natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim of this master’s dissertation was to look into the affective practices that took place and affected the work in the equality work groups at the university.
Tämän Pro gradu -tutkimuksen tarkoitus oli selvittää, millaisia affektiivisia käytäntöjä yliopiston tasa-arvon parissa työskentelevien ryhmien toiminnassa ilmenee, ja miten nämä käytännöt kietoutuvat yliopistolla tehtävään tasa-arvotyöhön.
I collected data during the semester 2018–2019, and interviewed three university employees.
Havainnoin työntekijöiden ja opiskelijoiden työskentelyä eri puolilla tiedekuntaa tasa-arvoteemojen parissa toimivissa työryhmissä lukuvuoden 2018–2019 ajan.
Affective Practices in the Equality Work of the University
"Me ollaan kuin myrskyävällä merellä" : Affektiivisuus yliopiston tasa-arvotyöskentelyssä
Based on my research equality work is rich in affective practices.
Tutkimuksen perusteella voidaan sanoa, että tasa-arvotyö on affektiivisesti värittynyttä.
I wanted to find out what possibilities the concept of affect could bring into the current research of equality work.
Huomasin, ettei tämän tyyppistä tutkimusta ole vielä tasa-arvotyön parissa tehty, ja halusin selvittää affektiivisuuden tarjoamia mahdollisuuksia tasa-arvotyön tutkimukseen.
I was working in an equality project at the University of Helsinki, and it seemed that certain regularities were affecting the equality work.
Ajatus tutkimuksesta syntyi työskennellessäni tasa-arvo- ja yhdenvertaisuushankkeessa Helsingin yliopistolla.
I noticed that looking for affective practices could be the key to get a closer look into those patterns.
Tasa-arvotyöskentelyä tuntuivat ohjaavan tietyt säännönmukaisuudet, joiden jäljille pääsin kiinnittämällä huomioni affektiivisiin käytäntöihin.
The interviews were conducted as tele-phone interviews in December 2018 and they were carried out as thematic individual inter-views.
Haastattelut suoritettiin puhelin-haastatteluina joulukuussa 2018, jotka toteutettiin temaattisina yksilöhaastatteluina.
Dairy products are also eaten, but their use wasn’t emphasized in this study.
Myös maitotuotteita syödään, mutta niiden käyttö ei korostunut tässä tut-kimuksessa.
At lunch time men have the possibility to make food choices according to their own preferences.
Lounasaikaan miehillä on mahdollisuus tehdä ruokaan liittyviä valintoja omien mieltymystensä mukaan.
In addition, men don’t eat enough vegetable products.
Lisäksi miehet syövät liian vähän kasvikunnan tuotteita.
The research material consists of interviews from eight men with families that have tak-en part in the Miesliesi-project’s course from Marttaliitto.
Tutkimusaineisto koostuu kahdeksan perheellisen miehen haastattelusta, jotka ovat osallistuneet Marttaliiton Miesliesi-hankkeen kurssille.
Analysis method was qualitative content analysis.
Aineisto analysoitiin aineistolähtöisesti hyödyntäen sisällönanalyysiä.
Although men eat vegetarian products, they could include them more into their diets.
Vaikka miehet syövät kasvikunnat tuotteita, niitä voisi olla enemmän heidän ruokavaliossaan.
Vegetarian prod-ucts such as vegetables, potatoes, pasta and rice are eaten as a main course supplement.
Kasvi-kunnan tuotteita, kuten vihanneksia, perunaa, pastaa ja riisiä syödään pääruoan lisukkeena.
Especially in main courses eating red meat is emphasized.
Erityisesti pääruoilla korostuu punaisen lihan syöminen.
The Miesliesi-course from Marttaliitto is a good example of how to support and strengthen such eating as well as the everyday skills.
Marttojen Miesliesi-kurssi on hyvä esimerkki siitä, miten tällaista syömistä sekä arjen taitoja voidaan tukea ja vahvistaa.
The whole family’s preference and often the awareness of being a role model to children would seem to guide what ends up on men’s plate at general mealtimes.
Koko perheen mielty-mykset ja usein tietoisuus roolimallina olemisesta lapsille, näyttäisivät ohjaavan yhteisinä ruoka-aikoina sitä, mitä miesten lautaselle päätyy.
It would be very important to support boys’ and men’s cooking skills and increase knowledge about healthy eating.
Olisi hyvin tärkeää tukea poikien ja miesten ruoanlaittotaitoa ja lisätä tietoa terveellisestä syömisestä.
The study also explores ways of improving men's diet and eating less red meat and more vegetarian products.
Tutkimuksen johtopäätöksissä pohditaan keinoja, miten miesten ruokavaliota voitaisiin parantaa ja miten heidät saataisiin syömään vähemmän punaista lihaa ja enemmän kasvikunnan tuotteita.
Studies also show that family life affects the men’s diets – it entails rush years and busy schedule in which your and your family’s diet should be adapted to.
Tutkimukset myös osoittavat, että perhe-elämä vaikuttaa miesten ruokavalioon – se tuo mu-kanaan ruuhkavuodet ja kiireellisen aikataulun, mihin tulisi sovittaa oma ja perheen ruokava-lio.
Family men’s diet is particularly influenced by family life, through which men justify their food choices.
Perheellisten miesten ruokavalioon vaikuttavat erityisesti perhe-elämä, jonka kautta miehet perustelivat ruokaan liittyviä valintojaan.
Men like to eat red meat and it is emphasized especially in main courses.
Miehet syövät mielellään punaista lihaa ja sen syöminen korostuu erityisesti pääruoilla.
Men who live the busy everyday family life don’t always manage or don’t know how to or don’t have the time to invest in food or preparing it.
Kiireistä perhearkea elävät miehet eivät aina jaksa, osaa tai heillä ei ole ai-kaa panostaa ruokaan ja ruoan valmistukseen.
The food choices were also justified with the busy everyday life.
Ruoan valintaa perusteltiin myös kiireisen arjen kautta.
Also chicken dishes are preferred and in addition, almost everyone eats at least sometimes fish dishes.
Mie-hille maistuvat myös broileriruoat sekä lähes jokainen syö ainakin joskus kalaruokia.
In this study it is observed, what kind of diet men with families have and what kind of things affect their diet.
Tutkimuksessa tarkastellaan sitä, millainen ruokavalio perheellisillä miehillä on ja millaiset asiat vaikuttavat heidän ruokavalioonsa.
There is research evidence that the food habits of Finnish men aren’t completely consistent with the recommendations – it seems that Finnish men prefer meat courses.
On tutkimusnäyttöä siitä, että suomalaisen miesten ruokailutottumukset eivät ole täysin suositusten mukaisia.
The third sector is one im-portant facet, that could enlighten and try to strengthen boys’ and men’s healthy and vegetable oriented eating.
Kolmas sektori on yksi tärkeä taho, joka voi omalla panoksellaan valistaa ja pyrkiä vahvistamaan poikien ja miesten terveellistä ja kasvispainotteista syömistä.
Breakfast, snacks and supper complement the diet and at these times berries, fruits and corn products are especially eaten.
Aamu-, väli- ja iltapala täydentävät ruokavaliota ja tällöin syödään erityisesti marjoja, hedelmiä ja viljavalmisteita.
In the middle of hurry semi-finished food, convenience food and fast food come along.
Kiireen keskellä mukaan tulevat puoli- ja valmisruoat sekä pikaruoka.
However, these decisions are guided by the selection of restaurants and what dishes they offer.
Näitä päätöksiä ohjaa kuiten-kin kaupunkien ravintola tarjonta ja niissä tarjottava ruoka.
Fathers of a family reflecting on their diet choices
Ruuhkavuosia elävien perheenisien ruokavalio
However, ensuring that this is accomplished requires time in addition to the motivation of individuals and the opportunities offered by the organisation.
Sen toteutumisen varmistaminen kuitenkin vaatii yksilöiden motivaation ja organisaation tarjoamien mahdollisuuksien lisäksi aikaa.
The data consisted of nine semi-structured individual interviews.
Tutkimuksen aineisto koostui yhdeksästä asiantuntijaorganisaatiossa kerätystä puolistrukturoidusta yksilöhaastattelusta.
The phenomenographic analysis resulted in three abstract categories, which describe the concepts of competence development in the target organisation: 1) competence development as an assumption and aspiration, 2) the contradiction between the necessity of competence development and its actual implementation and 3) learning at work and knowledge sharing.
Fenomenografisen analyysin tuloksena syntyi kolme abstraktimman tason kuvauskategoriaa, jotka kuvasivat osaamisen kehittämiseen liittyviä käsityksiä kohdeorganisaatiossa: 1) osaamisen kehittäminen oletuksena ja toiveena, 2) ristiriita osaamisen kehittämisen välttämättömyyden ja todellisen toteutumisen välillä, sekä 3) työssä oppiminen ja tiedon jakaminen keskiössä.
Managers also play a particularly important role in ensuring that the needs of the organisation and the competence levels of the experts meet.
Esimiehellä on myös erityisen keskeinen rooli siinä, että organisaation tarpeet ja asiantuntijoiden osaamisen tasot kohtaavat.
However, the largest source of competence development was found not to be training itself but learning at work and sharing knowledge with colleagues and managers.
Suurimmaksi osaamisen kehittämisen lähteeksi ei kuitenkaan koettu koulutuksia, vaan työssä oppiminen ja tiedon jakaminen kollegoiden ja esimiehen kanssa.
To sum up, the role of manager emphasises providing guidance, enabling developmental paths and acting as a sounding board and advisor.
Yhteenvetona voidaan sanoa, että esimiehen roolissa korostuivat oikeaan suuntaan ohjaaminen, kehittämisväylien mahdollistaminen sekä keskustelukumppanina ja neuvonantajana toimiminen.
At the same time, there is a challenge in terms of the amount of available time and the demands of client work, which limit opportunities to participate in training.
Samalla haasteeksi koettiin aikaan ja asiakastyöhön liittyvät vaatimukset, jotka rajoittivat esimerkiksi mahdollisuutta osallistua koulutuksiin.
The second research question was analysed through databased content analysis.
Toinen tutkimuskysymys analysoitiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin keinoin.
Everyone in the organisation is expected to develop and want to develop their skills towards deeper expertise.
Jokaisen organisaatiossa työskentelevän odotetiin kehittyvän ja myös haluavan kehittyä kohti syvempää asiantuntijuutta.
"It’s kind of the core of everything" : Conceptions of competence development and the role of managers in an expert organisation
"Se on oikeestaan se niinku kaiken tekemisen core" : Käsityksiä osaamisen kehittämisestä ja esimiehen roolista asiantuntijaorganisaatiossa
When studying the manager’s role, the databased content analysis resulted in three different managerial roles: 1) instructor, 2) supporter-enabler and 3) sounding board-advisor.
Esimiehen roolia tarkastellessa sisällönanalyysin tuloksena muodostui kolme erilaista esimiehen roolia: 1) ohjaaja, 2) kannustaja-mahdollistaja sekä 3) sparraaja.
The aim of this study is to examine competence development in an expert organisation that provides business services.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella osaamisen kehittämistä liike-elämän palveluita tarjoavassa asiantuntijaorganisaatiossa.
The first research question was put through a phenomenographic analysis in order to make it easier to tackle competence development as a phenomenon.
Ensimmäinen tutkimuskysymys analysoitiin fenomenografisella analyysillä, jotta osaamisen kehittämiseen ilmiönä oli mahdollista päästä käsiksi.
Thus, it can be stated that the experts of the target organisation consider competence development to be an important and necessary part of the organisation’s operations.
Kohdeorganisaation asiantuntijat käsittivät osaamisen kehittämisen tärkeäksi ja välttämättömäksi osaksi organisaation toimintaa.
Based on the results of this study, it can be stated that competence development is at centre stage and is seen as being at the core of the expert organisation operations.
Tutkimuksen tulosten perusteella voidaan todeta, että osaamisen kehittäminen on asiantuntijaorganisaatiossa keskeistä ja koetaan koko toiminnan ytimeksi.
The first research question examines what conceptions experts have about competence development.
Ensimmäisellä tutkimuskysymyksellä haetaan vastausta siihen, minkälaisia käsityksiä kohdeorganisaation asiantuntijoilla on osaamisen kehittämisestä.
The importance of competence development has grown, especially in expert organizations, because of the rapid pace of change in working life and the need for continuous learning.
Yhä nopeammin muuttuvan työelämän ja jatkuvan oppimisen vaatimuksen myötä osaamisen kehittämisen merkitys erityisesti asiantuntijaorganisaatioissa on kasvanut.
Six of the experts worked as associates/senior associates and three of them as managers.
Kuusi haastateltavista toimi kohdeorganisaatiossa avustavissa asiantuntijatehtävissä ja kolme esimiesasiantuntijoina.
The purpose of the second research question is to deepen the previous question by studying the role of managers in the competence development of junior experts.
Toi-sen tutkimuskysymyksen tarkoitus on syventää edellistä tarkastellen esimiehen roolia avustavien asiantuntijoiden osaamisen kehittämisen kokonaisuudessa.
The data was analysed using hierarchical regression analysis.
Aineisto analysoitiin hierarkkisella regressioanalyysillä.
This study is a part of FinEdu longitudinal study, in which participants were 28 years at the time of the study (N = 551).
Tutkimus on osa FinEdu-seurantatutkimusta, jonka tutkittavat olivat tutkimushetkellä 28-vuotiaita (N = 551).
Schwartz (1992) value theory was used as the theoretical framework of the study.
Teoreettisena viitekehyksenä käytettiin Schwartzin (1992) arvoteoriaa.
No statistically significant associations emerged between values and self-esteem.
Tilastollisesti merkitseviä yhteyksiä ei ilmennyt arvojen ja itsetunnon välillä.
It can be concluded that more research would be needed to examine the associations between values and subjective well-being.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että tarvitaan lisää laadukasta tutkimusta arvojen ja subjektiivisen hyvinvoinnin osa-alueiden yhteyksistä.
Thus, the present study examined these associations further.
Näin oletettiin myös tässä tutkimuksessa.
The results showed that of the ten values, universalism and conformity were statistically and significantly associated with life satisfaction and depressive symptoms among young adults.
Tämän tutkimuksen tuloksista havaittiin, että kymmenestä arvosta universalismi ja yhdenmukaisuus olivat tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä elämäntyytyväisyyteen ja masennuksen oireisiin nuorilla aikuisilla.
Associations between values, life satisfaction, self-esteem and depressive symptoms among young adults
Arvojen yhteys elämäntyytyväisyyteen, itsetuntoon ja masennuksen oireisiin nuorilla aikuisilla
Research should include a comprehensive value scale and specific questions relating to the topic.
Tutkimuksissa tulee huomioida riittävän kattava arvomittaristo ja tarkkaan laaditut kysymykset.
The participants filled in a questionnaire concerning values, life satisfaction and depressive symptoms.
Tutkittavat vastasivat pääsääntöisesti sähköisesti kysymyksiin, liittyen arvoihin, elämäntyytyväisyyteen, itsetuntoon ja masennuksen oireisiin.
This study investigated how values are associated with subjective well-being, (e. g. life satisfaction, self-esteem and depressive symptoms) among young adults.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin nuorten aikuisten arvojen yhteyttä subjektiiviseen hyvinvointiin, jonka osa-alueista tarkasteltiin erityisesti elämäntyytyväisyyttä, itsetuntoa ja masennuksen oireita.
Previously it has been found that values are associated with subjective well-being, however, the results of the previous studies have been mixed.
Aiemmin on havaittu, että arvot ovat yhteydessä subjektiiviseen hyvinvointiin, osa positiivisesti, osa negatiivisesti ja osa monitahoisesti.
You know it self better : Youth workers´ experiencies about assessment
Ite kuitenkin tietää paremmin : Nuorisotyöntekijöiden kokemuksia arvioinnista
Content analysis was used when analysing the data.
Analyysimenetelmänä käytettiin laadullista sisällönanalyysia.
They all had used audit and self-assessment model and part of them had also been with when the model was developed.
Kaikilla oli kokemusta nuoriso-työn audiotinti- ja itsearviointimallin käytöstä ja osa oli osallistunut myös mallin kehittämis-työhön.
There were altogether nine par-ticipants who all work as youth workers in capital region.
Tutkielman aineisto koottiin kahden ryhmäkeskustelun avulla ja niihin osallistui yhteensä yhdeksän nuorisotyöntekijää pääkaupunkiseudulta.
Youth workers consider the model as useful method when assessing youth work, but they were choosy concerning individual criterion and utilization of audit result were partly in-complete.
Sitä pidettiin hyödyllisenä menetelmänä toimin-nan arvioinnissa, mutta erityisesti käyttö oli valikoivaa ja auditointien tulosten hyödyntäminen vaillinaista.
The attitude towards audit and self-assessment model proved diverse.
Nuorisotyöntekijöiden suhtautuminen nuorisotyön auditointi- ja itsearviointi malliin osoittautui moninaiseksi.
The objective of this thesis was to examine and analyse the experiences of youth workers concerning the use of audit and self-assessment model.The focus of this the-sis was to examine how the model was used and described as a method in developing youth work.
Tämän tutkielman tavoitteena oli selvittää ja analysoida nuorisotyöntekijöiden kokemuksia nuorisotyön auditointi- ja itsearviointimallin käytöstä.
One of the objectives of this thesis was to find ideas how to develop assessment practices.
Tutkielman tavoitteena oli tuottaa tietoa, jota voidaan hyödyn-tää arviointitoiminnan kehittämisessä.
Evaluation and assessment are part of working life.
Tänä päivänä arviointi on läsnä työelämässä ja on osa työntekijöiden arkea.
In youth work there is not much research about evaluation or assessment practices.
Arvioinnin laajentuminen on tapahtunut erityi-sesti julkisella sektorilla viimeisten vuosikymmenten aikana, mutta nuorisotyössä arviointi-käytänteitä ei juuri ole tutkittu.
Audit and self-assessment model was considered beside assessment model also as a tool which helps to clarify the content of youth work.
Arviointitiedon lisäksi sillä nähtiin olevan merkitystä nuorisotyön sisältöjen kuvaamisessa.
There were 27 participants, from which 17 participated in the intervention group and 10 in the control group.
Tutkimukseen osallistui 27 henkilöä, joista interventioryhmässä 17 ja verrokkiryhmässä 10 henkilöä.
In between the measures, the intervention group participated in the training and the control group worked normally.
Mittauskertojen välissä interventioryhmä osallistui koulutukseen ja verrokkiryhmä työskenteli normaalisti.
Benefits beyond good reactions : A case study about the effectiveness of a certain personnel training
Hyötynä muutakin kuin hyvää mieltä : Tapaustutkimus erään henkilöstökoulutuksen vaikuttavuudesta
These were the support on active processing of information, slowing down the pace and changing the way presentation material is used.
Näitä kehityskohteita olivat muun muassa aktiivisen tiedon prosessoinnin tukeminen, esitystahdin hidastaminen ja koulutusmateriaalin käytön muokkaus.
In the control group, no significant differences between measurement times were found.
Verrokkiryhmän vastauksissa ei havaittu merkitseviä muutoksia mittauskertojen välillä.
The data was collected from the intervention- and control group as a two-time repeated measure.
Aineistoa kerättiin interventio- ja verrokkiryhmältä toistomittauksena kahtena mittauskertana.
Organizations invest a lot of resources in personnel training and therefore it is important that these training programs are effective.
Organisaatiot investoivat henkilöstön kouluttamiseen paljon resursseja, jolloin koulutusten luonnollisesti halutaan saavuttavan tarkoituksenmukaisia vaikutuksia.
The answers of intervention and control group were compared by using Mann-Whitney’s u-test and the analysis of variance (ANOVA).
Verrokki- ja interventioryhmän vastauksia vertailtiin Mann-Whitneyn U-testillä sekä varianssianalyysilla.
The quantitative change in answers between measures was analysed with Wilcoxon’s signed mark test and related samples t-test.
Määrällisessä analyysissä vastausten kehitystä analysoitiin Wilcoxonin merkkitestillä sekä toistomittauksen t-testillä.
Also the knowledge about the topic in-creased significantly.
Lisäksi interventioryhmän osaaminen kehittyi merkitsevästi.
Overall the reactions to the training were mainly positive and participants felt that their learning process was quite well supported.
Koulutukseen suhtauduttiin pääosin positiivisesti ja sen koettiin suhteellisen onnistuneesti tukeneen oppimista.
A comprehensive evaluation is however needed in order to gain understanding of how training achieves its objectives and contributes to human resources development.
Kuitenkin vain kattavalla arvioinnilla voidaan tietää, saavuttaako koulutus tarkoituksenmukaiset vaikutukset ja kehittääkö se henkilöstön osaamista tavoitellulla tavalla.
In the intervention group, participants’ interest in the topic, experienced importance of topic and the experi-ence of knowing the basics improved significantly.
Interventioryhmän kiinnostus aihepiiriä kohtaan, sen tärkeänä pitäminen ja kokemus omasta osaamisesta kehittyivät merkitsevästi koulutuksen myötä.
The aim was to examine how effective the training is based on the participants’ reactions, learning and training transfer readiness.
Tutkimuksessa selvitetään mitä tavoitteidenmukaisia vaikutuksia koulutus saa aikaan reaktio-, oppimis- ja siirtovalmiuksien tasolla.
The data was collected using questionnaires and a knowledge test. For qualitative analysis abductive content analysis was used.
Kerätyn aineiston laadullisessa analyysissä käytettiin abduktiivista sisällönanalyysiä.
This study was a mixed methods case study.
Tutkimus toteutettiin monimenetelmällisenä tapaustutkimuksena.
Also Pineda’s ideas on the pedagogical consistency of training were included in the theoretical framework of the study.
Tarkasteluun yhdistettiin myös Pinedan näkemystä koulutuksen pedagogisesta johdonmukaisuudesta.
The main result was that the studied training provoked desirable effects.
Tutkimuksen päätulokseksi saatiin, että tapauskoulutus saavutti tavoitteidenmukaisia vaikutuksia.
These three elements arose from the theory background of training effectiveness and the Kirkpatrick’s four levels of evaluation-model, which was chosen to form the framework for effectiveness evaluation.
Nämä tutkimustehtävän osa-alueet nousivat koulutusten vaikuttavuuden arvioinnin teoriataustasta ja tarkasteluun valitusta Kirkpatrickin nelitasomallista.
Inspired by this need, it became the purpose of this study to comprehensively evaluate the effectiveness of a certain personnel training.
Tämän ajatuksen pohjalta tutkimuksen tavoitteeksi muotoutui erään yksityisen sektorin organisaation henkilöstökoulutuk-sen vaikuttavuuden tarkastelu tapaustutkimuksen muodossa.
In addition to positive results, areas of improvement were also found.
Positiivisten tulosten lisäksi löytyi niin reaktio- kuin oppimistasolla kehityskohteita, joita kehittämällä vaikuttavuutta voidaan potentiaalisesti lisätä entisestään.
This study represents qualitative research.
Tutkimus edustaa kvalitatiivista tutkimusta.
The decreasing number of producers is also a concern.
Huolta aiheuttaa myös tuottajien määrän väheneminen.
Social media is seen as a useful channel in the future as well, but on the other hand, the producer and consumer must also be given opportunities to meet.
Sosiaalinen media nähdään tulevaisuudessa-kin hyödyllisenä kanavana, mutta toisaalta myös tuottajan ja kuluttajan kohtaamiseen on tar-jottava mahdollisuuksia.
Local food producers were approached by e-mail, after obtaining the addresses from the aitojamakuja.fi local food register.
Lähiruokatuottajia lähestyttiin sähköpostitse, jotka saatiin aitojamakuja.fi -lähiruokarekisteristä.
Answers to the research questions were sought in individual and group interviews with local food producers, conducted in June-November 2018.
Tutkimuskysymyksiin haettiin vastauksia lähiruo-katuottajien yksilö -ja ryhmähaastatteluilla, jotka tehtiin kesä-marraskuussa 2018.
Local food is seen as a part of Finnish cuisine, which has stood out in recent years as a counterforce to globalization.
Lähiruoka nähdään osana suomalaista ruokakulttuuria, joka on viime vuosina korostunut globalisaation vastavoimana.