natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Qualitative methods provided information about practical teaching situations and student and teacher evaluations.
Kvalitatiiviset menetelmät toimivat käytännön opetustilanteiden syvällisessä tutkimisessa sekä oppilaiden ja opettajien suorittamissa arvioinneissa.
The geometric thinking of students aged between 11–12 years in this study presented especially the level of geometric recognition vH1.
Tämän tutkimuksen kohteena olleiden 11–12-vuotiaiden oppilaiden geometrinen ajattelu kohdentui erityisesti tunnistamisen tasolle vH1.
In 2005 and 2006, all research participants from elementary and middle school took the geometry test.
Geometrian testiin osallistuivat vuosina 2005 ja 2006 kaikki ala- ja yläkoulun tutkimushenkilöt.
Students reported that the project work had developed their collaboration skills and strengthened their experiences of success and participation.
Oppilaat kokivat projektityöskentelyn kehittävän yhteistyötaitoja ja vahvistavan onnistumisen ja osallisuuden kokemuksia.
The results were analyzed with a mixed-methods approach.
Tuloksia tarkasteltiin monimenetelmällisesti.
The action research approach and theory-based content analyzing methods provided analyses and interpretations of student evaluations, lessons and videos and digital photos of the lessons, and the researcher’s diary.
Toimintatutkimuksellisen otteen ja teoriasidonnaisen sisältöanalyysin avulla analysoitiin ja tulkittiin oppilaiden arviointeja Laatoitusprojektista, oppitunteja ja niistä taltioituja videoita ja digitaalisia kuvia sekä tutkijan tutkimuspäiväkirjaa.
The results can also be interpreted to confirm van Hiele’s theory according to which geometric thinking is concrete and based on visual observations.
Tulosten voidaan tulkita vahvistavan van Hielen kehitysteoriaa, jonka mukaan peruskouluikäisten geometrinen ajattelu on konkreettista ja painottuu visuaaliseen havainnointiin.
The section G1 measured how well students could recognize geometric shapes, the section G2 included characteristics of various shapes, and the section G3 the hierarchy of shapes.
Osiossa G1 selvitettiin geometristen tasokuvioiden tunnistamista, osiossa G2 kuvioiden ominaisuuksia ja osiossa G3 kuvioiden järjestämistä.
The geometry test that all research participants took in both research years showed that students who participated in the Tiling Project had better knowledge in consideration of their grade and compared to their comparison group.
Geometrian kaikille tutkimushenkilöille suunnattu testi osoitti molempina tutkimusvuosina, että Laatoitusprojektiin osallistuneilla oppilailla oli luokkatasoonsa nähden paremmat tiedot kuin verrokkiryhmien oppilailla.
Geometry teaching in the tessellations framework that integrates art education is justified within the context of action-oriented and problem-based context of the Tiling Project.
Geometrian opetus tesselaation viitekehyksessä on perusteltua toiminnallisen ja ongelmalähtöisen kuvataiteeseen integroidun Laatoitusprojektin kontekstissa.
The best manifestations of the success were "The Art of Tessellations" exhibitions where students’ personal and beautiful works of art that were made on a square surface ignited interest in audience.
Parhaimman tuloksen integroinnin onnistumisesta antoivat "The Art of Tessellations" -näyttelyt, joissa oppilaiden neliölaatan pohjalta luomat yksilölliset ja kauniit kuvataideteokset herättivät katsojissa mielenkiintoa.
Quantitative methods were used for analyzing statistical significances in students’ geometric tests.
Kvantitatiivisia menetelmiä käytettiin geometrian testisuoritusten tilastollisten merkitsevyyksien selvittämisessä.
Integration with art education had supported students’ experiential learning and expressions of creativity.
Opetuksen integrointi kuvataiteeseen vahvisti oppilaiden kokemuksellista oppimista sekä luovuuden ilmenemistä.
The theoretical framework leaned on geometry teaching and pedagogical guidelines of learning as well as on van Hiele’s theory of the development in geometric thinking.
Tutkimukseni teoreettinen viitekehys rakentuu geometrian opetuksen ja oppimisen pedagogisiin linjauksiin sekä van Hielen geometrisen ajattelun kehitysteoriaan.
The empirical part of the study observed and analyzed students’ action and their geometric thinking when solving tasks during the Tiling Project.
Tutkimuksen empiirisessä osassa tarkasteltiin oppilaiden toimintaa ja geometrisen ajattelun ilmenemistä Laatoitusprojektin ongelmatehtävien ratkaisuissa.
The safety of the learning environment and connection with their concrete experiences were considered important.
Keskeistä tulkinnoissa oli oppimisympäristön turvallisuus ja omaan kokemusmaailmaan nivoutuminen.
It consisted of three sections that helped determine the van Hiele levels of geometric thinking in students.
Geometrian testissä oli kolme osiota, joiden avulla tarkasteltiin oppilaan geometrisen ajattelun van Hielen tasoa.
For teachers, the Tiling Project presented a challenge of taking part in an action-oriented, creativity-emphasizing, and cross-curriculum project work that follows the idea of the new national core curriculum for basic education.
Opettajille Laatoitusprojekti tarjoaa haasteen uuden opetussuunnitelman mukaiseen toiminnalliseen, luovuutta korostavaan ja oppiaineiden rajat ylittävään projektityöskentelyyn sekä yleisopetuksen eriyttävään oppimisympäristöön.
According to the results, student who participated in the project had wider geometric knowledge than students in their parallel grades.
Projektiin osallistuneilla oppilailla oli tulosten perusteella rinnakkaisluokkia laajempi geometrinen tietämys.
Teachers’ evaluations of the Tiling Project were obtained through feedback conversations with the teacher-researcher.
Tutkimuksessa mukana olleiden opettajien arviointi perustui tutkija-opettajan kanssa käytyihin palautekeskusteluihin.
The quantitative data were obtained by initial measurements of students’ geometric knowledge and by a geometry test after the project.
Kvantitatiivista tutkimusaineistoa saatiin projektin alussa suoritetulla geometrian osaamista mittaavalla lähtötasotestillä ja lopussa suoritetulla geometrian testillä.
The purpose of this study is (a) to develop and describe an action-oriented and problem-based learning environment, the so-called Tiling Project, integrating geometry and art education and leaning on tessellations at the fifth and sixth grades of Finnish basic education; (b) to chart the geometric knowledge of those students who participated in the Tiling Project and how it could be supported, as well as to analyze the van Hiele levels in 5th–9th –graders during the research years; and (c) to analyze the outcomes of the Tiling Project as described by students and teachers participating in it.
luokalla, b) selvittää Laatoitusprojektiin osallistuneiden oppilaiden geometrista tietämystä ja sen tukemista sekä tarkastella 5.–9.-luokkalaisten geometrisen ajattelun van Hielen teorian mukaista kehitystasoa eri tutkimusvuosina sekä c) selvittää Laatoitusprojektin onnistuneisuutta mukana olleiden oppilaiden ja opettajien arvioimana.
In addition, students in the so-called Luma grades that participated in a developmental project of math and natural science teaching in middle school performed better than their comparison groups in both research years.
Matemaattis-luonnontiedepainotteisten ("Luma") luokkien oppilaat menestyivät yläkoulussa myös molempina tutkimusvuosina verrokkiryhmiä paremmin.
Based on the initial measurements, students developed in geometry skills along with age and learning during the Tiling Project.
Laatoitusprojektin yhteydessä tehtyjen geometrian lähtötasotestien perusteella oppilaiden geometrian taitojen harjaantuminen ilmeni iän ja oppimisen myötä.
The study focused on two phenomena: (1) on a geometry learning environment that was based on tessellations and integrated with art education focusing on the fifth and sixth grades and (2) on the learning of geometric information and geometric thinking in 5th–9th -graders.
Tämän tutkimuksen keskiössä oli kaksi ilmiötä: tesselaatioon nojautuva kuvataiteeseen integroitu perusopetuksen 5.–6.
The learning environment was to support their geometric thinking as well as their interaction, creativity, and experiences of participation.
Tutkimus on luonteeltaan toimintatutkimus ja sitä varten kehitettiin peruskoulun 5.–6.-luokkalaisille geometrista ajattelua sekä vuorovaikutteisuutta ja luovuutta tukeva oppimisympäristö, jonka tavoitteena oli myös vahvistaa erilaisten oppilaiden osallisuuden kokemuksia.
Aim has been to map situations which evoke biggest emotional experiences and study what causes these emotions.
Tavoitteena on ollut kartoittaa tilanteita, jotka luovat suurimmat tunnekokemukset ja tekijät mistä nämä tunnekokemukset nousevat.
Case study was carried out in co-operation with Animalia by using questionnaire and design probes as research methods.
Tapaustutkimus toteutettiin yhteistyössä Animalian kanssa käyttäen tutkimusmenetelminä kyselyä ja luotaimia.
Theoretical section of this research consists studies of how emotions have been studied in the field of emotional design and in volunteer organizations.
Tutkimuksen teoreettisessa osuudessa kuvataan miten tunnekokemuksia on määritelty aiemmin järjestötoiminnassa ja tunteiden muotoilussa.
Activity that caused biggest emotions was also discovered through questionnaire and was studied more in-depth with design probes.
Kyselyn avulla kartoitettiin myös eniten tunnekokemuksia herättävä toimi, johon perehdyttiin tarkemmin käyttäen luotaimia.
Especially tools which were used in the case study are in the focus.
Erityisesti keskitytään kuvaamaan palvelumuotoilun menetelmiä, joita tapaustutkimuksessa käytettiin.
There are described service design means and tools which are possible to apply for studying emotional experiences of active organization volunteers.
Palvelumuotoilun osalta kuvataan järjestötoiminnan aktiivien tutkimukseen soveltuvia keinoja ja menetelmiä.
Based on the case study representing Animalia in events evoked emotions the most and it was studied more profoundly.
Eniten tunnekokemuksia herättävään osaalueeseen, Animalian edustamiseen tapahtumassa, on perehdytty tarkemmin ja syvällisemmin.
Objective of this research has been to study emotions of Animalias active volunteers with service design means and tools.
Animalian aktiivien tunnekokemusten kartoittaminen palvelumuotoilun keinoin ja menetelmin
Activities, values, emotions and motivations of active volunteers were studied by using questionnaire.
Kyselyn avulla selvitettiin aktiivien erilaisia toimia ja yleisiä arvostuksia, tunnekokemuksia ja motivaatioita.
With emotion journey tool it was possible to visualise emotions which had evoked during representing Animalia in events and also understand reasons for these evoked emotions.
Luotaimien vastauksista koostettiin tunnepolku, jonka avulla tapahtumissa edustaessa esille tulevat tunnekokemukset ja niiden syyt on helpompi kartoittaa.
Results from the case study were compared to the results of the theoretical research.
Tapaustutkimuksessa esiin nousseita tunnekokemuksia peilataan aiempiin tutkimuksiin.
By using the emotion journey tool it was identified problems which required development.
Tunnepolussa tunnistettuihin kehityskohteisiin rakennettiin persoona-menetelmää käyttäen profiilit, joiden tarkoituksena on näyttää suuntaa toiminnan viemiseksi eteenpäin.
Optimal workplace innovations are collectively agreed to be the development actions with the best value for improving the working society competencies and performance.
Optimaaliset työelämäinnovaatiot ovat kollektiivisesti sovittuja toimenpiteitä, joilla parhaiten parannetaan työyhteisön kyvykkyyksiä ja suorituskykyä.
The practical fi ndings from human based organization performance development can be explained with theoretically consistent calculations, that increase the reliability of evidence based management.
Käytännön toimintatutkimusten havainnot henkilöstölähtöisestä tuottavuuden noususta ovat selitettävissä tutkimuksessa esitettävällä teoreettisesti johdonmukaisella laskentamallilla, mikä lisää tieteelliseen näyttöön perustuvan tutkimuksen luotettavuutta ja arvoa.
According to the research results of this study, the tacit signal development process seems to be eff ective method in the improvement of organization performance at certain circumstances.
Tutkimuksen tulosten perusteella hiljaiset signaalit -kehittämisprosessi vaikuttaa dynaamiselta ja tehokkaalta ratkaisulta organisaatioiden suorituskyvyn parantamiseen tietyissä olosuhteissa.
Even though management and organization development have been studied in vast amounts, there are only a few studies in which the results can be generalized to benefi t the organizations generally.
Johtamista ja organisaation kehittämistä on tutkittu paljon, mutta tutkimustuloksia on jokseenkin vaikea hyödyntää organisaatioiden kehittämiseen käytännössä.
The dissertation deals with organization performance improvement using tacit signal development process.
Tämä väitöstutkimus koskee organisaation suorituskyvyn kehittämistä hiljaiset signaalit -menetelmään pohjautuvaa kehittämisprosessia käyttäen.
The dissertation has two main targets: fi rstly, to study the eff ectiveness of the tacit signal development process in organization performance improvement and secondly, to increase management and scientifi c knowledge of the way in which human resource development aff ects organization performance scorecards.
Niinpä tutkimuksessa voidaan nähdä kaksi tärkeintä tavoitetta: selvittää hiljaiset signaalit kehittämisprosessin vaikutus organisaation kehittämiseen ja suorituskyvyn parantamiseen sekä lisätä tutkimustietämystä henkilöstölähtöisen kehittämisen vaikutuksista liiketoiminnan tuloskortteihin.
This system intelligence model is built from human competencies that are interacting with each other causing tendencies to support or prevent the organization development.
Näin voidaan havainnollistaa inhimillisiä kompetenssitekijöitä, jotka voivat sekä edistää että vaikeuttaa organisaation kehittämistä.
Also the human factors are considered in the research in the competence based organization system intelligence model, describing the organization complexity and dynamic nature.
Tutkimuksessa otetaan lisäksi huomioon se, että organisaatio on inhimillisistä tekijöistä johtuen kompleksinen ja dynaaminen systeemi, jonka mekanismien havainnollistaminen vaatii poikkitieteellistä ajattelua.
In this study the human resource based organization performance development phenomenon is studied within the work society and the organizational level.
Tutkimuksessa selvitetään organisaation inhimillisten kompetenssien kehittämistä ja sen liittymistä suorituskyvyn (performance) parantamiseen työyhteisöja organisaatiotasolla.
Because organization is dynamic, a need for dynamic heuristic development process that adapts to the situational human development needs is required Management should understand the phenomenon of how eff ective organizational development of human resources simultaneously improves the well-being and business performance.
Johdon tulee ymmärtää ilmiö, jossa henkilöstöresurssien tehokas kehit tä minen parantaa sekä henkilöstön hyvinvointia että tuottavuutta (suorituskykyä) samanaikaisesti.
Many studies indicate that certain human resource practices have improved the organization performance, but are lacking the explanatory power and generalizability.
Useat tutkimukset viittaavat siihen, että henkilöstölähtöinen organisaation kehittäminen on parantanut organisaation suorituskykyä, mutta eivät kerro miksi näin tapahtuu.Yksi tutkimuksen tavoitteista on selittää miten henkilöstön kehittäminen vaikuttaa organisaation taloudelliseen menestykseen.
Awareness of both teamwork and employee well-being meaning for organization’s performance has increased.
Tutkimusten myötä on lisääntynyt tietoisuus siitä, että henkilöstövoimavaroilla on suuri merkitys organisaatioiden suorituskykyyn.
Tacit signals are utilized as organization development inquiries in connection to the development process for implementing optimal improvement actions in the workplace level.
Hiljaiset signaalit ovat organisaation inhimillisiin kompetensseihin kohdistuvia toimintaa ohjaavia mielipiteitä ja tuntemuksia, jotka kumpuavat henkilöstön hiljaisesta tiedosta.Hiljaiset signaalit menetelmään perustuva kehittämiskysely antaa toimintaa ohjaavaa tietoa kehittämisprosessiin, jonka tuotoksena toteutetaan optimaalisia työelämäinnovaatioita työyhteisötasolla.
In this research the human tacit signal development process is evaluated using practical case studies and scientifi c methodology.
Jotta henkilöstölähtöistä kehittämistä voidaan tehdä tehokkaasti, on ymmärrettävä mistä suorituskyvyn nousu syntyy.Tässä tutkimuksessa tarkastellaan yhtä henkilöstökehittämisen ratkaisua kriittisesti, tieteen tutkimusperiaatteita noudattaen.
The also think that the river is a place for different kinds of hobbies
Joki on myös paikka erilaisille harrastuksille.
According the student’s and pupils artwork they seem to give value to the river and the respect the nature by the river.
Tutkimustuloksista ilmenee, että oppilaat arvostavat jokea ja jokimaisemaa.
I analyse the artwork and make conclusions of the situation of art in schools by the Kemijoki.
Tutkin aihetta, koska ajattelen sen tarjoavan uutta tietoa Kemijoen koulujen oppilaiden suhteesta Kemijokeen.
I start by exploring the concept of school art and post-modern art education.
Tarkastelen teoksia koulutaiteen, nykytaiteen sekä paikka ja taide - käsitteiden näkökulmasta.
In my Pro gradu thesis I study artwork of pupils who attended to art competition My river in fall 2015.
Käsittelen pro gradu – tutkielmassani Minun jokeni – luovuuskilpailuun osallistuneiden oppilaiden teoksia.
My thesis, in which I have used art-based research, is based on artwork of the students.
Tutkielmani on taideperustainen tutkimus, johon liitän sisällönanalyysiä.
I also examine students and pupil’s relationship to the river.
Avaan myös oppilaiden tekemien teosten avulla heidän suhdettaan Kemijokeen.
Student’s and pupil’s artwork shows that they use mixed media to express themselves.
Tutkimustuloksissa selviää, että teoksissa on käytetty hyödyksi eri aistikanavilla tarkasteltavia ulottuvuuksia, kuten ääntä, kirjallista ulosantia ja visuaalisia elementtejä.
My own artmaking helped me to come closer to the subject of my thesis.
Teoriaosuudessani käsittelen myös nykytaidetta taidekasvatuksessa, sillä se antaa tukea aineiston teemoittelulle nykytaiteen keinojen näkökulmasta.
The research data consists of a research journal written within the process, documentative photographs, students interviews and inquiry data collected from students and the vocational college staff.
Tutkimusaineisto koostuu havaintopäiväkirjamerkinnöistä ja projektin kuvallisista dokumenteista, opiskelijoiden ryhmähaastattelusta sekä kyselyistä opiskelijoille ja ammattiopiston opettajille.
Thereafter, the most important finding was that in order to be able to feel involvement, the task of the workshop has to be meaningful for participants.
Tärkeänä havaintona todettiin, että osallisuuden toteutumiseksi tehtävän tulee olla nuorille merkityksellinen.
The project was conducted in Lapland vocational college during spring 2017.
Opiskelijoille järjestettiin taideperustaista työpajatoimintaa kevään 2017 ajan.
The aim was also to evaluate and to further develop the workshop process with art-based action research methods.
Tutkimuksellisena tavoitteena oli arvioida ja kehittää toimintaa taideperustaisen toimintatutkimuksen menetelmin.
The main objective of the project was to create chances for students to experience social engagement and enhance the two-way social integration.
Toiminnan tavoitteena oli luoda tilaisuuksia kaksisuuntaiselle kotoutumiselle sekä osallisuuden kokemuksille.
The twoway social integration was most likely felt when working through artistic methods.
Kaksisuuntaiselle kotoutumiselle taas havaittiin luotavan mahdollisuuksia erityisesti taiteellisen tekemisen kautta, taiteen toimiessa ihmisten välillä.
In this research, integration and social engagement were researched within a set of OWN SPACE -workshops in the Art Gear -project.
Tutkimuksessa tarkasteltiin kaksisuuntaisen kotoutumisen ja osallisuuden toteutumista Taidevaihde-hankkeessa toteutetussa OMA TILA -projektissa.
The process took advantage of different art-based methods such as the participatory planning method (Kyttä & Kaaja 2001).
Projektin kohteena oli opiskelijoiden oleskelutila, jonka suunnittelu ja toteutus tehtiin osallistuvan suunnittelun menetelmiä (Kyttä & Kaaja 2001) sekä muita taideperustaisia työskentelytapoja käyttäen.
The workshops were led by the researcher, an art education student, in cooperation with an artist.
Ohjaajina toimivat kuvataidekasvatuksen opiskelija ja taiteilija.
There were challenges in implementing art-based working methods to vocational college setting.
Taidetoiminnan kotouttamisessa ammattiopistokontekstiin oli toiminnan aloittamiseen liittyviä haasteita.
They also reportedly encountered situations for both integration and social engagement to happen.
Toisaalta projekti koettiin mielekkäänä ja sekä kaksisuuntaiselle kotoutumiselle että osallisuuden kokemuksille koettiin olleen projektissa mahdollisuuksia.
Both immigrant students and Finnish born students took part in the workshops with different art-based methods.
Projekti toteutettiin Lapin ammattiopistossa ja siihen osallistui sekä maahanmuuttajaopiskelijoita, että kantasuomalaisia nuoria.
The researcher took actively part in action during workshops, which is usual in art-based action research.
Taideperustaiselle toimintatutkimukselle tyypilliseen tapaan tutkija osallistui toimintaan.
I will view the research problem through the differences between different countries and different institutions.
Tarkastelen tutkimusongelmaa eri maiden ja eri instituutioiden välisien erojen kautta.
Arbitration institutes and arbitration regulations from England, Sweden, Australia, Singapore, France and the USA are in the key role in this thesis.
Pääroolissa ovat Englannin, Ruotsin, Australian, Singaporen, Ranskan ja USA:n välimiesmenettelyinstituutit ja välimiesmenettelyyn liittyvä säädösmateriaali.
As a result of this, the existing legal status must be examined by concentrating on the arbitration rules available.
Tästä johtuen vallitsevaa oikeustilaa on tarkasteltava korostuneesti voimassaolevien välimiesmenettelysääntöjen kautta.
Companies often use arbitration as their dispute resolution method and they often have a misbelief relating to arbitration rules and duty of confidentiality in arbitration proceedings and the binding obligations of the parties.
Yritykset käyttävät usein välimiesmenettelyä riidanratkaisukeinonaan ja ovat monesti väärässä uskossa välimiesmenettelyn alassapitovelvollisuuteen liittyvien sääntöjen ja osapuolten pakottavien velvollisuuksien kanssa.
The research problem is both material and procedural in nature, due to the fact that the material rules and the procedural rules vary highly in different institutions and countries.
Tutkimusongelma on sekä materiaalinen että prosessuaalinen, sillä sekä materiaaliset säännöt että prosessuaaliset säännöt eroavat toisistaan eri instituutioiden ja maiden välillä hyvin paljon.
Since arbitration is generally private and secret in nature, the case material available is narrow when comparing to the rest of the civil law cases available.
Koska välimiesmenettely on yleisluonteeltaan yksityistä ja salaista, on oikeustapauksia olemassa niukasti muuhun siviilioikeusprosessiin verrat tuna.
The purpose of this thesis is to determine the current regulatory status of confidentiality in arbitration proceedings and to seek clarification for the misconceptions relating to confidentiality in international arbitration proceedings.
Tutkielman tarkoituksena on selvittää kansainvälisen välimiesmenettelyn salassapitovelvollisuuden vallitseva sääntelytila ja pyrkiä selkeyttämään kansainvälisen välimiesmenettelyn salassapitovelvollisuuteen liittyviä harhakäsityksiä.