natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2011, Finland has reformed learning and schooling support which is divided to three steps: general, intensified and special support.
Suomessa on otettu käyttöön vuonna 2011 oppimisen ja koulunkäynnin tuki, joka jakautuu kolmeen portaaseen, yleinen, tehostettu ja erityinen tuki.
Results indicated that learning and schooling support system does not meet up its goals.
Tulokset viittaavat siihen, että oppimisen ja koulunkäynnin tuen tarjoaminen ei käytännössä kohtaa sille asetettuja tavoitteita.
There were 7 779 9th graders in 2012 and 9 241 in 2017 in that Assessment from different regions.
Arviointiin osallistui vuonna 2012 7 779 ja vuonna 2017 9 241 yhdeksäsluokkalaista oppilasta eri maakunnista.
Most support was provided in Northern Savonia and least in Satakunta.
Vähiten näitä tukimuotoja tarjottiin Satakunnassa ja eniten Pohjois-Savossa.
Actual sample of this thesis was 6 383(2012) and 7 563(2017) because some students' information of their support status was missing.
Tutkimuksen todellinen osallistujamäärä oli 6 383(2012) ja 7 563(2017), kun kaikkien koulujen tukitiedot eivät olleet saatavilla.
This will be explained by lacking special schools and special classes in Assessment sample.
Tämä selittynee erityiskoulujen ja -luokkien puuttumisella aineistosta.
The change from 2012 to 2017 was analyzed with Repeated measures ANOVA and non-parametric Wilcoxon test. School-level changes were analyzed by Paired Samples t-test.
Tukien muutosta vuodesta 2012 vuoteen 2017 analysoitiin toistomittausten varianssianalyysillä ja ei-parametrisellä Wilcoxon -testillä.
On the other hand, transform in intensified support differs statistically on school level.
Tehostettu tuen muutoksen keskiarvot olivat sen sijaan tilastollisesti merkittävät koulutasolla.
Regional differences of intensified and special support in 2012 and 2017
Tehostettu ja erityinen tuki maakunnittain vuosina 2012 ja 2017
In some regions, transform in support groups from 2012 to 2017 were major but transforms weren't statistically different.
Osassa maakuntia tehostetun ja erityisen tuen muutos vuodesta 2012 vuoteen 2017 on ollut suurta, mutta muutos ei ole ollut maakuntatasolla tilastollisesti merkittävää.
Regional comparisons were done by independent sample t-test separately to both forms of support.
Aineiston maakunnalliset erot analysoitiin Independent Samples t-testillä erikseen tehostetun ja erityisen tuen osalta.
The purpose of this Master's thesis is to find out how much there are students in intensified and special support in last school year in different regions based on Learning to Learn Assessment in 2017.
Tämän pro gradu -tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, kuinka paljon tehostettua ja erityistä tukea oppilaat ovat saaneet viimeisen lukuvuoden aikana eri maakunnissa oppimaan oppimisen arvioinnin tutkimuksen aineistossa.
Learning to Learn Assessment sample were alike with Finnish official statistics for intensified support's part. For special support's part, there were differences between those samples.
Kokonaisuudessaan oppimaan oppimisen arvioinnin aineisto kohtasi valtakunnalliset tilastot tehostetun tuen osalta, mutta erityisessä tuessa oli hieman eroavaisuutta.
Based on earlier researches, students' equal rights seem not to be fulfilled and there are regional differences in support systems.
Aikaisempien tutkimusten mukaan koulutuksellinen tasa-arvo ei toteudu ja maakuntien välillä on eroja tehostetun ja erityisen tuen osalta.
Data from official statistics from fall 2011 and 2016 were used as well.
Lisäksi aineistona käytettiin valtakunnallisia tilastoja tuen saajista syksyllä 2011 ja 2016.
Finally, the aim is to find out if there are regional differences in how the provision of intensified and special support has changed from 2012 to 2017.
Tavoitteena on myös tarkastella tukien muutosta ja maakunnallisia eroja vuodesta 2012 vuoteen 2017.
Students in intensified and special support in this dataset are compared to Finnish official statistics of learning and schooling support needing students.
Aineiston tehostettua ja erityistä tukea verrataan myös valtakunnallisiin tilastoihin tuen saajista.
Especially Satakunta differed statistically significantly from other regions in both forms of support in the learning to learn data.
Erityisesti Satakunta erosi muista maakunnista tilastollisesti merkittävästi tehostetun ja erityisen tuen osalta oppimaan oppimisen aineistossa, vaikka valtakunnallisissa tilastoissa tuen saajia näytti olevat enemmän.
"Children are genuinely very tolerant" : Teachers and student teachers' perceptions about diversity
"Lapset on jotenkin aidosti tosi suvaitsevia" : Opettajien ja opettajaopiskelijoiden käsityksiä moninaisuudesta koulussa
Especially gender appeared as clear categorizations for the children.
Erityisesti sukupuoli näyttäytyi lapsille selkeänä ihmisiä jaottelevana tekijänä.
All in all diversity was seen as value- and attitude-centered, as well as constantly changing phenomenon.
Yhteisesti osallistujat näkivät moninaisuuden muun muassa arvo- ja asennekeskeisenä, sekä jatkuvasti muuttuvana ilmiönä.
Data was analysed with qualitative content analysis, as well as dialogical analysis of multivoicedness.
Haastatteluaineisto analysoitiin käyttämällä sekä sisällönanalyysiä, että dialogista moniäänisyyden analyysiä.
Participants of this research were three class teachers and three student teachers from the university of Helsinki, the data for this study was gathered with theme interviews.
Tutkimuksen osallistujat olivat kolme luokanopettajaa sekä kolme Helsingin yliopiston luokanopettajaopiskelijaa, joiden käsityksiä kartoitettiin teemahaastatteluilla.
The results of this study indicated, that children actively acknowledge differences in individuals.
Tutkimuksen tulokset osoittivat lasten huomioivan säännöllisesti yksilöiden välisiä eroja.
Furthermore, how children reacted about diversity was influenced by multiple factors.
Siihen, miten lapset suhtautuivat eroihin, vaikuttivat useat eri tekijät.
Interacting with diverse people, as well as experiences about positioning to be the other were perceived to support the competences of teachers.
Erilaisten ihmisten kohtaaminen, sekä kokemukset heikomman asemasta nähtiin opettajan kompetenssia edistävinä.
Contradictions between children appeared mainly because intrinsic qualities of people were not understood and accepted.
Ristiriitoja aiheutui sisäisten ominaisuuksien ymmärtämättömyydestä.
Previous studies have indicated that teacher's personal knowledge, values and attitudes are essential when it comes to acknowledging diversity in schools.
Tutkimukset ovat osoittaneet opettajan henkilökohtaisen tiedon, arvojen ja asenteiden olennaisina tekijöinä siihen, miten oppilaiden moninaisuus ilmenee koulussa.
Diversity and multiculturality have been studied in Finland from the diversity education perspective, however, little has been explored about how children perceive these individual differences.
Moninaisuutta ja monikulttuurisuutta on aiemmin tutkittu Suomessa etenkin kasvatuksen käytänteiden kannalta, mutta lasten näkökulmien selvittäminen on jäänyt varsin ohueksi.
Also, teachers were seen as active agents in considering diversity in their work.
Lisäksi opettajalla nähtiin olevan paljon vastuuta moninaisuuden huomioimiseen työssään.
For this reason, it is important to examine how present and future teachers understand diversity.
Siksi oli tärkeää selvittää, mitä nykyiset ja tulevat opettajat ymmärtävät moninaisuudesta ja millaisia valmiuksia heillä on sen huomioimiseen työssään.
The aim of this study was to find how teachers and student teachers perceive diversity in school, as well as how children relate to diversity according to the beliefs of their teachers.
Tämän tutkimuksen tarkoitus oli selvittää opettajien ja opettajaopiskelijoiden käsityksiä moninaisuudesta, eli ihmisten ainutlaatuisuudesta, sekä millaisena lasten suhtautuminen moninaisuuteen näyttäytyy opettajien uskomuksissa.
Finally, due to the dialogical analysis, participants were perceived to be talking from the positions of experts, ethical agents and members of school communities.
Dialogisen analyysin johdosta opettajien ja opettajaopiskelijoiden todettiin tarkastelevan moninaisuutta esimerkiksi asiantuntijuuden ja eettisyyden, sekä yhteisöllisyyden näkökulmista.
On the other hand teachers referred to the knowledge of other experts in education, to the ideology of homogenous Finns, as well as to the polarized conversation of the society.
Toisaalta puheessa viitattiin kasvatuksen alan asiantuntijoiden tietoon, käsitykseen suomalaisista homogeenisenä kansana, sekä keskusteluun, jossa moninaisuus nähtiin yhteiskunnallista keskustelua polarisoivana ilmiönä.
The ability to understand the theme of diversity varied between teachers and student teachers.
Opettajien ja opettajaopiskelijoiden varmuus moninaisuuden teeman käsittelyyn vaihteli osallistujien kesken.
The most important work phases were illustrated with specific texts.
Tärkeimpiä työvaiheita havainnollistettiin tarkentavilla teksteillä.
Successful teaching video was defined as self-explanatory, easy to understand and illustrative.
Onnistuneen opetusvideo määriteltiin olevan selkeä, helposti ymmärrettävä ja havainnollistava.
Methods: The data was collected in the autumn of 2016 during the course of cleaning technology for home economics teacher students.
Tutkimusaineisto kerättiin syksyllä 2016 kotitalousopettajaopiskelijoiden Puhdistuksen teknologia -opintojakson aikana.
The videos progressed in logical order and the work steps included the cleaning process from start to finish.
Videot etenivät loogisessa järjestyksessä ja työvaiheissa oli otettu huomioon siivousprosessi alusta loppuun.
The interviewees found the videos to be successful, but they felt they needed more help editing video.
Haastateltavat kokivat videot onnistuneiksi, mutta he kokivat tarvitsevansa enemmän apua videon kuvaamisen editointiin.
Teaching domestic skills in educational videos
Kotitaloustaitojen opettaminen opetusvideoiden avulla
Demonstrating domestic skills in educational videos was understood both in large entities and as detailed things, such as hand movements and the ways of using cleaning tools.
Kotitaloustaidon havainnollistaminen opetusvideoissa käsitettiin sekä laajoina kokonaisuuksina, että yksityiskohtaisina asioina, kuten kädenliikkeinä ja puhdistusvälineiden käyttötapoina.
Content analysis was used for the analysis of both materials, and in addition to the analysis of video analysis, the theory of media environment design was used.
Molempien aineistojen analyysiin käytettiin sisällönanalyysiä ja lisäksi videoiden analysoinnin apuna käytettiin mediaympäristöjen suunnittelun avuksi tarkoitettua teoriaa.
The interviews were used to find out the reflection of the creators of the process of video making.
Haastatteluiden avulla saatiin selville tekijöiden reflektiota videon tekemisen prosessista.
This research seeks to find new ways to teach the contents of home economics through audiovisual teaching methods and thus to develop home economics education in Finland.
Tutkimus pyrkii etsimään uusia tapoja opettaa kotitalouden sisältöjä audiovisuaalisten opetustapojen avulla ja näin kehittämään modernia kotitalouden opetusta.
The data consisted of nine educational videos about different cleaning tasks and two semi-structured theme interview for the video creators.
Aineisto koostui opiskelijoiden tekemistä yhdeksästä opetusvideoista ja kahdesta opiskelijoiden puolistrukturoidusta teemahaastattelusta.
The study is divided into two sub-areas according to research questions and material; The first aim is to find ways and common features to illustrate domestic skills in educational videos and the second aim of the research was to get the video creators' viewpoint about how domestic skills are demonstrated in educational videos in a best way.
Tutkimus on jakautunut tutkimuskysymysten ja aineiston mukaan kahteen osa-alueeseen; ensinnäkin opetusvideoista halutaan löytää tapoja ja yhteisiä ominaisuuksia kotitaloustaitojen havainnollistamiseen.
For example, hand positions, the speed and direction of movement changed in the cleaning moves on the screen.
Videoilla näkyvissä siivousliikkeissä vaihtui esimerkiksi nopeus, käsien asento ja liikkeen suunta.
Results and conclusions: The educational videos showed similarities in the demonstrating of skills.
Opiskelijoiden tekemissä opetusvideoissa löytyi yhtäläisyyksiä taidon havainnollistamisessa.
The theory of the research is based on the definitions of domestic skills and on the research on how to teach skills.
Tutkimuksen teoria pohjautuu kotitaloustieteen määritelmiin kotitaloustaidosta ja taitopedagogiikan tutkimuksiin aiheesta.
Aims: The aim of this study is to find out how domestic skills appear in educational videos.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää, millaisina kotitaloustaidot näkyvät kotitalousopettajiksi opiskelevien tekemissä opetusvideoissa.
This research is important because videos as teaching materials for domestic skills have not been studied earlier from this perspective.
Tutkimus on tarpeellinen, sillä kotitaloustaloustaitojen opetusmateriaaleja ei ole tutkittu aikaisemmin tästä näkökulmasta ja tulosten avulla voidaan mahdollisesti kehittää kotitalousopettajiksi opiskelevien koulutusta.
The main material consists of themed interviews of four (4) kindergarten teachers.
Tutkimuksen aineisto koostuu neljän (4) lastentarhanopettajan teemahaastatteluista.
As a method of analysis a theory-driven content analysis based on half-structured theme interviews was used.
Tutkimustulosten analysointimenetelmänä käytettiin puolistrukturoitujen teemahaastattelujen pohjalle perustuvaa teorialähtöistä sisällönanalyysiä.
The results are presented both with tables and with various transcribed passages.
Tuloksia esitetään niin taulukoissa kuin litteroitujen katkelmien avulla.
The interviewees who took part in the research worked in the Helsinki metropolitan area in municipal kindergartens with 3- to 5-year-old children.
Tutkimukseen osallistuneet haastateltavat työskentelivät pääkaupunkiseudulla kunnallisissa päiväkodeissa 3-5-vuotiaiden lasten parissa.
In the process of analyzing and breaking down the gathered results Manninen et al's (2007) classification of the learning environments and Rusanen's (2009) classification of early childhood visual arts education was used.
Tuloksien luokittelussa ja analysoinnissa hyödynnettiin Mannisen ym. (2007) ja Rusasen (2009) jaottelua oppimisympäristöistä sekä varhaisiän kuvataidekasvatuksesta.
Comparing research results to different aspects of learning environment depicts how successful visual arts education needs physical, but also social, local and technical aspects of the learning environment to be successful.
Tutkimustuloksien vertaaminen oppimisympäristön eri näkökulmiin kuvaa, kuinka fyysisen oppimisympäristön ohella tarvitaan sosiaalista, paikallista ja teknistä oppimisympäristön näkökulmaa kuvataidekasvatuksen onnistumiseen.
The research strategy was qualitative and as a research setting a phenomenographic approach was used.
Tutkimuksen tutkimusstrategia on laadullinen ja tutkimusasetelmana käytetään fenomenografista tutkimusotetta.
Kindergarten teachers views of visual arts education in early childhood education learning environments
Lastentarhanopettajien käsityksiä kuvataidekasvatuksesta varhaiskasvatuksen oppimisympäristöissä
In this pro gradu – thesis the learning environment's possible effect on the visual arts education is incorporated.
Tässä pro gradu -tutkimuksessa otetaan mukaan oppimisympäristön mahdollinen vaikutus kuvataidekasvatukselle.
The aim was also to find out benefits and challenges the learning environments bring for the visual arts education and what kind of views the kindergarten teachers have about the design of the learning environments.
Tavoitteena oli selvittää myös oppimisympäristöjen tarjoamia hyötyjä ja haasteita kuvataidekasvatukselle sekä sitä, millaisia käsityksiä lastentarhanopettajilla on suhteessa oppimisympäristön rakentamiseen.
This thesis got under way inspired by my bachelor's thesis (Tuovinen, 2013) in which it was studied how the kindergarten teachers realize the visual arts education in practice.
Tutkimus lähti liikkeelle kandidaatintutkielmani (Tuovinen, 2013) innoittamana, jossa tutkittiin lastentarhanopettajien toteuttamaa kuvataidekasvatusta.
The aim of the thesis was to find out kindergarten teachers' views about early childhood education learning environment and how the learning environment interlinks with the realization of the early childhood visual arts education.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää lastentarhanopettajien käsityksiä varhaiskasvatuksen oppimisympäristöistä sekä niiden yhteydestä varhaisiän kuvataidekasvatuksen toteutumiseen.
The factors that were considered meaningful for visual arts education in early childhood learning environments were atelier, separate rooms, working in small groups and ensuring enough time, kindergarten staff members and high-class mediums for the visual arts education.
Päiväkotien oppimisympäristöissä koettiin merkityksellisiksi ateljeen, jakotilojen, pienryhmätoiminnan sekä ajan, henkilöstöresurssien ja monipuolisten kuvataiteen välineiden merkitys kuvataidekasvatukselle.
Kindergarten teachers viewed their role as learning environment builders in two different ways - as modifiers and as preservers.
Lastentarhanopettajien näkemykset roolistaan oppimisympäristön rakentajina painottuivat tilan muokkaajiin ja säilyttäjiin.
The topic of the thesis connects essentially with the field of research that encompasses the Finnish early childhood education learning environments and how visual arts education is realized in them.
Tutkimuksen aihe liittyy olennaisesti suomalaisen varhaiskasvatuksen oppimisympäristöjen sekä niissä tapahtuvan kuvataidekasvatuksen tutkimuskenttään.
The results of the thesis show that kindergarten teachers experienced the visual arts education possibilities in early childhood education learning environments mainly positively.
Tutkimustulokset osoittavat, että haastatellut lastentarhanopettajat kokivat pääosin myönteisinä kuvataidekasvatuksen toteuttamisen mahdollisuudet päiväkotiensa oppimisympäristöissä.
It was surveyed what kind of visual arts education methods the interviewees use and how they take advantage of the kindergarten's learning environment in their teaching.
Tutkimuksessa tarkastelun kohteena oli se, millaista kuvataidekasvatusta haastateltavat lastentarhanopettajat toteuttavat sekä miten he hyödyntävät opetuksessaan päiväkodin oppimisympäristöä.
Visual arts education in the learning environments was realized mainly through artwork expression and aesthetic experience of the environment.
Kuvataidekasvatus toteutui oppimisympäristöissä pitkälti kuvataiteellisen ilmaisun ja ympäristön esteettinen kokemisen kautta, jossa lasten kokemukset ja lähiympäristö retkineen vaikuttivat kuvataidekasvatuksen syntymiseen.
Pulled oats or fish fingers?
Nyhtökauraa vai kalapuikkoja?
Eight families were selected to this study.
Tutkimukseen valikoitui kahdeksan perhettä.
: Sustainable eating of parents of young children
: Vastuullisuus pienten lasten vanhempien ruokavalinnoissa
In previous studies, food choices can be seen as a complex phenomenon with many different goals.
Aiempien tutkimusten valossa ruokavalinnat voidaan nähdä monimutkaisena ilmiönä, jota ohjaavat monet erilaiset tavoitteet.
The material was collected in semi-structured theme interviews.
Kyseessä on laadullinen tutkimus, jonka aineisto kerättiin puolistrukturoidulla teemahaastattelulla.
The families had either one or two children.
Lasten lukumäärä vaihteli siten, että tutkittavissa perheissä lapsia oli yksi tai kaksi.
The results show that family food choices were affected by many different goals that might be partly contradictory and sometimes prevent one another from achieving the other.
Tutkimuksen perusteella vanhempien ruokavalintoihin vaikuttivat monet erilaiset tavoitteet, jotka saattoivat olla osittain ristiriitaisia ja toisinaan jopa estää toistensa toteutumisen.
Thus, parents may be considered to be in a type of crossfire when con-sidering food choices.
Näin ollen vanhempien voidaan katsoa kamppailevan tietynlaisessa ristipaineessa ruokavalintoja tehdessään.
Sustainable eating appeared in the food choices, among other things, as favoring of certain diets or products, and the avoidance of certain ingredients or products.
Vastuullisuus ilmeni perheissä muun muassa tietyn ruokavalion tai tiettyjen tuotteiden suosimisena ja tiettyjen raaka-aineiden tai tuotteiden välttelynä.
Sustainable eating appeared in three different roles in the families: it was either a guiding factor for family food choices, a somewhat guiding factor, or a meaningless factor for family food choices.
Vastuullisuus näyttäytyi perheissä kolmessa erilaisessa roolissa: vastuullisuus oli joko perheen ruokavalintoja pääasiassa ohjaava tavoite, perheen ruokavalintoja jossain määrin ohjaava tavoite tai perheen ruokavalintojen kannalta merkityksetön tavoite.
Since this study focused on the role of sustainability in family food choices of parents of young children, the age of the children was under the Finnish school age of seven.
Koska tutkimuksessa oltiin kiinnostuneita siitä, millaisessa roolissa vastuullisuus näyttäytyy pienten lasten vanhempien ruokavalinnoissa, tutkimukseen osallistuneissa perheissä lapset olivat alle kouluikäisiä.
My research brings a new perspective to studying family food choices and answers the current question of how sustainability is reflected in family food choices.
Tutkimukseni tuokin vastuullisuuden kautta uutta näkökulmaa lapsiperheiden ruokavalintojen tutkimiseen ja vastaa ajankohtaiseen kysymykseen, kuinka vastuullisuus näyttäytyy perheen ruokavalinnoissa.
Intrestingly the parents applied routines as strategies for overcoming the controversies, and as a result, the at times even experienced the potential problems as opportunities.
Vanhemmilla oli omat strategiat konfliktiulottuvuuksista selviämiseksi ja he käänsivät ne toisinaan jopa mahdollisuuksiksi.
Parents did not experience food choices challenging, although their responses showed some discrepancies when discussing about food choices.
Vaikka vanhempien ruokavalintojen yhteydessä ilmeni tietynlaisia ristiriitaisuuksia ja konfliktiulottuvuuksia, joita tuotiin esiin erilaisten vastinparien kautta, vanhemmat eivät kokeneet ruokavalintoja haasteellisiksi.
The aim of this study is to find out what factors influence family food choices today and how sustainable eating is reflected in family food choices.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää, mitkä ovat pienten lasten vanhempien ruokavalintoja ohjaavat tavoitteet ja miten vastuullisuus näyttäytyy perheen ruokavalinnoissa nykypäivänä.
One parent of the family was interviewed.
Haastattelussa keskusteltiin perheen ruokavalinnoista perheen toisen vanhemman kanssa.
The parents of this study had found the eating habits that worked for them.
Tämän tutkimuksen perheet olivat löytäneet oman selkeän linjan siihen, mitä kotona syödään.
The aim of this study is to reflect how parents experience food choices today.
Tarkoituksena on tutkia, miten vanhemmat kokevat ruokavalinnat ja niitä ohjaavat tavoitteet nykypäivänä vastuullisuuden ollessa yhä yleisempi arvo.
What kind of epistemic and practical positions are construed in discourse?
Millaisia episteemisiä ja praktisia positioita diskursseissa rakentuu?
Findings show that structural factors are of great importance together with families resources and values.
Tutkimus osoittaa, että rakenteellisillä tekijöillä on suuri merkitys yhdessä vanhempien resurssien kanssa.
What kind of dilemmatic speech there is?
Millaista dilemmaattista puhetta vanhempien puheessa esiintyy?
Also values influence what options are known while some options are rejected without even trying.
Myös perheiden arvostukset vaikuttavat siihen, että jotkin vaihtoehdot hylätään yrittämättä ja kaikkia vaihtoehtoja ei tunneta.
School choice is however not entirely free, since it is conditioned and all choices are not realized.
Kouluvalinta ei ole täysin vapaa, sillä siihen liittyy monia ehtoja ja rajoituksia.
A school choice reform of compulsory schools was established in Finland in the early 1990s.
Kouluvalinta on ollut mahdollista Suomessa 1990 luvulta lähtien.