natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The large scope of the present study helps to point toward gaps in the present knowledge of aided conversations and give ideas for future research.
Yleisellä tasolla tämä tutkimus osoittaa niitä puutteita, joita meillä on nykyisessä ymmärryksessämme avusteisesta keskustelusta, ja tarjoaa kehittämisajatuksia tulevalle tutkimukselle.
The results illuminate participants’ multimodal and synchronized actions during transitions and their practices in utilizing several interactional resources in the co-construction of social actions.
Tulokset valottavat osallistujien multimodaalisia ja yhteensovitettuja toimintoja siirtymien aikana sekä heidän käytänteitään hyödyntää useita vuorovaikutusresursseja sosiaalisten toimintojen muodostamisessa.
The research phenomena are turn-transitions, participants’ multimodal practices, and several interactional resources for co-construction of the social actions.
Tutkittavia ilmiöitä ovat vuoron siirtymät, osallistujien multimodaaliset käytänteet ja sosiaalisten toimintojen muodostamisessa käytettävät erilaiset vuorovaikutusresurssit.
The results of the current study are useful for video-assisted guidance in speech-language therapy, during which aided communicators and their partners observe and develop their conversational practices.
Tämän tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää puheterapiassa toteutettavassa videoavusteisessa ohjauksessa, jossa avusteisesti kommunikoivat ihmiset ja heidän kumppaninsa havainnoivat ja jakavat ajatuksiaan omista vuorovaikutuskäytänteistään.
The amount of co-operation that aided conversations demand depends on, for example, the communication aid and the form of utterance.
Avusteisessa keskustelussa tarvittavaan keskustelijoiden välisen yhteistyön määrään vaikuttaa, esimerkiksi, käytetyn lausuman muoto ja kommunikoinnin apuväline.
It offers a list of questions that are useful for video guiding.
Tutkimus tarjoaa konkreettisia kysymyksiä ohjauksen avuksi.
The current study also shows how several aided communicators’ affect the flow of conversations by using many means similar to their speaking partners.
Tämä tutkimus tuo esiin myös useita avusteisesti kommunikoivien ihmisten käytänteitä, joilla he vaikuttavat keskustelun kulkuun ja hyödyntävät osin samoja keinoja kuin heidän puhuvat kumppaninsa.
As logopedic research (speech-language therapy), the aim is also to offer implications that aided communicators and their partners could utilize to facilitate their conversations.
Tämän logopedisen tutkimuksen tavoitteena on myös tarjota sellaista sovellettavaa tietoa, joka tukee avusteisesti kommunikoivien ihmisten ja heidän kumppaniensa välisiä keskusteluja.
Each of the three original studies of this dissertation focus on the progress of aided conversations during the participants’ co-construction process.
Tämän väitöskirjan kolmen osatutkimuksen tarkastelun kohteena on avusteisten keskustelujen eteneminen yhteisesti rakennetun keskustelun aikana.
The present study aims to extend our understanding of the co-construction process in aided conversations.
Tutkimuksen tavoitteena on laajentaa ymmärrystä siitä, miten kommunikoinnin apuvälineillä käydyt keskustelut rakentuvat keskustelijoiden yhteisen prosessin kautta.
The communication aids effect non-speaking and speaking participants’ practices in conversations.
Nämä kommunikoinnin apuvälineet vaikuttavat puhevammaisten ja puhuvien ihmisten keskustelukäytänteisiin.
The focus is on the participants’ co-construction practices and the social action of turns produced by CBs or SGDs.
Tutkimuksen kohteena ovat osallistujien yhteiset käytänteet, joilla he rakentavat kommunikoinnin apuvälineellä tuotetun vuoron ja sen sosiaalisen toiminnon.
Lack of time, concern for well-being of teachers, as well as the structural challenges and bureaucracy emerged as key challenges in the implementation of the reform.
Ajanpuute, huoli opettajien hyvinvoinnista sekä rakenteelliset haasteet ja byrokratian merkitys ilmenivät keskeisinä haasteina lukiouudistuksen toteuttamisen yhteydessä.
Constantly changing work life has placed new demands and challenges on the Finnish education system.
Jatkuva työn muutos ja murros ovat asettaneet Suomen koulutusjärjestelmälle uusia vaatimuksia ja haasteita.
My study supports the view that teachers have a contradictory attitude towards school changes.
Tutkimukseni puoltaa näkemystä siitä, että opettajat suhtautuvat koulua koskeviin muutoksiin ristiriitaisesti.
The material of this study was collected by semi-structured theme interviews.
Keräsin aineiston puolistrukturoiduilla teemahaastatteluilla.
Upper Secondary Education in the face of new : LOPS-tutors’ perceptions of the Upper Secondary Education reform from the perspective of change in teacher work
Lukiokoulutus uuden edessä : LOPS-tutoreiden käsityksiä lukiouudistuksesta opettajien työn muutoksen näkökulmasta
According to previous studies, the change in teacher work towards a team work culture requires new professional skills from teachers.
Aiempien tutkimusten mukaan opettajien työn muutos kohti tiimityön toimintakulttuuria edellyttää opettajilta uudenlaista asennoitumista sekä ammattitaitoa.
The purpose of my study was to find out what possible changes and challenges the renewal of curriculum (LOPS) might have on the LOPS-tutors work.
Tutkimukseni tarkoituksena oli selvittää, minkälaisia mahdollisia muutoksia ja haasteita uusi lukion opetussuunnitelman perusteet (LOPS) tuo LOPS-tutoreiden työhön.
According to the results of my study, the teacher work life will change due to the new curriculum (2019).
Tutkimukseni tulosten mukaan lukion aineenopettajien työhön tulee muutoksia uuden lukion opetussuunnitelman perusteiden (2019) myötä.
The respond to these demands and challenges is a General Upper Secondary reform, which was launched in 2017.
Muutospaineisiin pyritään vastaamaan koko Suomen kattavalla lukiouudistuksella, joka käynnistettiin vuonna 2017.
As a theoretical part, I defined the General Upper Secondary Education in the Finnish context, the history of school development, teachership and teachers work.
Teoriaosuudessa käsittelin lukiokoulutusta suomalaisessa kontekstissa, koulun kehittämisen historiaa sekä opettajuutta, opettajan työtä ja heidän täydennyskoulustaan.
The method of analysis in this study was theory-guided content analysis.
Aineiston analyysissä hyödynsin teoriaohjaavaa sisällönanalyysia.
I studied the phenomenon qualitatively by interviewing six LOPS- tutors who, in addition to their teacher work, are working closely on reform of General Upper Secondary Education.
Tutkin ilmiötä laadullisesti haastattelemalla kuutta LOPS-tutoria, jotka työskentelevät aineenopettajan työnsä lisäksi lukiouudistuksen parissa.
The most essential changes affecting to teachers’ work were increasing amount of team work and interaction, multidisciplinary study modules and the expansion of supervision.
Kerätyn aineiston mukaan keskeisimpiä opettajuuteen vaikuttavia muutoksia olivat yhteistyön ja vuorovaikutuksen lisääntyminen, laaja-alaisen osaamisen kytkeytyminen opintokokonaisuuksiin sekä ohjauksen laajentuminen.
Furthermore, I wanted to map out whether the competencies of teachers need to be updated after possible changes in competency requirements.
Lisäksi halusin kartoittaa, tuleeko lukio-opettajien osaamista kehittää lukiouudistuksen ja mahdollisesti muuttuvien osaamisvaatimusten myötä.
Although school development was seen as an important and necessary factor, the changes did not appear to be realistic taking into account the everyday reality of the school.
Vaikka koulun kehitys nähtiin tärkeänä ja välttämättömänä tekijänä, haastateltavat suhtautuivat meneillään olevaan lukiouudistukseen kriittisesti, sillä muutokset eivät vaikuta olevan realistisia ottaen huomioon koulun arjen todellisuuden.
The reform challenges the traditionally strong autonomous position of teachers as teachers are expected to adopt new ways of working.
Uuden opetussuunnitelman myötä opettajilta odotetaan uudenlaisia toimintatapoja, ja lukiouudistus haastaa opettajien perinteistä vahvaa autonomista asemaa.
In addition, I presented the key themes of the reform, the new Act on General Upper Secondary Education and renewal of curriculum.
Lisäksi esittelin teoriaosuudessa lukiouudistuksen kannalta keskeiset teemat, eli lukiolain sekä uuden lukion opetussuunnitelman perusteet.
Interviewees did not agree on whether teachers would need in-service training.
Käsitykset aineenopettajien täydennyskoulutuksen tarpeesta vaihtelivat haastateltavien välillä.
The General Upper Secondary reform includes renewal of curriculum, a new Act on General Upper Secondary Education and amending the regulations for the matriculation examination.
Lukiouudistus sisältää uuden opetussuunnitelman perusteet, lukiolain päivittämisen sekä ylioppilastutkinnon säädösten muuttamisen.
This study is implemented as a qualitative theme interview.
Tutkimus toteutettiin laadullisina teemahaastatteluina.
These changes have proven to affect also the relationship between employee and employer.
Muutokset urissa ovat vaikuttaneet myös työntekijän ja työnantajan väliseen suhteeseen.
Considering psychological contract theory, the expectations should be clarified in order to communicate them consistently to the employees.
Psykologisen sopimuksen teorian näkökulmasta näitä odotuksia tulisi selkeyttää, jotta ne voidaan viestiä työntekijöille yhdenmukaisesti.
I interviewed four current plant engineers, two former plant engineers, and five employer representatives.
Tutkimusta varten haastateltiin neljää käyttöinsinööriä, kahta entistä käyttöinsinööriä ja viittä työnantajan edustajaa.
Careers have changed from moving hierarchically within a single organization to moving in more diverse directions.
Urat ovat muuttuneet yhden organisaation sisällä hierarkkisesti etenevistä työurista monimuotoisemmiksi.
The psychological contract theory has been used in studies to understand the reciprocal relationship between the employee and the employer and what the parties expect from each other in the employment relationship.
Psykologisen sopimuksen teoriaa on käytetty ymmärtämään työntekijän ja työnantajan välistä vastavuoroista suhdetta ja sitä, mitä osapuolet odottavat toisiltaan.
The data was analyzed using a theory-guided qualitative content analysis approach and psychological contract theory structures the analysis.
Aineisto analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin avulla psykologisen sopimuksen teorian ohjaamana.
Plant engineer's work and career : employee and employer expectations from psychological contract perspective
Käyttöinsinöörin työ ja ura : työntekijöiden ja työnantajan edustajien odotukset psykologisen sopimuksen näkökulmasta
The research findings indicate that an employee's work and career expectations are subjective and impacted by the messages they receive and interpret from the organization, social cues and individual predispositions.
Odotuksiin vaikuttavat organisaatiolta saadut viestit ja yksilön tulkinnat niistä, sosiaaliset viestit ja omat yksilölliset taipumukset.
This Master Thesis is an assignment from Company X and its purpose is to study former and current plant engineers’ and employer representatives' expectations of a plant engineer’s work and career.
Tässä pro gradu -tutkielmassa tarkastellaan tutkielman toimeksiantajan Yhtiö X:n nykyisten ja entisten käyttöinsinöörien sekä työnantajan edustajien odotuksia käyttöinsinöörin työstä ja urasta.
The turnover rate is heightened by the constant messages about the high turnover rate and that the job is positioned as a "fast track" to other jobs.
Käyttöinsinöörien vaihtuvuutta mahdollisesti lisää sisäisten sidosryhmien puhe kierron nopeudesta ja käyttöinsinöörin työtehtävän mieltäminen ponnahduslaudaksi muihin tehtäviin organisaatiossa.
Employer representatives' expectations about a plant engineer's work and career were partly contradictory.
Työnantajan edustajien odotuksissa heijastui osittaisia ristiriitoja siitä, mitä käyttöinsinöörin roolilta ja uralta odotetaan.
According to the sponsoring company, the turnover rate for plant engineers is too high and for that reason the aim of this study is to understand the expectations of both parties.
Käyttöinsinöörin roolissa vaihtuvuus on nopeampi kuin toimeksiantaja odottaa.
The goals of the course were met only partially in the first iterations, because the freedom and fun didn’t motivate the students to invest in the knowledge building process.
Ensimmäisissä iteraatioissa yllettiin kurssille asetettuihin tavoitteisiin vain osittain, koska vapaus ja hauskuus eivät motivoineet lukiolaisia sitoutumaan kriittiseen tiedonrakentamisen prosessiin.
The elements implemented in the last iteration supported meeting the goals considerably more efficiently than the model of free knowledge creation.
Viimeisessä iteraatiossa sovelletut elementit tukivat tavoitteiden saavuttamista huomattavasti vapaata tiedonluontimallia paremmin.
A successfull practice of phenomenom-based learning required well defined structure and guidance.
Ilmiöoppimisen mielekäs toteuttaminen vaati selkeää strukturointia ja ohjausta.
The implemented models of PhBL, however, lack foundational research and they’ve been criticized to be a waste of time.
Toteutetut mallit ovat kuitenkin pitkälti tutkimusperusteettomia, ja niitä on kritisoitu ajan tuhlaukseksi.
The gathered material is mostly qualitative, constisting of the course materials, participant observation carried out by the university students and narrative self-evaluations, course artefacts and summative feedbacks from the secondary school students.
Pääosin kvalitatiivinen aineisto koostuu kurssimateriaaleista, yliopisto-opiskelijoiden suorittamasta osallistuvasta havainnoinnista sekä lukiolaisten narratiivisista itsearvioinneista, lopputuotoksista ja loppupalautteista.
The manifestation of the critical thinking skills on the secondary school students’ course assignments in 2nd and 3rd iterations were comparatively analyzed with The Vocabulary of Critical Thinking Skills (2009) by Phil Washburn.
Kriittisen ajattelun taitojen ilmenemistä lukiolaisten kurssisuorituksissa arvioitiin 2. ja 3. iteraation osalta teoriaohjautuvasti nojautuen Phil Washburnin (2009) esittelemiin kriittisen ajattelun aakkosiin.
Research material was gathered from the Global Challenges course that was organized from 2017 to 2019 by Helsinki University Science Education Center for students of secondary schools.
Aineistoa kerättiin pitkittäisotoksena Helsingin yliopiston Tiedekasvatuskeskuksen lukioille järjestämän Globaalit haasteet -kurssin kolmesta iteraatiosta, jotka toteutettiin vuosina 2017–2019.
The observation reports of the first two iterations were subjected to empirical problem analysis.
Osallistuvan havainnoinnin tulosten perusteella tehtiin empiiriset ongelma-analyysit kahdesta ensimmäisestä iteraatiosta.
In the first iteration 10 out of 19 attending students were observed, whereas in the second iteration all seven attending students were observed.
1. iteraatiossa havainnoitiin kymmentä 19 osallistuneesta lukiolaisesta ja 2. iteraatiossa jokaista kurssille osallistunutta seitsemää lukiolaista.
Towards Critical Thinking Skills : Development of the Global Challenges PhBL Course for Secondary Education
Kohti kriittisen ajattelun taitoja : lukion Globaalit haasteet -ilmiöoppimiskurssin kehittäminen
This thesis introduces how PhBL can be carried out in a pedagogically meaningful way by utilizing the theories of project-based learning, inquiry-based learning and collaborative knowledge building.
Tutkimuksessa esitellään, kuinka ilmiöpohjaista oppimista voi toteuttaa pedagogisesti tarkoituksenmukaisesti nojautuen projektioppimisen, tutkivan oppimisen ja yhteisöllisen tiedonrakentamisen teorioihin.
This is a research on how the manifestation of critical thinking skills of secondary school students was supported in the different iterations of the Global Challenges phenomenom-based learning course.
Tutkimuksessa tarkastellaan, kuinka lukiolaisten kriittisen ajattelun taitojen ilmenemistä tuettiin Globaalit haasteet -ilmiöoppimiskurssin eri iteraatioissa.
In the third iteration participant observation was no longer carried out, and all material consists of the course assignments that the 17 attending students submitted in to the created MOOC web-learning environment.
3. iteraation osalta ei enää suoritettu osallistuvaa havainnointia, vaan aineisto koostuu iteraatiota varten luotuun MOOC-ympäristöön palautetuista kurssisuorituksista kaikilta kurssiin osallistuneilta 17 lukiolaiselta.
The manifestation of the critical thinking skills was connected to the ability to follow the structures modelled after the Progressive inquiry.
Tärkeää kriittisen ajattelun taitojen ilmenemisen kannalta oli kyky seurata tutkivan oppimisen kehän noudattamiseen ohjaavia struktuureja.
The conclusion was that the structures of PhBL must be built up carefully, if they are to challenge the traditional subject learning model in a pedagogically meaningful way.
Ilmiöoppimiskurssien rakenteet onkin luotava huolellisesti, jotta niistä olisi pedagogisesti tarkoituksenmukaiseksi haastajaksi perinteiselle oppiainemuotoiselle opiskelulle.
Phenomenom-based learning (PhBL) is one alternative on how to teach critical information gathering and processing skills – also known as knowledge building – which are vital in the modern society.
Ilmiöpohjaisilla opinnoilla on pyritty vastaamaan haasteeseen, kuinka nyky-yhteiskunnassa tarpeellisia kriittisen tiedonhankinnan ja -käsittelyn eli tiedonrakentamisen taitoja voitaisiin opettaa.
This thesis follows the design-based research (DBR) protocol by describing the needs, different processes and the final product of the design.
Kehittämistutkimuksen periaatteita noudattaen tutkimuksessa kuvaillaan kehittämistarvetta, -prosessia sekä -tuotosta.
The model is justified and criticized in the framework of the national curriculum and previous research.
Kolmen vuoden kehittämistyön tuloksena luotiin lukion ilmiöoppimiskurssin järjestämiselle tutkimusperustainen malliesimerkki, jota perustellaan ja tarkastellaan kriittisesti opetussuunnitelman ja aiemman tutkimuksen puitteissa.
Education was seen as a responsibility that youth should aim towards in order to maximise their own value.
Kouluttautumisen katsottiin olevan nuoren velvollisuus, johon tulisi pyrkiä oman arvonsa maksimoimiseksi.
"There will always be some criticism when reforming" : the higher education reform news as a discursive practice
"Ainahan tulee myös kritiikkiä, kun uudistetaan" : korkeakoulureformin mediaesitykset diskursiivisena käytäntönä
In my study I will answer two research question: What kind of arguments are represented for enhancing and objecting the higher education reform in media?
Tutkimuksessani pyrin vastaamaan kahteen tutkimuskysymykseeni: Millaisia argumentteja korkeakoulureformin edistämiselle ja vastustamiselle mediassa esitetään?
The universities autonomy was seen as threatened when the government controls the universities with funding.
Yliopistojen autonomian katsottiin reformin myötä olevan uhattuna hallinnon ohjaillen korkeakoulujen rahoitusta.
Media seemed to create the picture of the ideal consumer citizen: efficient, responsible, self-governed, young high school boy.
Median luoma kuluttajakansalaisen ideaalisubjektin katsottiin olevan tehokas, vastuullinen, itseohjautuva, nuori lukiolaispoika.
In theory part, I will discuss about the trends of educational politics and their relations to employability and neoliberalism.
Teoriaosiossani avaan koulutuspolitiikan kehityssuuntia ja niiden kiinnittymistä työllistettävyyteen ja uusliberalismin eetokseen.
This study was also discussing the different subject positions given to the youth by the media in regard to this reform.
Pohdin myös, millaisia subjektipositioita nuorille reformin myötä mediassa annettiin.
Studies have shown that Finnish education politics has adopted policy of competitivity, heading towards individualistic, evaluative and number-based policy.
Tutkimukset ovat osoittaneet suomalaisen koulutuspolitiikan saaneen vaikutteita kilpailukykyvaltion toimintatavoista ja painottavan yhä vahvemmin yksilökeskeistä, arviointiin ja numeroihin pohjautuvaa toimintaa.
My study consisted of 53 the higher education reform news from Helsingin Sanomat and YLE, published between 2015-2019.
Tutkimukseni aineistona oli 53 Helsingin Sanomien ja YLEn korkeakoulureformia koskevaa uutista vuosilta 2015-2019.
This study will focus on news about the higher education reform that was conducted by Sipilä’s government (2015-2019), and their relations to the changes and reforms of educational politics.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tutkia Sipilän hallituksen (2015-2019) toteuttaman korkeakoulureformin mediaesityksiä, ja niiden kiinnittymistä laajemmin käynnissä oleviin koulutuspoliittisiin muutoksiin.
Analysis showed that competitivity was established as a natural part of educational politics in media.
Analyysini osoitti kilpailukykydiskurssin vakiintuneen koulutuspuheessa mediassa.
The results are in line with the previous research on marketized education and individualistic responsibility.
Tutkimustulokset ovat linjassa aiemman koulutuksen markkinoitumista ja itsevastuullisuutta korostavan kirjallisuuden kanssa.
Media’s discursive practice emphasized the freedom and rights, still governing the youth to the path that was seen as ‘the right choice’.
Median luoma diskursiivinen käytäntö painotti yksilön vapauksia ja oikeuksia, kuitenkin vahvasti ohjaillen yksilöiden toimintaa kohti ’oikeana’ pidettyä polkua.
The youth talked about their increased mental health problems while the individualistic responsibility increased.
Nuoret kertoivat mediassa lisääntyneestä pahoinvoinnistaan itsevastuullisuuden kasvamisen myötä.
Are there any paradoxes standing out in the higher education reform news?
Millaisia mahdollisia paradoksaalisuuksia korkeakoulureformin mediaesityksiin liittyy?
Education was described as free-will -based path with countless opportunities, but on the other hand people were governed to the same path.
Koulutus näyttäytyi toisaalta omiin valintoihin pohjaavana mahdollisuuksien kenttänä, toisaalta nuoria ohjailtiin vahvasti tietynlaiseen muottiin.
My aim was to point out what was possible to say or do in the created media discourse and find out what kind of discursive practice the news created.
Lähestyin korkeakoulureformin mediaesityksiä tutkimuksessani Foucault’n diskursiivisena käytäntönä, ja tavoitteenani oli selvittää mitä mediaesitysten luoman diskurssin puitteissa on mahdollista sanoa tai tehdä, ja millaisen diskursiivisen käytännön mediaesitykset muodostavat.
Gender of the teacher education
Opettajankoulutuksen sukupuoli
Gender and its variety were signified in my research most of all as change of the world and the future.
Sukupuoli ja sen moninaisuus merkityksellistyivät aineistossani ennen kaikkea tulevaisuutena ja maailman muuttumisena.
I analyzed the inteviews data with discoursive analysis with the concept’s of representation, paranoid and reparative reading as well as nomadic research.
Analysoin aineistoani diskursiivisella analyysitavalla, johon sovelsin myös representaation, paranoidin ja parantavan luennan sekä kuljeskelevan eli nomadisen tutkimuksen käsitteitä.
The students longed for a wider understanding of the themes of gender and its variety.
Opiskelijat kaipasivat laajempaa ymmärrystä sukupuolen ja sen moninaisuuden teemoista sekä käsitteistä.
I interviewed four teacher students in the end of their studies in this research.
Haastattelin tutkielmaani varten neljää opintojensa loppuvaiheessa olevaa luokanopettaja-opiskelijaa.
Definitions of gender and its representations of Judith Butler and Teresa de Lauretis have affected this master’s thesis and its discoursive analysis.
Tutkielmaa ohjaavat Judith Butlerin ja Teresa de Lauretiksen määritelmät sukupuolesta sekä sen representaatioista, joita on hyödynnetty analyyttisina työkaluina diskursiivisen analyysitavan tukena.