natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Most of the products were made according to ready instructions, which suited the ready products.
Suurin osa tuotteista tehtiin valmiin ohjeen mukaan, mikä sopi toteutettuihin tuotteisiin.
My data was collected by a questionnaire, which was published on the internet.
Aineisto kerättiin kyselylomakkeella, jonka julkaisin internetissä.
Making crafts was greatly enjoyed and it was viewed as relaxing and joy bringing.
Käsitöiden tekemisestä nautittiin paljon ja sen koettiin rentouttavan ja tuovat iloa.
The respondents made lots of crafts frequently.
Vastaajat valmistivat paljon käsitöitä ja tekivät niitä usein.
Although most respondents made crafts alone, communality was felt by participating in shared projects.
Vaikka suurinosa teki käsitöitä usein yksin, yhteisöllisyyttä tunnettiin osallistumalla yhteiseen projektiin.
The object of charity was chosen according to the respondent's ideologies and views.
Hyväntekeväisyyskohde valikoitui vastaajien aatteiden ja ajatusten mukaan.
In the designing process respondents emphasized the planning of colors, which gave way to creativity.
Suunnitteluprosessissa korostui värien suunnittelu, jossa pystyi käyttämään luovuutta.
According to researchers, motives behind taking part in charity are the will to help and desire to participate in sociological activity.
Hyväntekeväisyyteen osallistumisen taustalla on tutkijoiden mukaan auttamisen halu ja halu osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan.
On the internet following projects and joining discussions brought up communal feelings.
Internetissä projektin seuraaminen ja keskuteluun osallistuminen toi yhteisöllisyyden tunnetta.
Helping via crafts was natural for craft hobbyists and its tangibility was viewed as important.
Käsitöiden kautta auttaminen oli luonnollista käsityön harrastajille ja sen konkreettisuutta pidettiin tärkeänä.
The object of this study is to analyze how these meanings attached to crafts and charity are connected to the making processes of makers of charity crafts and how the objects of charity are selected.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on analysoida miten nämä käsityön ja hyväntekeväisyyden merkitykset liittyvät hyväntekeväisyyskäsitöiden tekijöiden tekemisprosessiin ja miten hyväntekeväisyyskohde valikoitui.
The feeling of making a difference depended on the charity object and project.
Tunne vaikuttamisesta riippui kohteen ja projektin mukaan.
Results and conclusions: The meanings attached to crafts received many characteristics in the making process of the respondents.
Tulokset ja johtopäätökset: Käsityön merkitykset saivat monenlaisia piirteitä vastaajien tekemisessä.
The questionnaire had structured statements and one open question, which were used to gather information on the meanings attached to charity crafts.
Kyselyssä oli strukturoituja väittämiä ja yksi avoin kirjoitelmapyyntö, joiden avulla saatiin tietoa hyväntekeväisyyskäsitöihin liitetyistä merkityksistä.
Some felt that they made a sociological difference by taking part in charity crafts.
Osa koki vaikuttavansa yhteiskunnallisesti osallistuessaan hyväntekeväisyyskäsityötoimintaan.
The analysis of the statements was descriptive and the analysis of the open answers was theoretical.
Väittämien analysointi oli kuvailevaa ja kirjoitelmien analysointi oli teoriasidonnaista.
In earlier studies meanings attached to craft making that have emerged are the planning and making process of crafts, communality of crafts and the joy produced by crafts.
Aiemmissa tutkimuksissa käsitöiden tekemiseen liitettyjä merkityksiä ovat olleet käsitöiden suunnittelu- ja valmistusprosessi, yhteisöllisyys ja käsitöiden tuottama ilo.
The research problem was formed through reading up on theoretical studies about craft making processes.
Tutkimusongelma muodostui käsitöiden tekemisen teoriaan perehtymisen kautta.
From the statements I gathered quantitative data concerning the typicality of meanings and from the open answers I gathered qualitative data on the thoughts of individual respondents.
Sain väittämistä määrällistä aineistoa merkitysten tyypillisyydestä ja kirjoitelmista laadullista aineistoa yksittäisten vastaajien ajatuksista.
Aim: The aim of this study was to investigate what kind of meanings charity craft makers associate in their craft making processes.
Tavoitteet: Tutkimuksen tavoitteena oli analysoida minkälaisia käsityön merkityksiä hyväntekeväisyyskäsitöiden tekijät liittävät omaan tekemiseensä.
The main research questions are: 1.
Tutkimuksen pääkysymykset ovat: 1.
The data were analysed using content analysis.
Aineisto analysoitiin sisällönanalyysiä käyttäen.
The experiences of self employed women were approached through phenomenological understanding without attempting to remove them from the general social context.
Yrittäjänaisten kokemuksia lähestyttiin fenomenologisen ymmärryksen kautta pyrkimättä irrottamaan niitä yleisestä yhteiskunnallisesta kontekstista.
The theoretical background is based on the parenting role map (Helminen and Iso-Heiniemi, 1999), as well as the cultural aspects of motherhood (Berg, 2008).
Tutkimuksen teoreettisena taustana toimii Vanhemmuuden roolikartta (Helminen ja Iso-Heiniemi, 1999) sekä äitiyden kulttuurisen ulottuvuuden näkökulma (Berg, 2008).
Closeness and presence were also strong factors.
Läheisyyden ja läsnäolon ulottuvuudet koettiin myös tärkeiksi.
In addition to the interview, the subjects produced their own life stories, where they recorded the important stages of family life and entrepreneurship.
Haastattelun lisäksi tutkittavat tuottivat omat elämänjanansa, joihin he kirjasivat elämänsä tärkeät vaiheet perheen ja yrittäjyyden osalta.
Also, use of time and bringing the child to the work were functions of the coordination solutions.
Myös ajankäytön ratkaisut, kuten lapsen ottaminen mukaan töihin, toimivat yhteensovittamisen mahdollistajina.
Parenthood as experienced by entrepreneur women
Vanhemmuus yrittäjänaisten kokemana
The data were collected through semi-structured interviews involving eight 30 to 55-year-old female entrepreneurs in the Uusimaa region.
Tutkimukseen osallistui kahdeksan 30 55-vuotiasta perheellistä yrittäjänaista Uudeltamaalta.
The way female entrepreneurs schedule their time in everyday life provides an interesting perspective in the discussion regarding coordination of work and family.
Yrittäjänaisten ajan organisointi arjessa tarjoaa mielenkiintoisen näkökulman työn ja perheen yhteensovittamisesta käytävään keskusteluun.
What types of coping strategies and solutions have women entrepreneurs created to coordinate entrepreneurship and parenting?
Millaisia selviytymiskeinoja ja ratkaisuja yrittäjänaiset ovat luoneet yrittäjyyden ja vanhemmuuden yhteensovittamiseksi?
Experiences of parenting by self-employed women examined three broad thematic areas: parenting experience, entrepreneurship and parenting coordination, and parenting and entrepreneurship, as positioned in the careers of the interviewees.
Yrittäjänaisten kokemuksia tarkastellaan kolmen teema-alueen kautta, joita ovat vanhemmuuden kokemus, yrittäjyyden ja vanhemmuuden yhteensovittaminen sekä vanhemmuuden ja yrittäjyyden asettuminen haastateltavien elämän kulkuun.
The life stories of female entrepreneurs appeared as individual stories, with maternity as the common denominator.
Yrittäjänaisten elämänjanat olivat yksilöllisiä tarinoita, joiden yhteisenä nimittäjänä äitiys toimi.
The purpose of this study is to describe how entrepreneurial women with children experience parenting.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvata perheellisten yrittäjänaisten vanhemmuuden kokemusta.
The role of maternity appeared in their everyday care of children, household tasks, and basic needs.
Äitiyden rooli arjessa näyttäytyi lasten ja kodin hoitamisena ja perustarpeisiin vastaamisena.
How have parenthood and entrepreneurship positioned themselves in the life cycle of women entrepreneurs?
Miten vanhemmuus ja yrittäjyys ovat asettuneet yrittäjänaisten elämänkaarelle?
The parenthood of self employed women parentage was purely gender based and expressed as maternity in their daily lives.
Yrittäjänaisten vanhemmuus oli puhtaasti sukupuolittunutta ja ilmentyi arjessa äitiytenä.
The point of view regarding entrepreneurship and parenting coordination is derived from a model (Salmi 2004c) with work and family, as the point where three fields intersect.
Yrittäjyyden ja vanhemmuuden tarkastelun taustarakenteena on Salmen (2004c) työn ja perheen yhteensovittamisen malli, jossa työ ja perhe ovat työelämän ja politiikan, perhe-elämän ja sosiaalipolitiikan sekä sukupuolta rakentavien prosessien ja tasa-arvopolitiikan leikkauspisteessä.
A safety net involving the grandparents was present.
Yrittäjyyden ja vanhemmuuden yhteensovittamisen keinoista tavallisin oli isovanhempien varaan rakennettu turvaverkosto.
How is parenting experienced in the everyday life by female entrepreneurs with children?
Millaisena vanhemmuus koetaan perheellisten yrittäjänaisten arjessa?
The use of time included exceptional creativity and resourcefulness in addressing the needs of the family.
Yrittäjänaisten äitiys toteutuu hyvin familistisena, mutta ajankäytölliset ratkaisut sisältävät poikkeuksellista luovuutta ja neuvokkuutta.
The idea of a Finnish-Swedish bilingual school has been a popular topic in the Finnish media since September 2011.
Suomen- ja ruotsinkielisistä kaksikielisistä kouluista on keskusteltu aktiivisesti suomalaisissa medioissa syyskuusta 2011 saakka.
Belonging to the Swedish minority was linked to an essential, collective identity that can be considered as an essentialist strategy for increasing the cohesion within the minority.
Kuuluminen ruotsinkieliseen vähemmistöön yhdistettiin essentialistiseen, kollektiiviseen identiteettiin, jota voidaan tarkastella myös essentialistisena strategiana, jonka tarkoitus on vahvistaa yhteisöllisyyttä vähemmistössä.
Cultural identity was defined in relation to memberships in ethnic, linguistic and national cultures.
Kulttuuri-identiteetin määriteltiin liittyvän jäsenyyksiin etnisissä, kielellisissä ja kansallisissa kulttuureissa.
The aim of this study was to analyse the construction of cultural identities in the discourses emerging in the debate and thus to increase comprehension of the cultural context of the debate.
Tutkimuksen tavoite oli tarkastella kulttuuristen identiteettien rakentumista niissä diskursseissa, joita keskustelussa näyttäytyy, ja siten lisätä ymmärrystä siitä kulttuurisesta kontekstista, jossa keskustelua käydään.
The link between language and identity was mainly comprehended as straightforward.
Identiteetin ja kielen suhde ymmärrettiin aineistossa monin paikoin suoraviivaiseksi.
The dichotomy was however challenged in a discourse that stood up for bilingualism by talking back .
Dikotomiaa kuitenkin kyseenalaistettiin diskurssissa, jossa puolustettiin kaksikielisyyttä vastapuhetta tuottamalla.
The data consisted of 127 texts in four different newspapers and was analysed within a critical discourse analytical framework influenced by Foucault and combined with elements of Laclau's ideology and discourse analysis and Derrida's deconstructive reading.
Analyysi toteutettiin Foucault-vaikutteisessa kriittisessä diskurssianalyyttisessä viitekehyksessä, johon yhdistettiin osia Laclaun ideologia- ja diskurssinanalyyttisestä lähestymistavasta ja derridalaisesta dekonstruktiivisesta luennasta.
The construction of identities was examined in relation to difference and representations of otherness and, moreover, as connected to the descriptions of a postmodern society.
Identiteetin rakentumista tarkasteltiin suhteessa erontekoihin ja toiseuden tuottamiseen sekä postmodernin yhteiskunnan kuvauksiin.
Cultural identities were constructed in a discourse based on an established dichotomy, by producing difference and otherness.
Kulttuurisia identiteettejä rakennettiin vakiintunutta dikotomiaa ylläpitävässä diskurssissa, erontekoa ja toiseutta tuottamalla.
Identity was examined as a cultural and discursive construction in a post-structural framework.
Identiteetti ymmärrettiin jälkistrukturalistisessa viitekehyksessä kulttuuriseksi ja diskursiiviseksi konstruktioksi.
A discourse analytical study of the construction of identities in the public discourse on bilingual schools
"Kaksi kieltä, kaksi mieltä" : Diskurssianalyyttinen tutkimus identiteettien rakentumisesta koulukielikeskustelussa
Together we'll do it better!"
"Yhdessä teemme sen paremmin!"
Traditionally teaching has been lonely work.
Opettajan työ on perinteisesti ollut yksinäistä puurtamista.
Finnish students rank well in international comparison, but feel less comfortable at school.
Suomalaiset oppilaat pärjäävät hyvin kansainvälisissä osaamistesteissä, mutta viihtyvät koulussa huonosti.
Demands for towards teaching has been increased during the last decade: need for special education is growing, the contents of the curriculum has grown and there are also new challenges in the co-operation between school and families.
Viimeisen vuosikymmenen aikana opettajan työhön kohdistuvat vaatimukset ovat kasvaneet: erityisopetuksen tarve on suurentunut, opetussuunnitelman sisällöt lisääntyneet, ja kodin ja koulun väliseen yhteistyöhön on tullut uusia haasteita.
Lack of resources does not allow smaller class sizes or more input in special education.
Resurssit eivät riitä pienempiin luokkakokoihin eivätkä erityisopetuksen tehostamiseen.
Research type was qualitative multi-case study.
Tutkimusote oli laadullinen monitapaustutkimus.
The interviews were analysed using qualitative content analysis, which was steered by the theory and the collected material.
Haastattelut puolestaan analysoitiin laadullisella sisällönanalyysillä, jota tehtiin sekä teoriaohjaavasti että aineistolähtöisesti.
According to this study co-teaching was considered as a means to enhance quality of teaching, reduce teachers' work load, increase professionality, and to increase the motivation of pupils.
Tämän tutkimuksen mukaan yhteisopetus koettiin opetuksen laatua parantavana, opettajan työtä keventävänä, opettajan professionaalisuutta kasvattavana ja oppilaiden motivoitumista lisäävänä keinona.
: Multiple case study of co-teaching between classroom teachers
: Monitapaustutkimus luokanopettajien välisestä yhteisopetuksesta
The observations were reported as narratives describing the co-teaching of each teacher pair.
Havainnoinneista kirjoitettiin narratiiveja kuvaamaan kunkin opettajaparin toteuttamaa yhteisopetusta.
These forms may be useful in better recognizing the individual needs of pupils and to better use the presence and experience of two teachers.
Niiden avulla opetuksessa voidaan huomioida paremmin oppilaiden yksilölliset tarpeet ja hyödyntää kahden opettajan läsnäoloa ja kokemustaustaa.
As a conclusion, the didactic triangle was extended to form a didactic-collegial square, where the collegial relationship between the two teachers brings a new dimension to the picture reflecting the many dimensions of co-teaching and difference to the work of a teacher alone.
Tutkimuksen johtopäätöksenä didaktinen kolmio laajennettiin didaktis-kollegiaaliseksi neliöksi, jossa kahden opettajan välinen kollegiaalinen suhde tuo kuvioon uuden ulottuvuuden, mikä kuvastaa yhteisopetuksen moniulotteisuutta verrattuna yhden opettajan toteuttamaan opetukseen.
Eight pairs of co-teachers were interviewed, five of them co-teaching full time and in three cases the other teacher joining the class only for certain lessons.
Tutkittavina oli kahdeksan yhteisopettajaparia, joista viisi opettaa yhteisopetusta kokoaikaisesti kahden luokanopettajan voimin ja kolmessa luokanopettajan parina on tietyille oppitunneille resursoitu tuntiopettaja.
The idea of inclusion and the changing law of special education stating that all pupils would attend the same classes are in the background.
Taustalla ovat myös inkluusio ja erityisopetusta koskevat lakimuutokset, joissa kaikki oppilaat halutaan saada lähtökohtaisesti samalle luokalle.
The study material was collected by observing the classes and by interviewing the pairs.
Aineisto kerättiin havainnoimalla ja haastattelemalla opettajapareja.
The aim of the study is to find out the characteristics of co-teaching with two teachers and its added value to the teaching work.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, millaista kahden luokanopettajan välinen yhteisopetus on, ja mitä lisäarvoa opettajaparit kokevat sen tuovan opetukseen.
Interest in a collegial collaboration between teachers has been suggested as a solution.
Ratkaisuna näihin opettajille on herännyt kiinnostus kollegiaaliseen yhteistyöhön.
Co-teaching aims at avoiding extra special education by using existing resources, by combining two classes and with collaboration of teachers.
Yhteisopetuksella tähdätään siihen, että olemassa olevilla voimavaroilla, yhdistämällä luokkia ja tekemällä opettajien välistä yhteistyötä, voidaan välttää erityisopetuksen lisäresursointi.
Nineteen different forms of co-teaching were formulated based on the literature and the material collected at observations and interviews.
Tutkimuskirjallisuuden sekä havainnointi- ja haastatteluaineiston perusteella yhteisopetuksesta löydettiin 19 erilaista muotoa.
Teachers are tiring themselves out and choose other professions.
Opettajat uupuvat kuormittavan työtaakan alle ja vaihtavat alaa.
The study was carried out by the in-depth interviews of six foster parents during the year 2012.
Tutkimus toteutettiin syvähaastattelemalla kuutta sijaisvanhempaa vuoden 2012 aikana.
Transcribed interview data was analyzed and compressed into one main theme (the interest/need of the child ) and two sub themes (challenges of the obligation of non-disclosure and the means of interaction).
Teemoitteluprosessissa aineisto oli tiivistettävissä yhteen pääteemaan (lapsen etu/tarve) ja kahteen alateemaan (vaitiolovelvollisuuden haasteet ja vuorovaikutuksen keinot).
Disclosure as well as non-disclosure of private information was seen as protecting the child depending on the situation.
Sekä yksityisen tiedon kertominen että kertomatta jättäminen näyttäytyivät kuitenkin tilanteesta riippuen lapsen suojelemisena.
Most of the interviewees disclosed thoughts and feelings on fostering with their close friends or relatives because they felt they received support needed in fostering from these relationships.
Suurin osa haastateltavista jakoi sijaisvanhemmuuteen liittyviä asioita läheisten ystävien tai sukulaisten kanssa, sillä he kokivat saavansa näistä suhteista vanhemmuuteen tarvitsemaansa tukea.
Before the interviews foster parents kept a small-scale interaction diary the purpose of which was to prepare foster parents for the forthcoming interviews.
Ennen haastatteluja kohdehenkilöt pitivät pienimuotoista vuorovaikutuspäiväkirjaa, jonka tarkoituksena oli orientoida kohdehenkilöitä tulevaan haastatteluun.
In this study executing the obligation of non-disclosure presented itself as an active managing of private information by the foster parents, the purpose of which was to take care of foster child's interests and needs.
Tässä tutkimuksessa vaitiolovelvollisuuden toteuttaminen näyttäytyi sijaisvanhemman aktiivisena yksityisen tiedon hallintana, jonka pääasiallisena motiivina oli lapsen edusta ja tarpeista huolehtiminen.
Foster parents strived for sensitive responsiveness in spite of the obligation of non-disclosure.
Lapsen viesteihin pyrittiin vastamaan sensitiivisesti vaitiolovelvollisuudesta huolimatta.
This Master's Thesis discusses the conceptions and experiences foster parents have regarding the role of the obligation of non-disclosure in interaction.
Tässä tutkimuksessa on selvitetty sijaisvanhempien käsityksiä ja kokemuksia vaitiolovelvollisuuden roolista vuorovaikutuksessa.
Foster parent's obligation of non-disclosure in interaction
Sijaisvanhemman vaitiolovelvollisuus vuorovaikutuksessa
The conceptions and experiences foster parents had on the obligation of non disclosure and the ways by which foster parents executed the obligation of non-disclosure or managed private information was presented with Communication Privacy Management Theory.
Sijaisvanhempien vuorovaikutuksessa toteuttamaa vaitiolovelvollisuutta/yksityisen tiedon hallintaa ja heidän käsityksiään ja kokemuksiaan siitä kuvattiin Communication Privacy Management -teorian avulla.
The interpretations that authorities have on the obligation of non-disclosure and the instructions given to the foster parents should be defined in order to insure foster parent's possibilities for executing sensitive interaction needed in taking care of foster children and their needs.
Viranomaisten vaitiolovelvollisuuteen liittyviä tulkintoja ja tulkintaohjeita tulisi tarkentaa siten, että ne mahdollistavat sijoitetun lapsen ja sijaisvanhemman välistä kiintymyssuhdetta tukevan, sensitiivisen vuorovaikutuksen toteuttamisen ja siten lapsen edun toteutumisen vaitiolovelvollisuudesta huolimatta.
In order to receive a full picture on the phenomenon the views of the foster children and social services authorities should also be researched.
Vaitiolovelvollisuutta vuorovaikutuksen ilmiönä tulisi sijaisvanhempien näkökulmasta tutkia edelleen, mutta kokonaiskuvan saaminen edellyttää myös sijoitettujen lasten ja sijoittavan tahon näkökulmien tutkimista.
The Finnish legislation states that foster parents have an obligation of non-disclosure.
Vaitiolovelvollisuus on Suomen laissa määritelty sijaisvanhempia koskeva vaatimus, jonka rikkomisesta on säädetty rikoslain mukainen rangaistus.
In the foster parent's point of view too strict interpretation of the obligation of non-disclosure had opposite effects on foster children's well-being.
Haastateltujen sijaisvanhempien käsityksien mukaan vaitiolovelvollisuuden tulisi ensisijaisesti suojata sijoitettua lasta ja liian tiukalla vaitiolovelvollisuuden tulkinnalla nähtiin olevan päinvastaisia seurauksia.
Attachment Theory was also utilized in the interpretation of the conceptions and experiences of the foster parents.
Lisäksi sijaisvanhempien käsityksien ja kokemuksien tulkinnassa hyödynnettiin muun muassa kiintymyssuhdeteorian tuottamaa tietoa lapsen kiintymyskehitystä tukevasta aikuisen hyvästä vuorovaikutuksesta.
Genetic mechanisms of stress response and sporulation in Clostridium botulinum
Clostridium botulinumin geneettiset stressinsieto- ja itiöintimekanismit
Additionally, two previously uncharacterized putative DNA-binding regulatory proteins CBO0477 and CBO0558A were shown to play a role in cold tolerance of C. botulinum ATCC 3502.
Lisäksi osoitettiin kahden aiemmin karakterisoimattoman geenien ilmentymistä säätelevän tekijän (CBO0477 ja CBO0558A) merkitys kylmänsiedossa.
Additionally, its putative function in stress tolerance was investigated.
Lisäksi tutkimuksessa selvitettiin kannan itiöinnin geneettistä säätelyä.
The two-component system (TCS) CBO0366/CBO0365 was shown to be important in the cold tolerance of C. botulinum ATCC 3502.
Geeni-ilmentymistä säätelevän nk. kaksoiskomponenttijärjestelmä CBO0366/CBO0365:n ilmentymisen todettiin lisääntyvän kylmässä, ja sen todettiin olevan välttämätön kannan kasvulle alhaisessa lämpötilassa.
Transcriptomic analysis of the foodborne pathogen C. botulinum ATCC 3502 upon temperature downshift revealed the induction of several mechanisms previously identified as cold-related in other bacteria, thus suggesting that also C. botulinum utilizes these mechanisms in cold tolerance.
Useita muilla bakteereilla kylmässä aktivoituvia ja niiden kylmänsiedossa tärkeiksi osoitettuja mekanismeja aktivoitui myös C. botulinumilla, näin ollen näillä mekanismeilla saattaa olla merkitystä myös C. botulinumin kylmänsiedossa.
This study sought to investigate the effects of temperature downshift on the global gene expression pattern of Group I C. botulinum type strain ATCC 3502, and further characterize the roles of regulatory mechanisms identified as cold tolerance-related.
Tässä väitöstutkimuksessa selvitettiin C. botulinum -tyyppikannan ATCC 3502 geneettisiä mekanismeja elintarvikkeiden prosessoinnissa ja säilytyksessä kohtaamiensa ympäristöolosuhteiden, erityisesti alhaisen lämpötilan, havaitsemiseen ja niihin sopeutumiseen.