natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A teacher can use the model when evaluating whether or not typical features of review exist in student written texts and give constructive feedback of writing for the students.
Tutkimuksessa kehitetään palaute- ja arviointimalli, jota käyttämällä opettaja voi arvioida, toteutuvatko oppilaiden kirjoittamissa teksteissä arvostelulle tyypilliset piirteet ja antaa oppilaille rakentavaa palautetta kirjoittamisesta, sekä testataan mallin toimivuutta käytännössä.
What kinds of challenges can be found in these processes?
Millaisia haasteita näissä käytännöissä on?
These developmental aspects could be supported by a technological solution in which documented knowledge could be easily retained and shared.
Näitä kehittämiskohteita voisi tukea esimerkiksi teknologinen ratkaisu, jossa dokumentoitua tietoa olisi mahdollista säilyttää ja jakaa.
Interviews were recorded and data was analyzed with theme-analysis.
Haastattelut nauhoitettiin ja aineisto analysoitiin sisällönanalyysin avulla.
The data was collected among 6 sales negotiators, which were interviewed with theme-interview.
Tutkimukseen osallistui 6 myyntineuvottelijaa, joita haastateltiin teemahaastattelulla.
In addition this research examined current challenges and listed development ideas.
Tämän lisäksi tarkasteltiin olemassa olevia haasteita sekä kehitysehdotuksia.
The research showed that current practices included many challenging processes and working procedures.
Tutkimus osoitti, että asiakaspalvelun nykyiset käytännön sisälsivät monia haastavia prosesseja ja toimintatapoja, joihin toivottiin muutosta.
How the examined processes can be developed?
Miten näitä käytäntöjä voitaisiin kehittää?
Storing knowledge was based on retaining knowledge in people's minds.
Tiedon säilyttäminen nykyisellään pohjautui suurilta osin tiedon säilyttämiseen ihmisten mielissä.
The practicies for knowledge and learning : Developing practices in Contact Center
Tiedon, tietämyksen ja oppimisen käytännöt : Puhelinasiakaspalvelun toimintatapojen kehittäminen
Based on this research it can be concluded that development of customer service practices the following aspects should be taken into account; development of training procedures, processes of storing knowledge, deburdening of key sales negotiators and standardization of procedures.
Tutkimuksen perusteella voidaan päätellä, että asiakaspalvelun käytäntöjen kehittämisessä pitäisi huomioida ensisijaisesti perehdytyksen käytännöt, tiedon säilyttämisen prosessit, kuormituksen vähentäminen tietyiltä avainhenkilöiltä sekä toimintatapojen yhtenäistäminen.
What kinds of practices for knowledge management and learning processes can be found in the customer service?
Millaisia käytäntöjä asiakaspalvelussa on tiedon ja tietämyksen hallinnalle sekä oppimiselle?
In the context of this research knowledge management processes included knowledge storing and distributing.
Tiedon hallinnan prosesseihin tässä tutkimuksessa katsotaan kuuluvan tiedon säilyttäminen sekä jakaminen.
When it came to learning processes, apprenticeship training of new sales negotiators was considered functional but there was lack of documented material that would have supported the training process.
Oppimisen prosesseista perehdyttämisen käytäntö oppipoikamenetelmällä itsessään koettiin erittäin toimivaksi, joskin sitä tukevia dokumentoituja materiaaleja ei tunnistettu olevan.
The main concern was that wrong knowledge was delivered to new employees.
Myös perehdyttäjän osaaminen oli yksi haaste ja huolta herättikin väärän tiedon leviäminen uusille työntekijöille.
In this kind of customer service context, that is done via phone, it is important to emphasize sales negotiators' knowledge and competences that are essential to ensure customer satisfaction.
Tällaisessa puhelimen kautta tapahtuvassa asiakaspalvelutyössä, toiminnan taustalla vaikuttavat sekä tieto että osaaminen, joiden avulla asiakkaiden tarpeisiin voidaan vastata..
The challenge was based on different levels of basic knowledge but also in the burden of few key persons who retained great amount of knowledge.
Haasteena tässä nähtiin henkilöiden erilainen perustietämys sekä tiettyjen yksittäisten avainhenkilöiden kuormittuminen tiedon jakamisessa.
Learning processes included different learning processes through which people assimilate know-how knowledge.
Oppimisen prosesseiksi luetaan erilaiset tietämyksen sekä kokemustiedon omaksumisen keinot.
The aim for this research was to describe practices for knowledge management and learning processes of case company's customer service.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata tutkimuskohteena olevan yrityksen puhelinasiakaspalvelun tiedon, tietämyksen sekä oppimisen käytäntöjä.
Thus knowledge sharing was based almost entirely in face-to-face social interaction.
Tiedon jakaminen perustuikin lähes kokonaan henkilöiden vuorovaikutukseen, jossa korostui omien henkilökohtaisten verkostojen merkitys.
The aim was to make practices visible in order to develop working procedures.
Näiden kautta pyrittiin tuomaan esiin käytäntöjen mahdollisia haasteita ja kehitysehdotuksia asiakaspalvelun toiminnan kehittämiseksi.
This was said to be burdening both to the person who searches for knowledge but also for the person who retains the knowledge.
Tämä koettiin raskaaksi sekä tietoa hakevalle että henkilölle, jolla tieto on. Tiedon jakamiseen ei ollut yksittäistä teknologista järjestelmää, jonka avulla tietoa voitaisiin jakaa nopeasti.
However, differences in other areas were larger at single-level than at group-level.
Muilta osin erot olivat suurempia yksilö- kuin ryhmätasolla.
Results were in line with previous studies.
Tulokset olivat samansuuntaisia aiempien tutkimusten kanssa.
The symptoms are persistent especially among those with difficulties in speech-reception.
Oireet ovat pysyviä etenkin niillä, joilla on todettu puheen ymmärtämisen vaikeuksia.
Simultaneous learning of multiple languages increases the individual variation in linguistic difficulties.
Usean kielen samanaikainen omaksuminen lisää kielellisten vaikeuksien yksilöllistä vaihtelua.
The acquired information may help in improving supporting practices.
Niiden kuvaaminen voi edesauttaa tukitoimien kehittämistä.
Majority of the participants perceived their health-related quality of life slightly weaker than that of controls.
Enemmistö koki terveyteen liittyvän elämänlaatunsa kokonaisuutena hieman verrokkeja heikommaksi.
Specific language impairment (SLI) is a heterogeneous disorder and its symptoms change with development.
Kielellinen erityisvaikeus (SLI) on oirekuvaltaan heterogeeninen ja kehityksen myötä muuttuva häiriö.
Based on the results, it is important to support pragmatic skills at school age since previous studies have shown an association of these to social integration.
Saatujen tulosten perusteella pragmaattisten taitojen tukemiseen tulee kiinnittää erityistä huomiota kouluikäisillä, sillä aiempien tutkimusten mukaan ne vaikuttavat sosiaaliseen integroitumiseen.
For most people it has a profound effect on functional ability, participation, and learning.
Useimmilla se vaikuttaa laaja-alaisesti toimintakykyyn, osallistumiseen ja oppimiseen.
In addition, the test results and questionnaire data were compared to each other.
Testisuoriutumista ja kyselyistä saatuja tietoja vertailtiin toisiinsa.
The objective of this study was to describe how SLI manifests itself in 11–12-years-old monolingual and multilingual children.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kuvata SLI:n ilmenemistä 11–12-vuotiailla yksi- ja monikielisillä lapsilla.
Four male participants at age of 11–12 years living in the Capital Region of Finland, and with SLI diagnosis (F80.2) were recruited from Helsinki University Central Hospital Audiophoniatric ward 22 for the study.
Tutkittavina oli neljä 11–12-vuotiasta pääkaupunkiseudulla asuvaa poikaa, jotka olivat saaneet SLI-diagnoosin F80.2 Helsingin yliopistollisen keskussairaalan foniatrian yksikössä.
The gathered data consisted of language tests and questionnaires intended for parents, teachers, and the participants.
Tutkimuksen aineisto koostui kielellisistä testeistä sekä kyselyistä, joiden vastaajina olivat vanhemmat, opettajat ja tutkittavat.
Two participants were monolingual and two were multilingual learning Finnish as their second language.
Kaksi tutkittavista oli yksikielisiä ja kaksi monikielisiä, jotka oppivat suomea toisena kielenään.
A Study with a larger sample size and longitudinal setting is needed in the future.
Aiheesta tarvitaan lisää tutkimusta suuremmalla otoksella sekä pitkittäisasetelmalla.
All participants had deficiencies in language abilities, but language symptoms, social ability, academic achievement, and quality of life varied individually.
Kaikkien tutkittavien kielellisessä toimintakyvyssä oli puutteita, mutta oirekuva, sosiaalinen toimintakyky, koulusuoriutuminen ja koettu elämänlaatu vaihtelivat yksilöllisesti.
Specific language impairment (SLI) at 11–12 years of age : Multiple case study focused on language functioning of monolingual and multilingual Finnish children
Kielellinen erityisvaikeus (SLI) 11–12-vuotiaana : Monitapaustutkimus yksi- ja monikielisten lasten kielellisestä toimintakyvystä
Language functioning of Finnish monolingual and multilingual children at age over 10 years has not been thoroughly investigated.
Suomalaisten yli 10-vuotiaiden yksi- ja monikielisten SLI-lasten kielellistä toimintakykyä ei ole juurikaan tutkittu.
Furthermore, the questionnaire data were grouped based on the content, and the results were analyzed qualitatively.
Kyselyvastauksia analysoitiin lisäksi ryhmittelemällä vastausten sisältöjä ja tarkastelemalla niitä laadullisesti.
The study focused on language ability and health-related quality of life.
Tutkimuksessa tarkastellaan tutkittavien kielellistä toimintakykyä ja koettua elämänlaatua.
Difficulties were observed especially in grammatical and reading abilities, short-term memory and word naming.
Vaikeuksia oli erityisesti kieliopin hallinnassa, lukemistaidoissa, lyhytkestoisessa kuulomuistissa ja nimeävässä sanavarastossa.
Three of the participants still received substantial support in school.
Kolmella tutkittavalla oli edelleen merkittävät tukitoimet koulussa; neljännellä niitä oli purettu suotuisan etenemisen vuoksi.
Finally, the differences in language abilities were examined in relation to medical reports written before school age.
Lisäksi tutkittavien kielellisessä toimintakyvyssä todettuja eroja pohdittiin tarkastelemalla lapsuudessa tehtyjä potilasasiakirjoja retrospektiivisesti.
Moreover, according to parents and teachers, the participants had problems in speech reception, narration, pragmatics, and some of them also in social interactions.
Arjessa toimintakykyä heikensivät lisäksi puheen vastaanoton, kerronnan, pragmatiikan sekä osalla sosiaalisen vuorovaikutuksen vaikeudet.
Testing was videotaped and the acquired narratives were transcribed.
Testaukset videoitiin ja kerronta-aineisto litteroitiin.
Results were compared against age norms as well as previous literature.
Aineisto analysoitiin tarkastelemalla suoriutumista suhteessa ikänormeihin ja aiempiin tutkimuksiin.
Finnish vocabulary among the multilingual participants was smaller than that of their monolingual counterparts.
Monikielisten tutkittavien suomenkielisen sanaston hallinta oli yksikielisiä heikompaa.
The research was carried out qualitatively.
Toteutin tutkimukseni kvalitatiivisesti.
In different sectors of education percentage of school drop outs is highest in upper secondary vocational school even though dropping out has decreased in recent years.
Keskeyttämisprosentti eri koulutussektoreittain tarkasteltuna on korkein ammatillisessa koulutuksessa, vaikka keskeyttäminen on vähentynyt viime vuosina.
Dropping out of school and starting again : examining agency of the young
Ammatillisen koulutuksen keskeyttäminen ja uudelleen aloittaminen : tarkastelussa nuorten toimijuus
The purpose of this research it to offer a new point of view that considers life choices and turning points as process that continues individually and multidimensionally.
Tutkielmani tavoitteena oli tarjota koulutuksen keskeyttämisen tarkasteluun näkökulma, jossa elämän valintatilanteita ja käännekohtia tarkastellaan prosessina, joka jatkuu yksilöllisesti ja moniulotteisesti.
In narrations situational actors that lead to quitting, appeared to be set of various actors that eventually lead to limited agency and quitting school.
Keskeyttämiseen kietoutuneet tilannetekijät näyttäytyivät haastatteluissa moninaisena joukkona, jotka lopulta johtivat toimijuuden rajoittumiseen ja koulutuksen keskeyttämiseen.
As active and planned decision making, narrations show that agency is limited or allowed by structural and social actors that guide individual's actions and decision making.
Aktiivisen ja suunnitelmallisen päätöksenteon ohella kertomuksissa ilmenevät rakenteiden ja yhteiskunnallisten lainalaisuuksien kaltaiset toimijuutta rajoittavat sekä mahdollistavat tekijät, jotka ohjaavat yksilön toimintaa ja valintojen tekoa.
Interviews indicated human agency as active operations that contain ability to picture alternative course of actions and possible future outcomes.
Nuorten toimijuus näyttäytyi kertomuksissa aktiivisena toimintana, jota luonnehti kyky kuvitella toimintavaihtoehtoja sekä mahdollisia tulevaisuuden näkymiä.
The theoretical framework concentrates changes in youth and working life, situational actors behind school drop outs and agency as individual's power to shape their life circumstances by choosing their actions.
Tutkielmani teoreettinen viitekehys koostui nuoruuteen ja työelämään liittyvistä murroksista, keskeyttämisen taustalla olevista tilannetekijöistä sekä toimijuudesta yksilön kykynä valita tekonsa ja toimintatapansa, ja näin ollen yksilön mahdollisuuteen vaikuttaa elämänkulkuunsa.
The data was collected in October 2015 and is based on open interviews that were analyzed using content analysis.
Esitin haastateltavilleni avoimia kysymyksiä, jotka nauhoitin ja analysoin käyttäen metodina sisällönanalyysiä.
When discussed about dropping out, it's essential to recognize when it's about increasing risk of alienation and when it's necessary for individual's life.
Tarkasteltaessa koulutuksen keskeyttämistä on tavoiteltavaa tunnistaa, onko kyse syrjäytymisen riskiä lisäävästä ongelmallisesta keskeyttämisestä vai yksilön kannalta positiivisesta ratkaisusta.
Interviewees were young persons who had quitted at least once in upper secondary vocational school and started another education or got employed after dropping out.
Lokakuussa 2015 keräsin aineistoni haastattelemalla yhdeksää nuorta, jotka olivat aiemmin keskeyttäneet vähintään yhden ammatillisen koulutuksen ja jatkaneet myöhemmin uusien opintojen tai työelämän parissa.
The open ended questions were in an important role in the electronic questionnaire.
Avoimet kysymykset olivat keskeisessä roolissa elektronisessa kyselylomakkeessa.
Research material was gathered in February and in March 2015 using an electronic questionnaire.
Tutkimusaineisto kerättiin helmi–maaliskuussa 2015 elektronisen kyselylomakkeen avulla.
Research material was analyzed with content analysis.
Tutkimusaineisto analysoitiin sisällönanalyysilla.
Eighteen class teachers that work in Lahti, took part to this study.
Tutkimukseen osallistui kahdeksantoista luokanopettajaa, jotka työskentelevät Lahdessa.
The quantification was also utilized as part of the analysis.
Analysoinnissa hyödynnettiin myös kvantifiointia.
Class teachers' views on exploitation of out of school learning environments
Luokanopettajien näkemyksiä koulun ulkopuolisten oppimisympäristöjen hyödyntämisestä
The lack of resources and the location of the school were considered to affect the utilization of environments.
Resurssien puutteen ja koulun sijainnin koettiin vaikuttavan merkittävästi ympäristöjen hyödyntämiseen.
However, the support was seen as inadequate, and additional support was needed, especially reduction of transport costs as well as additional information to classroom teachers were considered important ways to support the use of informal learning environments.
Tuki nähtiin kuitenkin riittämättömäksi ja lisätukea kaivattiin etenkin kuljetuskustannusten vähentämiseen sekä lisäinformaation tarjoamiseen luokanopettajille.
The study showed that the nature and various cultural sites were the main informal learning environments that class teachers utilized in their teaching.
Tutkimustulokset osoittivat, että luonto ja erilaiset kulttuurikohteet olivat keskeisimpiä informaaleja oppimisympäristöjä, joita luokanopettajat hyödynsivät opetuksessaan.
According to literature and former study children's operating environments have become more diversified and schools should take into account the possibilities offered by informal learning environments.
Kirjallisuuden ja tutkimusten mukaan lasten toimintaympäristöt ovat monipuolistuneet ja kouluissa tulisikin huomioida informaalien oppimisympäristöjen tarjoamat mahdollisuudet.
Exploitation of environments was considered to bring variation to class teachers work.
Ympäristöjen hyödyntämisen koettiin kuitenkin tuovan vaihtelua luokanopettajan työhön.
Exploitation of out of school learning environments was considered important from the perspective of child's learning although the exploitation of environments can bring challenges to teacher's work, especially from the perspective of time management.
Koulun ulkopuoliset oppimisympäristöt koettiin tärkeiksi lapsen oppimisen näkökulmasta, vaikka niiden hyödyntämisen nähtiinkin tuovan haasteita luokanopettajan työhön etenkin ajankäytön näkökulmasta.
Exploitation of out of school environments can be seen to support learning.
Koulun ulkopuolisten oppimisympäristöjen hyödyntämisen nähdään tukevan oppimista.
The study shows, that despite of factors limiting the exploitation of informal learning environments, teachers experience that environments are important in learning.
Tutkimukseni osoittaa, että huolimatta informaalien ympäristöjen hyödyntämistä rajoittavista tekijöistä, luokanopettajat kokevat kyseiset ympäristöt tärkeiksi oppimisessa.
Exploitation of informal learning environments was seen to increase motivation to learn as well as to support remembering.
Ympäristöjen hyödyntämisen nähtiin lisäävän motivaatiota sekä tukevan opittavan asian muistamista.
The study examined the views of class teachers' about using informal learning environments from the perspectives of learning, class teacher's work and possible ways to support the use of informal learning environments.
Tutkimuksessa tarkasteltiin luokanopettajien näkemyksiä informaalien oppimisympäristöjen hyödyntämisestä lapsen oppimisen, luokanopettajan työn ja mahdollisten kehityskeinojen näkökulmasta.
The exploitation of environments was supported by the cultural program and also the interaction in work communities was considered important way to support the use of environments.
Informaalien ympäristöjen hyödyntämistä tuettiin kulttuuriohjelman avulla sekä työyhteisössä tapahtuvalla vuorovaikutuksella.
In the contrary, the parents feared children to be lonely, bored and prejudiced in the countryside.
Sen sijaan lasten pelättiin olevan yksinäisiä, pitkästyneitä ja ennakkoluuloisia maaseudulla.
Children could be interviewed before and after moving from one residential environment to another.
Lapsia voisi kenties haastatella myös ennen kuin he muuttavat asuinympäristöstä toiseen ja sen jälkeen.
Most academic publications that address this topic have been published in the United Kingdom, where academics such as Colin Ward, Gill Valentine, Stuart Aitken and Owain Jones have researched the spatial implications of the way childhood is constructed.
Valitsemastani aiheesta on julkaistu aiempaa akateemista tutkimusta lähinnä Iso-Britanniassa, missä muun muassa Colin Ward, Gill Valentine, Stuart Aitken ja Owain Jones ovat tutkineet lapsuuden käsitteen paikkasidonnaisuutta.
These themes are called 'NIMBY', 'junkies and dossers' and 'happy parents'.
Nämä teemat ovat nimeltään 'NIMBY-ilmiö', 'narkkarit ja laitapuolenkulkijat' ja 'onnelliset vanhemmat'.
These categories consist of sixteen different themes, most of which are familiar from the previous research literature on childhood and residential environments.
Kategoriat koostuvat yhteensä kuudestatoista erilaisesta teemasta, joista suurin osa on tuttuja aiemmasta lapsuutta ja asuinympäristöä käsittelevästä tutkimuksesta.
In Finland there is not much academic research on this topic, but a similar traditional view of childhood has been recognized to exist also here.
Suomessa tätä aihetta on tutkittu vain vähän, mutta samankaltaisen perinteisen käsityksen lapsuudesta on havaittu pitävän paikkansa myös täällä.
The results of the study showed that the narratives were divided into four categories: attitudes, fears, practices and social life.
Tutkimuksen tulos osoitti, että haastattelemieni kalliolaisten vanhempien narratiivit jakautuvat neljään kategoriaan: asenteet, pelot, käytännöt ja sosiaalinen elämä.
In this research I analyse the way in which my participants address these themes and the differences in their usage compared to previous research.
Analysoin tutkimuksessa sitä, miten haastattelemani vanhemmat käsittelevät näitä teemoja ja minkälaisia eroja teemojen käsittelyssä on verrattuna aiempiin tutkimuksiin.
An interesting topic for further research would be to study children’s own narratives about childhood in the city or in the countryside.
Mielestäni kiinnostava aihe jatkotutkimukselle olisi tutkia lasten omia narratiiveja lapsuudesta kaupungissa tai maaseudulla.
The participants described their experiences, memories and fears mostly through telling anecdotes and stories, which is why I decided to focus my analysis on these small narratives.
Haastateltavat kuvailivat kokemuksiaan, muistojaan sekä pelkojaan pitkälti tarinoiden muodossa, minkä vuoksi päätin keskittyä analyysissani nimenomaan narratiiveihin.
The threat of stranger danger varies a lot and different participants experienced this threat in different residential environments.
Käsitys vieraiden ihmisten aiheuttamasta uhasta lapsille on vaihteleva, ja eri ihmiset kokevat kyseistä uhkaa erilaisissa asuinympäristössä.
On top of that I analysed the structures, intertextualities and patterns of similarity and difference in the narratives.
Sen lisäksi analysoin narratiivien rakenteita, intertekstuaalisuutta sekä keskinäisiä yhteneväisyyksiä ja eroavaisuuksia.
My research data consists of seven semi-structured thematic interviews with eight parents who live in Kallio with their families.
Tutkimukseni aineisto koostuu seitsemästä puolistrukturoidusta teemahaastattelusta kahdeksan kalliolaisen vanhemman kanssa.
However, the parents did not perceive these things to be unattainable for urban children like the traditional view portrays it.
Näiden asioiden ei kuitenkaan koettu olevan saavuttamattomissa kaupunkilaislapsille toisin kuin perinteisessä käsityksessä.
Before conducting this research my hypothesis was that parents actively use the rural-urban dichotomy when describing their children’s relationship with their residential environment.
Ennen tämän tutkimuksen toteuttamista olettamuksistani oli se, että vanhemmat käyttävät aktiivisesti kaupungin ja maaseudun välistä vastakkainasettelua kuvaillessaan lastensa suhdetta asuinympäristöönsä.
However, three themes arise from these narratives, which appears related to this particular residential environment.
Havaittavissa on kuitenkin kolme sellaista teemaa, joiden esiintyminen on todennäköisesti ominaista juuri kyseiselle asuinympäristölle.
Through narratives people can for example portray and understand causality.
Narratiivien avulla ihminen voi esimerkiksi perustella ja sisäistää syy- ja seuraussuhteita.
The parents highly value tolerance and deem it as characteristic for urban living.
Vanhemmat uskovat suvaitsevaisuuden olevan ominaista kaupunkilaisuudelle, ja se on heille tärkeää.
The parents I interviewed were well aware of these ideas and both supported and contested them in their narratives.
Haastattelemani vanhemmat tiedostavat nämä ajatusmallit hyvin ja pyrkivät tarinoidensa kautta sekä tukemaan että kiistämään yleisiä käsityksiä lapsuudesta.