natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The leaderships connection to learning environments and children's play in Early Childhood Education
Johtamisen yhteys oppimisympäristöihin ja lapsen leikkiin varhaiskasvatuksessa
The aim of this research is to find out the leaderships connection to learning environments and children's play in Early Childhood Education (ECE) by the next problems of the study: (1) What kind of leadership types there are in ECE?
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on etsiä johtamisen yhteyttä oppimisympäristöjen ja lapsen leikin välillä seuraavilla tutkimusongelmilla (1) Minkälaisia johtamistyyppejä on varhaiskasvatuksessa, (2) Minkälainen yhteys johtamistyypeillä on oppimisympäristöihin, (3) Mikä yhteys eri johtamistyypeillä on lasten leikkiin?
There is no previous research about this topic so I will try to fulfill the gap on my account.
Tällä tutkimuksella pyrin täyttämään tuota aukkoa.
The research was carried out by using the quantitative research methods: The Spearman Rank Order Correlation Coefficient (Rho), Principal Components Analysis, (PCA) and the frequency analysis.
Tutkimus toteutettiin kvantitatiivisena tutkimuksena, jossa analysointimenetelminä käytettiin frekvenssianalyysia, korrelaatiokerrointa ja pääkomponenttianalyysia.
If the leader thinks that it is demanding to lead personnel, the play of children is more physical.
Mitä vaativammaksi johtaminen koetaan, sitä enemmän lasten leikit ovat fyysisiä.
From the results it can be deduced that if the leader thinks that she/he is "The Quality leader" learning environments are more versatile, more high-quality and children have more opportunities for rich and versatile play.
Tuloksista voidaan päätellä, että mitä laadukkaampana johtaminen koetaan, sitä monitahoisempia ja korkeatasoisempia oppimisympäristöt ovat ja lapsella on enemmän mahdollisuuksia rikkaaseen ja vaihtelevaan leikkiin.
The theory of this paper based on research material by using the earlier theories about leadership, learning environments and children's play.
Tutkimus voidaan katsoa aineistolähtöiseksi, koska teoria rakentui tutkimustulosten pohjalta hyödyntäen aikaisempaa tutkimusta johtamisesta, oppimisympäristöistä ja lapsen leikistä.
The data used in this study was a part of the "Orientation project" -research by Jyrki Reunamo.
Tutkimus tehtiin sekundääriaineistosta, joka oli kerätty Jyrki Reunamon Orientaatioprojektissa.
According to this research the leadership of ECE consists of five categories: The Pedagogical leadership, the Leadership of development, the Leadership of economy, troublesome leadership and weak leadership.
Aineistosta löytyi viisi erilaista johtamistyyppiä: pedagoginen, kehitys-, talous-, haasteellinen ja heikko johtaminen, jotka vertailun selventämiseksi tiivistettiin kahdeksi toisistaan poikkeavaksi johtamistyypiksi: laadukas johtaminen ja vaativa johtaminen.
It is very important to develop and improve the quality of leadership so that the play of children can be of highest quality.
Lapsen laadukkaan leikin kannalta on siis merkityksellistä vaikuttaa johtamisen laadun jatkuvaan parantamiseen ja kehittämiseen.
According to the results there are some connections between leadership, learning environments and children's play.
Tämän tutkimuksen tulosten perusteella johtamisella on suora yhteys oppimisympäristöihin ja lapsen leikkiin.
There was 2889 children, 156 teams and their leaders, who took part in the study from thirteen different municipalities in Southern Finland.
Aineisto koostui lapsihavainnoinneista (N 2889), tiimin itsearvioinneista (N 156) ja johtajuusarvioinneista (N 156).
There are also fewer opportunities for supported play or controlled play.
Tuettua ja ohjattua leikkiä sen sijaan on niukasti.
Though, only in Core Curriculum 2014 the assessment was defined as a concept.
Kuitenkin vasta vuoden 2014 perusteissa arviointi määriteltiin käsitteenä.
It is also a part of curriculum including pedagogical guidance.
Se on samalla myös osa opetussuunnitelmaa, joka sisältää pedagogista ohjausta.
The Core Curriculum is an administrative document that guides the local curriculum work.
Opetussuunnitelman perusteet on hallinnollinen asiakirja, joka ohjaa paikallista opetussuunnitelmatyötä.
How the changes will be seen in practices of the pre-primary education i.e. how the guidance of core curriculum will affect in future, is the subject of future studies.
Se, miten muutokset tulevat näkymään esiopetuksen käytännöissä eli miten hyvin opetussuunnitelman ohjaavuus vaikuttaa, on tulevien tutkimusten aihe.
The assessment in pre-primary education, especially the assessment of operation seem to be associated with discourse of quality mentioned in previous studies.
Esiopetuksessa tehtävä arviointi ja erityisesti toiminnan arviointi näyttää kiinnittyvän aiemmissa tutkimuksissa esille tulleeseen laatudiskurssiin.
These include a thought about child's individual assessment which enables that the support needs can be identificated and can be influenced.
Näihin puhetapoihin sisältyy ajatus lapsen yksilöllisestä arvioimisesta, jonka kautta tuen tarpeet saadaan näkyviin ja niihin voidaan alkaa vaikuttaa.
The data were analyzed using critical discourse analysis, but also based on an analytic orientation approach and text-oriented.
Aineiston analyysin lähtökohtana oli kriittisen diskurssianalyysin perinne, mutta aineistoa tutkittiin myös analyyttisen orientaation mukaisesti tekstilähtöisesti.
Previous studies have shown that it can be seen transitions from comprehensive assessment to individual assessment and documentation of child's development and learning in Finnish early childhood education.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että suomalaisessa varhaiskasvatuksessa on nähtävissä siirtymiä kokonaisvaltaisesta arvioinnin näkökulmasta kohti yksilöllistä lapsen kehityksen sekä oppimisen arviointia ja dokumentointia.
The analysis indicates that the general principles in the core curriculum emphasize more child's assessment than assessment of pre-primary education operation but the situation is changing.
Arviointiin liittyvän opetussuunnitelman piiloasun tarkastelu osoittaa, että arvioinnin kohteeksi määrittyy enemmän lapsi kuin esiopetustoiminta, mutta tilanne on muuttumassa.
Assessment in Core Curriculum for Pre-Primary Education 2000, 2010 and 2014
Arviointi Esiopetuksen opetussuunnitelman perusteissa 2000, 2010 ja 2014
The latest Core Curriculum for Pre-Primary Education 2014 emphasized in assessment increasingly the action of pre-primary education and learning environment.
Uusimmat Esiopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2014 toivat arvioinnin kohteeksi yhä enemmän myös esiopetustoimintaa ja -ympäristöä.
Based on the study results, these practices have brought individual support needs and early identification and intervention in pre-primary education.
Nämä toivat tutkielman mukaan esiopetukseen yksilöllisen tuen tarpeen sekä varhaisen tunnistamisen ja puuttumisen puhetavan.
The theoretical framework of this study is consisted of research and literature about the assessment in early childhood and pre-primary education and about core curriculum.
Tutkielman teoreettinen viitekehys muodostuu varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen arviointia ja opetussuunnitelmaa käsittelevästä tutkimuksesta ja kirjallisuudesta.
Interpretations and classifications made on the basis of the assessment will enable to targeting support as accurately as possible.
Arvioinnin perusteella tehtävät tulkinnat ja luokittelut mahdollistavat tukitoimien kohdistamisen mahdollisimman täsmällisesti, mutta niihin liittyy myös lapsia ja lapsuutta normittavia piirteitä, joista opettajien tulisi olla tietoisia.
This thesis was carried out as a qualitative research and the theoretical framework is a social constructionism.
Tutkielma on luonteeltaan laadullinen ja se sijoittuu sosiaalisen konstruktionismin viitekehykseen.
On the grounds of the study results the amount of references related to the assessment has increased and become more exact in Core Curricula for Pre-Primary Education in 2000, 2010 and 2014.
Tutkielman mukaan arviointiin liittyvät kirjaukset ovat lisääntyneet ja tarkentuneet Esiopetuksen opetussuunnitelman perusteissa vuosina 2000, 2010 ja 2014 perustetekstistä toiseen.
The aim of this thesis was to specify how the assessment in National Core Curriculum for Pre-Primary Education is defined and how the core curriculum will guide the assessment.
Tutkielmassa pyrittiin selvittämään, miten arviointi Esiopetuksen opetussuunnitelman perusteissa määritellään ja miten perusteet ohjaavat kohdentamaan arviointia.
The objective was also to study the changes to the references related to the assessment in core curriculum.
Tutkielmassa oltiin kiinnostuneita myös arvioinnin kirjaamisen muutoksista opetussuunnitelman perusteissa.
The purpose of this thesis was to study the assessment mentioned in Core Curriculum for Pre-Primary Education.
Tutkielman tarkoituksena oli tutkia Esiopetuksen opetussuunnitelman perusteissa esiintyvää puhetta arvioinnista.
This is the result of practices concerning the support for growth and learning which are added to Core Curriculum for Pre-Primary Education in 2010 and specified in 2014.
Arvioinnissa oli nähtävissä painotus lapsen kasvun, kehityksen ja oppimisen yksilölliseen arviointiin, jota ovat vahvistaneet Esiopetuksen opetussuunnitelman perusteisiin 2010 tulleet ja 2014 tarkennetut kasvun ja oppimisen tukea koskevat käytännöt.
This thesis will provide further information about the assessment in National Core Curriculum for Pre-Primary Education and it will form basis for further discussions.
Tämä tutkielma toimii esiopetuksen opetussuunnitelmaan ja siihen liittyvään arviointiin lisätiedon tuottajana ja jatkokeskustelun synnyttäjänä.
The research data and material consisted of Core Curricula for Pre-Primary Education 2000, 2010 and 2014 published on the website of Finnish National Board of Education.
Aineisto muodostui Opetushallituksen verkkosivuillaan sähköisenä julkaisemista Esiopetuksen opetussuunnitelman perusteista vuosilta 2000, 2010 ja 2014.
"Ordinary, hard and busy" : Adult education teachers' perceptions of students' everyday life
"Tavallista, raskasta ja kiireistä" : Aikuiskoulutuksessa työskentelevien kouluttajien käsityksiä opiskelijoiden arjesta
The teacher's role is viewed from philosophical viewpoint and the theory of teacher's areas of responsibility.
Kouluttajan roolia tarkastellaan filosofisesta näkökulmasta ja opettajan vastuualueiden teoreettisten näkökohtien kautta.
Based on the results it can be emphasized that taking the everyday life of the student into consideration is an essential part of successful studies.
Tulosten perusteella voidaan sanoa, että opiskelijan arjen huomioiminen on keskeinen osa opiskelujen onnistumista.
Data was analyzed qualitatively using theory sensitive content analysis.
Tutkimuksessa hyödynnettiin laadullista teoriaohjaavaa sisällönanalyysiä.
The interaction between teacher and student is examined through the theory of the atmosphere of caring.
Kouluttajan ja opiskelijan vuorovaikutusta tarkastellaan myös välittämisen ilmapiirin teorian avulla.
The goal was to find out what kind of information the teachers get of the students' everyday life and how it affects their work.
Tavoitteena oli selvittää millaista tietoa kouluttajat saavat opiskelijoiden arjesta ja miten se tieto vaikuttaa heidän työhönsä.
Studying is a major part of adult student's everyday life.
Opiskelu on suuri osa aikuisen opiskelijan arkea.
The teachers consider the information to be important for their work, especially for supporting the student in their studies.
Tämä tieto koettiin merkitykselliseksi työn tekemisen kannalta ja erityisesti opiskelijoiden tukemisen kannalta.
The earlier studies have proved the students' every day life often to be busy.
Aiemmissa tutkimuksissa on todettu aikuisopiskelijoiden arjen olevan usein kiireistä.
Teacher's ability to receive information of the students' everyday life is an essential part of his/her expertise when problems of everyday life form an obstacle for student's ability to study.
Kouluttajan kyky vastaanottaa tietoa opiskelijan arjesta on ratkaiseva osa hänen ammattitaitoaan silloin, kun opiskelijan arjen tekijät muodostavat haasteen opiskelun jatkumiselle.
A teacher focusing to a specialist role is not taking part in students' everyday life.
Asiantuntijarooliin keskittyvä kouluttaja ei osallistu opiskelijan arkeen.
That's when the teachers also help the student to solve problems of the everyday life.
Silloin kouluttajat myös osallistuivat opiskelijoiden arjen ongelmien ratkaisemiseen.
The everyday life information is gained in the existential area of the teachers' responsibilities and comes up in the atmosphere of caring.
Arjen tieto tuli esille erityisesti kouluttajan eksistentiaalisen vastuun alueella ja silloin, kun työtä tehtiin välittämisen ilmapiirissä.
This study is based on home-economics science and it's everyday life theory.
Tutkimus perustuu kotitaloustieteelliseen arjen teoriaan.
It also examines adult's studies through previous studies and life-span developmental psychology.
Siinä tarkastellaan aikuisten opiskelua elämänvaiheena elämänkaaripsykologian ja aikaisempien tutkimusten valossa.
This study will show how the teachers take the everyday life of the students' into consideration in the teaching and the possible needs to develop the practices.
Tutkimus auttaa tuomaan näkyväksi sen, miten kouluttajat huomioivat aikuisopiskelijoiden arkea koulutusjärjestelyissä ja siihen liittyvä mahdollisia kehitystarpeita.
Interviews of 12 teachers were chosen for the study and the emphasis was on the fourth theme of the interview, where the everyday life of the student was discussed.
Aineistosta poimittiin kahdentoista kouluttajan teemahaastattelujen neljäs osio, joka käsitteli opiskelijan arkea.
It consists of interviews of people working for Itä-Uudenmaan koulutuskuntayhtymä, which offers adult education in the area.
Tutkimuksen aineistona on Tekes-rahoitteisen Kumous-hankkeen puitteissa kerätty aineisto, jossa haastateltiin aikuiskoulutusta järjestävän Itä-Uudenmaan koulutuskuntayhtymän työntekijöitä.
The information is gained in official and free interaction with the students.
Kouluttajat saivat pääosin runsaasti tietoa aikuisten opiskelijoiden arjesta niin virallisessa, kuin vapaamuotoisemmassakin vuorovaikutuksessa.
The purpose of this study was to gain information on adult education teachers' perceptions of the everyday life of the adult students.
Tutkimuksessa selvitettiin millainen käsitys aikuiskoulutuksessa työskentelevillä kouluttajilla on aikuisen opiskelijan arjesta.
Narrative analysis was used with the small stories that the interviewees spontaneously told about the everyday life of the students.
Aineistossa spontaanisti esiintyneitä kouluttajien pieniä kertomuksia opiskelijoiden arjesta analysoitiin narratiivisen analyysin avulla.
"Every other weekend?
"Siis mikä normi joka toinen viikonloppu?"
: negotiating fatherhood after separation
: isyyden neuvottelua eron jälkeen
The empirical data of this study consists of 11 nonresident father interviews, 7 of which were conducted via e-mail.
Tutkimuksen empiirinen aineisto koostuu 11 etäisän haastattelusta, joista 7 on toteutettu sähköpostin välityksellä.
Negative and conflicting feelings, particularly frustration, are stressed in constructing fatherhood after separation.
Kielteiset ja ristiriitaiset tunteet, erityisesti turhautuminen, painottuvat eron jälkeisen isyyden rakentamisessa.
The aim of this study is to investigate how fatherhood is perceived from the perspective of separated men.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on tarkastella sitä, millaisena eron jälkeinen isyys näyttäytyy eronneiden miesten näkökulmasta.
The theoretic-methodological approach, and simultaneously the underlying assumption covering the entire research process of this study, is discursive approach, mainly grounded in the work of Michel Foucault, and particularly his understanding of the concept of discourse: discourses are discursive practices, which are seen as not just elements of language but as multidimensional networks of relationships and rules, which combine the elements of knowledge, power, and politics in a process of constructing subject positions and identities.
Tämän tutkimuksen teoreettis-metodologinen lähestymistapa, ja samalla koko tutkimusprosessin kattava taustaoletus on diskursiivinen lähestymistapa, joka perustuu pääsääntöisesti Michel Foucault'n ajatteluun, ja erityisesti hänen ymmärrykseensä diskurssin käsitteestä: diskurssit ovat diskursiivisia käytäntöjä, joita ei nähdä vain kielen elementteinä vaan monimuotoisina suhteiden ja sääntöjen verkkona, jotka yhdistävät tiedon, vallan, ja politiikan elementit subjektipositioiden ja identiteettien rakentamisessa.
Special attention is given to the way in which these men negotiate their fatherhood after separation, and what kinds of fatherhood identities and positions are made possible, constructed, or excluded through these negotiations.
Erityisesti kiinnostuksen kohteena on se, miten eronneet miehet neuvottelevat isyydestään eron jälkeen ja millaisia isyyksiä ja isyyden paikkoja näiden neuvotteluiden kautta mahdollistetaan, rakennetaan tai poissuljetaan.
Gender (particularly exclusive mothering), the emphasis on the economic-juridical parenthood, the power of the family experts and professionals to define and evaluate parenthood, and the relationship with the mother of the children are seen as significant factors in opening or closing fatherhood possibilities after separation, and leading to diminishing fatherhood, and the fathers locating themselves in the position of the "other", not a mother.
Sukupuoli (erityisesti poissulkeva äitiys), taloudellis-juridisen vanhemmuuden korostuminen, perheasiantuntijoiden ja -ammattilaisten valta määrittää ja arvioida vanhemmuutta sekä suhde lasten äitiin nähdään merkittävinä tekijöinä eron jälkeisen isyyden mahdollisuuksien avaamisessa tai sulkemisessa ja johtavan eron jälkeen ohenevaan isyyteen sekä siihen, että isät paikantavat itsensä positioon "toinen", ei-äiti.
Positive feelings and experiences are mainly associated with the time actually spent with the children, and with the fact that it also gives the fathers an opportunity to realize their own kind of parenthood separate from the mother of the children.
Myönteiset tunteet ja kokemukset liittyvät pääasiassa lasten kanssa konkreettisesti vietettyyn aikaan, ja siihen, että se antaa isille mahdollisuuden toteuttaa omanlaistaan lasten äidistä riippumatonta vanhemmuutta.
The theoretic-philosophic framework of this study discusses research into social construction of reality, parenthood and fatherhood after separation, and the various dimensions of cultural, social, and institutional contexts in which fatherhood is constructed.
Tämän tutkimuksen teoreettis-filosofinen viitekehys muodostuu tutkimuksesta, joka käsittelee todellisuuden sosiaalista rakentamista, eron jälkeistä vanhemmuutta ja isyyttä, ja niitä monimuotoisia kulttuurisia, yhteiskunnallisia ja institutionaalisia konteksteja, joissa isyyttä rakennetaan.
The analysis revealed that separated men construct their experience of fatherhood negotiating discursively in a relationship with various intertwined practices, which are conceptualized as: 1) discursive practices of gendered parenthood, 2) cultural narratives, categories, and stereotypes of fatherhood and masculinity, 3) economic-juridical practices of shared parenthood, 4) institutional discourses and practices of family professionals, and 5) practices of everyday parenting.
Analyysin perusteella eronneiden miesten nähdään rakentavan isyyden kokemustaan diskursiivisesti neuvotellen suhteessa moninaisiin toisiinsa kietoutuneisiin diskursiivisiin käytäntöihin, jotka on jäsennetty seuraavasti: 1) sukupuolitetun vanhemmuuden diskursiiviset käytännöt, 2) isyyden ja miehisyyden kulttuuriset mallitarinat, kategoriat ja stereotypiat, 3) jaetun vanhemmuuden juridis-taloudelliset käytännöt, 4) institutionaaliset diskurssit ja perheammattilaisten käytännöt sekä 5) arjen vanhemmuuden diskursiiviset käytännöt.
All the fathers chosen to participate had experienced some difficulties in the co-parenting relationship with the mother of their children.
Kaikilla tutkimukseen osallistuneilla miehillä on ollut jonkin verran vaikeuksia suhteessa lasten äidin kanssa liittyen jaettuun vanhemmuuteen.
Three categories of context bound fatherhood identities or positions were formed on the bases of the fathers' interviews: excluded fathers, fathers holding out, and survivor fathers.
Isien haastattelujen pohjalta muodostettiin kolme tilannesidonnaista isyyksien ja isyyksien paikkojen kategoriaa: syrjäytetyt, sinnittelijät ja selviytyjät.
In addition, the feelings which are associated with the construction of fatherhood after separation are explored.
Lisäksi kiinnostuksen kohteena on se, mitä tunteita eron jälkeisen isyyden rakentamiseen liittyy.
The topic is also interesting on my own future teacher's point of view.
Myös omasta tulevan opettajan näkökulmasta aihe on mielenkiintoinen.
The study method was qualitative text content analysis.
Tässä tutkielmassa menetelmänä oli laadullinen opetussuunnitelmatekstin sisällönanalyysi.
Learning to learn in the National core curriculum 2014
Oppimaan oppiminen perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa 2014
Learning to learn can be developed in many ways and it depends on many different circumstances, such as student motivation and learning environment.
Oppimaan oppimista voidaan kehittää monipuolisesti ja siihen vaikuttaa moni eri seikka, kuten oppilaan motivointi ja oppimisympäristö.
However, learning to learn has been studied quite extensively and I take advantage of the received results that the Helsinki University's Educational Evaluation Study Centre have collected.
Kuitenkin itse oppimaan oppimista on tutkittu melko laajasti ja hyödynnänkin sen määrittelyssä Helsingin yliopiston Koulutuksen arviointi-keskuksen tutkimusryhmän saamia tuloksia.
My research has not previously been carried out in this research material, so I could create new information about the topic.
POPS:n uutuudesta johtuen tutkimusaihettani ei ole aiemmin toteutettu juuri tällä tutkimusmateriaalilla, joten luon mahdollisesti uutta tietoa.
The results showed that learning to learn is a major part of modern education in the lower grades.
Tutkimustulokset näyttivät, että oppimaan oppiminen on merkittävä osa nykyopetusta alaluokilla.
The aim of this study is to examine how the promotion of learning to learn skills has been described in the POPS 2014 in classes 1-6.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, miten oppimaan oppimisen taitojen edistäminen on kuvattu Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa 2014 vuosiluokkia 1–6 koskien.
Research question consists in the fact that I see learning to learn as an important part of student's own learning and lifelong learning.
Mielestäni oppimaan oppiminen on tärkeä osa oppilaan omaa oppimista ja elinikäistä oppimista.
Ideas for further research could be, for example, how teachers and pupils see learning to learn in their schoolday.
Ideoita jatkotutkimukselle voisivat olla esimerkiksi, miten oppimaan oppiminen ilmentyy käytännön tasolla oppilaiden ja opettajien näkökulmasta sekä mitkä ovat oppimaan oppimisen haasteita käytännössä.
I see that my research topic can develop my own professional skills as a teacher and I also focus at the same time on the new basic education curriculum (POPS 2014).
Näen tutkimusaiheeni olevan omaa ammattitaitoani kehittävä ja perehdyn samalla uuteen Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteisiin.
Also does learning to learn have any problems in practise or there could be a study about the wide-ranging know-how skills (laaja-alainen osaaminen) in school teaching.
Yhtenä jatkotutkimuksena voisi olla myös muiden laaja-alaisen osaamisen taitojen tutkimus.
Data of the research consists of the text of the curriculum and the principles of qualitative research.
Tutkielmani aineisto koostuu opetussuunnitelman tekstistä ja noudatan tutkielmassani laadullisen tutkimuksen periaatteita kuvaillessani oppimaan oppimisen ilmentymistä alakoulun luokkien opetuksen opetussuunnitelmatekstissä.
The study was carried out utilizing critical discourse analysis.
Tutkimus toteutettiin kriittistä diskurssianalyysia hyödyntäen.