natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pupils explained their choices of friends by same hobby, similarity, knowing each other for a long period of time, same school class, trusting one another, understanding one another and sense of humor.
Haastatteluissa oppilaat perustelivat kaverivalintojaan yhteisillä harrastuksilla, samankaltaisuudella, samalla koulumenestyksellä, pitkään tuntemisella, samalla luokalla olemisella, luottamuksella, toisen ymmärtämisellä sekä huumorintajulla.
How did the pupils explain their choices of friends or the formation of the group?
Miten oppilaat perustelevat omia kaverivalintojaan ja ryhmän muodostumista?
The social network analysis programme UCINET-6 was used to explore the ninthgraders' social networks and the interviews were analyzed by using qualitative content analysis.
Analysoin yhdeksäsluokkalaisten kaverisuhteiden verkostoa UCINET 6 -verkostoanalyysiohjelman avulla ja haastatteluita teoriohjaavan sisällönanalyysin keinoin.
41 ninthgraders of one particular school participated in the study.
Tutkimukseen osallistui yhteensä 41 oppilasta.
Did the school class of the pupils have effect on the network?
1.5 Onko oppilaiden koululuokalla vaikutusta verkostoitumiseen?
Gender had a clear effect on the network.
Verkoston jakautuneisuuteen vaikutti selkeästi sukupuoli.
1.1 How uniform and dense were the groups in the network?
1.1 Kuinka yhtenäisiä ja tiiviitä yhdeksäsluokkalaisten muodostamat ryhmät ovat?
Were there any central pupils in the network and what were the values of centrality of pupils?
1.2 Löytyykö verkostosta keskeisiä toimijoita ja millaisia ovat oppilaiden keskeisyysarvot?
What was the effect of gender for the network?
1.3 Millainen on sukupuolen vaikutus verkoston jakautuneisuuden kanssa?
The hypothesis, based on teachers' descriptions, was that there were groups among the network that operated separately from each other.
Hypoteesina on koulun henkilökunnan puheesta esiin noussut oletus, jonka mukaan yhdeksäsluokkalaisten keskuudessa olisi koulussa toisistaan erillään toimivia oppilasryhmiä.
How the social networks of the ninthgraders were formed?
Millä tavoin tutkimuksen kohteena olevan peruskoulun yhdeksäsluokkalaisten kaveriverkosto muodostui?
These textiles were donated to University of Helsinki in the spring of 2014.
Näitä tekstiilejä luovutettiin Helsingin yliopistolle keväällä 2014.
Because of war, there was a shortage of everything in Finland.
Sotien vuoksi Suomessa oli kaikesta pulaa.
Textiles were recycled, renewed and modified imaginatively.
Tekstiilejä kierrätettiin, uudistettiin ja muokattiin mielikuvituksellisesti.
It was founded in 1941 to combat the material shortage caused by the war.
Se perustettiin vuonna 1941 torjumaan sodan aiheuttamaa materiaalipulaa.
Quality of work, however, was accurate, sustainable and careful.
Työn jälki sen sijaan oli tarkkaa, kestävää ja huolellista.
Materials were rough and sometimes of poor quality.
Materiaalit olivat karkeita ja paikoin huonolaatuisia.
I investigated the clothes using my own modification of the method described by Jules Prown (1982).
Tutkin vaatteita Jules Prownin (1982) kehittämää mallia mukaillen.
Kotitalouskeskus's aim was to raise self-sufficiency and teach women to cope with a shortage of clothing, while not forgetting the meticulous and tidy dressing.
Kotitalouskeskuksen tavoitteena oli kohottaa omavaraisuutta ja opettaa naisia selviämään itse vaatetuspulasta, unohtamatta huolellista ja siistiä pukeutumista.
One of these was Kotitalouskeskus, which was the central organisation for several unions who focused on domestic consultation.
Yksi näistä oli Kotitalouskeskus, joka oli useamman kotitalousneuvontaan keskittyvän liiton keskusjärjestö.
My study was an object study in historical field.
Oma tutkimukseni oli esinetutkimusta historiallisessa kentässä.
Clothes turned out to form an interesting whole.
Vaatteet muodostivat hyvän ja mielenkiintoisen kokonaisuuden.
I began with description and specification of materials and production techniques.
Aloitin vaatteiden kuvailusta sekä materiaalien ja valmistustekniikoiden erittelystä.
Research material included two skirts, two dresses, one set of overalls, two shirts, five trousers and one jacket.
Aineistossa oli kaksi hametta, kaksi mekkoa, yksi haalari, kaksi puseroa, viidet housut ja yksi takki.
In addition to the clothes, my research data included the booklet Nykyhetken kankaita, published by Kotitalouskeskus, and the annual reports of the organisation published in 1941-1951.
Vaatteiden lisäksi aineistoon kuului Kotitalouskeskuksen julkaisema kirjanen Nykyhetken kankaita ja järjestön vuosikertomukset ajalta 1941-1951.
In addition, full self-sufficiency in the production of textiles rose as one way of survival.
Tämän lisäksi erääksi selviytymiskeinoksi nousi täysi omavaraisuus tekstiilien valmistuksessa.
The garment models were in line with fashion of the time.
Malleiltaan vaatteet olivat ajan muodin mukaisia.
Kotitalouskeskus had stored a variety of the depression time textiles, which were used for teaching and course activities.
Kotitalouskeskus oli säilyttänyt erilaisia pula-ajan tekstiilejä, joita käytettiin opetus- ja kurssitoiminnassa.
From the 83 donated items I outlined 13 woven adult clothings as my research material.
Aineistoksi rajasin 83 lahjoitetusta esineestä 13 aikuisten kudotusta kankaasta valmistettua vaatetta.
While the clothes are for demonstration, they are made elaborately.
Vaikka vaatteet ovatkin vain esittelymalleja, ne on tehty taidokkaasti.
By studying these sample clothes I aimed to get a general idea of what kind of garments and which materials Kotitalouskeskus advised citizens to produce during the depression time.
Kotitalouskeskuksen vaatteita tutkimalla pyrin saamaan yleiskuvan siitä, millaisia asuja ja millaisista materiaaleista järjestö kehotti kansalaisia puutteen keskellä valmistamaan.
Wear homespun : An object study of Kotitalouskeskus 1940's depression time sample garments
Kotikutoista ylle : Esinetutkimus Kotitalouskeskuksen 1940-luvun pula-ajan mallivaatteista
Depression time textiles had been researched before, but the data had been collected from literary sources and interviews.
Pula-ajan tekstiilejä on tutkittu aiemminkin, mutta niiden aineistona on ollut haastattelut ja kirjalliset lähteet.
My research focuses on the clothing of the 1940s depression.
Tutkimukseni käsittelee 1940-luvun pula-ajan vaatetusta.
I found out that clothes were made of materials that were on hand.
Vaatteista kävi ilmi, että ne on tehty materiaaleista, joita oli saatavilla.
Yarn was homespun, some of it plant dyed and fabric was home-woven.
Lanka oli itse kehrättyä, osin kasvivärjättyä ja kangas kotikutoista.
On the basis of this information, I analysed, how depression was reflected in the clothes chosen for my study.
Näiden tietojen pohjalta päättelin, miten pula näkyi aineiston vaatteissa.
Various organisations offered guidance and advice on textile making.
Erilaiset järjestöt neuvoivat ja opastivat kansalaisia.
Almost every garment was made of sheep's wool and linen.
Lampaan villaa ja pellavaa oli lähes joka vaatteessa.
Various extension pieces had been used, in order to get enough fabric for the garment.
Erilaisia jatkopaloja oli jouduttu käyttämään, koska kangas ei olisi muuten riittänyt.
In two pieces there was cattle hair and one contained rayon.
Kolmessa vaatteessa oli näiden lisänä käytetty korvikemateriaaleja, kahdessa naudan karvoja ja yhdessä sillaa.
Next I researched the literary data for references of the clothes.
Seuraavaksi tutkin mitä vaatteista oli mainittu aineiston kirjallisissa lähteissä.
Background.
Tavoitteet.
The most frequently used interventions were PRN-medication (33.5 % of all interventions), seclusion (15.8 %) and focused discussion with nurse (10.8 %).
Yleisimmin käytetyt interventiot olivat tarvittava lääkitys (33.5 % kaikista käytetyistä interventioista), eristys (15.8 %) ja keskustelu hoitajan kanssa (10.8 %).
Four or more interventions had no statistical relevance on DASA score the following day.
Neljä tai useampi interventio ei ollut yhteydessä seuraavan päivän DASA-pistemäärään.
Interventions were clustered into four groups by frequency of use: (1) interventions restricted by the Finnish Mental Health Act, (2) PRN-medication, (3) discussion with nursing staff, and (4) other interventions.
Interventiot jaoteltiin neljään ryhmään niiden käyttöfrekvenssin mukaan: (1) Mielenterveyslain rajoittamat interventiot, (2) tarvittava lääkitys, (3) keskustelu hoitajan kanssa ja (4) muut interventiot.
Patient interventions after the assessment of violence risk : Observational study in a Finnish psychiatric admission ward
Interventiot väkivaltariskin arvioinnin jälkeen : Observaatiotutkimus suomalaisella psykiatrisella vastaanotto-osastolla
Examinations also took into account the number of interventions needed to decrease the perceived risk of violence.
Tutkimuksessa tarkasteltiin myös käytettyjen interventioiden lukumäärän vaikutusta havaittuun väkivaltariskiin.
Patients had been rated as potentially violent (DASA ≥ 4) in 61 % (n = 27) of the incidents and non-violent (DASA = 0) in 16 % of the incidents (n = 7).
Näistä tapauksista 61 %:ssa (n = 27) potilas oli aiemmin arvioitu korkean riskin potilaaksi (DASA ≥ 4), kun taas 16 %:ssa (n = 7) tapauksia potilas oli arvioitu vaarattomaksi (DASA = 0).
Interventions regulated by the Finnish Mental Health Act (seclusion, mechanical restraint, involuntary intramuscular medication, limitation of the freedom of movement, physical restraint, and limitation of contacts), PRN-medication, and discussion with nursing staff were not associated with DASA score the following day.
Mielenterveyslain alaiset interventiot (eristys, lepositeiden käyttö, tahdonvastainen injektio, liikkumisvapauden rajoitus, kiinnipito ja yhteydenpidon rajoittaminen), tarvittava lääkitys sekä keskustelu hoitajan kanssa eivät olleet yhteydessä seuraavan päivän DASA-pistemäärään.
DASA measures the presence of seven behaviors that predict the probability of violence within 24 hours.
DASA mittaa seitsemän käyttäytymistavan avulla potilaan todennäköisyyttä väkivaltaiseen käyttäytymiseen seuraavan 24 tunnin aikana.
The purpose of this research was to validate the sensitivity of DASA in a Finnish psychiatric inpatient population, examine the risk decreasing interventions applied after identifying high-risk patients and study which interventions were the most effective in decreasing the DASA score over one day of follow-up.
Tämän tutkimuksen tarkoitus oli tarkastella DASA:n sensitiivisyyttä suomalaisessa psykiatrisessa tahdonvastaisessa hoidossa olevien potilaiden populaatiossa, tarkastella korkean riskin potilaille tarjottuja interventioita, sekä niiden efektiivisyyttä 24 tunnin seuranta-aikana.
DASA is an effective method to predict imminent aggression in the Finnish psychiatric patient population, even though there remains unpredictable violence that is foreseen through DASA scores.
DASA on tehokas menetelmä tunnistamaan aggressiota suomalaisessa psykiatrisessa potilasjoukossa, vaikkakin osa väkivallasta jää menetelmällä huomaamatta.
There were 44 incidents in which a patient had been mechanically restrained or secluded.
Potilas oli eristetty tai asetettu lepositeisiin 44 tapauksessa.
Associations between interventions and change in DASA scores were examined separately for each intervention and also in a single model adjusted for all other interventions.
Yhteyttä interventioiden ja DASA-pistemäärien välillä tutkittiin sekä jokaisen interventioryhmän kohdalla erikseen, että kaikkien interventioiden yhdistelmämallilla, käyttäen logistista regressioanalyysia.
The results showed that the total DASA score decreased if the patient received one to three interventions.
Tulokset osoittivat lisäksi, että DASA-pistemäärä laski, jos potilas sai yhdestä kolmeen interventiota korkean väkivaltariskin toteamisen jälkeen.
Only the category of "other interventions" (e.g., daily activities) were associated with lower DASA score the following day when examined separately or when adjusted for the use of other concurrent interventions.
Ainoastaan "muut interventiot"-kategoria (esim. päivittäiset aktiviteetit) oli yhteydessä matalampaan DASA-pistemäärään.
The Dynamic Appraisal of Situational Aggression (DASA) is a 7-item rating scale used to predict imminent aggression in psychiatric inpatients.
The Dynamic Appraisal of Situational Aggression (DASA) on arviointimenetelmä psykiatristen potilaiden akuutin väkivaltaisuuden arviointiin.
The data (n = 300) were collected in a naturalistic setting during a six-month period in an acute psychiatric admission ward.
Aineisto kerättiin kuuden kuukauden aikana vastaanotto-osastolle sisään kirjattujen potilaiden potilastiedoista (n = 300).
Psychiatric staff tend to use fairly restrictive and coercive methods, but DASA scores were seen to decrease only in individuals who received non-coercive interventions.
Hoitajat käyttävät useasti pakkokeinoja interventioina, vaikka tulosten mukaan DASA-pistemäärät laskivat vain potilailla, joille tarjottiin kevyempiä interventioita.
Developing social skills, ethical abilities, values and co-operation skills and 4.
Toimiminen sosiaalisten taitojen, eettisten valmiuksien, arvokasvatuksen ja yhteistyötaitojen kehittäjänä ja 4.
Educating towards physical lifestyle, 2.
Kasvattaminen kohti liikunnallista elämäntapaa, 2.
The data is public with unlimited access which increased the credibility of the study.
Aineisto oli julkinen ja siihen oli rajaton pääsy, mikä lisäsi tutkimuksen luotettavuutta ja reliabiliteettia.
The research frame is Grounded Theory in which analyzation and the background theory is built in discourse (Strauss & Corbin, 1994, 273-274).
Tutkimusasetelmaksi muotoutui Grounded Theory (GT), jossa analyysiä ja tutkimuksen taustalle vaadittavaa teoriaa rakennetaan diskurssissa (Strauss & Corbin, 1994, 273-274).
Nine internet based articles were analyzed for the formation of the third research question.
Tutkimusta varten analysoitiin myös yhdeksän verkkoartikkelia, joiden pohjalta tiivistettiin väite kolmannen tutkimuskysymyksen rungoksi.
The timeline and data used in the study include all curriculums (POPS 1970, POPS 1985, POPS 1994, POPS 2004 ja POPS 2014) during Finland's comprehensive school's history.
Aineistona toimivat kaikki suomalaisen peruskoulun aikana ilmestyneet opetussuunnitelman perusteet (POPS 1970, POPS 1985, POPS 1994, POPS 2004 ja POPS 2014).
Creating positive physical education experiences, 3.
Positiivisten liikuntaelämysten luominen, 3.
These four goals are in line with Hakala's life management tools (Hakala, 1999, 29-30).
Nämä tavoitteet mukailevat myös Hakalan (1999, 29-30) elämänhallinnan tukialueiden neljää pääaluetta.
Practising basic motorical skills.
Perusliikkumistaitojen eli motoristen perustaitojen harjaannuttaminen.
The method of the study is qualitative, data based, comparative analyzation.
Tämä tutkimus on kvalitatiivinen historiallinen aineistolähtöinen vertaileva dokumenttianalyysi.
Bereday's comparative method was the main research method (Bereday, 1964, 28).
Aineistoa tehtiin ymmärrettäväksi sisällönanalyysin keinoin ja vertailtiin käyttäen Bereday'n vertailevan analyysin mallia (Bereday, 1964, 28).
The purpose of the study is to describe, analyze and interpret the aims and purposes of physical education in the curriculums of the Finnish comprehensive school.
Tämän kasvatustieteellisen tutkimuksen tehtävänä on kuvata, analysoida ja tulkita suomalaisen peruskoulun olemassaolon aikana ilmestyneiden opetussuunnitelmien koulun liikuntakasvatukselle asettamia tavoitteita.
The development and comparison of the physical education in the curriculums of Finnish comprehensive school
Suomalaisen peruskoulun valtakunnallisten opetussuunnitelmien liikuntakasvatukselle asettamien tavoitteiden kehitys ja vertailu
However the significance of the social skills has increased during the years.
Suuret linjat ja päätavoitteet ovat pysyneet opetussuunnitelmasta toiseen, mutta sosiaalisten taitojen opettelun merkitys osana liikunnanopetusta on kasvanut vuosien saatossa.
Based on the data, four overreaching goals of the Finnish physical education were found: 1.
Koulun liikuntakasvatuksen yhdistäviä tavoitteita koko suomalaisen peruskoulun ajan ovat olleet: 1.
The study also shows that even though the literal representation of different sports has changed, the content of the sports remain the same in the most previous curriculum.
Tulokseksi saatiin myös, että urheilulajien esitystapa osana koulun liikuntakasvatusta muuttuu uudessa opetussuunnitelmassa, mutta urheilulajit eivät poistu uudesta liikunnan opetussuunnitelmasta.
There has not been previous studies covering this subject.
Vastaavanlaista tutkimusta liikunnanopetuksen valtakunnallisista tavoitteista ei ole aikaisemmin tehty.
The study shows that the main goals and purposes of the Finnish comprehensive school's curriculums have remained the same during the timeline.
Analyysin perusteella pystyttiin myös rakentamaan tavoitemallia suomalaisen perusopetuksen opetussuunnitelmissa toistuvista liikuntakasvatuksen tavoitteista.
The questionnaire included claims and multiple-choice questions.
Kysely piti sisällään väittämiä ja monivalintakysymyksiä.
The answerers were also given opportunity to clarify or complete their answers or otherwise comment the subject in question.
Lisäksi vastaajille annettiin mahdollisuuksia täydentää tai täsmentää vastaustaan tai muutoin kommentoida aiheita.
Most of all audiobooks were used in history and in biology.
Eniten äänikirjoja käytettiin historiassa ja biologiassa.
The research material was analyzed by using descriptive statistical methods.
Aineistoa analysoitiin kuvailevan tilastotieteen keinoin.
The students felt that they learned easier by listening and that they understood better.
Oppilaat olivat kokeneet oppivansa kuuntelemalla paremmin ja ymmärtävänsä aiempaa paremmin.
90 % of those teachers, who were familiar with audiobooks, had recommended the use of the audiobooks to students.
Heistä, joille äänioppikirjat olivat tuttuja, 90 % oli suositellut sen käyttöä lukio-opiskelijoille.
Special education teachers' views about using audiobooks as a support to high school studies
Erityisopettajien näkemyksiä äänioppikirjojen käytöstä lukio-opiskelun tukena
The use of audiobooks has earlier been studied in Finland in primary school level.
Äänioppikirjojen käyttöä on Suomessa aiemmin tutkittu perusopetuksen oppilaiden opetuksen tukena.
Audiobooks were considered useful especially when preparing to exams or to the matriculation examination.
Äänioppikirjojen käytön arvioitiin olevan hyvin hyödyllistä varsinkin kokeisiin tai kirjoituksiin valmistautumisen yhteydessä.
Students liked the opportunity to read by themselves, without the help of any others.
Myös mahdollisuus itsenäiseen lukemiseen ilman kenenkään apua oli koettu hyödylliseksi.
According to Kuismanen and Holopainen (2013) 95 % of students felt that the use of audiobooks benefited their studies.
Kuismasen ja Holopaisen (2013) tutkimukseen osallistuneista oppilaista 95 % oli hyötynyt äänioppikirjojen käytöstä.
The special education teachers were also asked, why the audiobooks are much more used in primary school than with the high school studies.
Lisäksi selvitettiin sitä miksi erityisopettajien arvioiden mukaan äänioppikirjojen käyttö on yleisempää perusopetuksessa kuin lukiossa.
Beside visually impaired students, the use of audiobooks was considered beneficial to the students with dyslexia or with special language impairment.
Useimmiten äänioppikirjan käytön arveltiin hyödyttävän näkövamman omaavien opiskelijoiden ohella niitä opiskelijoita, joilla on lukivaikeus tai kielellinen erityisvaikeus.
This study examined the use of audiobooks as a support to high school studies.
Tutkimuksessa kartoitettiin äänioppikirjojen käyttöä lukio-opiskelun tukena.
It was answered by 33 special education teachers.
Tässä tutkimuksessa tutkimusaineisto kerättiin verkkokyselyllä, johon osallistui 33 erityisopettajaa.
Almost all teachers were familiar with audiobooks produced by Celia.
Celian tuottamat äänioppikirjat olivat tuttuja lähes kaikille kyselyyn vastanneista erityisopettajista.
It was thought to lighten the burden of studying.
Äänioppikirjojen käytön uskottiin voivan helpottavaa opiskelutaakkaa.
It also surveyed the teachers' views about special learners' possibilities to benefit from the use of audiobooks, the use in different subjects and in different study phases.
Tutkimuskysymyksinä selvitettiin miten tuttuja erikoiskirjasto Celian äänioppikirjat ovat erityisopettajille ja millaisina he näkivät niiden hyödyntämisen erilaisilla tuen tarvitsijoilla, eri oppiaineissa ja opiskelun eri vaiheissa.
They were viewed to have an expertise both in high school studying and in special education.
Tutkimuksen kysely kohdistui lukioissa toimiviin erityisopettajiin, sillä heillä miellettiin olevan lukiokoulutuksen tuntemusta ja erityispedagogista asiantuntijuutta.
When asked why audiobooks are less used in high schools than in primary schools, the special education teachers supposed mostly that the costs of audiobooks were a problem after other book expenses.
Perusopetusta vähäisemmän äänioppikirjojen käytön arveltiin johtuvan ennen kaikkea äänioppikirjojen maksullisuudesta muiden lukion oppikirjahankintojen päälle sekä toisaalta myös äänioppikirjoja koskevasta tietämättömyydestä.
Pre-attentive auditory processing in 40–66-year-olds : Does musical expertise matter?
Kuulotiedon esitietoinen käsittely 40–66-vuotialla : Onko musiikkiharrastuksesta hyötyä?
However, MMN distributions slightly differed both frontally and laterally in these two groups.
MMN-vasteet jakautuivat kuitenkin näissä kahdessa ryhmässä hieman eri tavoin sekä frontaalisesti että lateraalisesti.
As a rule, the amplitude of components increased with the magnitude of deviance.
Vasteiden voimakkuudet kasvoivat pääsääntöisesti poikkeaman suuruuden myötä.
As expected, deviant tones of small, medium and large magnitude elicited MMN components and medium and large deviations elicited also P3a components.
Odotusten mukaisesti pienille, keskikokoisille ja suurille poikkeamille muodostui MMN-vasteet ja keskikokoisille ja suurille poikkeamille myös P3a-vasteet.
There are relatively few studies on pre-attentive auditory processing in middle-aged people.
Kuulotiedon esitietoista käsittelyä on tutkittu keski-ikäisillä henkilöillä verrattain vähän.
This finding might indicate that musical expertise has an influence on which parts of the brain auditory input is processed.
On siis mahdollista, että musiikkiharrastus on vaikuttanut siihen, millä aivoalueilla ääniärsykkeitä käsitellään.
Based on previous studies we assumed that these deviant tones would elicit both mismatch negativity (MMN) and P3a components, which are thought to reflect automatic, pre-attentive auditory processing.
Näiden jatkuvassa äänivirrassa esiintyvien poikkeamien oletettiin aiemman tutkimuskirjallisuuden pohjalta synnyttävän esitietoiseen havaitsemiseen liittyvän poikkeavuusnegatiivisuusvasteen (MMN) ja tarkkaavuuden automaattiseen kääntymiseen liittyvän P3a-vasteen.
However, previous studies have shown that aging affects the ability to detect changes in regular auditory input at pre-attentive level as well as to involuntary allocation of attention.
Tutkimuskirjallisuudessa on kuitenkin viitteitä siitä, että ikääntyminen vaikuttaisi jatkuvassa äänivirrassa esiintyvien poikkeamien esitietoiseen havaitsemiseen ja tarkkaavuuden automaattiseen kääntymiseen poikkeamia kohti.
We used a multi-feature paradigm that consisted of pure tone sound sequence in which four types of acoustic changes (frequency, duration, intensity and perceived sound-source location) varied in every other tone in three deviation magnitude (small, medium and large).
Tutkimuksessa käytetty optimi-koeasetelma koostui siniäänten jatkumosta, jossa joka toinen ärsyke poikkesi vakioärsykkeestä äänen taajuuden, keston, voimakkuuden tai tulosuunnan suhteen.
The 24 participants were derived into two groups based on their level of musical expertise.
Tutkimuksen aineisto koostui 24 terveestä koehenkilöstä, jotka jaettiin harrastustaustan perusteella musiikkia harrastavien ryhmään ja muuta harrastavien verrokkiryhmään.