natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The parents´ impressions of the child have previously been in-vestigated as representations, that are connected with reflective functioning and which affect the quality of interaction between the parent and the child.
Vanhemman vaikutelmia lapsesta on aiemmin tutkittu representaatioina, jotka ovat yhtey-dessä vanhemman reflektiiviseen kykyyn ja jotka yhdessä vaikuttavat vanhemman ja lapsen vä-liseen vuorovaikutukseen.
Correlations between parents´ reflective functioning and impressions of the child were largely as expected; robust parents´ reflective functioning was associated with positive impressions of the child.
Vanhempien reflektiivisen kyvyn yhteydet vaikutelmiin lapsista olivat odotettuja; vahva reflektii-vinen kyky oli yhteydessä positiivisiin vaikutelmiin lapsesta.
This low-risk sample was collected by online questionnare when the child was two years old.
Vastaajat eivät kuuluneet lähtökohtaisesti mihinkään riskiryhmään, ja aineisto kerättiin kyse-lylomakkeilla lapsen ollessa kaksivuotias.
The purpose of this study is to offer knowledge for well-baby clinic workers.
Tutkimuksen tarkoituksena on tarjota tutkimustietoa neuvolatoiminnan kehittämiseksi.
The aim of this study was to investigate the associations between finnish first time parents reflec-tive functioning and impressions (representations) of the child.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, onko suomalaisten ensikertalaisten vanhempien reflektiivinen kyky yhteydessä vaikutelmiin lapsesta.
Results show what kind of impressions of the child are connected to reflective functioning in this study.
Tämän tutkimuksen tulokset antavat viitteitä siitä, millaiset vanhempien vaikutelmat lapsesta ovat yhteydessä vanhempien reflektiivi-seen kykyyn.
Between groups comparisons (mother-boy, mother-girl, father-boy, father-girl) were exam-ined by variance analysis.
Varianssianalyysin avulla selvitettiin vanhempien reflektiivisen kyvyn ja vaikutelmien eroja luokiteltujen ryhmien välillä (äiti-poika, äiti-tyttö, isä-poika, isä-tyttö).
Results Altogether 1 585 patients in OST were documented.
TULOKSET Asioinneista 1 585 koski korvaushoitoa.
The objective of this study was to obtain more information about OST and patients in OST.
Tavoite oli saada tietoa potilaista ja hoidon sisällöstä koko maasta.
In this study 10 844 intoxicant related cases were divided into three groups: patients in OST, other opioid users in the treatment system and other substance users in the treatment system.
MENETELMÄT Vuoden 2015 päihdetapauslaskennan 10 844 päihde-ehtoisen asioinnin asiakkaat luokiteltiin vertailua varten opioidikorvaushoidossa oleviin, muihin opioidien käyttäjiin ja muihin päihdeasiakkaisiin.
Patients in OST received less services (excluding maintenance treatment) than the other groups.
Korvaushoitolääkkeen jakoa lukuun ottamatta potilaat saivat palveluja vähemmän kuin muut päihteiden vuoksi asioivat.
Altogether five species, i.e. O. aberrans, O. bolivarensis, O. rheophytica, O. saxicola and O. unibracteata, are described as new to the science.
Viisi lajia (O. aberrans, O. bolivarensis, O. rheophytica, O. saxicola ja O. unibracteata) kuvattiin tieteelle uutena.
The second study concentrates on the structural anatomy of barks in 32 Neotropical genera of Annonaceae.
Toisessa tutkimuksessa keskityttiin 32 neotrooppisen Annonaceae -heimoon kuuluvan suvun kuoren anatomiaan.
However, last preliminary results of nuclear and mitochondrial sequence data show the genus to be monophyletic.
Viimeisimmät alustavat tulokset tuman ja mitokondrioiden DNA -sekvensseistä viittaavat kuitenkin suvun olevan monofyleettinen.
About one-third of these taxa occur in the Neotropics (few also in N-America), where they contribute a significant part of plant diversity, both in abundance of species and individuals.
Noin kolmasosa heimon lajeista kasvaa Etelä- ja Väli-Amerikassa sekä muutamia myös Meksikossa, missä ne muodostavat merkittävän osan kasviston monimuotoisuudesta ja yksilömääristä.
Two species occur in the Antilles, but the majority are growing in the lowland rainforests of the Amazonia and in the Atlantic rainforest.
Suvussa on nykykäsityksen mukaan 27 lajia, joista kaksi lajia esiintyy Antilleilla, mutta valtaosa Amazoniassa ja Atlantisissa sademetsissä.
Although the value of the bark characters, in the present understanding, proved to be negligible, some features may help to delineate some genera and even tribes as such.
Vaikka heimon luokittelun kannalta kuorianatomia ei antanut merkittäviä tuloksia, niin muutamat sen rakennepiirteet voivat auttaa rajaamaan sukuja ja jopa heimon alaryhmiä.
Members of the family are mainly trees, shrubs and lianas, which are growing predominantly in tropical and subtropical lowland rainforests.
Heimon lajit ovat pääasiassa puita, pensaita tai liaaneja, joista useimmat viihtyvät tropiikin alankojen sademetsissä.
The systematically most distinctive features in bark structure are the sclerification of the phellem cells, the shape of fibre groups and the occurrence of crystals in bark components.
Tunnistettavimmat rakennepiirteet olivat nähtävissä korkkikuoren sklerifikaatiossa, syykimppujen muodossa ja kiteiden sijoittumisessa kuoren rakenneosissa.
This mainly pantropical family comprises ca. 2440 species in 109 genera, which belong to the early divergent mangoliids.
Annoona-kasvien (Annonaceae) heimoon kuuluu 109 sukua ja noin 2440 lajia.
Only few morphological characters, i.e. the midrib type of the leaves, the length of stipe of the apocarpous fruits and, less so, geographical distribution pattern of the species, corroborate the evidence of segregation of the genus in two clades found in various phylogenetic studies.
Vain muutamat morfologiset rakennepiirteet, s.o. lehden keskisuonen ulkonevuus, apokarpisen hedelmän tyven (stipe) pituus, sekä jossain määrin lajien maantieteellinen levinneisyys tukevat suvun jakamista ja uuden suvun erottamista Oxandra -suvusta.
This dissertation deals with bark morphology and anatomy of the Neotropical members of the family Annonaceae, and formal taxonomy of the genus Oxandra.
Tämä väitöstyö keskittyy heimon puiden kuorten morfologiaan ja anatomiaan sekä suvun Oxandra taksonomiaan Etelä- ja Väli-Amerikassa.
The first study deals with the macroscopical patterns seen in the outer structures and in the slash (i.e. tangential cut) of the bark and with the terminology used in the bark descriptions.
Ensimmäisessä tutkimuksessa paneudutaan puun kuoren ulkoisiin ja kuoren leikkauspinnassa eli pilkassa näkyviin tuntomerkkeihin.
The family is monophyletic and can be recognised, in addition to its flowers and fruits, also by its wood and bark, which possess homogenous, distinctive features representative to the family.
Heimon tuntomerkkeinä käytetään etupäässä kukkia ja hedelmiä, ja myös puun ja kuoren anatomian homogeenisyys on heimolle tyypillinen.
A special attempt is made to find supportive morphological characters in view of the possible division of the genus, because of the polyphyly uncovered by the earlier phylogenetic analyses (verified by plastid data) in the tribe Malmeeae, in which the genus belongs.
Erityishuomio kiinnitettiin suvun mahdolliseen polyfyliaan eli polveutumiseen kahdesta tai useammasta kantamuodosta ja eriytymiseen kaikista sukulaisistaan, jota on havaittu Malmeeae -tribuksen kloroplastien DNA -pohjaisessa fylogeneettisissä tutkimuksissa.
Taxonomical and phylogenetic relevances of bark characters are discussed in view of the tentative molecular phylograms.
Kuorten taksonomisia ja fylogeneettisiä rakennepiirteitä verrattiin morfologisen ja molekyylitaksonomisen tutkimuksen tuottamiin tuloksiin.
Suggestions are given for a standardised usage of the terms to stimulate a practice of pertinent field notes and to facilitate understanding of the descriptions.
Julkaistulla kuoriterminologialla pyritään edistämään kuorituntomerkkien käyttöä kasvinäytteiden keruussa ja parantamaan kuorikuvausten ymmärrettävyyttä.
Morphological terminology of barks is critically surveyed in the forest floras and the expert papers and terms are listed for a comparison of bark features.
Kuorta kuvaavasta, kasvioissa, puuoppaissa ja asiantuntijajulkaisuissa käytetystä englanninkielisestä terminologiasta laadittiin kriittinen katsaus.
More species and more resolutions are needed from plant genomic research to make definitive statements about the status of the genus.
Joka tapauksessa tarvitaan vielä lisätutkimuksia, jotta saadaan luotettava kuva suvun sukulaisuussuhteista.
A taxonomic revision based on morphological characters is presented for the Neotropical genus Oxandra (Annonaceae).
Etelä- ja Väli-Amerikassa esiintyvästä annoonakasveihin (Annonaceae, tribus Malmeeae) kuuluvasta Oxandra -suvusta laadittiin kasvimorfologiaan perustuva taksonominen revisio.
Selected character states at the family and genus levels are scrutinised for identification purposes.
Kuoren rakenteelliset ominaisuudet selvitettiin, jotta suvulle tai lajille tyypillisiä piirteet voitaisiin erottaa.
On the classical doctrine of civil war in international law
Väitöskirja käsittelee kansainvälisen oikeuden klassista sisällissotaoppia.
This study seeks to make the classical doctrine more understandable again, and to explain how it fell out of use in the twentieth century.
Nyt käsillä oleva tutkimus pyrkii tekemään klassisen sisällissotaopin uudelleen ymmärrettäväksi pureutumalla seikkaperäisesti viimeisten kokoavien tutkimusten lähdeaineistoihin sekä niiden taustalla vaikuttaneeseen oikeusperinteeseen.
The rise of the classical doctrine of civil war took place when those principles were invoked by the American and Spanish American colonial revolutionaries during the transatlantic revolutions, as they established insurgent prize jurisdictions and claimed belligerent rights on the high seas.
Tutkimus osoittaa, miten alun perin verrattain yksinkertaiset ja enimmäkseen meri- ja kaapparisodankäyntiin sovelletut oikeusperiaatteet muotoutuivat kansainvälisessä oikeuskäytännössä yleiseksi sodankävijäksitunnustamista koskevaksi oikeussäännöstöksi, josta puolestaan johdettiin oikeusvaikutuksia niin vallankumousten oikeutusta, merirosvojen tuomitsemista kuin yleistä valtiovastuutakin koskeviin riitakysymyksiin.
While the classical law of civil war was once a well-known part of legal scholarship, there have been few major studies on the subject for several decades, and the classical concepts and arguments of civil war have become increasingly difficult to assess using the present-day vocabularies.
Samalla nykyään käytössä olevat oikeuskäsitteet ja -periaatteet ovat etääntyneet klassisista opeista niin kauas, että noiden viimeisimpienkin teosten ymmärtäminen alkaa käydä nykylähtökohdista käsin vaikeaksi.
The doctrine was based on the legal concepts of war, peace and neutrality and their application to internal conflicts.
Tiedetään kuitenkin, että perinteiseen kansainoikeuteen kuului vuosisatojen ajan klassinen sisällissotaoppi, joka perustui vanhoihin sodan, rauhan ja puolueettomuuden oikeuskäsitteisiin.
The sunset of the classical doctrine of civil war can be identified in the drafting of the Geneva Conventions of 1949, in the new legal approaches arising from decolonization, and in its final consideration at the Institut session at Wiesbaden in 1975.
Klassisen kansainoikeuden sisällissotaopin ymmärtäminen auttaa nykypäivän lakimiehiä suhteuttamaan erilaisia tarjolla olevia uusia oikeusoppeja pidempiaikaiseen vallankumousten ja konfliktinhallinnan perinteeseen.
This also contributed to the gradual development of the law of intervention and the law of state responsibility as legal approaches to internal conflicts.
Lopputuloksena on sisällissotia koskevan klassisen kansainoikeuden yhtenäinen uudelleenluenta, joka kattaa noin neljäsataa vuotta sekä valtio- ja oikeuskäytäntöä että oikeusopillista perinnettä.
This thesis explores the rise and fall of the classical doctrine of civil war in international law.
Tutkimuksen esiin tuoma oikeuskäytäntö tarjoaa sovelluksia myös nykyaikaisten yhteiskunnallisten ja kansainvälisten mullistusten nostattamien oikeuskysymysten tulkintaan.
19% of patients had undergone reoperations related to a degenerative lumbar condition within a mean of 7 years after the fusion surgery; 3% and 16% of patients within one month and after one month, respectively.
19% potilaista uusintaleikattiin lannerangan degeneratiivisesta syystä keskimäärin seitsemän vuoden kuluessa luudutusleikkauksesta; 3% potilaista uusintaleikattiin kuukauden kuluessa ja 16% uusintaleikattiin kuukauden jälkeen.
In conclusion, spinal lumbar fusion was associated with the most beneficial outcome among patients with stabbing back or leg pain as the dominant baseline symptom.
Lannerangan luudutusleikkaus yhdistettiin hyödyllisimpään leikkaustulokseen potilailla, joiden luudutusleikkausta edeltävä pääasiallinen oire oli puukoniskumainen selkä- tai puukoniskumainen alaraajakipu.
Our aim was to assess the symptom-specific outcome for lumbar spinal fusion surgery at 3, 12 and 23 months and examine the rate of reoperations during a 7-year mean follow-up time span.
Tämän tutkimuksen tavoite oli arvioida lannerangan luudutusleikkauksen oirekohtainen vaikutus 3, 12 ja 23 kuukautta leikkauksen jälkeen ja arvioida uusintaleikkausten määrä keskimäärin seitsemän vuoden seurannan aikana.
The role of lumbar fusion in the treatment of degenerative lumbar conditions is still under debate with evidence both in favour and against the addition of fusion to decompressive surgery.
Lannerangan degeneratiivisen sairaudentilan hoitaminen lannerangan luudutusleikkauksella jakaa mielipiteitä; osa tutkimuksista puhuvat luudutuksen puolesta dekompressiivisen leikkauksen lisäksi, kun taas toiset tutkimukset pitävät dekompressiivista leikkausta yksinään tarkoituksenmukaisena hoitona.
The baseline survey data were collected in 2000-2002 (N=8960, response rate 67%), and the follow-up surveys in 2007 (N=7332, response rate 83%) and 2012 (N=6816, response rate 79%).
Peruskysely kerättiin vuosina 2000-2002 (N=8960, vastausprosentti 67 %), ja seurantakyselyt vuosina 2007 (N=7332, vastausprosentti 83 %) ja 2012 (N=6816, vastausprosentti 79 %).
Physical health was measured by the physical component summary of the Short Form 36 (SF-36) questionnaire, summarizing different aspects of physical health.
Fyysistä terveyttä mitattiin Short Form 36 (SF-36) -kyselypatterin fyysisellä komponenttisummalla, joka kuvaa kokonaisvaltaisesti fyysistä terveyden eri puolia.
In another sub-study the personnel register of all City of Helsinki employees from 1990 to 2013 (N=170510) were linked to national retirement and hospital discharge registers.
Toisessa osatutkimuksessa koko Helsingin kaupungin työntekijärekisteri vuosilta 1990-2013 (N=170510) yhdistettiin kansalliseen eläkerekisteriin ja hoitoilmoitusrekisteriin.
While socioeconomic inequalities have been studied extensively over the last decades, there are still gaps in our knowledge.
Vaikka sosioekonomisia terveyseroja on viime vuosikymmeninä tutkittu runsaasti, tietämyksessämme on yhä puutteita.
Some ageing employees are confronted with work disability and disability retirement, while most eventually transition to mandatory retirement.
Jotkut ikääntyvät työntekijät kohtaavat työkyvyttömyyttä ja joutuvat työkyvyttömyyseläkkeelle, kun taas suurin osa siirtyy ennen pitkää vanhuuseläkkeelle.
Inequalities are observed in mortality, individual illnesses, self-rated health, and functioning.
Eriarvoisuutta havaitaan kuolleisuudessa, yksittäisissä sairauksissa, koetussa terveydessä ja toimintakyvyssä.
Studying all these different aspects of health and work disability across socioeconomic positions provides a fuller understanding of health and ill-health in different socioeconomic positions, and may provide justification and targets for interventions aiming to reduce the inequalities.
Kaikkien näiden terveyden ja työkyvyttömyyden eri puolien tutkiminen sosioekonomisissa asemissa mahdollistaa kokonaisvaltaisemman ymmärryksen terveydestä ja sairaudesta sosioekonomisissa asemissa, ja voi myös tarjota perusteluja ja kohteita terveyden eriarvoisuuden vähentämiseen tähtääville interventioille.
The occupational class differences are likely to be related to differences in accumulation of exposures, particularly physical exposures related to work, and possibly to opportunities to deal with the exposures.
Ammattiasemaluokkien väliset erot liittyvät luultavasti eroihin altistusten kertymisessä, erityisesti työhön liittyviin fyysisiin altisteisiin, ja mahdollisesti erilaisiin mahdollisuuksiin reagoida haitallisiin altistuksiin.
The evidence of this study provides material for designing focused interventions to tackle socioeconomic inequalities in physical health and work disability.
Tämän tutkimuksen näyttö tarjoaa materiaalia kohdennettujen interventioiden suunnitteluun fyysisen terveyden ja työkyvyttömyyden eriarvoisuuden vähentämiseksi.
Overall the findings of this study indicate the existence of clear occupational class inequalities in physical health among late middle-aged employees, and inequalities are also observed in how health changes over age.
Kaiken kaikkiaan tämän tutkimuksen tulokset viittaavat siihen, että ammattiasemaluokkien välillä on havaittavissa selkeää eriarvoisuutta fyysisessä toimintakyvyssä, ja eriarvoisuutta havaitaan myös terveyden muuttumisessa iän myötä.
The aim of this study was to examine occupational class inequalities in physical health and work disability, assess the major explanations of these inequalities, and examine occupational class inequalities in consequences of ill-health on work disability.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tutkia ammattiasemaluokkien välistä eriarvoisuutta fyysisessä terveydessä ja työkyvyttömyydessä, arvioida tämän eriarvoisuuden keskeisimpiä selittäjiä, ja tutkia ammattiasemaluokkien eriarvoisuutta sairauden vaikutuksissa työkyvyttömyyteen.
Information on occupational class was based on job title, and categorized to professionals, semi-professionals, routine non-manual workers and manual workers.
Ammattiasemaluokka määriteltiin ammattinimikkeen perusteella, ja luokiteltiin ylempiin toimihenkilöihin, keskitason toimihenkilöihin, alempiin toimihenkilöihin ja työntekijöihin.
In one sub-study the baseline questionnaire was linked to the retirement register from Finnish Centre for Pensions.
Yhdessä osatutkimuksessa peruskysely yhdistettiin Eläketurvakeskuksen eläkerekisteriin.
The health inequalities also manifest as inequalities in subsequent work disability and as inequalities in consequences of ill-health on work disability.
Terveyserot ilmenevät myös eriarvoisuutena työkyvyttömyydessä ja sairastumisen seurauksissa työkyvyttömyydelle.
Previous studies have indicated a widening of socioeconomic differences in physical health in late middle-age, but our understanding on the causes of this widening is lacking.
Aiemmat tutkimukset viittaavat terveyserojen kasvamiseen myöhäiskeski-ikään asti, mutta ymmärryksemme erojen kasvun syistä on puutteellista.
Socioeconomic position has been consistently found to be connected to health, with those in lower socioeconomic positions having worse health.
Terveyden on säännöllisesti havaittu olevan alemmissa sosioekonomisissa asemissa huonompaa kuin ylemmissä sosioekonomisissa asemissa.
Studies comparing a wide range of causes of inequalities in work disability are scarce.
Harvat tutkimukset ovat vertailleet laajaa joukkoa eri sosioekonomisissa asemissa olevien henkilöiden työkyvyssä ilmenevän eriarvoisuuden syitä.
This study was conducted among the Helsinki Health Study cohort of employees of City of Helsinki, Finland, using both questionnaire survey data and register based data of City of Helsinki employees.
Tutkimuksessa käytettiin sekä kyselyaineistoja että Helsingin kaupungin työntekijöitä koskevia rekisteriaineistoja.
Work ability may also be affected differently in socioeconomic positions after occurrence of serious ill-health.
Sairastuminen saattaa lisäksi vaikuttaa työkykyyn eri tavoin eri sosioekonomisissa asemissa.
We also lack knowledge on how different retirement pathways affect the trajectories of physical health in different socioconomic positions.
Erilaisten eläköitymispolkujen vaikutuksia fyysisen terveyden erojen kehitykseen ei juuri tunneta.
The data were collected between 2011 and 2017 years.
Aineisto on kerätty vuosina 2011-2017.
Professional Agency and Institutional Change : Case of Maternity Services in Small-Town Russia
Ammatillinen toimijuus ja institutionaalinen muutos : äitiyshuollon palvelut venäläisissä pikkukaupungeissa
The system of healthcare in Russia since the 1990s undergoes perpetual and considerable transformation and has become a particular field of concern to the state.
Venäjän terveydenhuoltojärjestelmä on käynyt 1990-luvun jälkeen läpi jatkuvia isoja muutoksia ja siitä on kehkeytynyt erityinen valtiovallan huolen kohde.
The research is designed as a multiple case study and allows comparison of the differing limits to and opportunities for professional agency emerging in formally similar institutional settings.
Tutkimus on toteutettu tapaustutkimuksena, mikä antaa mahdollisuuden vertailla ammatillisen toimijuuden erilaisia rajoitteita ja mahdollisuuksia muodollisesti samankaltaisissa institutionaalisissa olosuhteissa.
The qualitative methods of in-depth interviews (N= 28) and participatory observations in two cases under investigation have been applied in the study.
Analyysi pohjaa syvähaastatteluiden (N=28) ja kahden tapaustutkimuksen kohdalla lisäksi havainnointiaineiston laadulliseen analyysiin.
In such conditions of the institutional complexity, healthcare professionals find some forms, in which professional agency can be practices in the field of maternity services.
Näissä monimutkaisissa institutionaalisissa olosuhteissa terveydenhuollon ammattilaiset löytävät kuitenkin tapoja, joilla ammatillista toimijuutta voi harjoittaa äitiyshuollon palveluissa.
The case of ‘stealthy innovators’ exemplified the substantial internal restructuring initiated by healthcare professionals in order to integrate a new, more patient-centred and family-friendly approach to childbirth.
"Vaivihkaisten innovaattorien" tapaus havainnollisti, kuinka äitiyspalveluiden ammattilaiset panivat alulle mittavan sisäisen uudelleenorganisoinnin uusien, potilas- ja perhekeskeisten lähestymistapojen integroimiseksi synnytyspalveluihin.
The key suggestion of the study is to consider healthcare professionals’ perspective in future reforms, in order to provide more space for their agency in terms of the institutional work they might accomplish to make the system of maternity care more safe, accessible and patient-friendly.
Tämän tutkimuksen tärkein suositus on, että tulevissa uudistuksissa terveydenhuollon ammattilaisten näkökulma otetaan huomioon, jotta heidän toimijuudelleen ja sille institutionaaliselle työlle, jonka avulla he voivat tehdä äitiyshuollon järjestelmästä turvallisemman, helppopääsyisemmän ja potilasystävällisemmän, jää tilaa.
As a result, both organisational transformations and micro-scale changes took place in one of the cases under investigation over the course of a decade from 2007.
Sekä organisatorisia että mikrotasoisia muutoksia käytännöissä saatiin aikaan yhdessä tapaustutkimuksessa.
Maternity care services, in particular, appear to be even more symbolically significant to the authorities, provoking additional efforts to redesign their provision and organisation.
Erityisesti äitiyshuollon palveluilla on ollut suuri symbolinen merkitys viranomaisille, minkä seurauksena niitä on yritetty järjestää monin tavoin uudelleen.
In spite of some positive examples of the institutional change occurred in the field of maternity care, this work has identified that some state reforms may have unintended consequences for healthcare professionals working in the maternity units of small Russian towns, and that there is a particular vulnerability of health practitioners in Russia.
Näistä yksittäisistä positiivisista äitiyshuollon institutionaalisista muutoksista huolimatta tutkimus löysi monia valtiojohtoisten uudistuksen mukanaan tuomia tarkoittamattomia seurauksia äitiyspalveluiden parissa työskenteleville ammattilaisille venäläisissä pikkukaupungeissa.