natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim of this study was to find out how the Varga Neményi teaching method effects in the Finnish preschool education and especially for children with problems in their learning or development.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää Varga Neményi –opetusmenetelmän vaikuttavuutta matematiikan esiopetuksessa, ja erityisesti lapsilla, joilla on erilaisia oppimisen ja kehityksen haasteita.
Research method: Multiple research methods have been used in this study.
Menetelmät: Tämä tutkimus toteutettiin monimenetelmällisesti ja siinä on toimintatutkimuksen piirteitä.
In the light of these findings, the Varga Neményi teaching method seems to suit well to the Finnish pre-school education, and for children with special needs.
Näiden tutkimustulosten valossa Varga Neményi -opetusmenetelmä näyttäisi soveltuvan hyvin suomalaiseen matematiikan esiopetukseen ja erityisesti lapsille, joilla on tehostetun tai erityisen tuen päätös.
The intervention of mathematic, based on Varga Neményi-teaching method, was carried out in preschool group with children of special needs.
Lukuvuoden kestävä Varga Neményi -opetusmenetelmään perustuva matematiikan interventio toteutettiin integroidussa esiopetusryhmässä.
The skills in mathematics of the children with lower performance in the beginning of the intervention improved the most.
Alkukartoituksessa heikoimmin menestyneiden lasten matemaattiset valmiudet kehittyivät eniten.
Children's skills in mathematics were studied using MAVALKA 1 – survey in the beginning and in the end of the intervention.
Esiopetusryhmän lasten matemaattisia valmiuksia selvitettiin yksilöllisesti kriteeripohjaisella MAVALKA -kartoituksella intervention alussa syksyllä ja lopussa keväällä.
The study deals with a hot topic.
Tutkimus liittyy varsin ajankohtaiseen aiheeseen.
The used method is closest to a half-structured interview, in which all interviewees were asked the same questions in flexible order.
Käytetty menetelmä on lähimpänä puolistrukturoitua haastattelua, jossa kaikille haastateltaville esitettiin samat kysymykset melko joustavaa järjestystä noudattaen.
At the moment private kindergartens are responsible in about 8% of the national budget for early childhood education (2.6 billion ‚Ç¨).
Tällä hetkellä yksityiset päiväkodit vastaavat noin kahdeksasta prosentista Suomen 2,6 miljardin kansallisesta päivähoitobudjetista ja luku on selvässä kasvussa.
Early childhood special education and private kindergartens : a case study of Helsinki
Erityisvarhaiskasvatus ja yksityiset päiväkodit : tapaustutkimus Helsingistä
The law about early childhood education is old (1973) and it is finally in process of being modernized.
Vuodelta 1973 olevaa lakia lasten päivähoidosta ollaan viimein uudistamassa.
Amongst the applicants there had been children with special needs, but the families had been informed about the limited support possibilities and advised to turn to public early childhood services.
Hakijoissa erityistä tukea tarvitsevia lapsia on ollut, mutta perheitä on tiedotettu tukimahdollisuuksien rajallisuudesta ja suositeltu hakeutumaan kunnallisiin päiväkotipalveluihin.
The discussion around its contents has been vivid in both academic publications and media.
Keskustelu lakimuutoksen sisällöstä on ollut vilkasta niin alan lehdissä kuin julkisessakin mediassa.
Central findings of the study were that, as expected, there were hardly any children with special needs in privately run kindergartens.
Tutkimuksen keskeisinä tuloksina voidaan esittää, että ennakko-oletusten mukaisesti yksityisissä päiväkodeissa ei ole juurikaan erityistä tukea tarvitsevia lapsia.
The focus of this study is in private sector kindergartens early childhood special education in Helsinki; used procedures and current challenges from the point of view of special education.
Tutkimus käsittelee Helsingin yksityisen sektorin päiväkodeissa toteutettavaa varhaiskasvatusta, erityisvarhaiskasvatuksen toimintamalleja sekä haasteita erityispedagogiikan näkökulmasta.
It has been studied how the supportive mechanisms and services of children with special needs have been organized in private kindergartens and what kind of choices these kindergartens make when selecting children or when special needs emerge and how the support is carried out.
Tutkimuksessa on selvitetty, kuinka erityistä tukea tarvitsevien lasten tukitoimet ja -palvelut järjestyvät yksityisissä päiväkodeissa, sekä kuinka nämä päiväkodit toimivat lapsivalintoja tehtäessä, mahdollisen tuen tarpeen ilmetessä ja tuen järjestämisessä.
The study also introduces methods how early childhood education in private kindergartens could be economically and functionally available possibility for all families, regardless of increased demand of special support.
Tutkimuksessa on myös nostettu esiin keinoja yhteistyön parantamiseksi sekä herätetty keskustelua siitä, kuinka yksityisen päiväkodissa tarjottavan varhaiskasvatuksen saisi taloudellisesti ja toiminnallisesti kaikille asiakasperheille avoimeksi ja varteenotettavaksi vaihtoehdoksi päivähoitojärjestelyjä mietittäessä – riippumatta mahdollisista lisääntyneistä erityisen tuen tarpeista.
One solution could be to increase the amount of local special education teachers that would working solely on private sector.
Yhtenä ratkaisuna voisi olla yksityisille päiväkodeille resursoitujen keltojen määrän lisääminen.
The early childhood special education tool kit is vastly more inclusive in public than in private sector.
Kunnallisella sektorilla varhaiserityiskasvatuksen työkalupakki on selvästi yksityistä kattavampi.
Main material for the study consist of five interviews of professionals working in private kindergartens in Helsinki.
Tutkimuksen aineistona on viisi yksityisessä päiväkodissa työskentelevän ammattilaisen haastattelua, joiden pohjalta keskeiset tulokset on muodostettu.
Additionally, It has been studied how the co-operation of public and private kindergartens work and how equal children are depending on whether they are customers of publicly or privately run services.
Lisäksi on selvitetty miten kunnallisen ja yksityisen päiväkotiverkoston yhteistyö toimii, ja kuinka tasa-arvoisessa asemassa Helsingissä päiväkodeissa tarjottavan varhaiskasvatuksen asiakkaina olevat perheet ovat.
This would make sure that children would have more equal possibilities to use their local kindergartens, despite the fact that those may be private, and be entitled to first class early childhood education – regardless of their special needs.
Tämä mahdollistaisi lasten tasa-arvoiset oikeudet lähipäiväkotiin ja tarvitsemaansa tukeen koko yhteisessä varhaiskasvatuksen palveluverkostossa.
One person was interviewed at a time, except in one case where there were two people answering questions.
Haastattelut toteutettiin ja nauhoitettiin keskustelunomaisina yksittäis- tai yhdessä poikkeustapauksessa parihaastatteluna, osittain avoimina teemahaastatteluina.
Also the innovative business models are not exploited.
Uusia innovatiivisia liikeideoita ei vielä hyödynnetä.
The study was executed by using the qualitative content analysis.
Tutkielma toteutettiin käyttäen laadullista sisällönanalyysia.
The difference between recycle and reuse is not clear enough.
Kierrätyksen ja uudelleenkäytön välille ei suurta eroa.
Prolonging the life-cycle is not easy since the environmental effects of different choices are difficult to determine.
Tekstiilien elinkaaren pidentäminen ei ole helppoa, koska eri valintojen ympäristövaikutusten arvioiminen on vaikeaa.
The companies have goals and instructions related to sustainability, but more concrete advices are needed.
Yrityksillä on kestävyyteen liittyviä tavoitteita ja ohjeita, mutta konkreettisemmat perustelut puuttuvat.
How does the fashion companies utilize the textile waste?
Miten vaatealan yritykset hyödyntävät tekstiilijätettä?
The companies' utilized textile waste in five different ways: selling the textiles to another company, giving them to charity, utilizing waste for a new collection, producing new textile fibers or using waste as a source of energy.
Yritykset hyödynsivät tekstiilijätettä viidellä eri tavalla: myymällä tekstiilit yhteistyöyritykselle, lahjoittamalla ne hyväntekeväisyyteen, valmistamalla kierrätysmalliston ja käyttämällä tekstiilit kuitumateriaalina tai energian lähteenä.
The research data was collected from 15 websites of different fashion companies.
Tutkimuksen aineisto koottiin viidentoista (15) yrityksen internetsivuilta.
The second goal was to categorize the ways companies utilize textile waste.
Toisena tavoitteena oli kategorisoida keinot, joilla yritykset hyödyntävät tekstiilijätettä.
The model recommends concrete guidance, tips for use and to emphasize recycle, reuse and removal phases.
Malli suosittelee konkreettisia ohjeita, käyttövaiheen huomioonottamista sekä tehostamaan uudelleenkäyttöä, kierrätystä ja poistoa.
Main issues of the fashion companies are lack of transparency and capability to share information.
Vaatealan yritysten olennaiset ongelmat ovat läpinäkyvyys ja tiedon jakaminen.
Extension of the textile products' lifecycle from fashion companies' perspective
Tekstiilien elinkaaren pidentäminen vaatealan yrityksen näkökulmasta
The model recommends to offer services, being responsible, listening and motivating customers and improving the marketing.
Malli ohjeistaa yrityksiä tarjoamaan palveluita, ottamaan vastuuta, kuuntelemaan ja motivoimaan kuluttajia sekä markkinoimaan kestävyyttä tehokkaammin.
The companies' advice is to consider the decisions, take care of the textile products, wash them correctly and avoid producing waste.
Yritykset ohjeistivat valitsemaan harkitusti, pitämään huolta tekstiilituotteista, pesemään tekstiilit oikein ja välttämään tekstiilien hukkaan heittämistä.
I focused on international fashion chain stores, which sell fast fashion for women.
Tutkimuksen kohteena ovat naisten vapaa-ajan vaatteita myyvät kansainväliset ketjuliikkeet.
The theory is based on the life-cycle of textile products and how it can be effected.
Teoria pohjautuu tekstiilien elinkaaren eri vaiheisiin ja siihen, miten elinkaareen voi vaikuttaa.
In addition the theory focus on producers' responsibilities towards sustainability and textile waste.
Olennaista on yrityksen vastuu kestävyyteen ja tekstiilijätteeseen liittyen.
The main result of the study is that the information regarding the life-cycle of textile products is difficult to find.
Johtopäätösteni mukaan tekstiilien elinkaaren pidentämiseen liittyvää tietoa on vaikea löytää.
The study aims to answer the following questions: How does the fashion companies advice consumers to prolong the life-cycle of textile products?
Tutkimuksen tavoitteena oli vastata seuraaviin kysymyksiin: Millä tavoin vaatealan yritykset ohjeistavat kuluttajaa pidentämään tekstiilien elinkaarta?
The purpose of this study is to examine how fashion companies can prolong the life-cycle of textile products after the production phase.
Lähtökohtana oli tutkia, miten yritykset voivat pidentää tekstiilien elinkaarta tuotannon jälkeisissä vaiheissa.
Also the consumers and the decisions they make are crucial when the aim is to prolong the life-cycle of textile products.
Lisäksi kuluttaja ja hänen teot vaikuttavat yrityksen pyrkimykseen pidentää tekstiilien elinkaarta.
The aim of the analysis was to identify the instructions the fashion companies give to consumer in order to prolong the life-cycle of textile products.
Sisällönanalyysin tavoitteena oli saada käsitys ohjeista, joiden avulla yritykset pyrkivät saamaan kuluttajan pidentämään tekstiilien elinkaarta.
The study established a model of the main content on the web site.
Loin teorian ja johtopäätöksieni pohjalta mallin, joka kuvaa yrityksen internetsivujen ideaalisisältöä.
The results of the study show four instructions given to the consumers.
Löysin aineistosta neljä ohjetta tekstiilien elinkaaren pidentämiseksi.
One possible explanation for the interaction might be the difficultness of the choice.
Yksi mahdollinen selitys yhteisvaikutukselle voisi olla valinnan vaikeus.
64 subjects participated in the experiment from which 54 subjects' data was used in the final analysis (average age 27.7, range 18–47 years).
Tutkimukseen osallistui yhteensä 64 henkilöä, joista lopullisiin analyyseihin jäi 54 henkilöä (iän keskiarvo 27,7 vuotta, vaihteluväli 18–47 vuotta).
Subjects made choices about the stimuli by preference, size and ecology.
Koehenkilöt tekivät valintoja ärsykkeiden miellyttävyyden, koon ja ekologisuuden perusteella.
Stimuli consisted from images of cheese packages which are sold in Finland, images of cheese packages sold abroad and abstract images.
Ärsykkeinä käytettiin kuvia Suomessa yleisesti myynnissä olevista juustopakkauksista, kuvia ulkomailla myynnissä olevista juustopakkauksista sekä abstrakteja kuvia.
This study evaluates these two assumptions by the gaze cascade model.
Tässä tutkimuksessa arvioidaan näitä kahta katseryöppymallin oletusta.
Gaze bias during decision making might be especially related to situations where the difference between two stimuli evaluated by given criteria is very small.
Katsevinouma päätöksenteon aikana saattaa liittyä erityisesti sellaisiin tilanteisiin, joissa annetun päätöksentekokriteerin mukainen ärsykkeiden ero on hyvin pieni.
The assumption was that the subjects would have most cognitive models about the packages sold in Finland, the second most about the packages sold abroad and least about the abstract images.
Oletuksena oli, että koehenkilöillä on eniten aikaisempia malleja Suomalaisista pakkauksista, toiseksi eniten ulkomaisista pakkauksista ja vähiten abstrakteista kuvista.
Likelihood scores were fitted to sigmoid functions by least square method.
Saadut todennäköisyydet sovitettiin sigmafunktiolle pienimmän neliösumman menetelmällä.
There was also found an interaction between the used decision criteria and stimulus type.
Käytetyn päätöksentekokriteerin ja arvioitavien ärsykkeiden välillä havaittiin myös yhteisvaikutus.
Likelihood that the subjects were looking at the stimulus which they chose was estimated for 53 sampling points, 1.77 seconds before the conscious decision.
Silmänliikedatasta laskettiin 1,77 sekuntin ajalta ennen tietoista valintaa yhteensä 53 arvoa sille, että koehenkilöt katsovat kyseisenä hetkenä valitsemaansa kohdetta.
Earlier studies have usually focused on examining either the effect of the decision criteria or the used stimulus type to the gaze bias.
Aikaisemmissa tutkimuksissa on keskitytty yleensä tutkimaan joko vain tehtävänannon tai ärsykemateriaalin yhteyttä katseen vinoutumiseen.
People tend to first look evenly at both objects when they are making a decision between them.
Kun ihmiset tekevät valinnan kahden ärsykkeen välillä, he katsovat aluksi tasaisesti molempia vaihtoehtoja.
One explanation for the phenomenon is the gaze cascade model, which states, that directing of gaze is related to making decisions based on preference.
Ilmiötä on pyritty selittämään muun muassa katseryöppymallilla, jonka mukaan kyseinen vinouma ilmenee ainoastaan tilanteissa, joissa valinta tehdään miellyttävyyden perusteella.
The amount of gaze bias during different decision making instructions and stimuli was compared with a two sample Kolmogorov-Smirnov test. Gaze bias was greater the less subjects had previous experience about the stimuli.
Katseen vinoutumista eri kriteereillä ja eri ärsykemateriaaleilla tutkittiin vertaamalla sigmafunktioita toisiinsa kahden otoksen Kolmogorov-Smirnov testin avulla.
Gaze starts to get directed more to the object which is eventually chosen before selecting it consciously.
Katse alkaa kuitenkin suuntautumaan jo ennen tietoista päätöksentekoa kohti sitä ärsykettä, joka tulee lopulta valituksi.
Direction of gaze during decision making was recorded with gaze tracking goggles.
Koehenkilöiden katseen sijainti päätöksenteon aikana tallennettiin silmänliikkeitä mittaavilla laseilla.
For this reason gaze cascade model does not seem to provide a good explanation for gaze bias during decision making.
Tämän takia katseryöppymalli ei vaikuta selittävän katseessa havaittavaa vinoutumista ennen päätöksentekoa.
This study shows that the interaction between decision criteria and stimulus type should be taken into consideration when examining the gaze bias during decision making.
Nyt saatujen tulosten perusteella vaikuttaa kuitenkin siltä, että yhteisvaikutus on syytä ottaa jatkossa huomioon pyrittäessä selittämään katseen vinoutumista päätöksenteon aikana.
Gaze cascade model does not explain the gaze bias during decision making
Katseryöppymalli ei selitä päätöksenteon aikaista katseen vinoutumista
Large gaze bias was perceived also in other tasks than preference selection.
Katseen havaittiin vinoutuvan voimakkaasti ennen päätöksentekoa tehtäessä valintoja myös muiden kriteerien, kuin miellyttävyyden perusteella.
Gaze bias should be greater the less one has previous experience, i.e. cognitive models about the objects.
Katseen vinouman havaittiin olevan sitä suurempi, mitä vähemmän koehenkilöillä oli aikaisempia havaintoja ärsykkeistä arvioitaessa miellyttävyyttä.
It also states that the gaze bias is influenced by cognitive models people have about the perceived stimulus.
Sen mukaan vinouma on myös sitä suurempi, mitä vähemmän henkilöllä on arvioitavista ärsykkeistä aikaisempia malleja muistissa.
The study was conducted in spring 2010 with national stratified sampling and the questionnaire was answered by 231 class teachers from 80 schools.
Tutkimus suoritettiin keväällä 2010 valtakunnallisella ositetulla otannalla ja kyselyyn vastasi 231 luokanopettajaa.
Best known was ecological sustainability and the least known part was economic sustainability.
Parhaiten hallittiin ekologisen kestävyyden osa-alue ja heikoiten taloudellisen kestävyyden osa-alue.
The questionnaires question sets were analyzed by statistical methods and the questionnaires open questions were analyzed utilizing content analysis.
Kyselylomakkeen avoimet kysymykset analysoitiin sisällönanalyysimenetelmää hyödyntäen.
Education for sustainable development related to efficacy beliefs has been studied in the past, for example, among the subject teachers, but among the class teachers, research-based information is still scarce.
Kestävän kehityksen kasvatukseen liittyviä pystyvyysuskomuksia on tutkittu aikaisemmin esimerkiksi aineenopettajien joukossa, mutta luokanopettajien keskuudessa tutkittua tietoa on saatavilla niukasti.
Between class teachers there did not show up any differences in sustainability education based on sex, age, class level, the school or the schools classification in the municipality.
Luokanopettajien välillä ei ilmennyt eroja kestävän kehityksen kasvatuksessa sukupuolen, ikäluokan, opetettavan luokka-asteen, koulun tai koulun kuntaluokituksen suhteen.
From aspects of the Sustainable development the ecological point of view was best achieved in school culture and the worst one of them was the economic aspect.
Kestävän kehityksen osa-alueista koulukulttuurissa parhaiten toteutui ekologinen näkökulma ja heikoiten taloudellinen näkökulma.
Schools showed differences in teaching of sustainable development, schoolwork and school culture influence, as well as in the implementation of sustainable development in socio-cultural dimension.
Koulujen välillä ilmeni eroja kestävän kehityksen opettamisessa, kouluun ja toimintakulttuuriin vaikuttamisessa sekä kestävän kehityksen sosiaalis-kulttuurisen ulottuvuuden toteutumisessa.
The school action culture which supports sustainable development was found to affect class teachers education for sustainable development positively.
Kestävän kehityksen kasvatusta tukevan koulun toimintakulttuurin todettiin vaikuttavan luokanopettajien kestävän kehityksen kasvatukseen positiivisesti.
The study was conducted utilizing SEED research, supported by the Academy of Finland, sub-project by University of Helsinki, Department of Teacher Education, collected survey data.
Tutkimus toteutettiin hyödyntäen Suomen Akatemian tukeman SEED-tutkimushankkeen Helsingin yliopiston opettajankoulutuslaitoksen osaprojektissa kerättyä kyselyaineistoa.
The knowledge of the curriculums cross-curricularity of sustainable development was mediocre.
Opetussuunnitelman kestävän kehityksen aihekokonaisuus tunnettiin keskinkertaisesti.
Class teachers described their efficacy beliefs in education for sustainable development as mediocre.
Luokanopettajat kuvasivat pystyvyysuskomuksiaan kestävän kehityksen kasvatuksessa keskinkertaisiksi.
Class teachers' efficacy beliefs and their connection to school action culture in the education for sustainable development
Luokanopettajien pystyvyysuskomukset ja niiden yhteys koulun toimintakulttuuriin kestävän kehityksen kasvatuksessa
The study also surveyed the realization of education for sustainable development with classroom teaching and school action culture.
Tutkimuksessa kartoitettiin myös kestävän kehityksen kasvatuksen toteutumista luokanopettajien opetuksessa ja koulun toimintakulttuurissa.
In addition the study examined the class teachers and their schools, the differences between their efficacy beliefs and the implementation of education for sustainable development.
Lisäksi tarkasteltiin luokanopettajien ja heidän koulujensa välisiä eroja pystyvyysuskomuksissa ja kestävän kehityksen kasvatuksen toteutumisessa.
Aim of this study was to investigate the class teachers efficacy beliefs and their connection to school action culture in context of education for sustainable development.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää luokanopettajien pystyvyysuskomuksia ja niiden yhteyttä koulun toimintakulttuuriin kestävän kehityksen kasvatuksessa.
The SEED projects (Sustainable Food Education for Self-Efficacy Development) aim has been to study and develop the education for sustainable development in Finnish basic education.
SEED-hankkeen (Sustainable Food Education for Self-Efficacy Development) tavoitteena on ollut tutkia ja kehittää kestävän kehityksen kasvatusta suomalaisessa perusopetuksessa ja Helsingin yliopiston opettajankoulutuslaitoksella toteutuneessa osaprojektissa kartoitettiin opettajien ja oppilaiden kestävän kehityksen mukaiseen toimintaan vaikuttavia tekijöitä.
Both quantitative survey data as well as qualitative interview and group discussion data are analysed.
Tutkimuksessa analysoidaan sekä kyselytutkimusaineistoa että haastattelu- ja ryhmäkeskusteluaineistoa.
Furthermore, when adopting external principals, rural business owners seem to prefer local over national ones.
Lisäksi ulkoisten päämiesten suhteen maaseutuyrittäjät vaikuttavat suosivan paikallisia päämiehiä kansallisten sijaan.
It is assumed to enhance competitiveness, create jobs and services, and contribute to social and ecological development.
Yrittäjyyden toivotaan edistävän taloudellista kilpailukykyä, luovan työpaikkoja ja palveluita sekä edesauttavan kestävää kehitystä.
The empirical results demonstrate that rural business owners, as modern agents, are both capable and willing to adopt a multitude of principals.
Empiiriset osatutkimukset osoittavat, että maaseutuyrittäjät ovat halukkaita ja kykeneviä ottamaan monenlaisia päämiehiä.
Unlike social scientists, economists have widely discussed the agency relationships between agents and their principals.
Taloustieteissä sen sijaan on laajasti keskusteltu toimijan ja hänen päämiehensä välisestä suhteesta.
Social scientific research on agency has mainly focused on the issue of how agents make things happen, while the question for whom do agents make things happen has been largely ignored.
Sosiaalitieteellinen tutkimus on tyypillisesti kiinnostunut kysymyksestä, miten toimijat saavat asioita tapahtumaan.
However, public enterprise promotion is legitimate only when it serves the interests of society, be they economic, social or ecological development.
Julkisella sektorilla toimivat yrittäjyyden edistäjät ovat velvoitettuja palvelemaan yhteiskunnan etua, oli kyse sitten taloudellista tai sosiaalisesta kehityksestä.
Entrepreneurship is expected to serve a multitude of societal interests.
Yrittäjyyteen kohdistuu nykyisin monenlaisia odotuksia.
In the rural context, enterprise promotion is an essential part of regional, agricultural and rural policies.
Onkin ymmärrettävää, että yrittäjyyden edistämisestä on tullut tärkeä poliittinen tehtävä, jota toteutetaan muun muassa alue-, maatalous- ja maaseutupolitiikalla.