natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The transformational leadership (change management) is the best basis for the restorative leadership.
Restoratiivisen johtajuuden perustaksi sopii parhaiten transformationaalinen johtajuus eli muutosjohtajuus.
Thus it can be concluded that mediation enhances the welfare and well-being at the workplaces.
Täten voidaan todeta, että sovittelu edistää työyhteisöjen hyvinvointia ja työssä jaksamista.
According to the research results, the most significant reasons for conflicts at the workplace are speechlessness, inappropriate interaction and misunderstandings between people.
Konfliktien merkittävimpiä syitä olivat tässä tutkimuksessa puhumattomuus, epäasiallinen vuorovaikutus ja väärät tulkinnat.
In such cases a facilitative i.e. a relation-oriented mediation is being used.
Tällöin on kysymyksessä fasilitatiivinen eli ihmiskeskeinen sovittelun ohjaus.
Should they remain unresolved, they can bring about mental distress or even premature retirement.
Sovittelun avulla voidaan vähentää ihmisten välisiä konflikteja, jotka monesti ratkaisemattomina saattavat johtaa henkisiin kärsimyksiin tai ennenaikaiselle eläkkeelle siirtymiseen.
Mediation processes can solve difficult conflict situations at workplaces and can bring about new, positive interactional skills as well as improve the work atmosphere.
Sovittelutoiminnan avulla voidaan ratkaista vaikeitakin konfliktitilanteita työyhteisöissä, oppia uusia myönteisiä vuorovaikutuksen taitoja ja parantaa työyhteisöjen ilmapiiriä.
Conflict resolution requires restorative leadership, which is based on conciliation and conflict resolution.
Konfliktin ratkaisu edellyttää restoratiivista johtajuutta eli konflikteja sovittelevaa ja ratkaisevaa johtajuutta.
In some cases the management can even enhance the origin of a conflict by performing its leadership style in a way, which stimulates and produces conflicts.
Joissakin tapauksissa esimiehet ja johto saattavat jopa edistää konfliktien syntymistä konflikteja stimuloivan ja tuottavan johtajuuden avulla.
It included learning experiences of mediators dealing with criminal and civil cases as well as information gathered from three work-related conflict situations.
Tutkimus alkoi esitutkimusvaiheella, joka muodostui rikos- ja riita-asioiden sovittelijoiden oppimiskokemuksista ja kolmesta työyhteisön konfliktitilanteesta.
In conflict situations the supervisors and the management of the companies seem most of the time to lean on a leadership style, which maintains the conflict situation.
Konfliktitilanteissa esimiehet ja yrityksen johto tukeutuvat yleisimmin konflikteja ylläpitävään johtajuuteen, mikä voi johtaa työyhteisökonfliktien pitkäkestoisuuteen.
Based on the research results, mediation is well suited for conflict resolution purposes at the workplace.
Tulokset osoittavat, että sovittelu soveltuu hyvin työyhteisöjen konfliktien ratkaisumenetelmäksi.
Moreover, the research results demonstrate that the parties to a conflict go through a multi-faceted learning process.
Tulokset osoittavat myös, että osapuolet oppivat sovittelun aikana useita eri asioita.
Altogether 32 mediators from the Vantaa area (Southern Finland) participated in this research in order to survey the learning experiences of mediation situations.
Sovittelijoiden oppimiskokemuksia kartoittavaan tutkimukseen osallistui yhteensä 32 sovittelijaa Vantaalta.
In the beginning of the research a pilot study was carried out.
Tutkimus toteutettiin survey- ja tapaustutkimuksina.
Furthermore, the mediation process serves as a learning situation, as the parties to a conflict will understand that conflicts need to be taken up openly and in time at the workplace.
Sovittelussa opitaan myös, että konflikteihin tulee ajoissa puuttua rohkeasti, jolloin konfliktit toimivat myös oppimistilanteina.
The bodily person moves and manipulates not only himself but also other matter and objects around him.
Ruumiillinen ihminen liikuttaa ja manipuloi itsensä lisäksi myös muuta materiaa ja objekteja ympärillään.
In addition, the role of design has also been to act as an interpreter of people’s ultimate values.
Muotoilun tehtävänä on ollut myös toimia ihmisten perimmäisten arvojen tulkkina.
At its simplest, this process consists of three stages: the initial stage, the main process and the final stage.
Yksikertaisimmillaan tämä prosessi, esimerkiksi hiihtovaellus, koostuu kolmesta vaiheesta: lähtötilasta, pääprosessista ja päätösvaiheesta.
This can be explained not only by the temporal effort spent on "learning nature," that is, navigating nature, but also by the materialization of moral conceptions that are fundamentally related to the body in human activity in the Northern environment.
Se on selitettävissä paitsi "luonnon oppimiseen" eli luonnossa liikkumiseen käytettynä ajallisena panostuksena, myös ruumiillisuuteen perustavalla tavalla sidoksissa olevien moraalisten käsitysten materialisoitumisena ihmisen toiminnassa pohjoisessa ympäristössä.
The empirical starting point for producing Northern design theory is two research projects from the Academy of Finland, "Emergency of Luxury" (2004–2007) and "Sustainable Innovative Materials in High Tech Applications" (2007–2010).
Pohjoisen muotoilun teorian tuottamisen empiirisenä lähtökohtana on kaksi Suomen Akatemian tutkimushanketta, "Emergency of Luxury" (2004-2007) sekä "Sustainable Innovative Materials in High Tech Applications" (2007-2010) sekä näissä kerätty 25 ryhmän edustama (N= 81) ryhmähaastatteluaineisto.
At its most fundamental level, the interaction between man, products and natural materials pursues the goals of human well-being, health and happiness.
Ihmisen, tuotteiden ja luonnon materiaalien keskinäinen vuorovaikutus tavoittelee sen perustavimmalla tasollaan inhimillisen hyvinvoinnin, terveyden ja onnellisuuden tavoitteita.
From a bodily theoretical perspective, they are also fundamental foundations for understanding morality and sustainable consumption.
Ruumiinteoreettisesta näkökulmasta ne myös ovat moraalin ja kestävän kuluttamisen ymmärtämisen perustavat lähtökohdat.
This dissertation can also be read as a description of the research proceedings following the GT method.
Tutkielmaa voi lukea myös GT-menetelmän mukaisesti etenevän tutkimusprosessin kuvauksena.
The interview material (593 pp.), compiled from the Finnish outdoor enthusiasts’ experience descriptions of the use of design, was divided and encoded into conceptual groups and categories per the stages of open, selective and theoretical coding.
Suomalaisten ulkoilmaharrastajien muotoilun kuluttamisen kokemuskuvauksista koottu haastatteluaineisto (593 s.) on pilkottu osiin ja koodattu avoimen, selektiivisen ja teoreettisen koodauksen vaiheiden mukaisesti käsitteellisiksi ryhmiksi ja kategorioiksi.
In the space of Northern outdoor activities, people move and are being moved.
Ulkoilmaharrastamisen tilassa, pohjoisessa luonnossa liikutaan ja ollaan liikutettavina.
This design aim is to be met by the Northern design theory produced in this study.
Tähän muotoilun tavoitteeseen pyritään vastaamaan tässä tutkimuksessa tuotetulla pohjoisen muotoilun teorialla.
The subjects practised one of the following outdoor sports in Finnish and Northern nature: golf, sailing, hunting, cross-country skiing, climbing, kayaking, kite skiing, snowboarding and downhill biking were the hobbies represented in the material.
Golf, purjehdus, metsästys, hiihtovaellus, kiipeily, melonta, leijahiihto, lumilautailu ja alamäkipyöräily ovat aineiston edustamia harrastuslajeja.
Modern society’s diverse phenomena and cultural meanings cannot be easily simplified, however: the aim of design is to produce usable, functional, aesthetically pleasing and ecologically and socio-culturally sustainable products and services, which nevertheless correspond to the values of the individualized and fragmented consumer culture of our time.
Muotoilun tavoitteena on tuottaa käytettäviä, toiminnallisia, esteettisiä sekä ekologisesti ja sosiokulttuurisesti kestäviä tuotteita ja palveluja, jotka kuitenkin vastaavat aikamme yksilöllistyneen ja sirpaloituneen kulutuskulttuurin arvoihin.
The research method is the classical data-based GT, where the key is to find the theory in the data.
Tutkimusmenetelmänä on klassinen aineistolähtöinen Grounded Theory (GT), jossa keskeistä on teorian löytäminen aineistosta.
The study’s background falls within the design research field, as well as examines this field’s own background, by creating an image of the tasks of design, the consumption of design, its social perspective and discipline-specific frameworks.
Tutkimuksen taustana tarkastellaan muotoilun tutkimusta luomalla kuvaa muotoilun tehtävistä, muotoilun kuluttamisesta, sen sosiaalisesta näkökulmasta sekä tieteenalakohtaisista kehyksistä.
In time, in the Northern context, time has its own manifestations as a key resource for the consumer of bodily design.
Ajalla onkin pohjoisen kontekstissa omat ilmenemismuotonsa ruumiillisen muotoilun kuluttajan keskeisenä resurssina.
To produce this research’s theory, the data was systematically analysed according to the principles of continuous comparison.
Aineistoonsa ankkuroidun teorian tuottamiseksi aineisto on analysoitu systemaattisesti ja jatkuvan vertailun menetelmän mukaisesti.
The main study result suggests that the inherent pursuit of design by the consumer in the Northern context is sustainable consumption.
Tutkimuksen päätuloksena esitän, että muotoilun kuluttajan luontaisena pyrkimyksenä pohjoisen kontekstissa on kestävä kuluttaminen.
The outdoor activities, as an empirical point of this research, combined design products with human perceptions of what the design being consumed is.
Ulkoilmaharrastaminen on tutkimuksen empiirisenä kiinnekohtana yhdistänyt muotoilun tuotteet inhimillisiin käsityksiin siitä, mitä on muotoilu, jota kulutetaan.
The central explanatory factor in the consumption behaviour of design of the subjects is the materiality of man and his environment and the material transmission of action.
Muotoilun kuluttamisen käyttäytymisen keskeisenä selittävänä tekijänä on ihmisen ja tämän ympäristön materiaalisuus ja toiminnan materiaalinen välittyneisyys.
Motion in space produces an idea of time, such as that of consuming design as a process.
Liike tilassa tuottaa käsityksen ajasta, kuten käsityksen muotoilun kuluttamisesta prosessina.
Central to the group interviews was the design perspective, focusing on the concrete manifestations of either luxury or ecological consumption in the subjects’ leisure consumption.
Ryhmähaastatteluissa keskeistä oli muotoilun näkökulma kohdennettuna joko ylellisen tai ekologisen kuluttamisen konkreettisiin ilmenemismuotoihin tutkittavien vapaa-ajan kulutuksessa.
The categories that explain this theory’s core are the consumption of design as a process, such as cross-country skiing, and the sustainable goal of consuming design.
Tätä teorian ydintä selittävät kategoriat ovat muotoilun kuluttaminen prosessina ja muotoilun kuluttamisen kestävä tavoite.
The purpose of this study is to produce a theory on Northern design and a model of what the behaviour of design consumption is in the Northern context, representing the Grounded Theory (GT) approach.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tuottaa pohjoisen muotoilun teoria, malli siitä, millaista on muotoilun kuluttamisen käyttäytyminen pohjoisessa kontekstissa.
Accordingly, Northern design theory is built around the material, human bodily and material-spatial core of the product, with the focus on the bodily consumer of design.
Pohjoisen muotoilun teoria rakentuu tuotteen materiaalisen, ihmisen ruumiillisen ja luonnon materiaalis-tilallisen ytimen ympärille keskipisteenään ruumiillinen muotoilun kuluttaja.
The consumption of design as a process is, theoretically and metaphorically, the movement of man in space.
Muotoilun kuluttaminen prosessina on ruumiinteoreettisesti ja - metaforisesti ihmisen liikettä tilassa.
The questions are thus 1) How does Northness manifest itself in the luxurious and ecological consumption of design?, and 2) What is the theory of Northern design?
Tutkimuksessa kysytäänkin, 1) Miten pohjoisuus ilmenee muotoilun ylellisessä ja ekologisessa kuluttamisessa?
These primary perspectives include lots of more detailed secondary perspectives constituting a wide and interesting whole together.
Nämä päänäkökulmat sisältävät runsaasti eri alanäkökulmia muodostaen näin varsin laajan ja mielenkiintoisen kokonaisuuden.
The data of the research consists of several interview answers by six Finnish high school teachers and seven socio-critical contemporary artists: Tero Puha, Stiina Saaristo, Katja Tukiainen, Ulla Karttunen, Henry Wuorila-Stenberg, Sami Parkkinen and Kaisa Salmi.
Tutkimuksen sekundaariaineistona toimivat puolestaan tutkimuksessa mukana olevien taiteilijoiden, Tero Puhan, Stiina Saariston, Katja Tukiaisen, Ulla Karttusen, Henry Wuorila-Stenbergin, Sami Parkkisen sekä Kaisa Salmen teokset.
It means that some of the interviewees taking part in the research have answered the interview questions on the basis of earlier interpretations and significations made by other ones.
Tämä tarkoittaa sitä, että osa haastatelluista on vastannut haastattelukysymyksiin toisten haasteltujen vastauksien, eli toisin sanoen jonkun muun aikaisemmin tekemien merkitystenantojen ja tulkintojen pohjalta.
The results show three primary perspectives: socio-criticism in art, art and its audience, art’s and artist’s role in society.
Laajempia päänäkökulmia on kaiken kaikkiaan kolme: yhteiskuntakriittisyys taiteessa, taide ja taideyleisöä sekä taiteen ja taiteilijan rooli yhteiskunnassa.
When analysing the research data also I, as a researcher, have formed my own interpretations and the final research results on the basis of these layered interpretations and significations of other people.
Aineistoa analysoidessani olen myös itse tutkijana muodostanut omat tulkintani sekä tutkimuksen tulokset yhden tai useamman eri ihmisen kerroksittaisten merkitystenantojen ja tulkintojen pohjalta.
The pedagogical perspectives emphasize the possibility of pupils to form their own experience and interpretation in front of an art work, but also the value of other interpretations, conversation and sharing information and knowledge as a tool of learning.
Tutkimuksen pedagogiset näkökulmat ottavat huomioon oppilaan oman kokemuksen ja tulkinnan mahdollisuuden taidekuvan äärellä painottaen samalla myös monitulkintaisuuden, keskustelun ja tiedon jakamisen arvoa oppimisen välineenä.
Particularly I examine what content-related-perspectives the teachers could use in their lessons when this type of art is in focus of the teaching.
Tutkin erityisesti sitä, mitä eri sisällöllisiä näkökulmia he voisivat ottaa osaksi oppituntejaan tämän tyyppisen taiteen ollessa opetuksen keskiössä.
Furthermore, I briefly explore what kind of pedagogical perspectives the teachers should take into account so that the teaching and the critical content of these lessons wouldn’t be in contradiction with each other.
Sisällöllisten näkökulmien lisäksi tarkastelen lyhyesti, mitä eri pedagogisia näkökulmia kuvataiteen opetuksessa tulisi ottaa huomioon, jotta opetuksen tavat ja sen kriittinen sisältö eivät olisi keskenään ristiriidassa.
In addition to these, I also use older theory and current media conversation to form the research results.
Lisäksi tutkimustulosten muotoutumisessa toimii vahvassa roolissa aiheeseen liittyvä, aikaisemmin muodostettu teoria sekä ajankohtainen mediakeskustelu.
In my master’s thesis I explore the question how high school art teachers could include socio-critical art as part of their teaching.
Tarkastelen tutkimuksessani sitä, miten yläkoulun ja lukion kuvataideopettajat voisivat sisällyttää yhteiskuntakriittisen kuvataiteen osaksi opetustaan.
The research results include a wide range of different content-related-perspectives that can be used in high school art lessons dealing with socio-critical art.
Tutkimukseni tulokset pitävät sisällään hyvin runsaan kirjon erilaisia näkökulmia yhteiskuntakriittisen taiteen käsittelemiseen koulujen kuvataidetunneilla.
The qualitative research has had a hermeneutic approach when collecting and analysing the research data in several different stages.
Kvalitatiivinen tutkimukseni omaa hermeneuttisen otteen, jonka monivaiheisessa aineistonkeruu- ja analyysivaiheessa eri merkitysten ja tulkintojen muodostuminen on ollut hyvin kerroksittaista.
Accordingly, the results are discussed from three different perspectives: 1) academic, 2) professional and 3) pragmatic.
Näin ollen tuloksista keskustellaan kolmesta eri näkökulmasta: 1) akateeminen, 2) ammatillinen ja 3) käytännönläheinen.
The empirical data was collected in three different contexts: ARSTMO, PARTY and GLiV as well as in four different countries: Finland, Russia, Namibia and South Africa from 2014 to 2018.
Empiiristä tietoa on kerätty kolmessa eri projektiluontoisessa kontekstissa: ARSTMO, PARTY ja GLiV sekä neljässä eri maassa: Suomessa, Venäjällä, Namibiassa ja Etelä-Afrikassa vuosina 2014–2018.
Workshops are discussed as a possibility to look beyond the immediate outcome of design and service.
Väitöskirjassa työpajoja käsitellään mahdollisuutena nähdä muotoilun ja palvelun välittömän lopputuloksen yli.
In the dissertation, services are understood as practices that are performed through people’s day-to-day activities.
Väitöskirjassa palvelut ymmärretään käytännöiksi, jotka ovat osa arkea ja konkretisoituvat ihmisten päivittäisissä toimissa.
They are not only happening and created in companies and organisations but deeply rooted in our ways of living and being and in our cultural habits and societies.
Palveluita ei suunnitella ja toteuteta vain yrityksissä ja organisaatioissa, vaan niiden käyttö on osa arkipäivää, jonka kautta ne juurtuvat syvälle ihmisten elämäntapoihin sekä laajemmin myös kulttuureihin ja yhteiskuntaan.
The key themes, which unfold through the dissertation, connecting research and practice are service design, design practice, community and social (includes societal and interaction perspectives).
Väitöskirjassa avautuvat pääteemat, jotka yhdistävät tutkimuksen, käytännön ja muotoilun, ovat: palvelumuotoilu, muotoilutoiminta, yhteisöllinen sekä sosiaalinen, pitäen sisällään vuorovaikutuksellisen ja yhteiskunnallisen näkökulman.
The focus of the research has been on the people and their experiences of the service design workshops.
Tutkimuksen painopiste on ollut ihmisissä ja heidän kokemuksissaan palvelumuotoilutyöpajoissa.
This has a strong influence on designers as it makes them part of a community of practice that is appearing in the workshop through the co-design activities.
Tällä on vaikutusta muotoilijan työhön, koska se sijoittaa hänet osaksi käytäntöyhteisöä, joka syntyy ja muokkaantuu työpajassa jaetun muotoilutoiminnan kautta.
I have positioned myself as a researcher–practitioner–designer in the workshops, and I have realised the value of shifting my position along the way in order to study service design workshops from different viewpoints.
Itse olen työpajoissa ollut tutkija-toimija-muotoilija ja tuntenut tärkeäksi vaihdella omaa positiotani tutkiakseni työpajoja mahdollisimman monesta tulokulmasta.
This dissertation introduces a practice-based perspective towards service design workshops.
Väitöskirja esittelee käytäntölähtöisen näkökulman palvelumuotoilutyöpajoihin.
Service design workshops are spaces where discoveries, development and remodelling of existing as well as future practices can emerge in collaboration.
Palvelumuotoilutyöpajat ovat tilanteita, joissa olemassa olevien ja tulevaisuuden käytäntöjen kehittämistä voidaan tehdä yhteistyössä ja yhteisöllisesti.
This places service design inherently in local and social contexts where acknowledging and embracing complexities, plurality and diversity are required from the designer.
Tämä sijoittaa palvelumuotoilun luonnostaan paikallisiin ja sosiaalisiin tilanteisiin, joissa muotoilijalta vaaditaan kykyä navigoida monimutkaisten tilanteiden läpi yhteisöjen kanssa sekä moniarvoisuuden sekä monimuotoisuuden huomioimista.
The study has focused on investigating the theme through the main research question: How do service design workshops foster design practice?
Teemaa on tutkittu pääkysymyksen avulla: Kuinka palvelumuotoilutyöpajat edistävät muotoilutoimintaa ja -käytäntöä?
This way, the dissertation promotes a perspective where service design workshops are seen as one of the central ways of practicing design and design research with communities.
Tutkimuksen tulosten mukaan palvelumuotoilutyöpajat voidaan nähdä yhtenä keskeisenä tapana muotoiluun ja muotoilun tutkimukseen yhteisöjen kanssa.
Overall, the term ‘practice-based’ connects all the elements of this study: theoretical, designerly and practical.
Kaiken kaikkiaan termi käytäntölähtöinen yhdistää kaikki tämän tutkimuksen elementit.
Also, the focus has changed through the sub-studies from design students and teachers to professional designers and on to the participants of the workshops.
Tutkimuksen painopiste on siirtynyt neljän alatutkimuksen johdattamana muotoilun opiskelijoista ja opettajista ammattilaisiin ja lopuksi työpajojen osallistujiin sekä yksilöinä että yhteisöinä.
Through them, it is possible to embed the design process and practice in local and specific situations.
Niiden kautta on mahdollista keskittyä muotoilutoimintaan laajempana ilmiönä sekä sulauttaa muotoilukäytäntö paikalliseen ja kyseiseen kontekstiin.
The research interest of this article-based dissertation has focused on service design workshops and their connection to design practice.
Tämän artikkelipohjaisen väitöskirjan tutkimuskohteena ovat palvelumuotoilutyöpajat ja niiden tarkastelu osana yhteisöllistä muotoilutoimintaa.
They have been studied through four distinctive sub-studies in which the focus has been in the people and their experiences of the service design workshops by gathering together academic, professional and pragmatic perspectives.
Työpajoja on tutkittu neljän erillisen alatutkimuksen kautta, jotka ovat keskittyneet työpajoihin osallistuvien ihmisten kokemuksiin eri painopistein.
During the pilot phase, we found useful working methods that will be developed in the future.
Pilotoinnin aikana huomasimme hyödyllisiä toimintatapoja, joita tullaan kehittämään jatkossa.
The maintenance of service design in the future also requires arrangements from the company.
Myös palvelumuotoilun ylläpito jatkossa vaatii yritykseltä järjestelyitä.
The introduction of service design was identified as a challenging change that requires practical arrangements.
Palvelumuotoilun käyttöönotto todettiin haasteelliseksi muutokseksi, joka vaatii yritykseltä käytännön järjestelyitä.
We also found that it would be good for the company to hire an a number of in-house service designers because of the large amount of work.
Todettiin myös, että yrityksen olisi hyvä hankkia omia palvelumuotoilijoita suuren työmäärän vuoksi.
And 2) What kind of service design tools could be utilized in the industrial company context to increase customer orientation?
Ja 2) Millaisia palvelumuotoilun työkaluja voidaan hyödyntää teollisessa yrityksessä asiakastyytyväisyyden lisäämiseksi?
The research is based on Polar Electro Oy’s operations and focuses on determining: 1) How the Polar Electro Oy product development process can become more customer-oriented by using service design?
Tutkimus pohjautuu Polar Electro Oy:n toimintaan, ja tutkimuksella haetaan vastauksia kysymyksiin: 1) Kuinka Polar Electro Oy:n tuotekehitys prosessista saadaan asiakaslähtöisempi palvelumuotoilun avulla?
This Master’s thesis focuses on how to utilize service design in an industrial company’s product development process.
Tässä Pro gradu -tutkielmassa perehdytään palvelumuotoilun hyödyntämiseen teollisen yrityksen tuotekehitysprosessissa.
The most important findings were the benefits of using service design at the beginning of the product development process, how to best integrate service design into a product development process, and determining new ways for the service designer to have an active role throughout the entire product development process.
Tärkeimpinä huomiona tuloksista nousi esille palvelumuotoilun käyttö tuotekehitysprosessin alkuvaiheessa, palvelumuotoilun liittäminen osaksi tuotekehitysprosessia ja palvelumuotoilijan rooli tuotekehitysprosessissa alusta loppuun asti.