natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first essay is based on the finding that a time series with a unit root or fractional unit root can be miscategorized in stationarity tests if the series has structural breaks.
Ensimmäinen essee pohjautuu havaintoon, että jos aikasarja sisältää rakenteellisen poikkeaman, stationaarisuustestit tuottavat luokitteluvirheen yksikköjuuren tai fraktionaalisen yksikköjuuren sisältävän aikasarjan tapauksessa.
Three series have breaks and in two cases control of the structural breaks changes the unit root assumption to a fractional unit root.
Havaitaan, että kolmessa kannatussarjassa esiintyy rakenteellisia poikkeamia ja kahdessa niistä poikkeamien kontrollointi muuttaa yksikköjuuri oletusta fraktionaaliseksi.
This dissertation consists of three separate essays on government and party popularities and their connections to the economy.
Väitöskirja koostuu kolmesta erillisestä esseestä, jotka käsittelevät puolueiden ja hallituksen suosiota suhteessa taloudelliseen kehitykseen.
This finding is tested on Finnish and Swedish party popularity series.
Testaamme tätä havaintoa suomalaisten ja ruotsalaisten puoluekannatusaikasarjojen osalta vuosina 1987-2001.
During the right government the high local unemployment does not decrease respondent's approval likelihood, but during the multi-party government it does.
Oikeistohallituksen aikana (1991-95) korkea alueellinen työttömyys ei vähennä hallituksen kannatustodennäköisyyttä, kun taas näin käy nk. sateenkaarihallituksen aikana (1995-2001).
The composition and nature of popularity series provide reasons to assume fractional dynamics.
Puoluekannatussarjojen koostumus ja luonne viittaavat sekä fraktionaaliseen dynamiikkaan että rakenteellisiin poikkeamiin.
The popularities of the Finnish right-wing (left-wing) parties decrease (increase) when unemployment and inflation increase but in Sweden the opposite happens although the countries experience simultaneously an economic crisis.
Suomalaisten oikeistopuolueiden kannatus laskee työttömyyden kasvaessa, vasemmistopuolueiden kannatus puolestaan kasvaa.
In the second essay, we find that in 1987-2001 unemployment and inflation have the opposite influences on the popularities of Finnish and Swedish leftist and rightist parties.
Toisessa esseessä etsitään tekijöitä, jotka selittävät Suomen ja Ruotsin puoluekannatusaikasarjoja vuosina 1987-2001.
Otherwise, we get results supporting the class dealignment, the importance of political orientation on government support, the increased likelihood of non-support if facing the risk of being less-well-off, and the positive attitude towards the government among the young amidst all the turbulence in the society.
Muutoin tuloksemme tukevat luokkasamaistumisen vähentymistä ja poliittisen taustan vahvaa vaikutusta kannatuspäätöstä tehtäessä.
Popularity of the Finnish leftist parties increases when unemployment is high (<10.7%).
Kynnysmallin estimointi osoittaa, että työttömyyden tulee Suomessa ylittää 10.7% ennen kuin vasemmistopuolueiden kannatus kasvaa.
The implications of the model as regards central bank policy are consistent with empirical regularities observed in the development of LLR activity during the 1900's.
Mallin implikaatiot ovat yhdenmukaisia keskuspankkien LLR toiminnassa 1900-luvulla havaittavan kehityksen kanssa.
In particular, the model rationalises the observed shift from adherence to strict Bagehotian principles to more supportive LLR assistance.
Mallin avulla voidaan perustella mm. siirtymä ns. Bagehot-periaatteiden kirjaimellisesta toteuttamisesta tukevampaan LLR politiikkaan.
Current theoretical models propose that liquidity problems by banks may arise due to co-ordination failure by outside investors (sunspot bank runs), or due to solvency shocks.
Viimeaikaisten talousteoreettisten mallien mukaan pankkien likviditeettikriisit voivat johtua tallettajien ns. koordinaatio-ongelmasta syntyvistä pankkipaniikeista tai pankin vakavaraisuuden heikkenemisestä.
The model suggests for a possibility that pure liquidity shocks can have real effects in banks' behavior and in the completion of investment projects.
Mallissa likviditeettisokeilla on reaalisia vaikutuksia pankkien toimintaan ja pankkien rahoittamien investointiprojektien jatkumiseen.
We will formalise our hypothesis by extending the framework introduced by Holmstöm and Tirole (1998), and use the extended framework to discuss optimal reserve policy in banking under moral hazard.
Tarkastelen hypoteesia Bengt Holmströmin ja Jean Tirolen (1998) likviditeetin tarjontaa analysoivan mallin laajennuksen avulla.
A key issue in the discussion on banks' liquidity management is the question, why banks which have positive net present value (which are solvent), should find it hard to obtain finance from the market, ie be illiquid.
Pankkien likviditeetin hallintapolitiikan yksi peruskysymyksiä on, voivatko pankit, jotka ovat vakavaraisia, ajautua epälikvidiin tilaan, vaikka ne voivat tarpeen mukaan pyrkiä käyttämään rahamarkkinoita likviditeetin lähteenä.
In particular, we will discuss the potential gains achievable in banks' reserve policy when the implementor of the policy is a centralised liquidity pool, a lender of last resort.
Erityisesti tarkastelen niitä hyötyjä, joita keskuspankin hätärahoitusfasiliteetista on pankkien reservipolitiikan toteuttamisessa.
We will argue that, if a bank is characterised by the possibility for moral hazard, liquidity problems may arise also absent any effects on bank solvency in non-panic situations.
Tässä työssä perustelen mikrotaloudellisista lähtökohdista hypoteesin, jonka mukaan pankit saattavat ajautua epälikvidiin tilaan, mikäli likviditeettisiirrot vahvistavat pankin moraalikato-ongelmia.
The research method used is this non-experimental case study is critical literature analysis.
Tutkimusmenetelmänä tässä ei-kokeellisessa tapaustutkimuksessa on kriittinen kirjallisuusanalyysi.
However, differing views on the best non-proliferation policies between the US Congress and the President and a lack of support from other states have caused certain ineffectiveness of US policies.
Eriävät mielipiteet koskien parasta tapaa estää ydinaseiden leviäminen Yhdysvaltain kongressin ja presidentin välillä sekä muiden maiden tuen puute ovat tehneet Yhdysvaltain toimista osittain tehottomia.
The study is about the US policies towards the Indian and the Pakistani nuclear weapons programs in 1945-2001.
Tutkielma käsittelee Yhdysvaltojen vuosina 1945-2001 harjoittamaa politiikkaa Intian ja Pakistanin ydinaseohjelmia kohtaan.
There are several reasons behind the Indian and the Pakistani nuclear weapons programs, of which the most important seem to be threats to security, the Indian aspiration to become a major international player, and domestic politics.
Tutkimuksessa ilmeni Intian ja Pakistanin ydinaseohjelmien takana olevan useita syitä, joista tärkeimpiä ovat näiden maiden kohtaamat turvallisuusuhat, Intian tavoite tulla tunnustetuksi huomattavaksi kansainväliseksi toimijaksi sekä maiden sisäinen politiikka.
The research material consists of books, articles, and statements about US non-proliferation policies, the South Asian nuclear weapons programs, and geopolitical and realist theories as well as theories about nuclear weapons.
Tutkimusmateriaali koostuu kirjoista, artikkeleista ja lausunnoista, jotka käsittelevät geopoliittisia, realistisia ja ydinaseita koskevia teorioita, Yhdysvaltain ydinaseiden vastaista politiikkaa sekä Etelä-Aasian ydinaseohjelmia.
In addition to the two nuclear weapons programs and the reasons behind them, also US policies towards them and the factors that have contributed to the success of the policies are considered, as well as US goals and interests in South Asia in general.
Ydinaseohjelmien ja niiden syiden lisäksi työssä tarkastellaan Yhdysvaltain politiikkaa ja sen menestymiseen vaikuttaneita tekijöitä sekä Yhdysvaltain tavoitteita Etelä-Aasiassa yleisemminkin.
Preventing nuclear proliferation has not always been ensured because it has been secondary to some other goals of the US, most notably to that of opposing the Soviet Union during the Cold War.
Yhdysvallat vaikuttaa koko ajan periaatteessa vastustaneen ydinaseiden leviämistä Etelä-Aasiaan, mutta sen toimia ydinaseiden leviämisen estämiseksi on haitannut se, ettei tämä tavoite ole ollut ensiarvoinen vaan alisteinen Yhdysvaltojen muille, tärkeämmille tavoitteille, erityisesti Neuvostoliiton valtapiirin leviämisen estämiselle kylmän sodan aikana.
The US non-proliferation policies have somewhat concentrated on trying to prevent the spread of nuclear material and technologies but it has also tried to affect the reasons for proliferation.
Yhdysvallat on pyrkinyt estämään ydinaseiden leviämisen pääasiassa rajoittamalla teknologian ja materiaalien leviämistä, mutta myös vaikuttamalla niihin syihin, joiden takia Intia ja Pakistan ovat halunneet hankkia itselleen ydinaseita.
On the Threshold of Poverty - Dynamics of Social Assistance in the 1990s in Finland
Köyhyyden kynnyksellä – toimeentulotuen dynamiikka 1990-luvun Suomessa
Every fifth adult received social assistance at least once over the six-year period 1991-1996.
Joka viides suomalainen sai sitä vähintään kerran kuusivuotisperiodilla 1991–1996.
As regards the cumulative number of months (net duration) recipients claimed the benefit, median value was only seven months during a seven-year period.
Tuen nettokeston, eli saatujen tukikuukausien summan, mediaani seitsemänvuotisen seurantajakson aikana oli vain seitsemän kuukautta.
However, the average time between the first and last claim (gross duration) was four years.
Ensimmäisen ja viimeisen asiakaskontaktin välistä aikaa kuvaavan bruttokeston mediaani oli kuitenkin peräti neljä vuotta.
By means of these indicators it was possible to classify four types of recipients: one-time visitors (15 %), other short-term (20 %), recurrent (50 %), and permanent long-term recipients (15 %).
Muita asiakastyyppejä olivat intensiivisesti eli pääosan vuotta tukea saaneet pitkäaikaisasiakkaat (15 %), kertaluonteista tukea saaneet pistäytyjät (15 %) ja muut lyhytaikaisasiakkaat (20 %).
Divergent life-courses were closely linked to the age, education and area of residence of the recipients.
Pitkäaikaisiin taloudellisiin ongelmiin ajautumista selittivät selvimmin tuensaajan ikä, koulutus ja asuinpaikka.
In addition, the period prevalence of receiving social assistance over the years 1991-1996 and the role of social assistance in the social security system were studied.
Lisäksi selvitettiin toimeentulotuen periodiprevalenssia vuosina 1990–1996 sekä toimeentulotuen muuttuvaa asemaa sosiaaliturvan osana.
Data was assembled from register files by Statistics Finland, and it contains information on e.g. work history, family situation, and incomes over the years 1987-1998.
Asiakasuria ja elämänkulkua koskevat tiedot perustuvat Tilastokeskukselta hankittuun rekisteriaineistoon, joka kattaa vuodet 1987–1998.
Analysis was based on two random samples: a sample of new recipients of social assistance (10 088 persons) from the years 1990-1992, and a representative population sample (30 184 persons, over the age of 14) from the same period.
Tutkimus perustuu pääosin uusia toimeentulotuensaajia edustavaan satunnaisotokseen (10 088 henkilöä), joka poimittiin valtakunnallisesta toimeentulotukirekisteristä vuosilta 1990–1992.
A significant proportion of the recipients suffered many years from low incomes.
Tämä viittaa siihen, että suuri osa uusista tuensaajista kärsi pitkittyneistä taloudellisista ongelmista.
In the youngest group, who was 21-24 years old at the end of the period, the prevalence was over fifty percent.
21–24-vuotiaista nuorista tukea sai joka toinen.
Period prevalence of receiving the benefit was higher than previously expected.
Pääkaupunkiseudulla toimeentulotukiasiakkuuden pitkittymisriski oli puolestaan odotettua suurempi.
The main purpose of this panel study was to investigate the benefit careers and life courses of the new recipients of social assistance from the first claim until 1998.
Tutkimuksessa selvitettiin 1990-luvun alussa toimeentulotukea ensi kertaa saaneiden henkilöiden asiakasuria ja elämänkulkua asiakkuuden alusta vuoteen 1998 saakka.
The study shows that dynamic longitudinal approach disproves the popular stereotypes of social assistance.
Tutkimuksessa osoitetaan, että asiakasvirtojen tarkastelu monipuolistaa toimeentulotuesta esiintyvää kaavamaista kuvaa.
Only some of them gained from the recovery in employment.
Tämän tulkittiin johtuvan kaupungin aktiivisesta työllistämispolitiikasta.
At the end of follow-up period 15 percent of recipients suffered still from the accumulative social disadvantage of labour market exclusion, weak social integration and poverty.
Kymmentä suurinta kaupunkia koskeva analyysi paljasti, että tuensaajien syrjäytymisriski oli sitä suurempi, mitä vaikeampi oli asuinkunnan työllisyystilanne.
Most significant sources are: Albert, S. & Whetten, D. A. (1985) 'Organizational Identity' in Cummings, L. L. & Staw, B. M.
Tärkeimmät lähteet ovat: Albert, S. & Whetten, D. A. (1985) 'Organizational Identity' in Cummings, L. L. & Staw, B. M.
The study is divided to theoretical and empirical sections.
Tutkimus jakautuu teoreettiseen ja empiriseen osaan.
The purpose is, through different interpretations, to examine what organizational identity is and what it means to an organisation.
Tarkoitus on, eri tulkintojen kautta, tutkia mikä organisaation identiteetti on ja mitä se merkitsee organisaatiolle.
Methods used are of course general literary study, examination of Varma's study of internal atmosphere, Intranet questionnaires to the personnel and theme (unformatted) interviews.
Tutkimusmetodit ovat tietysti relevantti kirjallisuustutkimus, tutkimus Varman sisäisestä ilmapiiristä, kyselyt henkilökunnalle Varman Intranetissä sekä teemahaastattelut (strukturoimattomat).
This is farther examined in the case study of Varma-Sampo's name change to Mutual Pension Insurance Company Varma.
Tätä selvennetään myöhemmin tapaustutkimuksella Varma-Sammon nimenmuutoksesta Eläkevakuutusyhtiö Varmaksi.
The empirical part demonstrates how management and personnel view name change and its relationship with the company.
Empiirinen osuus osoittaa mitä johtajisto ja henkilökunta ajattelevat nimenmuutoksesta ja sen suhteesta yritykseen.
The object of this study is organisational identity and the possibilities of changing it through changing the organisation's name.
Tämän työn aiheena on organisaation identiteetti ja mahdollisuus sen muutokseen muuttamalla organisaation nimeä.
Theoretical part examines different researchers' views on organisational identity and the empirical part concentrates on case study on the name change of Mutual Pension Company Varma.
Teoreettinen osuus tarkastelee eri tutkijoiden näkemyksiä organisaation identiteettiin ja empiriinen osuus keskittyy tapaustutkimukseen yrityksen nimenmuutoksesta.
Theoretical frame work is studies made of organisations, which examine how identity is formed and what is its impact on the organisation.
Teoreettinen viitekehys on organisaatioista tehty tutkimus, joka selvittää miten identiteetti muodostuu ja vaikuttaa organisaatioon.
The most important conclusions refer to the flexible and changeable nature of organisational identity and to the importance of change communication to a successful execution of organisational change.
Tärkeimmät johtopäätökset liittyvät organisaation identiteetin joustavaan ja muuttuvaan luonteeseen, sekä muutosviestinnän tärkeään rooliin muutosten toteuttamisessa.
Organisational identity is formed by for example image, history, organisations mission and nature.
Organisaation identiteetti muodostuu mm. imagosta, historiasta, organisaation tehtävästä ja luonteesta, joten se on altis muutoksille.
The work also concludes that changing a company's name can and probably does have an influence on the organisational identity.
Tutkimuksesta on myös pääteltävissä kuinka yrityksen nimenmuutoksen on mahdollista vaikuttaa ja vaikuttaakin organisaation identiteettiin.
The work examines how organisational identity can be influenced or managed, and the importance of change communication and change management within a company in times of change.
Lisäksi tutkimus selvittää miten organisaation identiteettiä voidaan johtaa, sekä muutosviestinnän ja muutosjohtamisen tärkeyttä muutoksien aikana.
The essay combines two theoretical models from previous literature.
Tutkimuksessa yhdistetään kaksi aiemmassa kirjallisuudessa esitettyä teoreettista mallia.
The essay shows that earlier results, concerning both income tax indexation and the role of openness in deciding the optimal degree of wage indexation, do not hold under some more general assumptions.
Essee osoittaa, että aiemmat tuloverotuksen indeksointia ja talouden avoimuuden vaikutusta optimaalisen palkkaindeksointiin koskevat tulokset eivät päde yleisempien oletusten vallitessa.
Two essays have been published and the third is forthcoming in scientific journals.
Kaksi esseistä on julkaistu tieteellisissä aikakauskirjoissa ja kolmas hyväksytty julkaistavaksi.
In the first essay the role of taxation is to act as an automatic stabiliser in the face of different shocks.
Ensimmäisessä esseessä verotus toimii automaattisena vakauttajana shokkien kohdatessa taloutta.
The essay extends a well-known dynamic general equilibrium simulation model to include a trade union.
Tutkimus laajentaa tunnettua yleisen tasapainon numeerista simulointimallia ammattiliitolla.
Thus the time horizon is one bargaining round.
Tarkasteltava aikaväli on yksi tulopoliittinen kierros.
Wage setting is done by majority-voting by life-cycle optimisers in a centralised monopoly union.
Palkat määräytyvät jäsenten enemmistöpäätöksillä työmarkkinat kattavassa monopoliliitossa.
The study develops a one-shot game describing the determination of the threat and the decisions of the unions.
Tilanne kuvataan kertaluontoisena pelinä, jossa sekä verouhkaus että ammattiliittojen päätökset muotoutuvat.
The time span is several decades, long enough for households and firms to have fully adjusted their behaviour to the tax and transfer structure.
Kotitalouksien ja yritysten oletetaan täysin sopeuttaneen toimintansa verorakenteeseen.
The three essays in this collection approach taxation as a group of policy instruments, and study how their use is connected to and affected by wage formation in the economy.
Kokoelman esseissä verotusta tarkastellaan talouspolitiikan instrumenttina ja tutkitaan sen käytön vuorovaikutusta talouden palkanmuodostuksen kanssa.
The article gives one possible rationalisation for the use and success of tax threat policies, and discusses reasons why this instrument is not used more often.
Tutkimus esittää yhden mahdollisen perustelun verouhkauksen menestykselliselle käytölle, ja siinä pohditaan myös syitä tämän keinon käytön harvinaisuuteen.
In the third essay the aim of policies is to increase efficiency and welfare in the economy.
Kolmannessa esseessä tutkitaan verotuksen ja tulonsiirtojen vaikutusta talouden tehokkuuteen ja hyvinvointiin.
Tax and transfer structure is shown to affect the economy through dynamic channels and in a way which depends significantly on wage formation.
Tulosten mukaan verotuksen ja tulonsiirtojen vaikutukset talouteen riippuvat merkittävästi palkkojen muodostumistavasta.
The aim of policy is to cure an acute inflation problem.
Toisessa artikkelissa verojen korotusuhkauksella pyritään torjumaan palkkainflaatiota.
Their ages ranged from 15 to 20 years.
He olivat 15-20 -vuotiaita.
I interviewed 30 non-heterosexual young people, 16 girls and 14 boys.
Haastattelin 30 ei-heteroseksuaalista nuorta, joista 16 oli tyttöjä ja 14 poikia.
Other alternatives are not brought up, or they are presented as something questionable.
Muista mahdollisuuksista vaietaan, tai ne esitetään kielteisinä.
Sexuality and Gender at School : The Perspective of Heteronormativity and the Stories of Non-Heterosexual Young People
Seksuaalisuus ja sukupuoli koulussa : Näkökulmana heteronormatiivisuus ja ei-heteroseksuaalisten nuorten kertomukset
I analyse the three layers of school: the official school with its textbooks and organisation of teaching, the informal school involving the informal relationships between students, and the physical school with the various uses of space and body.
Analysoin koulun kolmea kerrostumaa: virallista koulua oppikirjoineen ja opetusjärjestelyineen, informaalia koulua, johon sisältyy epämuodolliset nuorten väliset suhteet, ja fyysistä koulua tilan ja ruumiin käyttöineen.
The practices of heteronormativity themselves enable its challenging, and the challenging of heteronormativity may, in turn, lead to attempts to maintain it.
Usein heteronormatiivinen käytäntö mahdollistaa sen haastamisen ja vastaavasti heteronormatiivisuuden kyseenalaistaminen voi johtaa sen ylläpitopyrkimyksiin.
Heteronormativity involves the idea that heterosexual masculinity for men and heterosexual femininity for women are seen as self-evident, or natural basis for gender and sexuality, or that they are presented as something better compared to other alternatives.
Heteronormatiivisuuteen sisältyy ajatus siitä, että heteroseksuaalinen maskuliinisuus miehillä ja heteroseksuaalinen feminiinisyys naisilla ymmärretään itsestään selvinä tai luonnollisina lähtökohtina seksuaalisuudelle ja sukupuolelle tai että ne esitetään parempina vaihtoehtoina muiden mahdollisuuksien rinnalla.
Heteronormativity and the ways it is challenged get expressed in the school practices in many ways.
Heteronormatiivisuus ja sen haastaminen heijastuvat koulun käytännöissä monin tavoin.
Ideas about yourself in terms of gender and sexuality are formed as part of the school practices which, in turn, interact with the surrounding culture and society.
Nuoret muodostavat käsityksiään itsestään ja toistaan osana koulun käytäntöjä, jotka ovat vuorovaikutuksessa ympäröivän yhteiskunnan ja kulttuurin kanssa.
Heterosexual masculinity for men and heterosexual femininity for women are conceived as something natural and depicted as the only present and future alternative.
Heteroseksuaalinen maskuliinisuus miehillä ja heteroseksuaalinen feminiinisyys naisilla luonnollistetaan, esitetään ainoana mahdollisuutena tai nuorten tulevaisuuden kuvana.
I am involved in a research project 'Citizenship, Difference and Marginality at School – with Special Reference to Gender', lead by Tuula Gordon.
Toimin Tuula Gordonin johtamassa tutkimusprojektissa 'Kansalaisuus, erot ja marginaalisuus koulussa - lähtökohtana sukupuoli'.
School practices also include various ways of challenging heteronormativity by both the school employees and students.
Käytäntöihin sisältyy myös heteronormatiivisuuden kyseenalaistamista sekä koulun työntekijöiden että nuorten toimintana.
School cultures vary from one school to another and even within one school depending on the way students and teachers feel about these practices.
Koulujen kulttuurit vaihtelevat keskenään ja koulun sisälläkin on useita käytäntöjä, jotka vaihtelevat sen mukaan, miten käytäntöjen ylläpitäjät suhtautuvat niihin.
Alternative gender and sexual behaviours are controlled by teachers and, in particular, by students themselves.
Muunlaista käyttäytymistä kontrolloidaan sekä opettajien että varsinkin opiskelijoiden toimesta.
The study draws largely on gender-specific studies in the sociology of education as well as on lesbian and gay studies.
Hyödynsin tutkimuksessa sukupuolisensitiivistä kasvatussosiologista tutkimusta sekä lesbo- ja homotutkimusta.
Because of heteronormative practices, some students avoid close relationships with their peers, or choices transgressing the gender boundaries.
Osa nuorista joutuu muita epäoikeudenmukaisempaan asemaan ja osa välttää nuorten välistä läheisyyttä ja sukupuolirajoja rikkovia valintoja näiden käytäntöjen takia.
I analyse sex education as well as the gendered sports and craft education at school, and the behaviour of teachers.
Analysoin seksuaalikasvatusta, sukupuolittunutta liikunta- ja käsityökasvatusta sekä opettajien toimintaa.
The study deals with the sexuality and gender of young people and the way they get expressed in various practices at school.
Tutkimuksen kohteena on nuorten seksuaalisuus ja sukupuoli sekä niihin liittyvät käytännöt koulussa.