natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Data of this study consisted of videotaped meetings, which were part of the study module for class teacher degree.
Aineistoni koostui luokanopettajan tutkintoon kuuluvan yhden opintojakson videoiduista kokoontumisista, joista jakson ensimmäinen suunnittelutapaaminen valikoitui tutkimuksen varsinaiseksi tutkimusaineistoksi.
Taking on the Veil – Necessity , Possibility or Choice?
Hunnuttautuminen – pakko, mahdollisuus vai valinta?
Some of the women wear veils, some do not.
Osa naisista hunnuttautuu, osa ei.
The veil will be studied from both the historical and religious point of view.
Huntua tarkastellaan sekä historialliselta että uskonnolliselta pohjalta.
Also the veil is not part of the Somali culture; it is a habit adapted from elsewhere.
Huntu ei kuulu somalialaiseen kulttuuriin, vaan se on muualta omaksuttu tapa.
The aim of the phenomenological research method is to reach a person's experience world, and to search for common contents from individual experiences.
Fenomenologisen tutkimusmenetelmän tarkoituksena on tavoittaa ihmisen kokemusmaailma ja etsiä yhteisiä sisältöjä yksilöllisistä kokemismaailmoista.
The empirical part of the research is carried out as a qualitative study with the help of content analysis, with emphasis in phenomenology.
Tutkimuksen empiirinen osa toteutetaan kvalitatiivisena tutkimuksena fenomenologispainotteisen sisällönanalyysin avulla.
It can be said, on the ground of this research, that the decision about taking on the veil is made by the women themselves.
Tutkimuksen perusteella voidaan sanoa, että naiset päättävät itse omasta hunnuttautumisestaan.
As a latent motive we can point out the resisting of Western culture.
Piilevänä syynä mainittakoon länsimaisen kulttuurin vastustaminen.
Not wearing the veil can be justified by the women's need for independence, the veil being unpractical, the want of modernity, the alternation of different ways of dressing, the adaptation of the new culture, abandoning one's own culture, and abandoning the external emphasizing of the religion.
Hunnuttautumattomuutta puolestaan voidaan perustella naisten itsenäisyyden tarpeella, hunnun epäkäytännöllisyydellä, modernisuuden tavoittelulla, erilaisten pukeutumistyylien vaihtelulla, uuteen kulttuuriin sopeutumisella, omasta kulttuurista luopumisella ja uskonnon ulkoisesta korostamisesta luopumisella.
The purpose of this research is to deepen the understanding of the culture of the veil among Somali women in Finland.
Tutkimuksen tarkoituksena on syventää ymmärrystä somalialaisten naisten hunnuttautumisesta Suomessa.
The material for this study has been collected by interviewing ten Somali women.
Aineisto on kerätty teemahaastatteluilla ja aineistona on kymmenen somalialaisnaisen haastattelut.
The research will also familiarize the reader with the dress code for women in the Koran.
Tutkimuksessa tutustutaan myös Koraanin naisille antamiin pukeutumisohjeisiin.
The research deals with ethnicity, identity, easing the immigrant's readjustment with the help of one's own culture, and the connection between the religion of Islam and the veil.
Tutkimuksessa käsitellään etnisyyttä ja identiteettiä, maahanmuuttajan kotoutumisen helpottamista oman kulttuurin avulla sekä islamin uskon ja hunnun välistä yhteyttä.
: What Somali Women Think About Wearing t he Veil in Finland
: Somalialaisnaisten näkemyksiä hunnun käytöstä Suomessa
As other motives we can see a search for security, enhancing of solidarity, individual interpretation of the instructions of the religion, covering the ethnic dress while outside, protecting men from the beauty of women, and wearing the veil in the mosque or while praying.
Muita syitä ovat turvan hakeminen uskonnosta, yhteenkuuluvuuden tunteen lisääminen, uskonnon ohjeiden henkilökohtainen tulkinta, etnisen juhlavaatteen peittäminen ulkona, miehen suojaaminen naisen kauneudelta sekä hunnuttautuminen moskeijassa ja rukoillessa.
The main cause for wearing the veil is to indicate religiousness.
Tärkein syy somalialaisnaisten hunnuttautumiselle on uskonnon ilmaiseminen.
There were in total 1534 pupils, of which 809 were girls and 725 boys.
Oppilaita oli yhteensä 1534, joista 809 oli tyttöjä ja 725 poikia.
The study showed that the school does not affect the drop-out risk but the school class explains 7,5 % of variation in dropout risk.
Tutkimus osoitti, että koululla ei ole vaikutusta pudokkuusriskiin mutta luokka selittää 7,5 % pudokkuusriskin vaihtelusta.
Analysis was conducted through statistical indices, differences in grade averages, multilevel model, multivariate analysis of variance, and logistic regression analysis.
Analysointia tehtiin tilastollisten tunnuslukujen, keskiarvojen erojen, monitasomallin, monisuuntaisen varianssianalyysin ja logistisen regressioanalyysin kautta.
The assessment of learning to learn skills was performed about ninth graders in spring 2004.
Alkuperäinen oppimaanoppimisarviointi toteutettiin yhdeksänsille luokille keväällä 2004.
The target group of this study consisted all Finnish speaking ninth graders of a municipality in Southern Finland.
Tutkimuksen kohderyhmä muodostui erään Etelä-Suomen kunnan suomenkielisen ikäluokan 9. luokkalaisista oppilaista.
Using this definition, 157 students in the target group were classified as dropouts (10 % of the target group): 88 girls and 69 boys.
Määrittelyn mukaan kohderyhmästä pudokkaiksi luokittui 157 oppilasta (10 % kohderyhmästä), joista tyttöjä oli 88 ja poikia 69.
During spring 2009, the pupils' joint application data from years 2004 and 2005 was collected from the Finnish joint application registers.
Keväällä 2009 kerättiin oppilaiden yhteishakuvalintoja koskevat tiedot vuosien 2004 ja 2005 yhteishakurekistereistä.
The data were analyzed using quantitative methods assisted by the SPSS for Windows computer software.
Aineistoa analysoitiin pääosin kvantitatiivisin menetelmin SPSS for Windows -ohjelman avulla.
Based on earlier research, dropouts were defined as pupils that had not been admitted to or had not applied to second degree education under the joint application system.
Pudokkaiksi päädyttiin määrittelemään aiemman tiedon perusteella oppilaat, jotka eivät olleet päässeet tai hakeneet toisen asteen oppilaitokseen yhteishaussa.
Among girls, dropping out is predicted by a poor average grade, a lack of beliefs supporting learning, and an unrealistic primary choice in joint application system compared to one's success in school.
Pudokkuutta ennusti tytöillä heikko keskiarvo, oppimista tukevien uskomusten puute sekä yhteishaussa koulumenestykseen nähden epärealistisesti tehty ensisijainen hakuvalinta.
Based on earlier research, an assumption was made that a pupil's gender, success in school, and parent's education would be related with dropping out.
Aiempien tutkimusten valossa oletuksena oli, että oppilaan sukupuolella, koulumenestyksellä ja vanhempien koulutustaustalla on yhteyttä pudokkuuteen.
Among boys, a poor average grade, unrealistic choices in joint application system, and the belief of parent's low appreciation of education were related to dropout risk.
Poikien kohdalla heikko keskiarvo, yhteishaun epärealistiset hakutoiveet sekä käsitys omien vanhempien matalasta arvostuksesta koulunkäyntiä kohtaan olivat yhteydessä pudokkuusriskiin.
At the same time, pupils' background information was collected together with their self-reported average grade of all school subjects.
Samalla kerättiin myös oppilaiden taustatiedot sekä heidän itsensä ilmoittama kaikkien aineiden keskiarvo, jota käytettiin tässä tutkimuksessa koulumenestyksen mittarina.
"Opiopi" test material was used in the assessment, consisting of cognitive tests and questions measuring beliefs.
Arvioinnissa käytettiin Opiopi-oppimisvalmiustehtäväpakettia, joka koostuu osaamistehtävistä ja uskomuksia arvioivista kysymyksistä.
Dropout risk was assessed against pupil's cognitive competence, success in school, and personal beliefs regarding self and parents, while taking into account the pupil's background and gender.
Pudokkuusriskin yhteyttä mitattiin oppilaan kognitiiviseen kompetenssiin, koulumenestykseen sekä itseä ja vanhempia koskeviin uskomuksiin, huomioiden oppilaan taustatekijät ja sukupuoli.
This study is part of a project funded by the Academy of Finland and led by Professor Jarkko Hautamäki.
Tutkimus on osa Suomen akatemian rahoittamaa professori Jarkko Hautamäen johtamaa hanketta, jossa pyritään pitkittäistutkimuksen avulla arvioimaan oppilaiden oppimaan oppimisen taitojen kehittymistä.
The objective of this study was to find factors that could predict educational dropout.
Tutkimuksen tavoitteena oli löytää koulutuksellista syrjäytymistä (dropout -ilmiötä) ennustavia tekijöitä yhteishakuvalintojen kautta tarkasteltuna.
The return percentage was thus 54%.
Vastausten palautumisprosentti oli 54%.
The size of the sample was 603 persons of whom 325 returned the questionnaire by the deadline.
Otoksen koko oli 603 henkilöä, joista 325 palauttitäytetyn lomakkeen määräaikaan mennessä.
The differences between the groups were tested with cross-tabulations and statistical tests.
Ryhmien välisiä eroja testattiin ristiintaulukoinneilla ja tilastollisilla testeillä.
The most common piece of knitwear was a sweater (82%).
Eniten neulottiin villapaitoja (82%).
The objective was to get as wide a picture as possible on knitting as a hobby in Finland.
Tavoitteena oli saada mahdollisimman laaja kuva neulonnan harrastamisesta Suomessa.
The analysis of the data made use of the SPSS-statistics programme with which it was possible to present frequencies and percentages on the sample as well as the necessary parameters.
Aineiston analysoinnissa käytettiin SPSS-tilasto-ohjelmaa, jonka avulla aineistosta laadittiin frekvenssi- ja prosenttijakaumat sekä tarvittavat tunnusluvut.
The purpose of the present work was to study knitting as a hobby: to find connections with the traditions, to sort out the present situation and anticipate possible future developments.
Tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella neulonnan harrastamista: etsiä yhteyksiä perinteeseen, kartoittaa nykytilannetta ja hahmotella mahdollisia tulevaisuuden näkymiä.
Knitting was also seen as a useful handicraft skill which the knitters wanted to retain for future generations.
Neulontaa pidettiin tulevaisuudessakin tarvittavana käsityötaitona, jonka haluttiin säilyvän tuleville sukupolville.
The members of the ‘way of life’-group always had a work in progress whereas the ‘need’-group started working when they needed a piece of knitwear or something to do with their hands.
Elämäntapaneulojilla on aina jokin neuletyö meneillään, kun taas tarveneulojat ryhtyvät neulomaan tarvitessaan esimerkiksi neulevaatteen tai käsilleen tekemistä.
On the basis of the results the commencement of knitting as a hobby seemed to be closely related to the significance of the family and traditions, to needs and school experiences.
Tulosten perusteella neulontaharrastuksen viriämiseen liittyivät keskeisesti suvun ja perinteen merkitys, tarpeet ja koulukokemukset.
Woolen sweaters can be a thread of life because knitting was felt to bring meaningful content into the lives of the knitters.
Villapaidoista voi saada elämänlankaa, sillä neulonnan todettiin tuovan harrastajan elämään sisältöä.
Finishing a piece of knitwear was reported to give pleasure which was manifested in the joy of giving, overcoming challenges and the experiences of success.
Neuleen valmiiksi saaminen tuotti mielihyvää, joka ilmeni antamisen ilona, haasteiden voittamisena ja onnistumisen kokemuksina.
In addition, the significance of knitting was approached on by analysing the related values and attitudes.
Lisäksi neulonnan merkitystä harrastajalle lähestyttiin kartoittamalla merkitystentaustalla olevia arvoja ja asenteita.
: A study on knitting as a hobby
: Tutkimus neulonnasta harrastuksena
This was supplemented by the use of a qualitative approach in the interpretation of the results.
Tutkimuksen suoritustavaksi valittiin kyselylomakkeen avulla toteutettava kvantitatiivinen menetelmä, jota täydennettiin tulosten tulkinnassa käytetyllä kvalitatiivisella tutkimusotteella.
The questionnaire had, in addition to multiple choice questions and statements, an open question meant for a wider inquiry on the significance of the hobby.
Kyselylomakkeeseen sijoitettiin monivalintakysymysten ja väittämien lisäksi laajempi neulonnan merkitystä kartoittava avoin kysymys.
According to the theoretical framework, knitting was studied as a hobby, as a part of the handicraft trade and as a learned skill.
Teoreettisen viitekehyksen mukaan neulontaa tarkasteltiin harrastuksena, käsityön osa-alueena ja opittuna taitona.
99 per cent of the respondents reported making at least one piece of knitwear a year, which means that people do a lot of knitting.
Neulontaa harrastettiin paljon, sillä vastaajista 99% neuloi käsin vähintään yhden työn vuodessa.
Statistically the subscribers of the Novita Neuleet-magazine knitted more than the control group.
Tilastollisesti Novita Neuleet -lehden tilaajat neuloivat vertailuryhmää enemmän.
The statements related to the significance and appreciation of knitting were subjected to a factor analysis so as to facilitate a possible classification of knitters into different types.
Neulonnan arvostusta ja merkitystä kuvaavista väittämistä laadittiin faktorianalyysi mahdollisten neulojatyyppien muodostamista varten.
The questionnaire was mailed to the subscribers of the Novita Neuleet-magazine and to an equal number of assumed knitters.
Tutkimus suoritettiin postikyselynä, joka lähetettiin Novita Neuleet -lehden tilaajille ja samansuuruiselle ryhmälle oletettuja neulonnan harrastajia.
The significance of knitting was also studied with content analysis and by applying essence type analysis.
Neulonnan merkitystä harrastajalle tulkittiin sisällön erittelyllä sekä olemustyyppianalyysiä soveltamalla.
To describe knitting two groups of knitter types were formed: those for whom knitting is a way of life and those who do knitting because of a need.
Harrastajien toimintaa kuvaamaan muodostettiin kaksi neulojatyyppiä: elämäntapa- ja tarveneulojat.
Helsingin Villakehräämö (Helsinki Wool-Spinning Mill) and Novita Neuleet-magazine agreed to co-operate in the study.
Tutkimuksen yhteistyökumppaneiksi lupautuivat Helsingin villakehräämö ja Novita Neuleet -lehti, joiden avulla pystyttiin tavoittamaan neulonnan harrastajia ympäri Suomea.
The study attempted to shed light on the factors related to the commencement of the hobby, on the different forms of the hobby and on the significance of knitting for those who go in for it.
Tutkimuksen avulla haettiin vastausta neulontaharrastuksen viriämiseen liittyviin tekijöihin, harrastuksen ilmenemiseen ja neulonnan merkitykseen harrastajalle.
Useful pastime, recreation, creativity and self-expression were emphasised as factors related to the significance of knitting.
Neulonnan merkityksissä harrastajalle korostettiin hyödyllistä ajankäyttöä, rentoutumista, luovuutta ja itsensä ilmaisua.
Woollen Sweaters as a Thread of Life?
Villapaidoistako elämänlankaa?
Similar studies have been made in USA (Staples 1993) and in Estonia (2002).
Vastaavia tutkimuksia on tehty USA:ssa (Staples 1993) ja Virossa (2002).
Earlier studies of the subject do not exist in Finland.
Aiempia asiaan liittyviä tutkimuksia ei Suomesta löytynyt.
The phenomenological analysis has 2 parts.
Fenomenologinen analyysiosuus on kirjoitettu kahteen osaan.
The analysis of quantitative research material was performed by one-dimensional study of variables, where the variations in the amounts of variables lead to proportional conclusions.
Kvantitatiivisen aineiston analyysi toteutettiin muuttujien yksiulotteisena tarkasteluna, jossa muuttujien määrien erot johtivat verrannollisiin päätelmiin.
In the first phase using the professional background of the pattern-makers, the historical development of the clothing industry for the last 40 years was described.
Analyysin ensimmäisessä vaiheessa kuvattiin mallimestarien ammatillisen taustan kautta vaatetusalan historiallista kehitystä viimeisen 40 vuoden ajalta.
In a phenomenological research of experience seven pattern-makers were interviewed and in a quantitative research 26 pattern-makers filled in a structured questionnaire.
Tutkimuksessa käytettiin menetelmällistä triangulaatiota, jossa fenomenologisessa kokemustutkimuksessa haastateltiin seitsemän mallimestaria ja määrällisen tutkimuksen strukturoitu kysely tavoitti sähköpostitse 26 mallimestaria.
With the thesis the researcher updates her professional competence.
Tutkimuksella tukija päivitti omaa ammatillista kompetenssia.
Pattern-makers who took part in this study were located in the Finnish clothing companies manufacturing or having clothes manufactured in series production, like clothing industry or chain of stores.
Tutkimukseen osallistuivat vaatteita sarjatuotantona valmistavien ja valmistuttavien suomalaisten yritysten, kuten vaatetusteollisuuden ja -kaupan, mallimestarit.
As a result of the structured questionnaire, the core know-how of the pattern-maker was pointed out.
Strukturoidun kyselyn tuloksena nostettiin tutkimuksesta esiin mallimestarityön ydinosaaminen.
The thesis answers the questions, what are the characteristics of the pattern-maker's job nowadays, and what areas of the know-how in the pattern-maker's job form the core know-how, which is repeated in every organisation.
Tutkimuksessa vastataan kysymykseen, miten mallimestaritoimessa nykyään toimitaan ja mitkä mallimestariosaamisen osa-alueista muodostavat alalla ydinosaamisen, eli organisaatiosta toiseen toistuvan osaamisen.
In the second phase of the phenomenological analysis the description of the pattern-maker's job was created based on the organisational strategy of the companies nowadays.
Fenomenologisen analyysin toisessa vaiheessa muodostettiin organisaatiostrategiakohtaiset kuvaukset mallimestarien työstä tänä päivänä.
The analysis of the pattern-maker's job can be used to update the content of pattern-makers' education in the vocational schools.
Mallimestariammatin analyysin pohjalta voidaan päivittää mallimestaritaitoja opettavien ammatillisten oppilaitosten opetussisältöä.
The patternmaker in the situational process of the globalisized series production
Mallimestari globalisoituneen sarjatuotannon situationaalisessa prosessissa : Kokemuksen tutkimus
In this thesis, taking place within the clothing industry of Finland, the impact of the globalisation of the economy on the pattern-maker's job was studied and the present day fields of know-how of the job were found out.
Suomen vaatetusalalle sijoittuvassa tutkimuksessa selvitettiin, miten mallimestarien työnkuva on talouden globalisoitumisen myötä muuttunut ja mistä osaamisalueista se nykyään muodostuu.
The researcher has a background of a pattern-maker and she works as a specialist instructor.
Entisenä mallimestarina tutkija toimii tänä päivänä ammatillisena opettajana.
In the thesis, the concept of situationality was used to describe the continuous change in the clothing industry.
Dynaamisen vaatetusalan jatkuvaa muutosta kuvasi tutkimuksessa käsite situationaalisuus, jolla tarkoitetaan mallimestarityössä työssä jatkuvasti läsnä olevaa aika- ja paikkasidonnaisuutta.
School lunches should be the moment when they can eat in peace and at the same talk with their friends in the pleasant surroundings.
Hetkeä, jossa voisi rauhassa syödä ja jutella kavereiden kanssa viihtyisässä ympäristössä.
The food selection should be more varied, including both salad and main food as well as bread.
Itse ruokaan kaivattiin enemmän valikoimaa, niin salaatteihin kuin pääruokavaihtoehtoihin sekä myös leipävalikoimaan kaivattiin monipuolisuutta lisää.
Results and conclusions: According to the results these youngsters wanted their lunch to be more cosier and also more quiet.
Tulokset ja johtopäätökset: Tämän tutkimuksen mukaan nuoret kaipaavat ruokailusta tapahtumana kodikkaampaa ja rauhallisempaa.
Aims: The overall aim of this study was to find out how youngsters themselves feel and sense of the school lunch, both food and whole lunch situation.
Tavoitteet: Tutkimuksessa on tarkoituksena selvittää tarinoiden avulla miten nuoret kokevat ja aistivat kouluruokailun, niin itse ruoan kuin myös koko ruokailutilanteen.
Youngster's notions of school lunches
Nuorten mielikuvia kouluruokailusta
In this study the material is collected by the narrative method and the stories were analyzed with qualitative content analysis.
Aineiston analyysi toteutettiin käyttäen sisällön analyysia.
How the youngsters think their lunch events could be changed?
3) Miten ruokailutilannetta tulisi nuorten mielestä muuttaa?
Methods: The data is collected in spring 2009 from two secondary school at the Kaarina city.
Aineisto kerättiin keväällä 2009 kahdessa Kaarinan kaupungin yläkoulussa, kaksi yhdeksännen luokan valinnaisen kotitalouden opetusryhmää kirjoittivat tarinat.
Knowledge of healthy food does not move alone our food choice.
Ruokailuun liittyviä valintoja ei muuta pelkkä tieto ruokien terveellisyydestä, vaan tarvitaan myös oman kielen antama todistus ruoan maistuvuudesta.
The respondents wrote a story, describing what kind of their school lunch situation should be.
Oppilaat kirjoittivat kertomuksen siitä millaisen he haluaisivat kouluruokailun kokonaisuudessaan olevan.
How the youngsters experience the physical conditions of their school lunch events?
2) Minkälaisiksi nuoret kokevat ruokailutilanteen puitteet?
The story was based on youngsters own vision of school lunch situations.
Tutkimukseen osallistujat kirjoittivat tarinan kouluruokailusta, tarina pohjautui mielikuviin.
In this study music schools weren't that kind of societies.
Tässä tutkimuksessa musiikkioppilaitokset eivät näyttäytyneet tällaisina yhteisöinä.
Finnish musicians have become famous and they have gained success all over the world.
Suomalaista musiikkioppilaitosjärjestelmää on kehuttu maailman parhaaksi ja suomalaiset muusikot ovat menestyneet maailmalla.
One of the goals is to describe the Finnish context where music lovers grow up and where they construct their identities.
Yhtenä tavoitteena on luoda kokonaiskuva siitä maisemasta, jossa soittamisen harrastajat kasvavat ja rakentavat identiteettejään.
It consists of the stories of five amateurs, who were in their thirties.
Aineisto muodostui viiden n. 30-vuotiaan harrastajasoittajan kertomuksista ja heidän piirtämistään harrastamisen virroista.
This means for example that, in practice, instrumental studies could be more activating, there should be more music making in groups, and the evaluation should concentrate on the whole learning process.
Musiikkikäsitys voisi olla monipuolisempi, ja arvioinnin tulisi kohdistua koko oppimisprosessiin.
An essential factor in the construction of an identity of a music lover seems to be a society which values the amateuring.
Harrastajaidentiteetin rakentumiseen tarvitaan kuitenkin aina yhteisöä, joka arvostaa harrastamista.
In the analysis of narratives the stories were seen as narrative identities.
Narratiivien analyysissa harrastajasoittajien tarinat käsitettiin narratiivisiksi identiteeteiksi ja myös niiden yhteyksiä soitonopetuskulttuurin tarinavarantoon pohdittiin.
The focus of this qualitative study is the culture of instrumental education from the view of amateuring.
Tässä tutkielmassa soitonopetuskulttuuria tarkastellaan kuitenkin nimenomaan harrastamisen näkökulmasta.
The other aim is to give answers to the question "How can we develop the culture of instrumental education to serve also the needs of amateurs?"
Tutkielmassa pyritään myös vastaamaan kysymykseen, miten soitonopetuskulttuuria voisi kehittää, jotta se tarjoaisi parhaat mahdolliset eväät elinikäisen soittoharrastuksen syntymiselle.
The present study reveals that to construct the identities of music lovers should be one of the most important aims of the music education.
Tämän tutkimuksen perusteella musiikkioppilaitoksissa tulisikin entistä enemmän keskittyä harrastajasoittajien identiteettien rakentamiseen.
To produce professional musicians has been the main goal of the whole Finnish instrumental education system for a long time.
Ammattilaisten kouluttaminen on pitkään mielletty maamme musiikkioppilaitosten tärkeimmäksi tehtäväksi, minkä seurauksena harrastamiselle ei juuri ole annettu painoarvoa.