natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mastery orientation predicts student's experiences of teachers help and experiences of autonomy the best.
Tuloksista havaittiin, että oppimisorientaatio ennusti parhaiten kokemusta opettajalta saatavasta tuesta ja autonomian kokemusta.
The aim of this study was to investigate which goal orientation has effects on the school's 8th - 9th grade students' feelings of autonomy.
Tutkielman tärkeimpänä tarkoituksena on selvittää, ennustavatko eri tavoiteorientaatiot koulun 8.
This study aims at filling this gap.
Tämän tutkimuksen tehtävänä on vastata tähän puutteeseen.
2) What kind of aims and practices do the counsellors have in their work?
2) Millaisia päämääriä ja käytäntöjä ohjaavilla kouluttajilla on työssään?
Career counsellors' views of their work
Ohjaavien kouluttajien näkemyksiä työstään
The data for this study was collected by semi-structured interviews during spring 2010.
Tutkimuksen aineisto kerättiin puolistrukturoidulla teemahaastattelulla keväällä 2010.
Research questions: 1) How do career counsellors view their work?
Tutkimuskysymykset ovat: 1) Millaisena ohjaavat kouluttajat näkevät työnsä?
Because of changes in working life, the main goals of career counselling have been redefined time after time.
Työelämän muutosten myötä koulutuksen tehtävää on määritetty yhä uudelleen.
The most essential aims for the counselling were to achieve a change in and a new direction for a student's life and to encourage their self-directedness.
Ohjaustyön keskeisimpiä päämääriä olivat muutoksen ja uuden suunnan saavuttaminen opiskelijan elämään sekä opiskelijan itseohjautuvuuden tukeminen.
Six career counsellors working in vocational adult education centres in greater Helsinki were interviewed.
Tutkimuksessa haastateltiin kuutta ohjaavaa kouluttajaa, jotka työskentelivät ammatillisissa aikuiskoulutuskeskuksissa pääkaupunkiseudulla.
The counselling practices were based on work experience and hands-on counselling practices, which were created together with colleagues.
Ohjaustyön käytännöt olivat kokemukseen perustuvia ja kollegoiden kesken rakennettuja.
Theoretical basis, aims and practices of career counselling should be analysed and further developed in the future and career counsellors should take part in this development and discussion.
Ohjaavan koulutuksen teoreettisten lähtökohtien, päämäärien ja käytäntöjen tarkastelua ja jatkokehittämistä tulee jatkaa tulevaisuudessa ja ottaa ohjaavat kouluttajat vahvemmin mukaan tähän kehittämistyöhön.
An increased need for career counselling can be seen in the future.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että tulevaisuudessa ohjaavan koulutuksen tarpeen voidaan nähdä vain lisääntyvän.
When the counsellors spoke about their work, four main themes were found: the position and respect for the work, commitment to work, individual work practices and emotional work.
Ohjaavien kouluttajien omaa työtään koskeva puhe jäsentyi neljään teemaan, jotka olivat työn asema ja arvostus, työhön sitoutuminen sekä persoonallinen työote ja tunnetyö.
The research material was analyzed by theory based qualitative analysis.
Tutkimusaineiston analysoinnissa sovellettiin teoriasidonnaista teemoittelua.
The career counsellors had different roles towards their students, which included work as a counsellor, a pedagogue, an advisor, a representative and a guardian.
Ohjaavan kouluttajan asema suhteessa opiskelijaan sisälsi ohjaajana, pedagogina, neuvojana, edustajana ja vartijana toimimisen.
3) How are the counsellors positioned towards their students?
ja 3) Miten ohjaavat kouluttajat asemoituvat opiskelijoihin?
It has changed from an education which aimed to help people with difficulties to find work to a profession aiming for new direction.
Ohjaava koulutus on viimeisen neljänkymmenen vuoden aikana muuttunut vaikeasti työllistettävien auttamiseen pyrkivästä koulutuksesta uutta suuntaa hakevaksi ammattialaksi.
This study aims to find out how career counsellors view their work in the field of career counselling training.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää valmentavassa työvoimakoulutuksessa toimivien ohjaavien kouluttajien näkemyksiä työstään.
Career counsellors have also been forced to redefine the reasoning and the practice of their work as well as their counselling expertise and attitudes towards their students.
Myös ohjaavat kouluttaja ovat joutuneet uudistamaan työkäytäntöjään, osaamistaan sekä asemaansa opiskelijoihin.
Therefore it is important that career counsellors commitment to work will be supported and opportunities to develop their skills will be ensured.
Tämän vuoksi ohjaavien kouluttajien työhön sitoutumista tulee vahvistaa entisestään ja tarjota heille erilaisia osaamisen kehittämisen mahdollisuuksia ja tukiverkostoja.
Different counselling theories were seen as completing elements to a hands-on counselling practice.
Erilaisten ohjausteorioiden merkitys oli tukea käytännönläheistä ohjaustyyliä.
There have been only a few studies about career counselling training from career counsellors' points of view.
Ohjaava koulutusta on tutkittu vain vähän ohjaavien kouluttajien näkökulmasta.
"What and why do I really want?"
"Mitä ja miksi minä oikeasti haluan?"
120 students answered the questionnaire.
Kyselyyn vastasi 120 opiskelijaa.
The questionnaires were analyzed by using SPSS-program.
Vastaukset analysoitiin SPSS-ohjelmistolla.
The study is a quantitative study.
Tämän tutkimuksen tutkimusote oli kvantitatiivinen.
Based on the study the teacher students are thoughtful, social, dutiful and systematic.
Tutkimuksen perusteella opettajaopiskelijat ovat huomaavaisia, sosiaalisia, velvollisuudentuntoisia ja järjestelmällisiä.
The data was collected via electronic questionnaire and send to a group of teacher students in the University of Helsinki during fall 2014.
Sähköinen e-lomake lähetettiin otokselle Helsingin Yliopiston opettajaopiskelijoita syksyllä 2014.
The theory is based on Ryan and Deci's (2002) Self-Determination Theory (SDT) and Goldberg's Big Five theory.
Teorian pohjana olivat Goldbergin Big Five-teoria ja Ryanin ja Decin (2002) itsemääräytyvyysteoria.
The analysis methods used include factor analysis, test that compare means, t-tests, analysis of variance and correlations.
Tutkimusmenetelminä käytettiin faktorianalyysia, keskiarvojen vertailua, t-testejä, varianssianalyysia ja korrelaatioita.
The certainty of teacher student's career decision making is high.
Opettaopiskelijoiden uravalintavarmuus oli korkea.
Student teacher's personality traits are split evenly among all traits mentioned.
Opettajaopiskelijoiden persoonallisuus jakautui melko tasaisesti kaikille persoonallisuuspiirteille.
The theory also includes the concept of career decision making.
Teoriassa avattiin myös uravalintavarmuuden käsitettä.
There was only a weak linear correlation between motivation and personality.
Motivaation ja persoonallisuuden välillä oli havaittavissa ainoastaan heikkoa lineaarista yhteyttä.
: Teacher students motivation, personality and career decision
: Opettajaopiskelijoiden motivaatio, persoonallisuus ja uravalintavarmuus
This was followed by intrinsic motivation variables which indicate that the teacher students are mostly intrinsically motivated.
Vaikka ulkoinen motivaatio nousi esiin vahvasti, voidaan sanoa, että opiskelijat ovat enimmäkseen sisäisesti motivoituneita.
Nevertheless, agreeableness has the highest mean and neutoticism the lowest.
Voimakkaimpana nousi esiin persoonallisuuspiirre sovinnollisuus ja matalimpana neuroottisuus.
In SDT, motivation is divided into three parts; intrinsic and extrinsic motivation, as well as amotivation.
Itsemääräytyvyysteorian eli Self-Determination Theoryn (SDT) mukaan motivaatio jakautuu kolmeen osaan ja sen keskeisenä ajatuksena on sisäisen, ulkoisen ja amotivaation muodostama jatkumo, niiden vastakkainasettelun sijaan.
The highest mean of motivation was found in a part of extrinsic motivation named "regulation through identification".
Keskiarvoltaan korkeimmaksi motivaation osa-alueeksi nousi ulkoisen motivaation "hyötymisen" osa-alue.
Development of the motivation and personality indicators came to be a significant part of the research.
Motivaatio- ja persoonallisuusmittareissa havaittiin kehittämisen kohteita.
The Big Five theory includes the idea of Big Five Personality traits; extraversion, neuroticism, openness, agreeableness and conscientiousness.
Näitä ovat ekstraversio, neuroottisuus, tunnollisuus, sovinnollisuus ja avoimuus kokemuksille.
This master's thesis aims to examine motivation, personality and career decision making.
Pro gradu –tutkielmani tarkoituksena oli tutkia opettajaopiskelijoiden persoonallisuutta, motivaation laatua ja uravalintavarmuutta.
These indicators are used to examine the quality of teacher student's motivation, personality and career decision making, as well as the correlation between motivation and personality.
Tutkimusongelmista muita nousevia tavoitteita olivat motivaation eri osa-alueiden ja persoonallisuuden näkeminen opettajaopiskelijoiden keskuudessa, näiden välisten yhteyksien selvittäminen ja opiskelijoiden uravalintavarmuuden analysoiminen.
The study shows that the motivation and personality scales need further developing, since the scales don't function as presumed.
Teoria tuo esiin motivaation, persoonallisuuden ja uravalintavarmuuden yhteyksiä, mutta yhteyksistä ei ole olemassa tarkempaa tietoa, joka vaatii lisätutkimuksia.
The theory emphasizes the connection between motivation, personality and career decision making.
E-lomake sisälsi motivaatiomittarin, persoonallisuusmittarin ja uravalintavarmuuteen liittyviä väittämiä.
The subsample of this study consisted of six age cohorts (63,2 % women) and their mothers.
Otos koostui kuudesta kohortista tutkittavia (naisia 63,2 %) ja kunkin tutkittavan äidistä.
The sociability temperament trait was measured by the participants themselves in 1992 at the age from 15 to 30.
Temperamenttipiirre sosiaalisuutta tutkittavat arvioivat itse 15-30-vuoden ikäisenä vuonna 1992.
There is only a few longitudinal studies of this topic and temperament has not been studied earlier in this context.
Aiheesta on kuitenkin tehty vain muutamia pitkittäistutkimuksia ja aiemmat tutkimukset eivät ole tarkastelleet temperamentin roolia tässä siirtymässä.
The more sociable the participant was at the age of 15-30, the more emotionally significant he/she perceived his/her own offspring in 2007, 15 years later.
Sosiaalisuuden havaittiin olevan yhteydessä jälkeläisen merkityksellisenä kokemiseen 15 vuotta myöhemmin eli mitä sosiaalisempi tutkittava oli 15-30-vuotiaana, sitä merkityksellisemmäksi hän koki oman jälkeläisensä tulevaisuudessa.
The intergenerational continuity of child-rearing attitudes : sociability as mediator
Kasvatusasenteiden siirtyminen sukupolvelta toiselle : sosiaalisuus välittävänä tekijänä
Sociability did not act as a mediating factor in either one of the child-rearing attitudes.
Sosiaalisuuden ei taas havaittu toimivan välittävänä tekijänä kasvatusasenteiden siirtymisessä kummankaan kasvatusasenteen kohdalla.
The self-rated child-rearing attitudes towards the offspring were measured in 1980 by the participants' mothers and 2007 by the participants.
Kasvatusasenteita eli vanhemman kokemusta lapsensa merkityksellisyydestä ja rasittavuudesta mitattiin itsearviointilomakkeella, jonka tutkittavien äidit täyttivät vuonna 1980 ja tutkittavat vuonna 2007.
The participants of this study (N=1034) were derived from the ongoing prospective Cardiovascular Risk in Young Finns study.
Menetelmät: Tutkimuksen otos (N=1034) on prospektiivisesta väestöpohjaisesta Lasten Sepelvaltimotaudin Riskitekijät (LASERI)-tutkimuksesta, joka on aloitettu vuonna 1980, jolloin tutkittavat olivat 3-18-vuotiaita.
There were two hypothesis of the study: There is intergenerational continuity in child-rearing attitudes, and sociability mediates the relationship between child-rearing attitudes of the two generations.
Tutkimuksen hypoteeseiksi asetettiin, että kasvatusasenteet siirtyvät sukupolvelta toiselle ja sosiaalisuus toimii välittävänä tekijänä kasvatusasenteiden siirtymisessä sukupolvelta toiselle.
Linear regression analysis was used to examine the relationships between sociability and child-rearing attitudes.
Kasvatusasennesiirtymän ja sosiaalisuuden yhteyksiä tarkasteltiin lineaarisen regressioanalyysin avulla ja mediaatiota tutkittiin Sobelin testin avulla.
The interventions that support parenting have long-term effects for future generations because the child-rearing attitudes are intergenerationally transferred.
Kasvatusasenteiden siirtyessä sukupolvelta toiselle vanhemmuuden tukemisen vaikutukset ulottuvat myös tuleville sukupolville.
The purpose of this study was to examine the intergenerational transmission of parental child-rearing attitudes (i.e. parent's perception of emotional significance and tolerance towards her offspring) using longitudinal data.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena olikin selvittää pitkittäistutkimusaineiston avulla siirtyvätkö kasvatusasenteet sukupolvelta toiselle ja toimiiko temperamenttipiirre sosiaalisuus välittävänä tekijänä eli mediaattorina tässä siirtymässä.
The intergenerational transmission was stronger with emotional significance and weaker with tolerance towards the offspring.
Kasvatusasenteista jälkeläisen kokeminen merkityksellisenä siirtyi sukupolvelta toiselle vahvemmin kuin jälkeläisen kokeminen rasittavana.
In line with the hypothesis, the child-rearing attitudes were transferred from the older generation to the younger one.
Tulokset ja johtopäätökset: Hypoteesin mukaisesti kasvatusasenteet siirtyivät vanhemmalta sukupolvelta nuoremmalle sukupolvelle sekä emotionaalisen merkityksellisyyden että rasittavuuden kohdalla.
Earlier studies have shown intergenerational continuity in child-rearing attitudes.
Tutkimuksen tavoitteet: Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet että kasvatusasenteet, jotka kuvastavat lapsuuden ilmapiiriä, siirtyvät sukupolvelta toiselle.
The data was analyzed using linear regression analysis.
Aineistoa analysoitiin lineaarisella regressiomallilla.
Their latest grade point average was also self-reported.
Viimeisimmän koulutodistuksen keskiarvo saatiin niin ikään oppilaiden itse raportoimana.
Pupils provided self-rated answers for temperament surveys DOTS-R and TABC-R as well as to school motivation survey created for the use of the SITRA project.
Oppilaat vastasivat itsearvioiden DOTS-R- ja TABC-R-temperamenttikyselyihin sekä SITRA-hanketta varten suunniteltuun koulumotivaatiokyselyyn.
All results are in line with previous evidence.
Tulokset ovat linjassa aikaisemman koulututkimuksen kanssa.
Along with cognitive capacity, school achievement is associated with female gender, beneficial socioeconomic status, school temperament and school motivation.
Kognitiivisen kyvykkyyden lisäksi parempiin kouluarvosanoihin ovat yhteydessä mm. naissukupuoli, suotuisa sosioekonominen tausta, koulutemperamentti ja korkea koulumotivaatio.
This study uses a subsample of 3 040 pupils between ages 13 and 19 from 64 different schools forming a geographically representative sample of Finnish speaking ninth graders.
Tähän tutkimukseen valikoitui 3040 13–19-vuotiasta oppilasta yhteensä 64 koulusta.
School motivation, temperament and their connection to school achievement
Koulumotivaation ja temperamentin yhteys kouluarvosanaan
The aim of this study is to bring together various findings of previous research of qualities influencing school achievement, and to find out whether school motivation is connected with school grades after controlling for pupil's gender and self-rated temperament.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli yhdistää aiempien tutkimusten havaintoja kouluarvosanoihin liittyvistä tekijöistä ja selvittää, onko koulumotivaatio yhteydessä kouluarvosanaan kun oppilaan temperamentin ja sukupuolen vaikutus on otettu huomioon.
As the main result, school motivation explained 38 % of the variation of school grades, when the pupil's gender and self-rated temperament were controlled.
Tulokset ja johtopäätökset: Päätuloksena havaittiin, että koulumotivaatio selittää noin 38 % kouluarvosanan vaihtelusta, kun oppilaan sukupuoli ja itsearvioitu temperamentti on kontrolloitu.
The strongest positive connection was found with persistence and the strongest negative connection with impulsivity.
Kaikilla koulutemperamenttipiirteillä oli korrelatiivinen yhteys koulumotivaatioon: voimakkain myönteinen yhteys oli sinnikkyydellä ja voimakkain kielteinen yhteys impulsiivisuudella.
Through vaster understanding of school motivation it is possible to find ways to motivate pupils in risk of social exclusion.
Ilmiötä tutkimalla on mahdollista löytää tekijöitä, joiden avulla syrjäytymisriskissä olevia oppilaita voitaisiin entistä paremmin motivoida koulutyöhön.
There were differences between temperament traits between boys and girls, however ideal school temperament traits were divided to both genders evenly.
Temperamenttipiirteissä oli eroja sukupuolten välillä, mutta koulutyössä tutkitusti ihanteelliset koulutemperamenttipiirteet jakautuivat sukupuolten kesken tasaisesti.
Previous research has pointed out various predictors of school achievement.
Tutkimuksen tavoitteet: Koulumenestykseen vaikuttavia tekijöitä on aikaisemmissa tutkimuksissa löydetty useita.
It is important to thoroughly understand school motivation, because among other things it has also been associated with effective use of learning strategies.
Koulumotivaatio on parempien arvosanojen lisäksi yhteydessä myös mm. oppimisstrategioiden taitavaan hyödyntämiseen.
This research is based on a vast Finnish SITRA school study.
Menetelmät: Tutkimus toteutettiin Suomen itsenäisyyden juhlarahasto SITRAN hankkeeseen kuuluvan laajan suomalaisen koulututkimuksen aineiston avulla.
There may be a common factor, school environment for example, explaining the strong correlation between school temperament and school motivation.
Koulutemperamentin ja koulumotivaation yhteys oppilaan kouluarvosanaan saattaa kulkea jonkin muun yhteisen latentin tekijän esim. kouluympäristön kautta.
The research material was collected on social media (Facebook) by group interview.
Tutkimusaineisto kerättiin sosiaalisessa mediassa (Facebook) toteutetulla ryhmähaastattelulla.
Qualitative content analysis was used to analyze the data.
Aineiston analysoinnissa käytettiin laadullista sisällönanalyysiä.
The teachers categorized concept to ideation, designing, making and evaluation.
Opettajat sisällyttivät käsitteeseen käsityön ideoinnin, suunnittelun, valmistuksen ja arvioinnin.
Perspective of process showed that the holistic craft process needs frames, facilitation and time, so that implementation is possible.
Prosessin näkökulmassa ilmeni, että kokonainen käsityöprosessi tarvitsee raamit, helpottavia keinoja ja aikaa, jotta sen toteuttaminen on mahdollista.
The designing needs to be trained as much as making process because difficulties of designing in particular was felt resulting from a lack of experience.
Suunnittelun nähtiin tarvitsevan harjoittelua siinä missä valmistuskin, sillä suunnittelun vaikeuden koettiin johtuvan etenkin kokemattomuudesta.
There were two research questions at this study: 1) How teachers understand the concept of holistic craft?
Tutkimukselle asetettiin kaksi tutkimusongelmaa: 1) Millä tavoin käsityötä opettavat opettajat ymmärtävät kokonaisen käsityön käsitteen?
The analysis was based on five themes rising from the theory and structuring the interview (conceptual perspective, perspective of value, perspective of process, perspective of pupils, perspective of teaching).
Analyysin pohjana oli haastattelurungossa esiintyneet viisi teemaa (käsitteen näkökulma, arvonäkökulma, prosessin näkökulma, oppilaan näkökulma ja opetuksen näkökulma).
Also, the teachers' own attitude had an impact on pupils' attitude.
Myös opettajan omalla asenteella koettiin olevan vaikutusta oppilaan asenteeseen.
2) How does holistic craft come true according to the teachers.
2) Kuinka kokonainen käsityö toteutuu opettajien mukaan?
Teachers' views of holistic craft
Opettajien näkemyksiä kokonaisesta käsityöstä
The main purpose of this study is to describe and analyze teachers views of holistic craft and its realization in primary school.
Tutkimuksen tarkoitus on kuvata opettajien näkemyksiä kokonaisesta käsityötä ja sen toteutumisesta peruskoulussa.
When the pupils' get accustomed to working according to holistic craft since the first class, they would prefer holistic craft as normal approach.
Kun oppilaat olivat tottuneet työskentelemään kokonaisen käsityön mukaisesti jo ensimmäiseltä luokalta alkaen, he pitivät kokonaista käsityötä normaalina työtapana.
The conceptual perspective showed that the concept of holistic craft was understood well.
Käsitteen näkökulma osoitti, että pääsääntöisesti kokonaisen käsityön käsite ymmärrettiin hyvin.
However, some of the teachers thought that it is also important to teach ordinary craft.
Kuitenkin osa opettajista piti tärkeänä myös ositetun käsityön opettamisen.
On the other hand holistic craft were mixed up mistakenly with the combination of textile craft and technical craft.
Toisaalta kokonaisen käsityön käsite sekoitettiin tekstiilityön ja teknisen työn yhdistelmäksi, jota se ei tarkoita.
The holistic craft were seen of a great value and it should be systematically realized already from the first grade.
Kokonaisen käsityön arvo nähtiin niin suurena, että sen suunnitelmallista toteuttamista jo ensimmäisellä luokalla pidettiin tarpeellisena.
From the perspective of teaching, teachers' thought that craft science education and their working experience were important factors to the teaching of holistic craft.
Opetuksen näkökulmasta katsottuna opettajat pitivät tärkeänä käsityön opintoja ja kokemusta opettajana toimimisesta.
From the pupils' perspective pupils' experience of holistic craft seemed to affect pupils' attitudes towards holistic craft.
Oppilaan näkökulmasta käsin voidaan todeta, että oppilaiden suhtautumiseen kokonaista käsityötä kohtaan vaikutti hyvin paljon heidän kokemuksensa kokonaisen käsityön toteuttamisesta.
As a novel issue for teachers, holistic craft was experienced slightly challenging.
Uutena asiana kokonainen käsityö koettiin hieman haasteelliseksi.
When the teachers spoke about the holistic craft, they spoke mostly about designing.
Kokonaisen käsityön osa-alueista suunnittelu esiintyi opettajien puheissa eniten.
However, results from previous studies have not been uniform and methodological shortcomings may have impacted the findings.
Tutkimustulokset ovat kuitenkin olleet osin ristiriitaisia ja menetelmälliset puutteet ovat saattaneet vaikuttaa tuloksiin.
The women filled out a reliable and valid stress self-report questionnaire, the Perceived Stress Scale (PSS), every two weeks throughout pregnancy, a total of 14 times.
Naiset täyttivät tilastollisesti luotettavan ja pätevän stressin itsearviointikyselyn (Perceived Stress Scale; PSS) kahden viikon välein koko raskauden ajan, yhteensä 14 kertaa.
Adjusting for postnatal paternal stress had no impact on the effect sizes.
Isän postnataalisen stressin kontrolloiminen ei vaikuttanut efektikokoihin.
Paternal stress was evaluated with the PSS at child age of six months.
Isän stressiä arvioitiin PSS-mittarilla lapsen ollessa kuuden kuukauden ikäinen.
Child ADHD symptoms were reported by the mothers at child age of 1–5 years with the Conners' 10-item scale, concurrently with a repeated assessment of maternal stress.
Lasten ollessa 1–5 vuoden iässä äidit arvioivat lasten ADHD-oireita (Conners' 10-item scale) sekä täyttivät uudestaan omaa stressiä mittaavan kyselyn.
Overall, the current findings are in line with the fetal programming hypothesis and highlight the importance of prenatal environmental factors in the etiology of childhood ADHD.
Tutkimuksen tulokset tukevat hypoteesia sikiöaikaisesta ohjelmoitumisesta ja korostavat raskaudenaikaisten ympäristötekijöiden merkitystä lapsen myöhemmälle ADHD-oireilulle.
The current study sample consisted of 2,304 mother-child dyads participating in the PREDO project who were recruited from maternity clinics at 12 + 0 to 13 + 6 weeks of gestation.
Äidit rekrytoitiin tutkimukseen äitiyspoliklinikoilta raskausviikoilla 12 + 0 – 13 + 6.