natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The study data includes national and EU-level political and governmental documents as well as articles and other publications related to equality issues.
Tutkimusaineistoni on koostunut tasa-arvoa koskevista kansallisista ja kansainvälisistä poliittisista ja hallinnollisista dokumenteista sekä muista aikalaiskirjoituksista.
On the other hand, projectisation has contributed to the visibility of problems related to equality while maintaining heteronormativity and hierarchical order of societal differences, especially of gender, as well as harnessing equality for market use, thereby becoming somewhat useful and productive.
Toisaalta se on ylläpitänyt heteronormatiivisuutta ja yhteiskunnallisten erojen, erityisesti sukupuolen ja toiminnan hierarkkista järjestymistä sekä tasa-arvon ja yhteiskunnallisten erojen valjastumista markkinoiden palvelemiseen, hyödylliseksi ja tuottavaksi tulemiseen.
The concept refers to a form of power that has directed discussions of equality in order to be heard.
Kehittelemälläni projektitapaistumisen käsitteellä olen viitannut vallan muotoon, joka on määrittänyt, miten tasa-arvosta on pitänyt puhua kuulluksi tullakseen.
Publicly and budgetary funded equality work has evolved into business-oriented projects in a situation where the project itself has become a new governing mechanism for society.
Tasa-arvotyö on yhtäältä toteuttanut erilaisia hyvinvointi- ja tasa-arvopoliittisia intressejä ja toisaalta julkisin budjettivaroin toteutetusta tasa-arvotyöstä on tullut liiketalouden kielellä operoituvia projekteja tilanteessa, jossa projektista on tullut uudenlainen yhteiskunnallisen hallinnan muoto.
The data also includes documents from 99 publicly funded equality projects.
Lisäksi käytössäni on ollut eri vuosikymmeninä Suomessa toimineisiin 99 julkirahoitteiseen tasa-arvoprojektiin liittyviä dokumentteja.
I have analysed the kind of agency that has been offered and possible in equality work.
Toimijuus on ollut tutkimuksessani keskeinen juonne, ja olen tarkastellut, minkälainen toimijuus on ollut tasa-arvotyössä tarjolla ja mahdollista.
With my previous "equality project career", I have also participated in the formation of my research subject.
Olen myös itse tutkijana ja tasa-arvoon liittyvän "projektiurani" kautta osallinen siihen, mitä tutkin.
Political and governmental programmes have called for equality work, such as teaching, training, research and other political influencing in order to promote the political interests of the welfare state.
Opettamisena, kouluttamisena, tutkimisena ja erilaisena muuna poliittisena vaikuttamisena tehty tasa-arvotyö on ollut hyvinvointityötä.
Equality has been labelled as women’s work and being something that women do and continuity of the equality work has required a complex form of competence.
Tasa-arvotyö on ollut vaativaa ja kurinalaista ja sillä on ollut naisleima.
Despite marketisation, equality work has remained for decades, and problems related to equality have also been recognised.
Yhtäältä projektitapaistuminen on edesauttanut tasa-arvotyön jatkuvuutta ja tasa-arvoon liittyvien ongelmien nimetyksi tulemista.
I have analysed the effects this turn has had on the aims and activities of equality work.
Olen lisäksi analysoinut, minkälaisia jännitteitä tasa-arvotyöstä on ollut löydettävissä.
I have asked about the kind of power relations that have led to equality work in Finland.
Olen ensinnäkin kysynyt, miten tasa-arvotyö ja siihen liittyvä sukupuoli ovat Suomessa muotoutuneet.
Occupational burnout and health
Työuupumus ja terveys
Burnout was measured with the Maslach Burnout Inventory - General Survey.
Työuupumusta mitattiin Maslachin yleisellä työuupumuksen arviointimenetelmällä (MBI-GS).
The diagnoses of common mental disorders were based on the standardized mental health interview (the Composite International Diagnostic Interview), and physical illnesses were determined in a comprehensive clinical health examination by a research physician.
Mielenterveyden häiriöiden diagnoosit perustuivat standardoituun mielenterveyshaastatteluun (CIDI) ja somaattisten sairauksien diagnoosit lääkärintarkastukseen.
Medically certified sickness absences exceeding 9 work days during a 2-year period were extracted from a register of The Social Insurance Institution of Finland.
Tiedot lääkärin määräämistä vähintään 10 työpäivää kestäneistä sairauspoissaoloista poimittiin Kansaneläkelaitoksen rekisteristä.
A nationally representative sample of the Finnish working population aged 30 to 64 years (n = 3151-3424) from the multidisciplinary epidemiological Health 2000 Study was used.
Hankkeessa käytettiin Kansanterveyslaitoksen keräämää suomalaista 30 vuotta täyttänyttä väestöä edustavaa Terveys 2000 -aineistoa.
The odds of having at least one long, medically-certified sickness absence were higher for employees with burnout than for their colleagues without burnout.
Vakava-asteisesti uupuneiden miesten poissaolot saattavat muodostua pitkiksi: Niillä miehillä, jotka olivat jääneet vähintään kerran pitkälle sairauslomalle, sairausloman pituus oli keskimäärin 64 työpäivää, kun naisilla vastaava luku oli 50 päivää.
Burnout was also related to musculoskeletal disorders among the women and cardiovascular diseases among the men independently of socio-demographic factors, physical strenuousness of work, health behaviour, and depressive symptoms.
Uupuneet naiset ja miehet sairastavat eri tavalla Naisten työuupumus liittyi useimmiten tuki- ja liikuntaelinsairauksiin, kun taas miesten uupumus liittyi sydän- ja verisuonisairauksiin.
In conclusion, a considerable overlap was found between burnout, mental disorders, and physical illnesses.
Työuupumus oli yhteydessä mielenterveyden häiriöihin, tuki- ja liikuntaelinsairauksiin sekä sydän- ja verisuonisairauksiin.
In addition, burnout seems to be an independent risk factor for work disability, and it could possibly be used as a marker of health-impairing work stress.
Työuupumus varoittaa terveys- ja työkykyriskistä Työuupumusta voidaan pitää hälytysmerkkinä terveyden ja työkyvyn kannalta haitallisesta työkuormituksesta.
The objectives were to examine the overlap between burnout and ill health in relation to mental disorders, musculoskeletal disorders, and cardiovascular diseases, which are the three commonest disease groups causing work disability in Finland; to study whether burnout can be distinguished from ill health by its relation to work characteristics and work disability; and to determine the socio-demographic correlates of burnout at the population level.
Tieto työuupumuksesta voidaan liittää sairausdiagnoosiin Työuupumusta ei ole määritelty lääketieteellisissä tautiluokituksissa sairaudeksi, mutta sairauslomatodistukseen on mahdollista kirjata varsinaisen sairausdiagnoosin lisäksi tieto työuupumuksesta terveyteen vaikuttaneena tekijänä.
In a subgroup of the men with absences, severe burnout was related to a greater number of absence days than among the women with absences.
Toisaalta vain naisten kohdalla jo lievään työuupumukseen liittyi pitkä poissaolo.
High job strain was associated with a higher occurrence of burnout and depressive disorders than low job strain was.
Työuupumuksen tunnusmerkkejä ovat laaja-alainen uupumusasteinen väsymys, kyyniseksi muuttunut asenne työtä kohtaan ja alentunut ammatillinen aikaansaamisen tunne.
Occupational burnout was related to an increased prevalence of depressive and anxiety disorders and alcohol dependence among the men and women.
Joka toisella vakavasti uupuneella oli masennusdiagnoosi, joka viidennellä ahdistuneisuusdiagnoosi ja joka kymmenennellä alkoholiriippuvuusdiagnoosi.
There was also a tendency towards higher levels of burnout among the women with low educational attainment and occupational status and among the unmarried men.
Työuupumuksen taustalta löytyy useimmiten epäsuhta työn vaatimusten ja työhön tarjolla olevien voimavarojen välillä.
In this study, it was explored in the framework of occupational health psychology, which focusses on psychologically mediated processes between work and health.
Työpaikoilla työuupumusta voitaisiinkin pitää hälytysmerkkinä terveyden ja työkyvyn kannalta haitallisesta työkuormituksesta.
However, burnout may represent a different kind of risk factor for men and women, and this possibility needs to be taken into account in the promotion of occupational health.
Työkyvyn ylläpitämiseksi työoloihin on tarvittaessa tartuttava hanakasti, ja kehitettävä niitä terveyttä edistävään suuntaan.
Work stress was operationalized according to the job strain model.
Työuupumus vaikuttaa työkykyyn Tutkimus osoitti, että työuupumuksella on itsenäinen vaikutus pitkiin sairauspoissaoloihin.
Of these, the association between job strain and burnout was stronger, and it persisted after control for socio-demographic factors, health behaviour, physical illnesses, and various indicators of mental health.
Edelleen 47 %:lla vakavasti uupuneista oli jokin lääkärin toteama tuki- ja liikuntaelinsairaus ja 28 %:lla jokin sydän- ja verisuonisairaus.
For severe burnout, this association was independent of co-occurring common mental disorders and physical illnesses for both genders, as was also the case for mild burnout among the women.
Työuupumusta on usein yhtä aikaa psyykkisten tai fyysisten sairauksien kanssa: vain 10 prosentilla vakavasti uupuneista ei ole samanaikaista sairautta.
The results emphasize the role of childhood psychosocial factors in preventing long-term unemployment and in enhancing psychological well-being in early adulthood.
Tulokset korostavat psykologisten voimavarojen roolia työuran alun hyvinvoinnin edistämisessä.
The success of entering work life, young people s psychological resources and self-reported well-being were studied in a longitudinal setting from a life-span developmental-contextual perspective in early adulthood.
Nuorten aikuisten työelämään kiinnittymistä, psykologisia voimavaroja, itsearvioitua hyvinvointia ja terveyskäyttäytymistä tutkittiin elämänkulkunäkökulmasta.
The results show, first, that social resources in the childhood family and adolescence school achievement predict entrance into the labour market.
Lapsuuden perheen sosiaaliset resurssit ja oma koulumenestys ennustivat työelämään kiinnittymistä ja psykologisia voimavaroja nuorena aikuisena.
The role of these and social support, in the relationship between regional factors (such as place of residence and migration), self-reported health and life satisfaction was studied.
Asuinpaikan ja koetun hyvinvoinnin välistä suhdetta välitti sosiaalinen tuki ja psykologiset voimavarat.
The results emphasize the crucial role of enhancing psychological resources for promoting positive health behaviour and diminishing regional differences in subjective well-being.
Niiden kehittymisen tukeminen on tärkeää myös terveellisen terveyskäyttäytymisen edistämisessä.
Fourthly, stress-related eating and drinking, as a way of coping, was found to be directly associated with unhealthy eating habits and alcohol use.
Stressin hallintakeinot olivat yhteydessä terveyskäyttäytymiseen.
This study also showed that the alpha band oscillations selectively correlated with conscious perception.
Alfaoskillaatioiden vaihelukittuminen korreloi siis tietoisen havainnon kanssa.
This study revealed prominent task-sensitive phase synchrony between alpha and beta/gamma oscillations.
Tämän ehdotettiin mahdollistavan alfa ja gamma oskillaatioiden välisen vuorovaikutuksen eli alfa ja gamma oskillaatioiden toiminnallisten roolien integroinnin.
Further, in Study IV, we asked whether phase synchronization between distinct frequency bands is present in cortical circuits.
Väitöskirjan neljännessä osatyössä tutkittiin eri taajuisten aivo-oskillaatioiden välistä synkroniaa levon ja työmuistia vaativan päässälaskutehtävän aikana.
Study II shows that neuronal processing for consciously perceived and unperceived stimuli differed as early as 30 ms after stimulus onset.
Pääteltiin, että gammaoskillaatiot voivat heijastaa ärsykkeistä muodostettavaa hermostollista esitystä ja että kielellisten ja ei kielellisten ärsykkeiden käsittely eroaa jo hyvin varhaisessa vaiheessa noin 40 ms ärsykkeen alun jälkeen.
I also propose that alpha oscillations define the global neuronal workspace of perception, action, and consciousness and, further, that cross-frequency synchronization is required for the integration of neuronal object representations into global neuronal workspace.
Ehdotettiin, että alfa ja gamma oskillaatioiden toiminnalliset roolit voidaan integroida taajuuksien välisen synkronian avulla, mikä mahdollistaisi mm. tietoisen havainnon synnyn sekä objekti representaatioiden ylläpidon työmuistin aikana.
With human neuromagnetic recordings, both the functional roles of gamma- and alpha-band oscillations and the significance of early stimulus-locked activity in neuronal processing were examined in this thesis.
Tässä väitöskirjassa tutkittiin aivojen rytmistä toimintaa ja sen merkitystä ärsykkeistä muodostettaviin hermostollisiin esityksiin ja tietoiseen havaintoon.
Study III, in turn, shows that prestimulus alpha-band oscillations influence the subsequent detection and processing of sensory stimuli.
Väitöskirjan kolmannessa osatyössä tutkittiin ärsykettä edeltävän rytmisen aivotoiminnan vaikutusta tietoisen havainnon syntyyn hyvin heikoille tuntoärsykkeille.
Neuronal oscillations in gamma- and alpha-frequency bands : from object representations to sensory awareness
Ehdotettiin, että gamma oskillaatiot heijastavat ärsykkeistä muodostettavia hermostollisia esityksiä, mutta että alfa oskillaatiot heijastavat itse tietoista havaintoa.
Study I of this thesis shows that even the stimulus-locked (evoked) gamma oscillations were sensitive to high-level stimulus features for speech and non-speech sounds, suggesting that they may underlie the formation of early neuronal object representations for stimuli with a behavioural relevance.
Havaittuja tuntoärsykkeitä seurasi alfaoskillaation vaihelukittuminen ärsykkeeseen, mutta jos ärsykettä ei havaittu, alfaoskillaatioiden vaihelukittumista ärsykkeeseen ei tapahtunut.
Finally, the implications of Studies II, III, and IV to the broader scientific context are analysed in the last study of this thesis (V).
Väitöskirjan viimeisessä osatyössä muodostettiin synteesi erityisesti alfa oskillaatioiden toiminnallisesta roolista tietoisen havainnon aikana.
As an accessory to handheld devices and as a personal viewing device, HMDs may increase use duration and enable users to perform tasks not suitable for small screens.
Päässä pidettävän näytön käyttö lisälaitteena pienille multimedialaitteille pidentää sovelluksen käyttöaikaa ja mahdollistaa sellaisten tehtävien suorituksen, jotka olisivat erittäin vaativia pienellä näytöllä.
Explaining other HMD-related experiences, especially forward-looking interests, also requires understanding more stable individual traits and motivations.
Johtopäätöksenä voidaankin esittää, että jos tavoitteena on ymmärtää laitteen tulevaan käyttöön liittyviä mielipiteitä, niin välittömien käyttökokemusten lisäksi pitäisi tarkastella myös käyttäjän persoonallisuuspiirteiden ja motivaatioiden vaikutusta.
Other non-sickness-related aspects of HMDs, such as users opinions and future decisions associated with task enjoyment and interest, have attracted little attention in the research community.
Muita, päässä pidettävän näytön käyttöön liittyviä kokemuksia ja käyttäjien mielipiteitä on tutkittu vain vähän tai ei ollenkaan.
These include eyestrain and sickness caused by current HMDs, the advantages and disadvantages of adjustable HMDs, HMDs as accessories for small multimedia devices, and the impact of individual characteristics and evaluated experiences on reported outcomes and opinions.
Yksityiskohtaisemmin tarkasteltiin päässä pidettävien näyttöjen käyttöön liittyvä silmärasitusta ja pahoinvointia sekä näytön säätömahdollisuuden hyötyjä ja haittoja käyttäjän näkökulmasta.
In an effort increase positive experiences and avoid negative ones, researchers have identified a number of variables that may cause sickness and eyestrain, although the exact nature of the relationship to HMDs may vary, depending on the tasks and the environments.
Tässä väitöskirjassa esitettyjen tutkimustulosten mukaan päässä pidettävät näytöt voivat aiheuttaa lievää silmärasitusta ja pahoinvointia, mutta erot muihin näyttöihin ovat selvästi pienentyneet.
Well-designed and functional, adjustable HMDs, especially monocular HMDs, increase viewing comfort and usability, which in turn may have a positive effect on product-related satisfaction.
Päässä pidettävän näytön säätömahdollisuus parantaa katselukokemusta etenkin monokulaarisen päässä pidettävän näytön tapauksessa, mutta näyttöjen säädettävyys voi hyödyttää myös bi-okulaaristen näyttöjen käyttäjiä.
The results indicate that today s commercial HMDs do not induce serious sickness or eyestrain.
Päässä pidettävän näytön käyttö voi olla mukava kokemus ilman silmärasituksen tai pahoinvoinnin oireita.
In this thesis, user experiences associated with the use of monocular and bi-ocular HMDs were studied.
Tässä väitöskirjassa tutkittiin markkinoilla olevien erilaisten päässä pidettävien näyttöjen käyttökokemuksia.
Wrong-aged mothers?
Vääränikäisiä äitejä?
: Age and social conditions of motherhood
: Ikä ja äitiyden yhteiskunnalliset ehdot
This dissertation includes five articles and a summary chapter.
Väitöskirja koostuu viidestä artikkelista ja yhteenveto-osasta.
In this study, young motherhood is shown as quite positive.
Tutkimuksessa nuorten naisten äitiys näyttäytyi pääosin sangen myönteisenä.
Even though the interviewed young women did not usually plan to have a child, it was not a great shock either.
Vaikka lapsen saaminen ei usein ollut suunniteltua, se ei myöskään ollut suuri järkytys.
Some of them may have wanted a child much earlier in life, given the right circumstances.
Jotkut olisivat halunneet lapsen jo paljon aikaisemmin, jos olosuhteet olisivat olleet suotuisammat.
The theoretical starting points for the study are Finnish critical family studies, Finnish feminist social policy studies and Anglo-American feminist motherhood studies.
Väitöstutkimuksen teoreettisina lähtökohtina ovat kriittinen suomalainen perhetutkimus, suomalainen feministinen sosiaalipoliittinen tutkimus sekä angloamerikkalainen feministinen äitiystutkimus.
The focus of this study is to analyse and interpret the motherhood of women who have become mothers for the first time both at a very young age (under 20) and at an older age (in their 40s), from the viewpoint of life-course, age and social class.
Tässä tutkimuksessa analysoidaan ja tulkitaan sekä hyvin nuorena (alle 20-vuotiaina) että varttuneemmalla iällä (noin 40-vuotiaina) äideiksi ensi kertaa tulleiden naisten äitiyttä elämänkulun, yhteiskuntaluokan ja sukupuolen näkökulmasta.
Social class becomes visible in the relationship between the interviewed women and nuclear family, expert knowledge or money and livelihood.
Yhteiskuntaluokka tuli näkyväksi ainakin haastateltujen naisten suhteessa ydinperheeseen, asiantuntijatietoon, sekä rahaan ja toimeentuloon.
The study discusses motherhood both as an experience and as a socially-constructed phenomenon.
Äitiyttä tarkastellaan sekä kokemuksellisena asiana että yhteiskunnallisesti rakentuvana ilmiönä.
A young age is seen as a resource, not as an obstacle to good motherhood.
Nuori ikä nähtiin hyvän äitiyden resurssina, ei sen esteenä.
In the interview data, different issues related to motherhood are constructed due not only to the women’s age, but also their social background.
Erilaiset äitiyteen liittyvät asiat järjestäytyivät haastatteluaineistossa paitsi naisten iän, myös heidän yhteiskunnallisen taustansa perusteella.
The conditions young mothers suggested as necessary to good motherhood do not depend on standard of living, education or social background.
Hyvän äitiyden ehtoina pidettiin asioita, jotka eivät ole riippuvaisia elintasosta, koulutuksesta tai sosiaalisesta taustasta.
Additionally, this study draws on sociological age studies and new sociological social class studies.
Edellisten lisäksi tutkimus kiinnittyy sosiologiseen ikätutkimukseen sekä sosiologiseen yhteiskuntaluokan tutkimukseen.
In the young mothers’ speech, motherhood appears as a natural part of the life-course and growing up.
Äitiys tuli esiin nuorten äitien puheessa luonnollisena ja luontevana osana elämänkulkua ja aikuistumista.
This dissertation reports on research on the contradictions between "right-aged" motherhood accordant with normative life-course and the motherhood of a woman who lives her life according to her own choices and options.
Tämä on väitöstutkimus niitä ristiriidoista, joita on normitetun elämänkulun mukaisen "oikeanikäisen" äitiyden ja omien valintojensa ja mahdollisuuksiensa kautta elämänkulkuaan rakentavan äidin ja hänen äitiytensä välillä.
In the older mothers’ speech, motherhood is strongly associated with adult life, permanent employment and a (heterosexual) nuclear family.
Varttuneiden äitien puheessa äitiys kytkeytyi vahvasti opintojen jälkeiseen elämään, vakinaiseen palkkatyösuhteeseen ja ydinperheeseen.
Postponing one’s motherhood is associated with materialism and a career-oriented lifestyle.
Lasten hankkimisen lykkääminen yhdistettiin materialismiin ja uran asettamiseen perheen edelle.
The data is drawn from twenty-four interviews of different-aged mothers and articles collected from popular magazines on babies and parenting.
Väitöskirjan aineisto koostuu kahdenkymmenenneljän eri-ikäisen äidin haastatteluista sekä media-aineistosta, joka sisältää Vauva- ja KaksPlus -lehtien äidin ikää ja äitiyden sijoittumista naisen elämänkulkuun käsitteleviä artikkeleita.
Some of them explained the delay with extended studies or financial insecurity caused by part-time unemployment.
Osa heistä perusteli äitiyden lykkääntymistä pitkillä opiskeluajoilla ja pätkätöiden aiheuttamalla taloudellisella epävarmuudella, osa taas omalla epävarmuudella lapsen kanssa pärjäämisestä tai sopivan kumppanin puutteella.
It is almost impossible to analytically distinguish which of the mothers’ experiences are related to class and which are related to age.
Ikä ja yhteiskuntaluokka sosiaalisina eroina kietoutuivat tutkimuksessa toisiinsa, ja on osin mahdotonta analyyttisesti erottaa sitä, mitkä eri-ikäisten äitien kokemuksista olivat yhteydessä luokkaan ja mitkä ikään.
The older mothers in this study rarely reported having postponed their motherhood on purpose.
Tutkimukseen osallistuneista, noin 40-vuotiaina ensimmäisen lapsensa saaneista naisista harva sanoi tietoisesti lykänneensä perheen perustamista.
The general aim of this study was to investigate regional differences in traffic safety between Southern European/Middle Eastern (i.e., Greece, Iran, Turkey) and Northern/Western European (i.e., Finland, Great Britain, The Netherlands) countries and to identify factors related to these differences.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää alueellisia eroja liikenneturvallisuudessa ja -käyttäytymisessä Etelä-Euroopan/Lähi-idän maiden (Kreikka, Iran, Turkki) ja Pohjois- ja Länsi-Euroopan maiden (Alankomaat, Iso-Britannia, Suomi) välillä sekä tutkia mitkä tekijät ovat yhteydessä näihin alueellisiin eroihin.
For example, traffic safety records are much worse in Southern Europe and the Middle East than in Northern and Western Europe.
Alueelliset erot liikenneonnettomuuksien määrässä ovat huomattavat: riski kuolla liikenneonnettomuudessa Etelä- ja Itä-Euroopassa on huomattavasti suurempi kuin Länsi- ja Pohjois-Euroopassa.
Feminine drivers were safety-oriented whereas masculine drivers were skill-oriented and risky drivers.
"Feminiiniset kuljettajat" olivat maskuliinisuutta korostavia kuljettajia turvallisuussuuntautuneimpia.
Despite the large regional differences in traffic safety, factors contributing to different accident risk figures in different countries and regions have remained largely unstudied.
Huomattavista eroista huolimatta syitä alueellisiin eroihin liikenneturvallisuudessa on tutkittu vain vähän.