organisational development
Työpaja organisaation kehittämisen menetelmänä
This thesis studies organisation development and participatory methods for organisational development in the context of software development.
Tämä opinnäyte tarkastelee organisaation kehittämistä sekä osallistavia menetelmiä organisatoriseen kehittämiseen ohjelmistokehityksen kontekstissa.
In this thesis, I present a workshop method created using concepts from three different methods for development: work conference, change laboratory, and future workshop.
Työssä suunniteltiin uusi työpajamenetelmä soveltaen ajatuksia ja käsitteitä kolmesta eri työpajamenetelmästä: työkonferenssista, muutoslaboratoriosta ja tulevaisuusverstaasta.
Data from the workshops was collected through video recordings, participant observation, feedback enquiry and interviews.
Työpajoista kerättiin tutkimusaineistoa videotallenteina sekä osallistuvan havainnoinnin, palautekyselyn ja haastatteluiden avulla.
Organisations operate in rapidly changing environments, where they have to manage change continuously.
Organisaatiot toimivat nopeasti muuttuvissa ympäristöissä.
The main findings of this study show that the planning and conducting workshops requires time, that the facilitator of workshop should be familiar with the method and know the work context, that the theme of development and participants should be chosen carefully and everyone involved should be taken into account, and that the present state of the development theme should be described and analysed in the workshop with the help of material close to the theme.
Tutkimuksen merkittävimmät tulokset työpajamenetelmän käytöstä ovat, että työpajojen suunnittelu ja toimeenpano vaativat aikaa, työpajan fasilitaattorin pitäisi tuntea menetelmä ja työympäristö, ja työpajan kehitysteema sekä osallistujat pitäisi valita harkiten ja kaikki asianosaiset huomioon ottaen.
The research questions are "How to use workshops as a method for continuous organisation development?"
Työn tavoitteena on vastata seuraaviin tutkimuskysymyksiin: "Miten työpajoja voidaan käyttää organisaatioiden jatkuvan kehittämisen menetelmänä?"
Future research is needed to find out how the workshop method works in the context of continuous development.
Jatkotutkimusta tarvitaan, jotta voitaisiin selvittää miten työpajamenetelmä toimii osana organisaation jatkuvaa kehittämistyötä.
I piloted the workshop method twice in a case study in the field of software development.
Työpaja pilotoitiin kaksi kertaa tutkimuksen kohdeyrityksessä.
This creates an increasing need for organisational development.
Muutosta on hallittava jatkuvasti, mikä lisää organisaatioiden kehittämisen tarvetta.
It seems that continuous development requires someone within the organisation who takes responsibility for the change process.
Tutkimuksen tulosten perusteella näyttäisi siltä, että työpajan käyttäminen jatkuvan kehittämisen välineenä vaatii sen, että joku organisaation työntekijä ottaa kehitystyön vastuulleen.
Windows Rootkits: Advanded Hiding Techniques and Counter-Measures
Windowsin murtopakit: edistyneet piiloutumistekniikat ja niihin reagointi
This has remarkable influences on cities.
Tällä on huomattavia vaikutuksia kaupunkeihin.
Espoo is a fast growing city currently building large new residential and commercial areas.
Espoo on nopeasti kasvava kaupunki, joka parhaillaan rakentaa laajoja uusia asuin- sekä kaupallisia alueita.
The city is also internationally recognised for its sustainability efforts.
Kaupunki on myös kansainvälisesti palkittu kestävän kehityksen työstään.
Cities as enablers of positive energy districts
Kaupungit energiapositiivisten alueiden mahdollistajina
A major transformation is ongoing in the way energy is produced and used globally when clean renewables are replacing fossil fuels.
Merkittävä muutos on käynnissä liittyen siihen, miten energia on tuotettu ja käytetty, kun uusiutuvat energiamuodot korvaavat fossiilisia polttoaineita.
The energy sector plays a decisive role when it comes to solving global sustainability and climate challenges.
Energiasektori on keskeisessä roolissa globaalien kestävään kehitykseen ja ilmaston muutokseen liittyvien haasteiden ratkaisemisessa.
This thesis increases knowledge and understanding about energy transition in cities and their real estate sector.
Tämä tutkielma lisää tietoa ja ymmärrystä energiamurroksesta kaupungeissa ja niiden kiinteistösektorilla.
Espoo is involved in an EU project that develops integrative innovative solutions for PEDs to be replicated in other European cities.
Espoo on mukana EU-projektissa, joka kehittää integroituja innovatiivisia ratkaisuja energiapositiivisilla alueilla, joita voidaan ottaa käyttöön myös muissa eurooppalaisissa kaupungeissa.
Semi-structured interviews were conducted with key stakeholders representing the city, Research, Development and Innovation (R&D&I) organisations, real estate companies and service providers.
Puolistrukturoituja haastatteluja toteutettiin avaintoimijoiden kanssa, jotka edustivat kaupunkia, tutkimus-, kehitys- ja innovaatio-(T&K&I) organisaatioita, kiinteistökehittäjiä sekä palveluntarjoajia.
The main opportunities and barriers of PEDs are related to rules, regulations, lack of economic incentives and suitable business models.
Keskeiset mahdollisuudet ja esteet energiapositiivisten alueiden toteuttamisessa liittyvät sääntöihin, määräyksiin, taloudellisten kannusteiden puuttumiseen ja soveltuviin liiketoimintamalleihin.
Additionally, issues related to social and physical platforms and systems to involve, enable and facilitate the data and cooperation between the stakeholders are crucial.
Lisäksi toimijoiden välistä tiedon siirtoa, yhteistyötä sekä osallistamista mahdollistavat ja fasilitoivat sosiaaliset ja fyysiset alustat ja järjestelmät ovat keskeisiä.
According to the findings of the research, PEDs involve a wide variety of stakeholders that can be divided into four different overlapping groups: authorities, R&D&I actors, business actors and end-users.
Tutkimuksen tulosten mukaan energiapositiiviset alueet pitävät sisällään laajasti sidosryhmiä, jotka voidaan jakaa neljään osittain päällekkäiseen ryhmään: viranhaltijoihin, T&K&I-toimijoihin, business-toimijoihin ja loppukäyttäjiin.
The empirical part of this study focuses on the current PED deployments in the city of Espoo.
Tutkimuksen empiirinen osa keskittyy energiapositiivisten alueiden tämänhetkiseen toteuttamiseen Espoossa.
Cities maintain a central role in implementing clean energy solutions as local authorities plan, regulate and manage built environment and develop city infrastructure.
Kaupungit ovat keskeisessä roolissa uusien puhtaiden energiaratkaisujen käyttöönotossa, koska paikalliset viranhaltijat suunnittelevat, hallitsevat ja sääntelevät rakennetun ympäristön ja infrastruktuurin kehittämistä.
Cities have various roles in implementing PEDs and can contribute to their development through land-use planning, regulations, taxation and public procurement.
Kaupungeilla on monenlaisia rooleja energiapositiivisten alueiden toteuttamisessa; ne voivat edistää alueiden kehittämistyötä mm. maankäytön suunnittelulla, säädöksillä, verotuksella ja julkisilla hankinnoilla.
It focuses on deployment of Positive Energy Districts (PEDs) in the national context of Finland, and in the alignment of the European policies.
Työ tarkastelee energiapositiivisten alueiden toteuttamista kansallisessa kontekstissa Suomessa sekä eurooppalaisten politiikkalinjausten yhdenmukaistamisessa.
The scope of this study is to examine the role of different stakeholders in PEDs, and in particular, the role of the cities as a key stakeholder for deploying PEDs.
Tutkimus keskittyy energiapositiivisten alueiden sidosryhmiin ja erityisesti kaupunkien rooliin avaintoimijana energiapositiivisten alueiden toteuttamisessa.
A control valve can also be used as a flow meter when the pressure differential over the valve and inherent flow characteristic are known.
Säätöventtiiliä voidaan myös käyttää virtausmittaukseen, kun venttiilin yli vaikuttava paine-ero ja venttiilin ominaiskäyrä tunnetaan.
Based on the literature research and the laboratory experiments a calibration system, including a preliminary cost calculation, was designed for a control valve used as a flow meter.
Kirjallisuustutkimuksen ja laboratoriokokeiden perusteella suunniteltiin kalibrointilaitteisto virtausmittarina toimivalle venttiilille ja tehtiin alustavat kustannuslaskelmat.
Also the general guidelines for calibration of measuring devices are concerned.
Kirjallisuustutkimuksessa tarkastellaan lisäksi yleisiä perusteita mittauslaitteiden kalibroimiseksi.
Almost invariably all of the flows in process industry are controlled by control valves and measured by flow meters.
Prosessiteollisuuden virtauksia säädetään lähes poikkeuksetta säätöventtiileillä ja virtausmääriä mitataan virtausmittareilla.
Calibration of the flow meter is a precondition for accurate flow measurement.
Tarkan virtausmittauksen edellytyksenä on virtausmittarin kalibrointi.
Calibration method and system for a control valve as a flow meter
Kalibrointimenetelmä ja -laitteisto virtausmittarina toimivalle säätöventtiilille
The purpose of this thesis is to determine the basis of the calibration system for a control valve used as a flow meter.
Tämän työn tarkoituksena on selvittää perusteet kalibrointijärjestelmälle, jossa kalibroidaan virtausmittareina toimivia säätöventtiileitä.
After that the basis of pipeline design and devices which develop flows are introduced.
Kirjallisuustutkimuksessa käsitellään myös prosessiteollisuuden putkiston suunnittelun perusteet sekä laitteita, joilla saadaan virtauksia aikaiseksi.