natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This might explain the increase in feed intake and prevent the energy corrected milk production from declining when the portion of solid fraction was 0.25.
Tämä saattoi selittää syönnin lisääntymisen ja estää ekm-tuotoksen laskun kiintojakeen osuuden ollessa 0,25.
The digestibility of crude protein decreased linearly whereas the digestibility of NDF tended to increase with the increase in the NDF content of the diet.
Raakavalkuaisen sulavuus laski lineaarisesti ja NDF:n sulavuus lisääntyi suuntaa antavasti dieetin kuitupitoisuuden lisääntyessä.
Despite of increased intake of metabolizable energy, energy corrected milk production decreased linearly with the increase of MCC.
Huolimatta ME:n saannin lisääntymisestä ekm-tuotos väheni lineaarisesti MCC:n osuuden lisääntyessä.
The use of wood-based products would release arable land for producing human food.
Kuitupitoisten uusrehujen käyttö säästäisi peltoalaa ihmisravinnoksi sopivien kasvien tuottamiseen.
The cows were able to increase their feed intake when the proportion of solid fraction increased to 0.25.
Lehmät pystyivät lisäämään syöntiään kiintojakeen osuuden lisääntyessä 0,25:n, mutta kiintojakeen osuuden ollessa puolet karkearehuannoksesta lehmät eivät enää lisänneet syöntiä.
The methods used in this study could not reveal the cause of the reduction in milk production.
Syytä tähän tuotoksen laskuun ei kokeessa käytetyillä menetelmillä pystytty selvittämään.
Due to the increase in NDF content, the intake of metabolizable energy decreased quadratically and the amount of energy corrected milk tended to decrease.
Dieetin lisääntyneen kuitupitoisuuden seurauksena muuntokelpoisen energian saanti väheni käyräviivaisesti ja energiakorjattu maitotuotos (ekm) laski suuntaa antavasti.
The use of novel fibrous feeds in ruminant nutrition would help to enhance the use of natural resources and release arable land for human food production Grass cultivation as well as the usage of grass based biomaterials would be more efficient if the fractionation of grass would be more widely used.
Kuitupitoisten uusrehujen käyttö märehtijöiden rehuna olisi myös osa kestävää ruokajärjestelmää sillä biojalostamoprosessissa muodostuneen kiintojakeen rehukäyttö tehostaisi luonnonvarojen hyödyntämistä ja puupohjaisten materiaalien käyttö vapauttaisi peltoalaa ihmisravinnon tuottamiseen.
Solid fraction replaced unprocessed grass silage whereas MCC replaced barley in the diet as concentrate.
Kiintojae korvasi karkearehuannoksessa käsittelemätöntä nurmisäilörehua ja MCC dieetissä ohraa väkirehuna.
The increase in MCC concentration did not affect dry matter intake.
Pötsifermentaatioon MCC ei vaikuttanut.
The increase in fibre digestibility can probably be explained by the better digestibility of MCC fibre compared to other fibres in the diet. Due to the small particle size of MCC, there is more surface area for microbial fermentation which may enhance the rumen digestibility.
Kuidun sulavuuden lisääntymisen selittää oletettavasti se, että MCC:n kuidun sulavuus oli parempi kuin rehuannoksen muiden rehujen kuidun.
Novel fibrous feeds for ruminants The objective of this licentiate thesis was to study the effects of novel fibrous feeds on feed intake, digestibility, rumen fermentation and milk production of lactating dairy cows.
Tämän lisensiaatintyössä tutkittiin kuitupitoisten uusrehujen eli biojalostamoprosessissa muodostuneen säilörehun kiintojakeen (kiintojae) sekä mikrokiteisen selluloosan (MCC) vaikutuksia lypsylehmien rehun syöntiin, sulavuuteen, pötsifermentaatioon ja maitotuotokseen.
However, the digestibility of NDF improved with the increase in NDF content of the diet.
Kuiva-aineen syöntiin MCC:n osuuden lisääntyminen ei vaikuttanut mutta NDF:n sulavuus parani dieetin kuitupitoisuuden lisääntyessä.
Novel feeds for ruminants could form a part of a sustainable food system because the use of grass solid fraction would intensify the use of natural resources.
Kuitupitoisten uusrehujen käyttö märehtijöiden ruokinnassa tehostaisi luonnonvarojen hyödyntämistä.
In the feeding trial on lactating dairy cows MCC replaced barley in the concentrate.
Ensimmäisessä osakokeessa lypsylehmien ruokintakoetta varten nurmisäilörehua fraktiotiin tilamittakaavan kaksoisruuvipuristimella.
Neither of them has succeeded in making a break-through in the court practice.
Kumpikaan niistä ei ole onnistunut lyömään itseään läpi tuomioistuinkäytännössä.
Some Aspects of the Judicial Fact-Finding
Näkökohtia todistusharkinnasta
On the other hand, there might be some dangers to be aware of in connection of the holism.
Toisaalta holismiin saattaa liittyä vaaratekijöitä.
In the litigation there are also some "minor" but important questions and items to be discussed.
Näyttötuomarin toimintaan liittyy myös eräitä "pienempiä" mutta tärkeitä kysymyksiä.
The idea of hypothese theory is old.
Hypoteesiteorian idea on vanha ja yksinkertainen.
The bayesian theories use mathematics, the pascalian do not.
Bayesiaaniset teoriat käyttävät hyväkseen matematiikkaa, pascaliaaniset eivät samoissa määrin.
There have always been at least two alternatives available for the fact-finder: either a proposition is true or it is not.
Tuomarin valittavana on aina ollut vähintään kaksi vaihtoehtoa, joko väitetty seikka tai seikasto on tosi tai ei ole tosi.
Diesen has developed this idea in criminal cases to a broad spectrum of hypotheses, especially concerning the causality of facts and events, and on the other hand, the roles and tasks of the prosecutor and the judge.
Diesen on kehittänyt tämän idean rikosjutuissa hypoteesien "spektriksi", erityisesti toisaalta tosiseikkojen ja tapahtumien kausaalisuhteita ja toisaalta syyttäjän ja tuomarin rooleja ja tehtäviä koskien.
Every theory has its pros and cons.
Jokaisella teorialla on vahvuutensa ja heikkoutensa.
Especially in complex cases with a broad "wigmorean" network of provable facts it is important for the fact-finder to understand the relationships of the probability values of facts on different levels of the network and the meaning of these relationships.
Erityisesti monimutkaisissa ja vaikeissa jutuissa, joihin sisältyy laaja todisteltavien tosiseikkojen "wigmoreaaninen" verkko, on tärkeää ymmärtää ne suhteet, jotka vallitsevat tosiseikkojen todennäköisyysarvojen kesken verkon eri portailla, sekä näiden suhteiden merkitys.
For instance, not every witness is a story-teller, and the fact-finder must have the tools of working also with this kind of situations.
Kaikki todistajat eivät esimerkiksi ole kouliintuneita kertomusten esittäjiä, ja näyttötuomarilla tulee olla työkalut ja valmiudet toimia myös senkaltaisissa tilanteissa.
The purpose of this thesis is not to find and name the "best" fact-finding theory, but try to find some ways of making inferences, which could be rational and useful for the fact-finder’s in his difficult task of deciding, what is true and what is not.
Teoksen tarkoituksena ei ole löytää ja nimetä "parhainta" todistusharkintateoriaa, vaan pyrkiä löytämään ajattelu- ja päättelytapoja, jotka voisivat olla rationaalisia ja hyödyllisiä näyttötuomarin, fact-finderin, vaikeassa tehtävässä ratkaista, mikä on totta ja mikä ei ole.
At the time being the narrative theory seems to make progress at least in the evidential jurisprudence, even in nordic countries.
Narratiivi- eli kertomusteoria näyttää olevan voittamassa merkittävästi alaa ainakin kirjallisuudessa, myös pohjoismaissa.
Its advantages are the holistic aspects of fact-finding and reasoning it stresses.
Sen etuna ovat todistuharkinnan ja päättelyn kokonaisvaltaiset, holistiset näkökohdat, joita se korostaa.
They are often called the bayesian and pascalian theories.
Näitä päävirtauksia voidaan nimittää bayesinaanisiksi ja pascaliaanisiksi teorioiksi.
In his book "The Probable and the Provable" L. Jonathan Cohen has stated the difficulties of using mathematical and statistical modes of reasoning in judicial fact-finding.
L. Jonathan Cohen osoitti kuuluisassa kirjassaan "The Probable and the Provable", mitkä vaikeudet ja vaarat todistusharkinnassa liittyvät matemaattisten ja tilastollisten päättelytapojen käyttämiseen.
Instead, in civil cases the preponderance of the evidence method (övervikt- or overvekt -principle), having its roots in the common law tradition, has got more popularity, and so has the so-called hypothese theory, usually connected to the works of Christian Diesen from Sweden.
Niin sanottu övervikt- eli overvekt -periaate, vahvemman näytön tai näyttöenemmyyden periaate, joka osin juontaa juurensa common law’n perinteeseen, on saanut riitajutuissa suosiota, samoin kuin niin sanottu hypoteesiteoria, joka yleensä liitetään ruotsalaisen Christian Diesenin nimeen.
In the Scandinavian literature there are two older theories of fact-finding, the so-called theme theory and evidential value theory.
Skandinaavista todistusoikeuskirjallisuutta on hallinnut kaksi vanhempaa todistusharkinnan teoriaa, niin sanotut teema- ja todistusarvometodit.
However, there are some aspects in these theories, which are useful for the fact-finder.
Vaikka tämä pitäisi paikkansakin, myös näihin teorioihin sisältyy piirteitä, jotka ovat relevantteja ja hyödyllisiä näyttötuomarin työn kannalta.
I think that there is a discrepancy between this mode of thinking and the presumption of innocence in criminal cases.
Yksi niistä on a priori- tai alkuperäistodennäköisyyden rooli päättelyssä ja sen suhde rikosasian syyttömyysolettamaan.
One can find a great number of different theories of fact-finding in the literature of evidential jurisprudence.
Todistusoikeudellisessa kirjalllisuudessa tavataan melkoinen määrä erilaisia todistusharkinnan teorioita ja menetelmiä.
There is a some kind of bifurcation of theories, depending on the method of reasoning and inference they use.
Teoriat voidaan jakaa kahteen pääryhmään sen perusteella, mitä päättelyn metodia ne käyttävät.
One of them is the role of a priori -probability in inferential reasoning.
Keskeisiä ovat niin sanotut vaihtoehtoiset tapahtumainkulut.
Title Wine with meals : wellbeing and good taste
Viini ruokajuomana : hyvinvointia ja hyvää makua
The data were analyzed with descriptive methods and regression analysis.
Analyyseissä hyödynnettiin deskriptiivisten menetelmien lisäksi regressioanalyysiä.
Analysis included those aged at least 18 years (n = 2591).
Analyysi keskittyi täysi-ikäisiin vastaa-jiin (n = 2591).
Other variables were psychological distress, self-efficacy, self-reported health, uncontrolled drinking and negative events associated with drinking.
Muita tarkasteltavia muuttujia olivat psyykkinen ahdistus ja oireilu, minäpystyvyys ja itseraportoitu terveydentila, kontrolloimaton juominen, juomistapahtumiin liittyvät negatiiviset kokemukset ja alkoholin riskikäyttö.
Of respondents, 11 % used wine with meals at least one a week and one-third of the respondents never used the wine with meals.
Vuonna 2008 noin 11 prosenttia vastanneista käytti viiniä ruokajuomana vähintään kerran vii-kossa, ja noin kolmasosa vastanneista ei käyttänyt koskaan viiniä ruokajuomana.
Main variable of interest is drinking wine with meals at least once a week.
Analyyseissä muuttujina käytettiin viinin ruokajuomakäyttöä vähintään kerran viikossa.
This study analyzes how widespread is the use of wine at meals, who drinks wine with meals and what are the socio-demographic factors associated with drinking wine with meals.
Tutkimuksessa selvitetään, miten yleistä on viinin käyttö ruo-kajuomana, ketkä juovat viiniä aterialla ja ovatko sosiodemografiset tekijät yhteydessä viinin käyttöön ruokajuomana.
The wine is also consumed more with meals, reflecting a change in the Finnish eating and drinking culture.
Viiniä käytetään yhä enemmän aterioiden yhteydessä, mikä kertoo ruoka- ja juomakulttuurin muutoksesta.
The use of wine has become more common in recent decades in Finland and besides restauraunts the use has also increased at homes.
Viinin käyttö on yleistynyt viime vuosikymmeninä nopeasti ja siirtynyt enemmän ravintoloista kotona nautittavaksi.
Different socio-demographic variables were as well investigated.
Lisäksi analyyseissä huomioitiin sosiodemografiset tausta-tekijät.
Although wine drinking has become more commonplace in Finland, drinking wine with meals is still rare.
Viinin käytön yleistymisestä huolimatta viinin nauttiminen ruokajuomana oli edelleen vähäistä.
Drinking Habits Survey (2008) collected by STAKES (today National Institute for Health and Welfare) was used as a data.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos) Juomatapatutki-musta vuodelta 2008.
Drinking wine with meals was associated with well-being and self-reported health.
Vaikka viinin käyttö ruokajuomana suurentaa alkoholin koko-naiskulutusta, se oli yhteydessä itseraportoituun hyvinvointiin.
The results support earlier finding showing that drinking wine with meals is connected to a healthier and lighter food taste.
Viinin käyttö ruokajuomana on yhdistetty terveellisempään ja kevy-empään ruokamakuun, mikä voi osin selittää viiniä aterioilla nauttivien ihmisten hyvinvointia.
In addition, the study examines how drinking wine with meals is associated with self-reported well-being.
Lisäksi tutkimuksessa tarkastellaan viininjuonnin suhdetta hyvinvoin-tiin koetun terveyden, sosiaalisen tuen, tyytyväisyyden ja alkoholin kokonaiskulutuksen kautta.
Early identification and proper targeting of support measures can reduce health risks and improve quality of life.
Varhainen tunnistaminen ja tukitoimien oikea kohdentaminen vähentää terveysriskejä ja pa-rantaa elämänlaatua.
Of the eleven most commonly reported symptoms, only three were directly related to the diagnostic criteria in use.
Yhdestätoista yleisimmin ilmoitetuista oireesta vain kolme oli suoraan yhdistettävissä käytössä oleviin diagnoosikriteereihin.
The data thus gathered was analysed using statistical methods in the IBM SPSS Statistics 25 -program.
Aineiston analysoinnissa käytettiin määrällisiä menetelmiä, ja se toteutettiin IBM SPSS Statistics 25 -ohjelmalla.
Attention deficit/hyperactivity disorder (ADHD) is developmental neurobiological disability.
Aktiivisuuden ja tarkkaavuuden häiriö eli ADHD (Attention-Deficit/Hyperactivity Disorder) on kehityksellinen neuropsykiatrinen häiriö.
The participants (n = 360) were women diagnosed with ADHD in adulthood, aged 20 to 50 years, who retrospectively assessed their own ADHD symptoms in childhood.
Tutkittavat (n = 360) olivat aikuisikäisenä ADHD-diagnosoituja 20–50-vuotiaita naisia, jotka retrospektiivisesti arvioivat omia lapsuusaikaisia ADHD-oireitaan.
The results are consistent with previous research data; the diagnostic criteria are based on research data obtained from boys with ADHD.
Tulokset ovat yhdenmukaisia aikaisemman tutkimustiedon kanssa; diagnoosikriteerit perustuvat ADHD-pojista saatuihin tutkimustietoihin.
The data were collected through the online survey, that the Finnish ADHD Association published on social media carried on the social network service Facebook in April 2020.
Tutkielman aineisto kerättiin sähköisellä kyselylomakkeella, jonka ADHD-liitto jul-kaisi sosiaalisessa mediassa Facebook-sivullaan huhtikuussa 2020.
Untreated ADHD has been found to be associated with depression, exclusion from education, and an increased risk of substance use.
Hoitamattoman ADHD:n on todettu olevan yhteydessä masennukseen, koulutuksesta syrjäytymiseen ja lisäävän riskiä päihteiden käytöl-le.
The most common symptoms were reported to be co-occurring, but the review of also showed large variability for some symptoms.
Yleisimmin raportoituja oireita raportoitiin ilmenneen yhdessä, mutta yhteisesiintyvyystarkastelussa oli joidenkin oireiden osalta havaittavissa myös suurta vaihtelua.
The most commonly reported symptoms of ADHD included attentional regulation, systemicity, minor motor restlessness, and emotional and verbal impulsivity.
Yleisimmin raportoidut ADHD-oireet käsittivät tarkkaavuuden sääte-lyä, epäjärjestelmällisyyttä, pienimuotoista motorista levottomuutta sekä emotionaalista ja ver-baalista impulsiivisuutta.
In addition, the aim was to find out which were the most common reasons to apply for support as an adult.
Lisäksi tavoite oli selvittää, mitkä olivat ylei-simmät syyt hakeutua aikuisena ADHD-tutkimuksiin.
The questionnaire was made based on previous research for this study, and was created with the E-lomake -program of the University of Helsinki.
Lomake laadittiin teo-rialähtöisesti tätä tutkielmaa varten Helsingin yliopiston E-lomake -ohjelmalla.
The most common reasons for applying assessment of ADHD as an adult were the identification of one's own symptoms, previously diagnosed depression, and feedback from close relatives.
Yleisimmät syyt aikuisena ADHD-tutkimuksiin hakeutumiseen oli-vat omien oireiden tunnistaminen, aikaisemmin diagnosoitu masennus sekä läheisiltä saadun palautteen vuoksi.
Childhood behavioral symptoms and identification of symptoms in women diagnosed with ADHD as adults
Aikuisena ADHD-diagnoosin saaneiden naisten lapsuusajan käyttäytymiseen liittyvät oireet ja oireiden tunnistaminen
The aim of the current study was to examine what symptoms women diagnosed as adults with ADHD recognize emerged in their childhood before puberty, which symptoms were reported to manifest together and whether the reported symptoms fit the diagnostic criteria used by health care.
Tutkielman tarkoituksena oli selvittää, mi-tä käyttäytymispiirteitä aikuisena ADHD-diagnosoidut naiset tunnistavat ilmenneen lapsena ennen murrosikää, mitä oireita ilmoitettiin ilmenneen yhdessä ja sopivatko ilmoitetut oireet ter-veydenhuollon käyttämiin diagnoosikriteereihin.
Based on this thesis, the diagnostic criteria in use do not adequately cover the dimensions of girls ’ ADHD symptoms are expressed.
Tämän tutkielman perusteella käytössä olevat diagnoosikriteerit eivät kata riittävästi tyttöjen ADHD-oireiden ilmenemisen ulottuvuuksia, joista ylikeskittymiseen rinnastet-tava uppoutuminen leikkeihin ajantajun menettäen sekä yksityiskohtiin takertuminen olivat ylei-simpien oireiden joukossa.
Content analysis was used to analyse the material.
Aineiston analyysi toteutettiin hyödyntämällä sisällönanalyysiä.
The research material was provided to the University of Helsinki by the Centre of Educational Assessment.
Tutkielman aineisto on saatu käyttöön Helsingin yliopiston Koulutuksen arvioin-tikeskuksesta.
The research material indicates that there are three key factors affecting leadership in the field of ECE in the future: 1) economy, resources and leadership entities, 2) societal changes and needs, and 3) requirements, especially for successful leadership.
Tutkielman aineiston pohjalta todetaan, että varhaiskasvatuksen johtajuuteen tulevaisuudessa vaikuttavat kolmenlaiset avaintekijät: 1) talous, resurssit ja joh-tamiskokonaisuudet 2) yhteiskunnalliset muutokset ja tarpeet 3) johtajuuden onnistumisen edellytykset ja vaatimukset.
Interest towards research of leadership has increased during the past decades, and results have indi-cated that leadership is significant especially in the context of quality of provision and service.
Johtajuuteen varhaiskasvatuksessa on kohdistunut viime vuosi-kymmeninä kasvavaa tutkimuksellista kiinnostusta ja aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet johtajuuden olevan merkityksellistä erityisesti varhaiskasvatuksen laadun näkökulmasta.
The topic is momentous as the field of ECE as well as leadership in the domain have recently faced plentiful changes on a national level.
Aihe onkin ajankohtainen, sillä lisäksi varhaiskasvatukseen ja sen johtajuuteen on kohdistunut viimeisimpinä vuosina kansallisesti suuria yhteiskunnallisia muutoksia ja uudistuksia.
The material consisted of individual interviews (n=5) that were un-dertaken as part of the EduLearders scheme, as well as a questionnaire that was addressed to participants of a professional development programme in the field of education.
Aineisto koostuu sekä yksilöhaastatteluista (n=5), jotka on kerätty osana Edu-Leaders ¬–hanketta että kyselyaineistosta, joka oli suunnattu kasvatus- ja opetusalan täyden-nyskoulutusopintoihin osallistuneille ja sisältää alkukartoituskyselystä avoimen kysymyksen.
Additional aims were to examine leaders’ understandings on skills that leadership will require in the future.
Lisäksi tutkielmas-sa haluttiin selvittää johtajien käsityksiä siitä, millaista osaamista johtamisen ymmärretään vaativan tulevaisuudessa.
Also, communication and co-operation skills and skills related to ethical and emotional aptitude were central in the research material.
Keskeisiksi nousivat li-säksi erityisesti kommunikaatio- ja yhteistyötaidot sekä eettiseen ja emotionaaliseen osaami-seen liittyvät taidot.
The intention of this thesis was to research perceptions of managers in the field of early childhood education (ECE) on leadership of ECE in the future.
Tutkielman tarkoituksena oli selvittää, millaisia käsityksiä varhaiskasvatuksessa toimivilla johtajilla on varhaiskasvatuksen johtajuudesta tulevaisuudessa.
The research findings highlight that the increasing demands are related to trans-versal competences, substance knowledge, working life competence, and leadership compe-tence.
Osaamisen vaatimuksissa korostuvat johtajien käsitysten mukaan vaatimukset lisääntyvään laaja-alaiseen osaamiseen ja monipuolisem-paan substanssiosaamiseen sekä työelämä- ja johtamisosaamiseen.
ECE Leaders’ Perceptations of Leadership an Proficiensy in the Future
Varhaiskasvatuksen johtajien käsityksiä johtajuudesta ja osaamisesta tulevaisuudessa
Another find-ing was that proficiency as a leader in the field of ECE is perceived to form of diverse de-mands that are continually progressing and require more heterogenous knowledge and skills than before.
Johtajuuteen liittyvän osaamisen käsitettiin tämän tutkimuksen aineiston valossa olevan entistä moniulotteisempaa sekä vaati-van aiempaa monipuolisempaa osaamista.
42 responses were received.
Vastauksia kyselyyn tuli 42.
The bindingity of this new plan must also be further defined.
Myös tämän uuden suunnitelman velvoittavuus tulee vielä määritellä tarkemmin.
There were still few things to develop.
Kehitettäviä asioita löytyi vielä niukasti.
However, setting and implementing common goals requires more debate, as it was not always considered sufficient.
Yhteisten tavoitteiden asettaminen ja toteuttaminen vaativat silti lisää keskustelua, sillä sitä ei aina koettu olevan riittävästi.
The new plan had received a positive reception and was found useful.
Uusi suunnitelma oli saanut positiivisen vastaanoton ja se koettiin hyödylliseksi.
The concreteness of the guiding documents, its need and level have been considered in several studies.
Ohjaavien asiakirjojen konkreettisuutta, sen tarvetta ja tasoa on useissa tutkimuksissa pohdittu.
Quantitative data were at the level of average and type values, as the small number of respondents did not allow comparison between different groups of respondents using statistical methods.
Määrällinen aineisto oli keski- ja tyyppiarvojen tasolla, sillä vastaajien pieni määrä ei mahdollistanut erilaisten vastaajaryhmien keskinäistä vertailua tilastollisilla menetelmillä.
This was partly caused by the coronavirus epidemic, which affected the number of respondents and the content of the responses.
Tämä aiheutui osittain korona epidemiasta, joka vaikutti niin vastaajien määrään sekä vastausten sisältöön.
The data was collected in May 2020 using an electronic questionnaire sent to the entire Tuusulas early childhood education and care staff, approximately 310 persons.
Aineisto kerättiin toukokuussa 2020 sähköisellä kyselylomakkeella, joka lähetettiin koko Tuusulan varhaiskasvatuksen henkilöstölle, noin 310 henkilölle.
The plan clarified the concept and goals of cultural education and presented the possibilities of local cultural offerings.
Suunnitelma selkeytti kulttuurikasvatuksen käsitettä sekä tavoitteita ja esitteli paikallisen kulttuuritarjonnan mahdollisuuksia.
Taika Kultsu's plan was introduced at the beginning of 2020, and the changed conditions in the spring did not allow us to familiarize yourself with the plan or carry out the activities as desired.
Taika Kultsu suunnitelma otettiin käyttöön vuoden 2020 alussa ja kevään muuttuneet olosuhteet eivät antaneet mahdollisuutta tutustua suunnitelmaa tai toteuttaa toimintaa halutulla tavalla.