natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, it also describes the connection between gerontological social work’s practice and other practices of older adults’ everyday life.
Suhteisuus kuvaa myös gerontologisen sosiaalityön suhteisuutta muihin sosiaalisen elämän käytäntöihin.
The research examines the types of researcher and social worker positions that can be detected during fieldwork.
Aineistona ovat asukkaiden ja tutkijasosiaalityöntekijän kohtaamisten tallenteet, joita on analysoitu kehysanalyysin keinoin.
The thesis explores gerontological social work and practices of gerontological social work, focusing on professional practices.
Tutkimus paikantuu gerontologisen sosiaalityön ammatillisten käytäntöjen tutkimukseen.
The analytical tool of this concluding chapter is practice theory.
Yhteenveto-osiossa osajulkaisuista on tehty synteesi, jossa analyysikehikkona on toiminut kulttuurinen käytäntöteoria.
Gerontological social work is understood as ‘practice-as-entity’, which consist of a range of practices and elements.
Kulttuuriseen käytäntöteoriaan ja sen käsitteisiin nojautuen käytäntö ymmärretään käytäntökokonaisuutena, joka muotoutuu käytännöistä sekä osatekijöistä.
The present study brings to the fore the diversity of gerontological social work’s practices and elements.
Tutkimuskysymyksiin vastaamalla tuotetaan tietoa gerontologisen sosiaalityön käytäntökokonaisuudesta ja sen rakentumisesta.
The last article is based on the author’s fieldwork experiences as a researcher and social worker in an older adults’ residential home.
Neljäs osajulkaisu on autoetnografinen päiväkirjamerkintöihin pohjautuva tarkastelu tutkijasosiaalityöntekijän positioista asumispalvelukeskuksessa.
This article consists of two data: the first one is audio recorded interviews of older adults and their close relatives and the second data is audio recorded interviews of social workers who worked at rehabilitation centres.
Aineistona ovat iäkkäiden ja heidän omaistensa sekä kuntoutus- ja hoitolaitosten sosiaalityöntekijöiden haastattelut, joita on analysoitu teorialähtöisellä sisällönanalyysilla.
The first article identifies, and analyses older adults’ needs for social work in the context of residential home.
Ensimmäisessä osajulkaisussa pohditaan asumispalvelukeskuksen iäkkäiden asukkaiden sosiaalityöllisiä tarpeita.
Clearly, a range of research contexts and means of knowledge construction are needed in order to make this diversity visible.
Samaan aikaan painottuu gerontologisen sosiaalityön käytäntöjen ja osatekijöiden moninaisuus, joiden tutkimuksellinen tavoittaminen tarkoittaa erilaisia toimintaympäristöjä huomioivaa ja erilaista tietoa yhdistävää tutkimusta.
Three research questions directed the work: 1.
Kolme tutkimuskysymystä ohjasivat tutkimusta: 1.
Theoretical framework is constructed around brand design and product development process (PDP).
Teoreettinen viitekehys on rakennettu brändin suunnittelun ja tuotekehitysprosessin ympärille.
Two cases are presented and analyzed.
Tutkimus sisältää kaksi tapausta.
Main results drawn after the research are 1) Lack of Nokia experience principles’ comprehensive implementation exist 2) Nokia MN industrial designers face challenges connected to processes and both technological and cost restrictions 3) At the stage of new concept design the industrial designer has freedom to emphasize the Nokia experience principles with accordance to the concept’s purpose.
Tutkimuksen tuloksia ovat 1) Nokian muotoiluohjeistusta ei ole kokonaisvaltaisesti noudatettu Nokia Mobile Networksin tuotteissa 2) Muotoilijat kohtaavat haasteita, jotka liittyvät prosesseihin sekä teknologiaan ja kustannuksiin 3) tuotekonseptissa on suurempi vapaus korostaa Nokian elämysperiaatteita konseptin käyttötarkoituksen mukaisesti.
Additionally, product semantics as analysis method is implemented.
Lisäksi tuotesemantiikka tutkimusmetodina on sovellettu.
Another research purpose is to add information in the field of industrial design and implementing brand design guidelines and brand experience principles in concept design.
Toinen tutkimuksen tavoite on lisätä tietoa brändin suunnitteluohjeistuksen sekä brändin elämysperiaatteiden käyttämisestä konseptisuunnittelussa.
How are Nokia experience principles to be applied in new concept design?
Miten Nokian suunnitteluohjeita tulisi soveltaa konseptisuunnittelussa?
Additionally, design guidelines for brands are discussed.
Lisäksi brändin suunnitteluohjeistuksia on esitelty yleisesti.
Ware the challenges industrial design face in the product development process within Nokia MN?
Minkälaisia haasteita teollinen muotoilija kohtaa Nokia Mobile Networksin tuotesuunnitteluprosessin aikana?
This qualitative research is carried out for purposes of Nokia Mobile Networks’ (MN) intent to create understanding about the current state of the industrial design within the Nokia MN products.
Tutkimuksen tavoite on selvittää, noudattavatko Nokia Mobile Networksin tutkimukseen valitut tuotteet Nokia brändin suunnitteluohjeistusta sekä lisätä ymmärrystä teollisen muotoilun tilasta Nokia Mobile Networksissa.
Do selected Nokia MN products incorporate the Nokia experience principles encouraged in Nokia Brand design guidelines?
Sisältävätkö valitut Nokia Mobile Networksin tuotteet Nokian suunnitteluohjeistuksessa esiintyviä ohjeita.
Case 1 consists of Nokia brand experience principles’ implementation in Nokia Mobile Networks’ selected products.
Tapaus 1 pohtii, noudattavatko Nokia Mobile Networksin tutkimukseen valitut tuotteet Nokian suunnitteluohjeita.
Case 2 is a productive part where the researcher has carried out a product concept design for Nokia Mobile Networks.
Toinen tapaus on produktiivinen prosessi, missä konseptin suunnitteluprosessi on dokumentoitu ja analysoitu.
Finally the process is displayed in public.
Lopuksi työskentely tuodaan esiin julkisesti.
The operations model in my research is divided into five different stages.
Toimintamalli jakaantuu viiteen eri vaiheeseen.
In the planning and preparation stage the multiprofessional co-operation between different organizations is utilized and taken into account.
Suunnittelu- ja valmisteluvaiheessa hyödynnetään organisaatioiden välistä moniammatillista yhteistyötä.
Altogether three different workshops were set up in the Arctic Garden: one in the spring of 2011, another in the autumn of 2011 and the third one in the winter of 2012.
Arktiseen puutarhaan järjestettiin yhteensä kolme työpajaa; keväällä 2011, syksyllä 2011 sekä talvella 2012, joista muodostui kokonaisuus, jonka nimesin Uitto-projektiksi.
In the unification stage all the results of the research are gathered up.
Yhdistämisvaiheessa tulokset kootaan yhteen.
In the introductory stage of the theme different visits are organized to museums and science centres.
Teemaan tutustumisvaiheeseen liittyy vierailuja esimerkiksi museoihin ja tiedekeskuksiin.
In the evaluation stage the items studied during museum visits are transformed into a visual form by the means of environmental art.
Purkamisvaiheessa museovierailulla opitut asiat tuotetaan visuaaliseen muotoon ympäristötaiteen avulla.
Based on my research data I came to the conclusion that in order to fully comprehend the theme of a workshop the participation and presence of a person who owns an expert knowledge of the theme (e.g. a representative of a certain museum or science centre) is required in order to plan and lay out teaching materials and to assist the teacher in teaching situations.
Tutkimusaineiston pohjalta havaitsin, että työpajan teeman ymmärtäminen vaatii aiheen asiantuntijan esimerkiksi tiedekeskuksen tai museon edustajan mukanaoloa oppimistehtävien suunnittelussa ja opetuksessa opettajan lisäksi.
The project itself has been a multistage process which has involved the participation by the faculty and students of the University of Lapland and also the personnel of Arktikum, the National Board of Forestry/Pilke, the Forest Museum of Lapland and the lower secondary school of Ounasvaara.
Projekti on ollut monivaiheinen prosessi, johon on osallistunut Lapin yliopiston opiskelijoita ja opettajia sekä Arktikum, Metsähallitus/ Pilke, Lapin metsämuseo ja Ounasvaaran yläaste.
In the operations model the construction of the workshops is carried out in such a manner that the operations model can be applied to learning environments outside of classroom
Toimintamallissa työpajojen rakentumista on kuvattu niin, että mallia voidaan hyödyntää myös muissa koulun ulkopuolisissa oppimisympäristöissä.
The theme of the project was closely linked to the history surrounding the area near the Arctic Garden in Rovaniemi.
Projektin teema liittyi Arktisen puutarhan ympärillä olevaan paikan historiaan.
The purpose of my study was to examine the factors and circumstances which need to be taken of account while organizing and realizing environmental art workshops in the Arctic Garden.
Tutkimustehtävänä on ollut kiinnittää huomiota niihin seikkoihin, joita täytyy ottaa huomioon järjestettäessä ja toteutettaessa Arktiseen puutarhaan ympäristötaiteellisia työpajoja.
My pro gradu thesis is an action research based on how to utilize the Arctic Garden situated in Rovaniemi Finland as a workshop learning environment of environmental art.
Pro gradu-tutkielmani on toimintatutkimus Rovaniemellä sijaitsevan Arktisen puutarhan hyödyntämisestä ympäristötaiteellisen työpajatoiminnan oppimisympäristönä.
In my research I studied the Arctic Garden with the help of place and socio-cultural survey situation model invented by the University of Lapland.
Tutkimuksessa tutustuin Arktiseen puutarhaan Lapin yliopistossa kehitettyä paikan ja sosiokulttuurisen tilanteen kartoituksen mallia apuna käyttäen.
Since the Arctic Garden area lacked established traditions and practices, the focus of my research was to discover what the Arctic Garden in Rovaniemi was like as a learning environment and in addition, my mission was to develop and improve environmental art workshop practices.
Alueen työpajojen toiminnasta ei ole olemassa valmiita käytäntöjä, joten projektin avulla selvitin millainen Arktinen puutarha on oppimisympäristönä ja kehitin ympäristötaiteellista työpajatoimintaa.
In the workshops special observation on learning in the environmental art workshops organized in the Arctic Garden was examined very carefully.
Työpajoissa havainnoin sitä, millä tavoin oppimista tapahtuu Arktiseen puutarhaan järjestetyissä ympäristötaiteellisissa työpajoissa.
The interview and questionnaire data received from the students who participated in the Uitto project as well as observation were the main methods how I studied the Arctic Garden and the environmental art workshops in the area.
Arktista puutarhaa ja siellä toimivien ympäristötaiteellisten työpajojen toimintaa kartoitin Uitto-projektin työpajoihin osallistuneiden opiskelijoiden haastattelu- ja kyselyaineiston, sekä osallistuvan havainnoinnin avulla.
With the help of my research data I was able to create an operations model for environmental art workshop practices in the Arctic Garden.
Tutkimusaineiston avulla kehitin Arktisen puutarhan ympäristötaiteelliselle työpajatoiminnalle toimintamallin, joka kuvaa niitä toimenpiteitä mitä työpajojen toteuttamiseen tarvitaan.
Participants were 8th and 9th graders from Finland, Norway, Sweden and Russia, and there were 17 participants all together.
Osallistujat olivat 8-9 -luokkalaisia nuoria Suomesta, Norjasta, Ruotsista ja Venäjältä.
Our study is part of ArctiChildren INnet -project, where the aim of was to develop models to support psychosocial wellbeing of schoolchildren through multimodal activities in Barents region.
Tut-kimuksemme on osa ArctiChildren InNet -hanketta, jossa on kehitetty terveysviestintäsivus-toa ja multimodaalisten toimintojen kautta malleja nuorten psykososiaalisen hyvinvoinnin tukemiseksi Barentsin alueella.
Our theoretical background consists of multicultural art education, communal art education, developmental psychology of youth, youth culture and self portrait as an art form.
Teoriataustamme käsittää nuoruuden ikävaiheen ja identiteetin, monikulttuurisen kuvataidekasvatuksen, yh-teisöllisen taidekasvatuksen ja omakuvan teemat.
The workshops were organized in Tornio in university of applied sciences of Lapland and in school of Talvik in Norway.
Tutkimuksemme on taideperustainen toimintatutkimus, jonka toimintaosuudet toteutimme Torniossa Lapin ammattikorkeakoulun tiloissa ja Talvikin koululla Norjassa.
The art making provides the space and way of communication over the language and culture barri-ers.
Taide mahdollistaa kulttuuri- ja kielirajat ylittävän kohtaamisen ja oman tarinan kertomisen.
Through the art making process one can experience the feelings of empowerment, involvement and becoming visible.
Vuorovaikutteinen kuvantekeminen ja keskustelu omakuvien tekemisen yhteydessä mahdollistavat näkyväksi tulemisen, voimaantumisen ja osallisuuden kokemuksia.
Our study is an art based action research where making the self-portraits in a group is a method and a way to explore self and self image.
Selvitämme tutkimuksessamme omakuvan käyttöä yh-teisöllisyyteen, osallisuuteen ja voimautumiseen tähtäävän ryhmätoiminnan välineenä.
The role of the teacher - leader of the workshop, is crucial in creating and guiding the meaningful conversation during the process.
Toimintaan aktiivisesti osallistuva ohjaaja luo tasa-arvoisen ja keskustelevan ilmapiirin.
Our main results are that making art together with open interaction in workshop group is required to share the feelings and see the self and the other.
Omakuva toimii työpajassa peilinä itsen ja toisen välillä, sillä se henkilökohtaisuutensa vuoksi paljastaa aina jotain tekijästään.
Our aim is to figure out what kind of qualities enable the becoming visible and the empow-erment, involvement in the self-portrait workshop.
Tutkimme miten työpajatilanteessa mahdollistetaan omakuvan keinoin tapahtuvaa nuorten identiteetin ja minuuden tutkiskelua.
Service design is a developing field which uses methods from traditional industrial design.
Palvelumuotoilu on koko ajan kehittyvä ala, jossa hyödynnetään teollisen muotoilun perinteisiä menetelmiä.
This research is carried out by a case study together with companies of the Northern Savonia area.
Tutkimus toteutetaan tapaustutkimuksena yhdessä Pohjois-Savon alueen toimijoiden kanssa.
The main result of this research is a five step service design process.
Tuloksena tutkimuksessa syntyi viiden kohdan avulla muodostettu palvelumuotoiluprosessi.
The aim of this study is to get understanding about the opportunities and the nature of protected products.
Tavoitteena on ymmärtää nimisuojaprosessin mahdollisuudet ja luonne.
However, companies have a lack of knowledge about protecting products which creates challenges for visibility of the traditional food products.
Kuitenkin, yritysten tietämättömyys nimisuojasta asettaa haasteita perinneruokien näkyvyydelle.
Methods of service design are used to develop better services for companies and communities and to get better understanding to create better user experience.
Palvelumuotoilun menetelmiä käytetään yritysten ja yhteisöjen toimintojen parantamisessa sekä mielekkäämmän asiakaskokemuksen luomisessa.
Service design can be used to increase knowledge of protected products and to get more value for company and user experience.
Palvelumuotoilua voi käyttää nimisuojan nostamiseksi tunnetuksi ja tuomaan arvoa yrityksen toiminnalle sekä asiakaskokemukselle.
This research creates service design process around a case study and expresses the needs for protecting traditional food products.
Tässä tutkimuksessa palvelumuotoiluprosessi muodostetaan case-tapahtuman ja siihen liittyvän nimisuojatuotteiden tarpeen kartoittamisella.
In addition, results of this research are examples about the protected product concepts and the fiction of customer journey in Northern Savonia.
Tuloksena syntyi myös selvitys Pohjois-Savon alueen tuotteiden nimisuojakonseptien ja palvelupolun esimerkeistä.
An urban region failing to create images will not exist, neither to its external stakeholders, nor to internal satakeholders in the long run.
Kaupunkiseutu, joka ei synnytä mielikuvia, ei ole olemassa, ei ulkoisille sidosryhmille, eikä itse asiassa pidemmän päälle sisäisillekään.
The ability to create images becomes vital.
Kaupunkiseudun kyky synnyttää mielikuvia nousee keskeiseksi.
An urban region has to be able to attract important flows of customers, residents, enterprises, funds or knowledge.
Kaupunkiseudun on kyettävä houkuttelemaan itselleen tärkeitä asiakas-, asukas-, yritys-, raha- ja osaamisvirtoja puoleensa.
Only realized strategic aims create a strategy-based image and reputation outside the urban region.
Vasta kaupunkiseudun toteutuneet strategiset tavoitteet rakentavat strategian mukaisen kuvan ja maineen kaupunkiseudun ulkopuolelle.
The internal reputation of the region, the spirit of the place, fosters the sense of community, legitimizes the functions of the urban region and commits the members of the community to the strategic aims and the concrete actions required.
Kaupunkiseudun sisäinen maine, paikan henki, varmistaa yhteisöllisyyden, legitimoi kaupunkiseudun toiminnan ja sitouttaa yhteisön jäsenet strategisiin tavoitteisiin ja niiden mukaiseen konkreettiseen toimintaan.
Every urban region has its own identity based on local values, culture, history, visions and strategies, its own way to operate and communicate with its stakeholders and its own unique reputation.
Kaikilla kaupunkiseuduilla on paikallisiin arvoihin, kulttuuriin ja historiaan sekä visioihin ja strategioihin perustuva identiteetti, oma tekemisen ja viestimisen tapa omissa sidosryhmissään sekä rakenteeltaan ainutlaatuinen maine.
The identity-based critical examination reveals the multi-faceted nature of reputation.
Tutkimuksen käyttämä identiteettilähtöinen tarkastelu paljastaa maineen monitahoista luonnetta.
In the present turmoil of local governance when the role and tasks of the municipalities are changing, the meaning, management and the means of reputation management are also in transformation.
Kunnallishallinnon murroksessa ja kuntien tehtävien muuttuessa maineen merkitys ja rakentuminen sekä mainetyön keinot myös muuttuvat.
In the regional context, the understanding of two significant dimensions of the identity, viz. the community dimension (what the urban region is) and the strategic dimension (what the urban region wants to be), provides a solid basis for a sustainable reputation enhancing regional development and success.
Aluekontekstissa identiteetin kahden merkittävän ulottuvuuden – yhteisöllinen ulottuvuus (mitä alue on) ja strateginen ulottuvuus (mitä alue haluaa olla) – ymmärtäminen on keskeinen perusta kestävälle maineelle ja sen mahdollistamalle kaupunkiseudun kehitykselle, menestykselle.
The theoretical background of the study lies on the multidisciplinary research of identity, image and reputation examined in the context of strategic management and regional development.
Tutkimuksen teoreettinen lähtökohta on monitieteisessä identiteetti-, imago- ja mainetutkimuksessa, jota on tarkasteltu strategisen johtamisen ja aluekehityksen tutkimuksen yhteydessä.
The emphasis on local vitality is intensifying the need for attractive and competitive reputation in urban regions.
Elinvoimatehtävän korostumisen myötä kaupunkiseutujen tarve vetovoimaiseen ja kilpailukykyiseen maineeseen kasvaa olennaisesti.
It investigates the role and effects of reputation on the development of urban regions and explains, how reputation management can be utilized in the management and strategic development of urban regions.
Tutkimuksessa tarkastellaan maineen merkitystä ja vaikuttavuutta kaupunkiseutujen kehitykselle, ja se selvittää, kuinka mainetyö voidaan ottaa kaupunkiseudun johtamisen ja strategisen kehittämisen välineeksi.
The study relates to municipal science, strategic management, regional development and reputation management.
Tutkimus kytkeytyy kunnallistieteen, strategisen johtamisen, aluekehityksen ja maineen tutkimusaloihin.
As the role of welfare functions as the creator of local identity in local administration is diminishing, reputation management can be utilized in the building of a strong local identity and solid local spirit to support local vitality.
Kun hyvinvointitehtävän merkitys kuntayhteisön identiteetin rakentajana puolestaan kaventuu, mainetyön keinoilla voidaan lähteä rakentamaan kaupunkiseudulle vahvaa identiteettiä ja uutta yhteisöllisyyttä elinvoiman tueksi.
The core research data were retrieved from interviews, official documents of the regions (strategies, reports), reputation and image research of the regions and statistics.
Tutkimuksen keskeisin aineisto muodostui haastatteluista, kaupunkiseudun julkisista asiakirjoista (strategiat, toimintakertomukset, raportit), maine ja imagotutkimuksista sekä tilastoaineistoista.
If the identity (spirit and strategies) is strong, if genuine actions and open communication support the reputation of the urban region, and if there is a balance between the different reputation types and the characteristics of the urban region, then the prerequisites for success exist.
Kun identiteetti – paikan henki ja strategiat – on vahva, todellinen tekeminen ja avoin viestintä tukevat kaupunkiseudun mainetta ja kaupunkiseudun maineen rakenteessa eri mainetyypit ovat kaupunkiseudun ominaispiirteiden edellyttämässä tasapainossa, on kaupunkiseudun menestys mahdollinen.
This academic thesis of administrative sciences explores the connection between reputation and development in urban regions.
Tämän hallintotieteellisen väitöstutkimuksen aiheena on kaupunkiseudun maineen ja kehityksen yhteys.
According to the study, the balance required by the three main types of reputation, i.e. reputation as an economic asset linked to the strategic dimension of the identity, reputation set by action and linked to the community dimension of the identity, as well as reputation arising from stories told and creating meaning, must be acknowledged when striving to promote the success of an urban region by means of reputation management.
Tutkimuksen mukaan kaupunkiseudun maineen muodostumisessa on tiedostettava maineen kolmen päätyypin – identiteetin strategiseen ulottuvuuteen linkittyvän talousmaineen, yhteisölliseen ulottuvuuteen linkittyvän toimintamaineen sekä merkityksiä luovan tarinamaineen – edellyttämä tasapaino pyrittäessä mainetyön keinoin vaikuttamaan kaupunkiseudun kehitykseen.
The effectiveness model of the reputation management generated by this study sheds light on the possibilities for an urban region to succeed in urban development.
Tutkimuksen synnyttämä mainetyön vaikuttavuusmalli selittää kaupunkiseudun identiteetistä lähtevän kehittämistoiminnan mahdollisuudet onnistua.
This qualitative study employs abductive and content analysis and triangulation method in three different cases, namely Iisalmi, Kajaani and Oulu regions.
Tämä kolme kaupunkiseutua – Iisalmen (Ylä-Savo), Kajaanin ja Oulun seudut - käsittävä tapaustutkimus hyödynsi tutkimusstrategiansa triangulaation periaatteiden mukaisesti monia teoreettisia näkökulmia, lähteitä ja aineistoja.
Sustainable and balanced development of the urban region, building of thrust and management of reputational risks require the presence of and balance between different dimensions and means of reputation management.
Kaupunkiseudun kehityksen pitkäjänteisyys, tasapainoisuus, luottamuksen syntyminen ja maineriskien hallinta edellyttävät eri ulottuvuuksien ja niiden painottamien erilaisten mainetyön keinojen mukanaoloa ja tasapainoa sekä kaupunkiseudun maineen yhteensopivuutta kuntaluokan ja kaupunkiseutua laajemman aluekokonaisuuden maineiden kanssa.
Teacher is a person who supports students when they need it.
Opettaja on ihminen, johon oppilas voi tarvittaessa nojata.
My master thesis is a study about the interaction of the teachers of the eighth graders who attend Art testers project in the Finnish National Gallery art museums Kiasma, Ateneum and Sinebrychoff.
Pro gradu -tutkielmani käsittelee 8-luokkalaisten vierailuryhmien opettajien vuorovaikutusta Taidetestaajat-hankkeessa Kansallisgallerian taidemuseoissa, Kiasmassa, Ateneumissa ja Sinebrychoffilla.