natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Three pupils, all belonging into category B, took part in a half-structured interview.
Puolistrukturoituun haastatteluun osallistui kolme oppilasta, jotka kuuluivat oppilastyypiltään B-kategoriaan.
The focus lies spe-cifically on the media inspired recreational artists.
Erityisesti tutkimuksen kohteena olivat mediavaikut-teiset harrastelijataiteilijat.
The research data was relatively limited, but in relation to the research problem it can be regarded as sufficient.
Tutkimuksen aineisto oli suhteellisen suppea, mutta suhteessa tutkimusongelmaan sitä voidaan pitää riittävänä.
A woman who has come into men’s territory also seeks to restore back to the feminine area by softening her with a smile, maternity, and by emphasizing the uncontrollable emotional reactions.
Maskuliiniselle alueelle astunut naisnyrkkeilijä pyritään myös palauttamaan feminiinisyyteen pehmentämällä hänen esittämistään hymyllä ja äitiydellä, sekä korostamalla kontrolloimattomia tunnereaktioita.
In the future, it would be natural to find out why does the media still con-tinue the gendering of sport.
Jatkossa olisi luontevaa selvittää, miksi mediaurheilu edelleen jatkaa urheilua sukupuolittavaa uutisointia?
Female athlete’s identity is not defined through sport, but through sex.
Näin urheilevan naisen identiteetti ei mediassa määrity urheilun, vaan sukupuolen kautta.
The data consisted of articles from two newspapers (Helsingin Sanomat and Iltalehti) and two websites (MTV3.fi and YLE.fi) examined between the dates 4.-31.3.2010.
Tutkimus-aineistona olivat Helsingin Sanomien, Iltalehden sekä MTV3.fi ja YLE.fi -sivustojen Eva Wahlströmin ottelua koskevat uutiset aikavälillä 4.-313.2010.
For example, by exploring systematically two or more dif-ferent media and their approach to women’s sport.
Tähän problematiikkaan voisi päästä käsiksi esimerkiksi tutkimalla systemaattisesti kahden tai useamman median tapaa käsitellä naisten urhei-lua ja naisurheilijoita.
Media praised for Eva Wahlström’s earlier achievements and also doesn’t unde-restimate the level of women’s boxing.
Eva Wahlströmin amatööriuran saavutuksia ylistetään eikä nais-nyrkkeilyn tasoa vähätellä.
At the same time, several factors took attention away from the sports performances.
Alkavan ammattilaisuran uutisoinnissa kuitenkin useat seikat siirtävät huomion pois urheilusuorituksesta.
The study shows that equality in sports is not correlated to equality in mediasport.
Tutkimuksen perusteella näyttää siltä, että naisten tasavertaiset mahdollisuudet urheilla, eivät korreloidu tasavertaiseen kohteluun mediaurheilussa.
The methodological approach combines two qualitative methods, discourse analysis and semiotic analysis of images, within the framework of feminist media sport studies.
Analyysimenetelminä käytettiin kriittistä diskurssianalyysiä sekä semioottista kuva-analyysiä.
The female professional boxer is also represented by comparing her to a male boxer.
Naisnyrkkeilijän ammattilaisuutta rakennetaan myös vertaamalla tätä normina pidettävään miesammattilaisuuteen.
The study analyzes the treatment of female professional boxer in the Finnish press.
Tutkimuksen keskeinen tulos on, että naisnyrkkeilijän ammattilaisuutta esitetään medi-assa ristiriitaisesti.
Also, the news coverage after the match focuses on Wahlström’s atypical emo-tional reaction after the knockout, not the athletes’ performance.
Ottelun jälkeisessä uutisoinnissa ei juurikaan kerrota ottelun tapahtumista, vaan uutisointi keskittyy naisnyrkkeilijän epätyypilliseen reaktioon tyrmäyksen jälkeen.
In this case, the main themes were the woman without a shirt and the ritual of opponents staring at each other before the match.
Tällöin keskeisiä teemoja ovat ammattilaisten paidattomuus sekä psyykkistä vahvuutta vaativa tuijotusrituaali, joista kumpikaan ei toteudu naisnyrkkeilijän kohdalla.
The purpose was to examine how Eva Wahlström was represented in the media before and after the first match of her professional career.
Tutki-muksen kohteena oli nyrkkeilijä Eva Wahlströmin ensimmäisen ammattinyrkkeilyottelun uutisointi neljässä eri mediassa maaliskuussa 2010.
Key words: mediasport, representations of female athletes, feminist media studies, professional boxing, gender and sport.
Vaikka suorituksia ei suoranaisesti vähätellä, nostetaan uutisoinnin keskiöön urheilijan ulkonäköön, seksuaalisuuteen tai yksityiselämään liittyviä seikkoja.
The material was however able to give those answers which were seeked.
Tutkimuksessa on saatu vastauksia asetettuihin tutkimusky-symyksiin, mutta laajempi aineisto olisi varmasti tuonut analyysiin lisää pontta ja sy-vyyttä.
This power generates certain fears and caution against human and educational universals.
Tämä voima luo tietynlaisia pelkoja ja varovaisuutta ihmistä ja kasvatusta koskevia universaaleja kohtaan.
While understandable, such fears constitute an obstacle to the potentially beneficial effects of such interpretation and epistemology.
Vaikka tämä on ymmärrettävää, nämä pelot muodostavat esteen tällaisen tulkinnan ja epistemologian mahdollisille myönteisille vaikutuksille.
Our global state of change presents us with a fundamental futuristic choice: Do we want to be reactive pawns drifting in the flow of global change, or do we want to have some control over our futures and manage change towards a desirable and sustainable paradigm of globalization?
Globaali muutoksen tilamme asettaa meidät perustavanlaatuisen tulevaisuusvalinnan eteen: Haluammeko olla reaktiivisia pelinappuloita globaalin muutoksen virrassa vai halummeko itsellämme olevan jotain valtaa tulevaisuuteemme ja ohjata muutosta kohti toivottavaa ja kestävää globalisaation paradigmaa?
It is this latter choice that brings educational reform to the centre of discussion.
Juuri tämä jälkimmäinen vaihtoehto asettaa kasvatuksen uudistamisen keskustelun keskipisteeksi.
This dilemma can be solved by acknowledging that science without holistic vision is prone to dogmatism.
Tämä pulma voidaan ratkaista tiedostamalla, että tiede ilman holistista näkemystä on altis dogmaattisuudelle.
Such a framework can enable some measure of objectivity in seeking constructive educational goals and values (or "good education") that would be relevant to the global turning point of humankind.
Tällainen viitekehys voi mahdollistaa jonkinasteisen objektiivisuuden etsiessä sellaisia rakentavia kasvatustavoitteita ja arvoja (eli "hyvää kasvatusta"), jotka olisivat relevantteja ihmiskunnan globaalille käännekohdal¬le.
The results of the speculative test indicate that the original hypotheses can provide a meaningful and relevant conceptual frame of reference for educational research.
Spekulatiivisen kokeen tulokset viittaavat siihen, että alkuperäiset hypoteesit voivat antaa mielekkään ja relevantin käsitteellisen viitekehyksen kasvatustutkimukselle.
It is feared that positivism would be reintroduced into human sciences if universals are viewed through a realist interpretation and natural scientific epistemology.
Pelätään, että positivismi löytäisi tiensä takaisin ihmistieteisiin, jos universaaleja tarkastellaan realismin tulkinnalla ja luonnontieteellisellä epistemologialla.
Science seeks co unravel the essential reality of things, which in turn requires focus on the universal qualities of reality.
Tiede pyrkii paljastamaan asioiden perimmäisen todellisuuden, mikä puolestaan edellyttää kohdentamista todellisuuden universaaleihin ominaisuuksiin.
This excessive focus on particulars is due co certain ingrained habits of the scholarly mind, which in turn is attributable co the power of tradition.
Tämä liiallinen keskittyminen partikulaareihin johtuu tietyistä oppineen ajattelun piintyneistä tavoista, mitkä puolestaan juontuvat tradition voimasta.
Therefore, this research seeks to take the first modest step in focussing the attention of the science of education on educational universals.
Niinpä tämä tutkimus pyrkii ottamaan ensimmäisen vaatimattoman askeleen kasvatustieteen huomion keskittämisessä kasvatuksen universaaleihin.
If interpreted broadly, a realist view on universals and a natural scientific approach can be instrumental in avoiding dogmatism in science.
Laajasti tulkittuina realismin näkökulma universaaleihin ja luonnontieteellinen lähestymistapa voivat osoittautua keinoiksi välttää dogmaattisuutta tieteessä.
It is proposed that, if such hypotheses are accepted, theorems on human reality and on human education can be formulated that provide theoretical tools for pursuing a global ethos.
Työ esittää, että jos tällaiset hypoteesit hyväksytään, voidaan muodostaa sellaisia ihmisen todellisuutta ja ihmisen kasvatusta koskevia väittämiä, jotka tarjoavat teoreettisia työkaluja globaalin eetoksen tavoittelemiseksi.
In order to get some tangible understanding of the plausibility of the proposed hypotheses a speculative test is carried out - an empirical study that takes as its basic postulates the proposed hypotheses, as if these were generally accepted and established presuppositions of the science of education.
Jotta saataisiin jonkinlaista tuntuvaa käsitystä esitettyjen hypoteesien uskottavuudes¬ta, toteutetaan spekulatiivinen koe - empiirinen tutkimus, joka ottaa peruspostulaateikseen ehdotetut hypoteesit, ikään kuin nämä olisivat yleisesti hyväksyttyjä ja vallitsevia kasvatustieteen lähtöoletuksia.
This recursive approach thus examines the plausibility of such hypotheses as a basis for educational research.
Tämä rekursiivinen lähestymistapa tunnustelee siis tällaisten hypoteesien uskottavuutta kasvatustieteen perustaksi.
Such systemic hypotheses on the phenomenon of education include: (1) education is a universal function manifest in evolutionary systems, the holistic process of interaction and transformation that guides a system's evolution towards the realization of its potential; (2) self¬conscious and purposeful systems can produce intentional and goal-oriented educational processes; (3) conscious choice of educational goals and models affects the future and is a manageable tool for purposeful evolution; (4) there are universal principles and ideals that are critically relevant to the realization of the potential of human systems and, thus, bear directly on the appropriate educational paradigms and goals to be adopted.
Näitä systeemisiä hypoteeseja ovat: (1) kasvatus on evolutionaarisissa systeemeissä ilmenevä universaali funktio, kokonaisvaltainen vuorovaikutus- ja muutosprosessi, joka ohjaa systeemin evoluutiota kohti potentiaalinsa toteutumista; (2) itseään tiedostavat ja päämäärätietoiset systeemit voivat saada aikaan tarkoituksellisia ja tavoitehakuisia kasvatus prosesseja; (3) kasvatuksellisten tavoitteiden ja mallien tietoinen valinta vaikuttaa tulevaisuuteen ja on hallittavissa oleva työ1ealu päämäärätietoiseen evoluutioon; (4) on olemassa universaaleja periaatteita ja ideaaleja, jotka ovat kriittisen relevantteja ihmissysteemien potentiaaIin toteutumiselle ja ovat siten suoraan merkittäviä omaksuttaviksi soveliaiden kasvatusparadigmojen ja -tavoitteiden kannalta.
This means that it is possible to investigate ontological approximations of educational universals through empirical observation, and it is also possible to pursue alternatives for an ethically justifiable and futuristically sustainable human paradigm through practical educational measures.
Tämä merkitsee sitä, että kokemusperäisen havainnoinnin kautta on mahdollista tutkia kasvatuksen universaaleja koskevia ontologisia approksimaatioita ja myöskin että käytännön kasvatuksellisin keinoin on mahdollista tavoitella eettisesti oikeutettuja ja tulevaisuuden kannalta kestäviä inhimillisen paradigman vaihtoehtoja.
Within the science of education, this would mean the study of the phenomenon of education as a whole and focus on the universals of education.
Kasvatustieteessä tämä merkitsee kasvatusilmiön tutkimista kokonaisuutena sekä kohdentamista kasvatuksen universaaleihin.
The overall postulate of this study is: The general epistemological paradigm of science and its method of exploring universals, mostly used by natural sciences, are relevant and applicable also to the paradigm of the science of education.
Tämän tutkimuksen yleinen postulaatti olettaa: Yleinen, enimmäkseen luonnontieteiden käyttämä episteeminen tieteenparadigma ja sen menetelmä universaalien tutkimiselle ovat relevantteja ja sovellettavissa myös kasvatustieteen paradigmassa.
In conclusion, the study suggests that holistic vision and meaningful scientific thought within the science of education can result from a focus on universals regarding moral existence and global ethos; it also proposes that the general epistemological paradigm of science and General Systems Theory are applicable to, and fundamentally relevant for, such educational universals.
Tutkimus päättelee, että kokonaisvaltainen näkemys ja mielekäs tieteellinen ajattelu kasvatustieteessä voi syntyä paneutumisesta moraalista olemista ja globaalia eetosta koskeviin kasvatuksen universaaleihin; se myös esittää, että yleinen episteeminen tieteenparadigma ja yleinen systeemiteoria ovat sovellettavissa ja olennaisen relevantteja tällaisille kasvatuksen universaaleille.
It seeks co demonstrate the philosophical and meta-theoretic feasibility of educational universals through a study of the applicability of General Systems Theory to the science of education.
Se pyrkii osoittamaan kasvatuksen universaalien filosofisen ja metateoreettisen hyödyllisyyden tutkimalla yleisen systeemiteorian soveltuvuutta kasvatustieteeseen.
The overall reasoning that forms the backbone of this dissertation is summed up in the following points: (1) we live at a global turning point in the history of humankind and, therefore, education and pedagogical science need co assume their central and active role in building a sustainable global future; (2) co do this, the science of education needs a generally acceptable philosophical foundation, a credible meta-theory for enabling the holistic and coherent exploration of the phenomenon of education; (3) it is plausible to pursue this by focussing the science of education on the universals of education instead of its mete particulars; (4) the general epistemological paradigm of science, mainly used by natural sciences, can be meaningfully applied also to the study of educational universals, while avoiding the pitfalls of a merely positivistic approach; (5) the theoretical mode!
Tämän väitöskirjan selkärangan muodostavan ajatuskulun voi tiivistää seuraaviin kohtiin: (1) elämme ihmiskunnan historian globaalia käännekohtaa, ja siksi kasvatuksen ja kasvatustieteen täytyy omaksua keskeinen ja aktiivinen roolinsa kestävän globaalin tulevaisuuden rakentamisessa; (2) tämän tehdäkseen kasvatustiede tarvitsee yleisesti hyväksyttävän filosofisen perustan, uskottavan metateorian kasvatus ilmiön kokonaisval-taisen ja eheän tutkimisen mahdollistamiseksi; (3) tätä voi uskottavasti tavoitella keskittämällä kasvatustiedettä kasvatuksen universaaleihin eikä vain sen partikulaareihin; (4) yleistä episteemistä tieteenparadigmaa, jota pääasiassa luonnontieteet käyttävät, voidaan mielekkäästi soveltaa myös kasvatuksen universaalien tutkimiseen samalla, kun vältetään pelkän positivistisen lähestymistavan karikkoja; (5) yleisen systeemiteorian tarjoama teoreettinen malli näyttää tarjoavan hyvän perustan sellaisten kasvatuksen universaalien muodostamiseen, jotka vastaavat kasvatuksen futuristista roolia muutosagenttina globalisaation paradigmassa.
At present, however, the study of the particulars of education is the target of the majority of pedagogical research and theory.
Tällä hetkellä kuitenkin pääosa kasvatustutkimuksesta ja -teoriasta keskittyy kasvatuksen partikulaareihin.
The main hypothesis, on the other hand, is: If the science of education is to focus on educational universals, General Systems Theory is fundamentally relevant for this quest. From these points of departure further hypotheses are proposed that reposition the science of education in a systems theoretical philosophical context.
Toisaalta tutkimuksen päähypoteesi väittää: jos kasvatustieteen on tarkoitus paneutua kasvatuksen universaaleihin, yleinen systeemiteoria on olennaisen relevantti tälle pyrkimykselle.
According to the results of this research the needs and the challenges to the knowledge arise both from the internal and external environment.
Tutkimustulosten mukaan tarpeet ja haasteet tiedolle tulevat sekä sisäisestä että ulkoisesta toimintaympäristöstä.
Health care management will have a significant role in the success of the service planning in the future.
Terveydenhuollon johtamisella on tulevaisuudessa merkittävä rooli palvelutoiminnan suunnittelun onnistumisessa.
The leadership must be measurable, intentional activity, which can be assessed and developed.
Johtamistyön tulee olla mitattavaa, intentionaalista toimintaa, jota voidaan arvioida sekä kehittää.
In these networks information can be collectively built, distributed, converted, and finally made communally accepted and then implemented to the operative level.
Näissä verkostoissa voidaan tietoa muodostaa, jakaa ja konvertoida kollektiivisesti, sekä lopulta muodostaa siitä yhteisöllisesti hyväksyttyä tietoa, joka implementoidaan edelleen toiminnan tasolle.
The development will also happen by joint training environment, and coordinated, designated expert network.
Kehittämistä tapahtuu tulevaisuudessa yhteisen koulutusympäristön sekä koordinoidun, nimetyn asiantuntijaverkoston avulla.
Wide-ranging and varied knowledge management is increasingly needed, as well as understanding the fact that the information in itself can not be lead.
Yhä enemmän tarvitaan laaja-alaista ja monipuolista tiedon hallintaa sekä ymmärrystä, että tietoa ei sinällään voi johtaa.
This information is then converted to the management track knowledge.
Tätä tietoa konvertoidaan johtamisen polkutiedoksi.
The service planning develops by defined leadership responsibilities in an organization.
Palvelutoiminnan suunnittelu kehittyy organisaatiossa määritettyjen johtamisvastuiden avulla.
In a knowledge-intensive specialist organization experts are lead facilitating socially open collaborative networks.
Tietointensiivisessä asiantuntijaorganisaatiossa johdetaan asiantuntijoita mahdollistaen sosiaalisesti avoimia yhteistyöverkostoja.
The experts of the research interview were selected from different specialty areas, working at different levels of service as medical and nursing directors.
Tutkimushaastattelun asiantuntijat valittiin eri erikoisaloilta, palvelutoiminnan eri tasoilla työskentelevistä lääkäri- ja hoitotyön johtajista.
Methodologically, I used a theory-driven systematic content analysis, experts in structured interviews, focus-group interviews, as well as documentary material.
Metodologisesti olen käyttänyt teorialähtöistä systemaattista sisällön analyysiä, asiantuntijoiden teemahaastatteluja, focus group-haastattelua ja dokumenttiaineistoa.
On the other hand the services have to be targeted to the health needs of the population enabling high health benefits.
Palveluita tulee kyetä kohdentamaan väestön terveystarpeiden mukaisesti mahdollistaen korkean terveyshyödyn palveluiden käyttäjille.
Knowledge-based management in the public health care will open a new kind of leadership and development, where the leader’s social and interactive capabilities as well as personal leadership skills are more and more pronounced.
Julkisen terveydenhuollon tietoperustainen johtamistyö tulee avaamaan uudenlaista johtamis- ja kehittämistyötä, jossa johtajan sosiaalinen ja vuorovaikutteinen kyvykkyys sekä henkilökohtaiset sovellettavat johtamistaidot korostuvat yhä enemmän.
Material was collected from Finland’s largest hospital district of Helsinki and Uusimaa representing specialized care.
Aineiston keruun kohdeorganisaatioksi valitsin Suomen suurimman erikoissairaanhoitoa edustavan Helsingin- ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS).
The leaders want to learn mining and analysing data, which is seen essential to the success in the future from the perspective of managerial work.
Tiedon louhintaa ja analysointia tulee kehittää, mikä nähdään välttämättömänä tulevaisuudessa johtamistyön onnistumisen näkökulmasta.
Major challenges in the public health care will be the control and understanding of the cost-effectiveness and the overall economy as well as the strategic foresight of the resources and know-how.
Julkisen terveydenhuollon ja tässä tutkimuksessa tutkimuksen kohteena olevat erikoissairaanhoidon merkittävät haasteet tulevat olemaan kustannustehokkuuden ja palvelutoiminnan kokonaistaloudellisuuden hallinta sekä resurssien ja osaamisen strateginen ennakointi.
In this study I used the method and data triangulation, where data collection was carried out in a versatile and mutually supportive research approach.
Tutkimuksessani on käytetty menetelmä- ja aineistotriangulaatioita, jolloin tiedon keruu on toteutettu monipuolisesti toisiaan tukevilla tutkimusotteilla.
Service planning can be developed through the development of the leadership co-operative with primary healthcare and municipalities.
Sitä voidaan kehittää johtamistyön kehittämisen avulla co-operatiivisesti perusterveydenhuollon ja kuntien välillä.
These are combined with intentional empirical leadership in which a continuous, systematic data mining will produce the information necessary for leadership to be analysed.
Tietoperustaisessa johtamisessa liiketoimintaosaaminen ja ammattimainen henkilöstöjohtaminen yhdistyvät intentionaaliseen, kokemusperäiseen johtamisotteeseen, jossa jatkuva, systemaattinen tiedon louhinta tuo analysoitavaksi johtamistyöhön tarvittavaa tietoa.
Design has now become one of the key factors for competitiveness.
Muotoilusta onkin tullut yrityksille yksi merkittävistä kilpailukykyyn vaikuttavista tekijöistä.
The research material consists of interviews (n = 21) of the OP Financial Group employees, two surveys and a documentary material.
Tutkimusaineisto koostuu OP Ryhmän eri roolien työntekijöille tehdyistä haastatteluista (n=21), kahdesta kyselystä sekä dokumentaarisesta aineistosta.
This is a case study focusing on the Finnish OP Financial Group.
Kyseessä on tapaustutkimus, jonka kohteena on suomalainen finanssiryhmä OP.
The use of design and design thinking in business operations has grown in recent years.
Muotoilun ja muotoiluajattelun hyödyntäminen yritysten toiminnassa on kasvanut viime vuosina.
In recent years, the OP Financial Group has invested significantly in design expertise and aims to transform itself from a financial group into a multidisciplinary service company.
Viime vuosina OP Ryhmä on panostanut voimakkaasti muotoiluosaamiseen, ja sen tavoitteena onkin muuntautua finanssiryhmästä monialaiseksi palveluyritykseksi.
Content analysis is used in the analysis of the research material to form different themes which have helped to answer the research questions.
Aineiston analyysissa hyödynnetään sisällönanalyysia, jolla on saatu eri teemojen avulla selvitettyä vastaukset tutkimuskysymyksiin.
However, design has the most impact on the company's business when it is implemented into company’s strategy and culture.
Eniten vaikutusta muotoilulla yrityksen toimintaan koetaan olevan kuitenkin silloin, kun muotoilu on jalkautettu yrityksen strategiaan ja kulttuuriin.
Based on the results of the research, it can be said that design and design thinking in OP Financial Group is understood better especially in top management and in development.
Tutkimuksen tulosten perusteella voi sanoa, että OP Ryhmässä muotoilun ja muotoiluajattelun ymmärretään paremmin etenkin ylimmässä johdossa sekä kehittämisessä.
On the other hand, for the middle management who have no contact for design thinking and development, the meaning and benefits of design remain unclear.
Sen sijaan keskijohtoon rinnastettavilla henkilöillä, joilla ei ole kosketuspintaa muotoilutekemiseen, muotoilun merkitys ja hyödyt jäävät epäselviksi.
These allow you to define the maturity of organizational design in general but additional ways for the models are needed to bring the design to the next level.
Näiden avulla pystytään määrittämään organisaation muotoilun kypsyys ylätasolla, mutta tarvitaan lisää keinoja siihen, miten muotoilu voidaan nostaa seuraavalle tasolle.