natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results of the research are significant, both to the families of expatriate children heading abroad and the international schools educators, but also the companies that send families abroad as well as Finnish Saturday schools will benefit from them.
Tutkimustulokset ovat merkittäviä sekä ulkomaille suuntaaville ekspatriaattilasten perheille että kansainvälisten koulujen kasvattajille, mutta niin perheitä ulkomaille lähettävät yritykset kuin Suomi-koulutkin hyötyvät niistä.
3) The Finnish children are guided to observe the features that facilitate the adaptation of their overseas childhood description such as maintaining relationships with old friends, relatives, extended family members and former residence, creating a relationships with the country of origin and its culture, to establish new relationships with Finnish and foreign peers, with members of the international and Finnish expatriate community, or with an international learning environment and Finnish Saturday School.
3) Suomalaislapsia ohjataan havainnoimaan ulkomaisten lapsuuskuvaustensa sopeutumista helpottavia piirteitä, kuten suhteiden ylläpitämistä vanhoihin ystäviin, sukulaisiin, laajennetun perheen jäseniin ja entisiin asuinpaikkoihin, suhteen luomista syntyperään ja sen kulttuuriin ja uusien suhteiden solmimista suomalaisiin ja ulkomaisiin vertaisiin, kansainväliseen ja suomalaiseen ekspatriaattiyhteisöön, kansainväliseen oppimisympäristöön ja Suomi-kouluun.
The study highlights various ways for families of children's to manage their everyday lives abroad.
Tutkimus nostaa esiin erilaisia lasten perheiden keinoja hallita ulkomaista arkeaan.
4) The Finnish expatriate children benefit from properly time-targeted tools for each childhood group to manage their everyday life, like taking into account the child's life situation and transition roles (novice, expert and master), committing the family of children to the activities of international school (annual community picnic), providing formal (Buddy Program, Language Tests and Transition Program) and informal (After School Activities) support by international schools.
4) Suomalaiset ekspatriaattilapset hyötyvät kullekin lapsuusryhmälle oikea-aikaisesti kohdennetuista arjen hallintakeinoista, kuten lasten elämäntilanteen ja siirtymäroolin (noviisi, ammattilainen tai mestari) huomioinnista, lasten perheiden sitouttamisesta kansainvälisen koulun toimintaan (vuosittainen yhteisön eväsretki), kansainvälisten koulujen tarjoamista virallisista (vertaistuki, kielitestit, siirtymäohjelmat) ja epävirallisista (kouluajan ulkopuoliset harrastukset) tukitoimista.
2) The Finnish expatriate children should be included in the decisionmaking and choices of their childhood abroad, like pre-visit or situation to choose school and neighbourhood.
2) Suomalaiset ekspatriaattilapset on syytä ottaa mukaan ulkomaista lapsuuttaan koskevaan päätöksentekoon ja valintoihin, kuten tutustumisvierailumatkalle tai asuinalueiden ja koulun valintatilanteisiin.
The aim of the study is to make Finnish expatriate childhood more visible to Finnish educators.
Tutkimuksen tavoitteena on tehdä ulkosuomalaislapsuutta näkyvämmäksi suomalaisille kasvattajille ja opetushenkilöstölle.
The study findings are valuable to grown up Finnish expatriate children, because they make it possible to parse the experience gained from abroad as children.
Tutkimustulokset ovat arvokkaita jo aikuistuneille ulkosuomalaislapsille, sillä ne mahdollistavat lapsena ulkomailta hankkitujen kokemusten jäsentämisen.
The results of the research were structured into categories of description, expressing different conceptions of Finnish expatriate children about their growth environment and their smooth adaptation in Beijing.
Analyysin ensimmäisen vaiheen tulokset jäsentyivät ylemmän tason kuvauskategorioiksi, jotka ilmensivät ulkosuomalaislasten erilaisia käsityksiä kasvuympäristöstään ja sujuvasta sopeutumisestaan Pekingissä.
The conceptions of the Finnish expatriate children are challenging the content of grand narratives and monolithic story.
Ulkosuomalaislasten käsitykset haastavat vallalla olevan suuren ja yksiäänisen kertomuksen sisältöä.
The initial types were grouped as respondent groups of newcomer (n = 31), series mover (n = 7) and pendulum mover (n = 9).
Analyysia jatkettiin tiivistämällä ulkosuomalaislasten käsityksiä muuttomuistoistaan ja -tunteistaan, jolloin alustavat tyypit ryhmittyivät ensikertalaisten (n = 31), sarja- (n = 7) ja heilurimuuttajien (n = 9) vastaajaryhmiksi.
The study investigates conceptions of Finnish children aged 5 to12 in Beijing of their everyday life and their adaptation to environment.
Tutkimuksessa selvitetään 5–12-vuotiaiden suomalaislasten käsityksiä arjestaan ja sopeutumisestaan Pekingissä.
In the second phase of the analysis, the results of the study were presented as ideal type model stories of newcomer, series mover and pendulum mover.
Analyysin toisen vaiheen tuloksena esitettiin ensikertalaisten, sarja- ja heilurimuuttajien mallitarinat.
The Finnish children, who spend their childhood abroad and who are attached to a foreign growth environment, will be heard in the study.
Tutkimuksessa saavat äänen lapsuuttaan ulkomailla viettävät ja vieraaseen kasvuympäristöön kiinnittyvät suomalaislapset.
The conceptions of transitions, adaptation and everyday management of Finnish expatriate children aged 5 to 12 in Beijing Global mobility is increasing and growing number of Finnish children are moving abroad because of their parents' employment.
Globaali liikkuvuus on kasvussa ja yhä useampi suomalaislapsi muuttaa vanhemman työn vuoksi ulkomaille.
Further, some information was obtained about the location of the interaction site.
Lisäksi vuorovaikutuskohdan sijainnista saatiin tietoa.
This thesis consists of four parts, each published as a separate article in scientific journals.
Väitöskirjatutkimukseni koostuu neljästä osatyöstä, jotka on julkaistu erillisinä artikkeleina tieteellisissä lehdissä.
Bacterial pathogens cause severe infections in humans.
Patogeeniset bakteerit aiheuttavat ihmisille vakavia infektioita.
Among these virulence mechanisms, we may find novel targets for antimicrobial treatment.
Näiden virulenssimekanismien joukosta saattaisi löytyä uusia antimikrobihoidon kohteita.
Bacteria living in biofilms are more resistant to antimicrobial compounds and the mechanisms associated with their virulence are poorly known.
Biofilmeissä elävät bakteerit ovat vastustuskykyisempiä antimikrobisille aineille ja niiden virulenssiin liittyviä mekanismeja tunnetaan huonosti.
The emergence of multiresistant bacteria requires the development of new antimicrobial strategies.
Nykyisille antibiooteille multiresistenttien bakteerien yleistyminen vaatii uusien antimikrobistrategioiden kehittämistä.
Bacteria utilize various virulence mechanisms to promote their survival in the host organism.
Bakteerit käyttävät useita virulenssimekanismeja, jotka auttavat niitä selviytymään isäntäorganismissa.
This thesis concerns a virulence mechanism of an oral bacterium that may disturb the human immune response and potentially increase bacterial virulence.
Väitöskirjassa tutkittiin suubakteerin virulenssimekanismia, joka saattaa häiritä ihmisen immuunipuolustusta ja lisätä bakteerin virulenssia.
In the fourth article, I found that a channel protein of A. actinomycetemcomitans, HofQ, binds human cytokines, such as IL-1β and IL-8.
Neljännessä osatyössä havaitsin, että HofQ-kanavaproteiini sitoo myös ihmisen sytokiineja, kuten IL-1β:aa ja IL-8:aa.
This interaction was shown in many A. actinomycetemcomitans serotypes using intact bacterial cells, outer membrane vesicles and isolated lipopolysaccharides.
Vuorovaikutus osoitettiin useiden eri A. actinomycetemcomitans serotyyppien kanssa kokonaisilla bakteerisoluilla, ulkokalvon vesikkeleillä sekä eristetyillä lipopolysakkarideillä.
Further research is needed regarding the roles of these molecules in the virulence of A. actinomycetemcomitans.
Näiden molekyylien vaikutuksista A. actinomycetemcomitansin virulenssiin tarvitaan vielä lisää tutkimusta.
In the third article, I showed that a major bacterial cell wall component, lipopolysaccharide, interacted with certain cytokines.
Kolmannessa osatyössä osoitin, että bakteerin soluseinän komponetti lipopolysakkaridi vuorovaikuttaa joidenkin sytokiinien kanssa.
The second article showed that BilRI binds multiple cytokines and has an intrinsically disordered structure.
Toisessa osatyössä BilRI:n havaittiin sitovan useita sytokiineja ja olevan rakenteeltaan luonnostaan järjestäytymätön.
This protein has been previously associated with DNA uptake, providing a possible link between the naturally occurring uptake of extracellular DNA and the cytokine uptake mechanism in bacteria.
Aiemmin tämän kanavaproteiinin on havaittu osallistuvan DNA:n sisäänottoon, joten työ osoittaa mahdollisen yhteyden luonnollisen solunulkoisen DNA:n sisäänoton ja sytokiinien sisäänoton välillä.
This thesis showed the cytokine binding of A. actinomycetemcomitans outer membrane molecules and how they affected the physiology of the pathogen.
Väitöskirjassa osoitettiin A. actinomycetemcomitansin ulkokalvon molekyylien sitoutuminen sytokiineihin sekä niiden vaikutuksia bakteerin fysiologiaan.
In the beginning of this thesis I discovered a novel cytokine-binding outer membrane protein, BilRI, in A. actinomycetemcomitans.
Väitöskirjatutkimukseni alussa löysin A. actinomycetemcomitansista uuden sytokiineja sitovan ulkokalvon proteiinin, BilRI:n. BilRI tuottui bakteerin ulkokalvolle ja sitoutui IL-1β:aan.
The model organism for this study is Aggregatibacter actinomycetemcomitans, a gram-negative opportunistic pathogen that forms biofilms on the surface of teeth and causes an inflammatory oral disease called periodontitis.
Työssä käytettiin malliorganismina Aggregatibacter actinomycetemcomitans – bakteeria, joka on gram-negatiivinen opportunistinen patogeeni.
Previously, it was discovered that A. actinomycetemcomitans binds and uptakes human inflammatory cytokines, which may modulate the local inflammatory milieu and weaken the host defense.
Aiemmin on havaittu, että A. actinomycetemcomitans sitoo ja siirtää sisäänsä ihmisen tulehduksenvälittäjäaineita, sytokiineja.
Regulation of senescence may in turn be relevant from the cancer standpoint, as senescence is a major inhibitor of cancerous growth.
Seneskenssin säätely voi olla merkittävää syövän näkökulmasta, sillä seneskenssi on voimakas syöpäkasvun inhibiittori.
In practice, however, substrate detection is limited by the transiency of substrate binding and therefore by the sensitivity and specificity of mass spectrometry.
Käytännössä tunnistusta rajoittaa sitoutumisen määrä ja voimakkuus, ja siten massaspektrometrian tarkkuus ja spesifisyys.
PIM1 belongs to the PIM family of constitutively active serine threonine kinases.
PIM1 on konstitutiivisesti aktiivinen seriini-threoniini-kinaasi, joka kuuluu PIM-kinaasiperheeseen.
PIM1 may also be involved in the regulation of cellular senescence, as most regulatory pathways PIM1 participates in are altered in senescence.
PIM1 saattaa osallistua seneskenssin säätelyyn, sillä monet signalointireitit joihin se osallistuu muuttuvat seneskenssissä.
PIM1 has substrates that regulate senescence induction as well as up-regulators that are activated under senescence-inducing conditions.
PIM1-kinaasilla on sekä substraatteja, jotka säätelevät seneskenssin indusointia, että säätelytekijöitä, jotka aktivoituvat vasta seneskenssiä indusoivissa olosuhteissa.
PIM1 regulates cell growth, proliferation and survival and is upregulated in several types of cancer, such as triple negative breast cancer, prostate cancer and colon cancer, making it a promising target for cancer research.
Sen ekspressio on kohonnut esimerkiksi kolmoisnegatiivisessa rintasyövässä, eturauhassyövässä ja paksusuolensyövässä, mikä tekee siitä lupaavan kohteen syöpätutkimukselle.
In this study, I used the Kinase-Interacting Substrate Screening (KISS) method to identify novel PIM1 substrates from both senescent and normal lung cancer cell populations.
Tässä tutkimuksessa käytin kinaasi-susbstraatti-interaktioon perustuvaa substraattien seulontamenetelmää (KISS-menetelmä) tunnistaakseni uusia substraatteja PIM1-kinaasille.
The KISS assay can be used for screening new substrate candidates, but detection of a given known substrate is not likely.
KISS-menetelmä toimii hyvin uusien substraattien etsimisessä, mutta minkään tietyn ennalta tunnetunkaan substraatin havaitseminen ei ole taattua.
The KISS assay has the theoretical potential to capture all possible substrates in a given sample in one go, since a small amount of each substrate is expected to be bound and phosphorylated.
KISS-menetelmällä voidaan teoriassa tunnistaa näytteestä kaikki mahdolliset substraatit kerralla, sillä pieni määrä jokaista substraattia todennäköisesti tarttuu aina tutkittavaan kinaasiin.
The KISS assay is based on allowing substrates to bind to the bait kinase followed by mass spectrometry-based identification of the bound substrates.
KISS-menetelmä perustuu substraattien sitoutumiseen tutkittavan kinaasin pintaan, minkä jälkeen sitoutuneet substraatit tunnistetaan massaspektrometrialla.
In addition, other proteins in the samples were compared between the senescent and normal cells, and novel candidate proteins for senescence-related proteomic changes were identified.
Substraattien lisäksi löydettiin uusia seneskenssiin liittyviä muutoksia proteiiniekspressiossa.
In the end one previously described substrate and 12 novel PIM1 substrate candidates were identified, along with variations in their expression levels between normal and senescent samples.
Tutkimuksen lopputuloksena PIM1-kinaasille tunnistettiin 12 täysin uutta substraattikandidaattia ja yksi ennalta tunnettu substraatti.
Novel PIM1 substrates and senescence-specific proteomic changes in human lung cancer cells
PIM1-kinaasin substraattien lisäksi vertailin muiden proteiinien määriä viljelmien välillä.
The peasants valued the economic advantages of the community but they aimed to achieve them so that the community restricted their individual agency as little as possible.
Talonpojat arvostivat yhteisön tuomia taloudellisia etuja, mutta pyrkivät saavuttamaan ne niin, että yhteisö mahdollisimman vähän rajoitti yksilön toimintaa.
The research is based on an extensive use of land survey maps and documents.
Tutkimus perustuu isojaon karttojen ja asiakirjojen laaja-alaiseen käyttöön.
The economic status of the peasants affected their decisions.
Taloudellinen asema vaikutti heidän valintoihinsa.
The enclosure changed the way land was used but did not bring about other changes in farming techniques, crops or the relationship between crop and animal husbandry.
Isojako muutti maankäytön tapoja, mutta ei tuonut muita muutoksia maatalouden menetelmiin, viljelykasveihin tai kasvinviljelyn ja karjanhoidon suhteeseen.
The main focus is on the effects the enclosure had on farming.
Tutkimuksessa huomio kiinnittyy siihen, minkälainen vaikutus isojaolla oli maatalouteen.
The decisions made by the peasants fundamentally effected the form the cooperation of the village community took after the enclosure as well as how farming and land use changed as a result of the enclosure.
Talonpoikien tekemillä ratkaisuilla oli olennainen merkitys sille, minkälaisena kyläyhteisön yhteistyö jatkui isojaon jälkeen ja miten viljely ja maankäyttö muuttuivat isojaon seurauksena.
Agriculture, enclosure and the decision making of peasants in South-West Finland This dissertation examines agriculture and the decision making of peasants in South-West Finland through the process of land reallocation called enclosure (storskifte) that was carried out at the end of the 18th century and the beginning of the 19th century.
Väitöskirja tarkastelee maataloutta ja talonpoikien päätöksentekoa Lounais-Suomessa 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alussa toteutetun maanjakouudistuksen, isojaon, kautta.
The greater freedom in land use enabled the increase in agricultural output for decades to come by leading to an expansion in the cultivated area, yet this land was farmed with existing methods and customs.
Entistä suurempi maankäytön vapaus mahdollisti maatalouden tuoton lisäämisen laajentamalla viljelyä entisillä menetelmillä ja työtavoilla useiksi vuosikymmeniksi eteenpäin.
The research reveals that peasants were active in decisions regarding their own households and that they were well aware of the enclosure practices and how to influence them.
Tutkimus osoittaa, että omaa talouttaan koskevissa päätöksissä talonpojat olivat aktiivisia sekä vaikutuskanavat ja -keinot tuntevia toimijoita.
Consequently, the overall picture formed on the basis of the statistical analysis is explained through the qualitative data and, vice versa, the phenomena that rise from the qualitative analysis can be correctly situated with the use of the statistical data.
Tutkimus yhdistää isojaon tilastollisen analyysin sekä asiakirjojen tarkan lähiluvun, jolloin tilastollisesti luotu yleiskuva saa selityksensä laadullisesta aineistosta.
The key to understanding these effects is looking at the decision making of peasants as heads of households and as stakeholders in the enclosure.
Avaimena isojaon vaikutuksiin on talonpoikien päätöksenteko taloudestaan vastaavina isäntinä ja isojaon osakkaina.
In 2000-02, 48,592 participants responded (response rate 68%) to the baseline survey and of them 35,914 (77%) to the follow-up survey in 2004-05.
Heistä 35914 (77 %) osallistui myös seurantatutkimukseen vuosina 2004–05.
The analyses were adjusted for sociodemographic characteristics and lifestyle.
Tulokset vakioitiin sosiodemografisten tekijöiden ja terveyskäyttäytymisen suhteen.
Both low vertical social capital, i.e. respectful and trusting relationships between superior and employee, and low horizontal social capital, i.e. trust and reciprocity between co-workers, increased the likelihood of new-onset depression, independently of each other.
Tulosten mukaan sosiaalisen pääoman vertikaalinen komponentti (työntekijöiden ja esimiesten välinen luottamus, vastavuoroisuus ja jaetut arvot ja normit, jotka edesauttavat yhteistyötä) sekä horisontaalinen komponentti (työntekijöiden välisissä suhteissa yhteistyöstä, luottamuksesta ja vastavuoroisuudesta syntyvä sosiaalinen pääoma) vaikuttivat itsenäisesti masennusriskiin.
In conclusion, the longitudinal associations observed suggest that high workplace social capital may be beneficial for employee health.
Tutkimuksen perusteella korkea työyhteisön sosiaalinen pääoma saattaa vaikuttaa edullisesti työntekijöiden terveyteen.
Low levels of individual workplace social capital were associated with 20-50% higher risk of new-onset depression.
Matalaan sosiaaliseen pääomaan liittyi 20–50 % suurempi todennäköisyys sairastua masennukseen seurannan aikana niin itseraportoidun lääkärin totea-man masennuksen kuin masennuslääkeostojen perusteella.
Given that workplace is an important source of social relationships and networks, studies on workplace social capital are highly relevant.
Vaikka työssä käyvä väestönosa on merkittävän osan valveillaoloajastaan työyhteisössä, siellä kertyvää sosiaalista pääomaa on toistaiseksi tutkittu vähän.
Pooled data from repeated measures of self-rated health and social capital were used to study the exposure to social capital and the risk of health impairment in initially healthy employees.
Neljän vuoden seurannassa sekä jatkuvasti vähäinen että vähenevä yksilön sosiaalinen pääoma työssä lisäsi riskiä koetun terveyden heikkenemiseen niillä kuntatyöntekijöillä, jotka eivät vaihtaneet työpaikkaa seurannan aikana ja jotka seurannan alussa kokivat terveytensä hyväksi.
The relation was robust to adjustment for psychological distress for self-reported doctor-diagnosed depression but not for antidepressant treatment.
Masennusta arvioitiin sekä kysymällä lääkärin toteamasta masennuksesta että masennuslääkeostoilla Kelan lääkerekistereistä.
A specifically designed 8-item tool was used to measure social capital with perceptions at individual level and co-workers’ assessment at work unit level.
Työntekijän omaan arvioon perustuvan sosiaalisen pääoman lisäksi mitattiin työyhteisön sosiaalista pääomaa käyttämällä samassa työyhteisössä työskentelevien muiden työntekijöiden keskimääräistä arviota sosiaalisesta pääomasta.
The aim of this study was to investigate the effect of workplace social capital on employee health in a large occupational cohort.
Tässä tutkimuksessa selvitettiin työyhteisön sosiaalisen pääoman ja kuntatyöntekijöiden terveyden välistä yhteyttä pitkittäisasetelmassa hyödyntäen Kuntasektorin henkilöstön seurantatutkimuksen aineistoa vuosilta 2000–2005.
The results from repeated assessments of social capital further showed that change in social capital was associated with subsequent self-rated health, which could support the causality in the association, however, the results are suggestive and no definite conclusions about the causality can be drawn.
Tutkimusta sosiaalisen pääoman vaikutusta masennuksen ilmaantumiseen jatkettiin selvittämällä miten sosiaalisen pääoman eri ulottuvuudet vaikuttivat masennuksen ilmaantumiseen.
Persistent low levels of individual workplace social capital predicted poor self-rated health.
Tuloksen merkittävyyttä tuki havainto, että myös työtoverien arvioon perustuva sosiaalinen pääoma ennusti oman terveyden huononemista seuranta-aikana.
Participants with no previous history of depression were followed up on average 3.5 years for new self reported physician-diagnosed depression and recorded antidepressant prescriptions derived from national health registers.
Analyyseihin otettiin mukaan vain ne kuntatyöntekijät, jotka olivat lähtötilanteissa terveitä eli kokivat terveytensä hyväksi tai heillä ei ollut aiempaa diagnosoitua tai lääkehoitoa vaatinutta masennusta.
There was additionally a contextual effect of workplace social capital on self-rated health but not on depression.
Vähäinen omaan arvioon perustuva sosiaalinen pääoma työssä ennusti myös masennuksen ilmaantuvuutta lähtötilanteessa ei-masentuneilla lähes neljän vuoden seurannassa.
The odds for impaired self-rated health were 30% higher for employees whose co-workers perceived social capital as low compared to those in units of high workplace social capital.
Niillä työntekijöillä, jotka työskentelivät sellaisissa työyhteisöissä, joissa koko seurannan ajan oli vähiten sosiaalista pääomaa, oli lähes 1.3 -kertainen riski terveyden heikentymiseen.
Social presence indicators received best evaluations (Median=5, Mode=5) and cognitive presence indicators received poorest evaluations (Median=3, Mode=4).
Sosiaalisen läsnäolon tekijät toteutuivat opintojaksolla parhaiten (Mediaani=5, Moodi=5) ja kognitiivisen läsnäolon tekijät heikoimmin (Mediaani=3, Moodi=4).
There was differences in evaluations of the indicators of presence between evaluators which calls for critical appraisal of the study unit prior wider dissemination.
Tekijät toteutuivat kuitenkin eri osallistujien näkökulmasta eri tavalla, mikä vaatii opintojakson kriittistä tarkastelua ennen sen laajempaa käyttöönottoa.
Analysis of the learning environment supported the results gained with COIPR-s instrument.
Oppimisalustan analyysi tuki mittarilla saatuja tuloksia.
Both, challenges and success were directed to structure of the study unit, guiding the students and learning resources.
Sekä opintojakson kehittämisehdotukset että onnistumiset kohdistuivat osallistujien näkemyksen mukaan opintojakson rakenteeseen, ohjaukseen ja oppimisresursseihin.
In the future it might be fruitful to evaluate the interconnection between indicators and experience of teaching, social and cognitive presences and study results.
Jatkossa tuleekin tutkia opetuksellisen, sosiaalisen ja kognitiivisen läsnäolon tekijöiden yhteyttä koettuun läsnäoloon ja oppimistuloksiin.
There is a need for continuous education in social and health care and rehabilitation (SHR) and in SHR-educator education.
Tarve ajasta ja paikasta riippumattomalle koulutukselle on lisääntynyt niin sosiaali- terveys- ja kuntoutusalalla (soteku) kuin näiden alojen opettajien täydennyskoulutuksessa.