natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, using the Romani language as an example, I analyze the effect of the sociolinguistic setting on the type of contact-induced language change.
Lisäksi analysoin muun muassa romanikielen esimerkin valossa sitä, miten kielikontaktin sosiolingvistinen asetelma vaikuttaa kontaktin aikaansaaman kielenmuutoksen tyyppiin.
I compare the development of the Bulgarian and Macedonian case systems with the Albanian, Balkan Romance, and Greek case systems and their evolution.
Vertaan Balkanin slaavin sijajärjestelmän kehitystä albanian, kreikan ja Balkanin romaanisten kielten kuten romanian sijajärjestelmiin ja niiden syntyyn.
The third approach examines the case systems of Bulgarian and Macedonian and the rest of the Balkan linguistic area in a cross-linguistic connection to evaluate the extent to which the phenomena related to the case loss can be attributed to universal tendencies observed in the languages of the world.
Kolmannessa lähestymistavassa tarkastelen Balkanin slaavin ja Balkanin kieliliiton muiden kielten sijajärjestelmiä laajemmassa kieltenvälisessä yhteydessä tarkoituksenani arvioida, missä määrin sijamuotojen katoon liittyvät ilmiöt selittyvät kaikkia maailman kieliä yhdistävillä tekijöillä.
Furthermore, quantitative typological methods are also helpful in assessing whether the shared linguistic features within a linguistic area emerged independently of each other.
Määrälliset typologiset menetelmät auttavat lisäksi arvioimaan sitä, missä määrin kieliliittopiirteet ovat syntyneet toisistaan riippumatta.
The loss of case inflection in Bulgarian and Macedonian
Sijamuotojen kato bulgarian ja makedonian kielissä
In the earlier research literature, the case loss has been attributed either to language contacts or to language-internal developments such as sound changes, yet none of the theories based on a single explanatory factor has proven satisfactory.
Aiemmassa tutkimuskirjallisuudessa sijamuotojen kadolle on haettu syitä kielikontakteista ja kieltensisäisistä ilmiöistä kuten äänteenmuutoksista, mutta yksittäiset selitykset eivät ole osoittautuneet tyydyttäviksi.
My doctoral dissertation examines the process of this linguistic change and sets out to find its causes and evaluate its consequences.
Väitöskirjatutkimukseni selvittelee tämän kielenmuutoksen kulkua, syitä ja seurauksia.
The second approach is based on the study of language contacts.
Toinen lähestymistapa on kontaktikielitieteellinen.
Case inflection, which is characteristic of Slavic languages, was lost in Bulgarian and Macedonian between approximately the 11th and 16th centuries.
Bulgarian ja makedonian kielistä eli Balkanin slaavista katosi muille slaavilaisille kielille tunnusomainen sijataivutus noin 1000- ja 1500-lukujen välisenä aikana.
In this study, I argue that previous researchers into Late Medieval manuscripts often tried to date the language changes earlier than is plausible in light of the textual evidence.
Väitän tutkimuksessani, että myöhäiskeskiaikaisten käsikirjoitusten tutkimuksessa tietyt nyky-Balkanin slaaville tyypilliset sijataivutusta korvanneet rakenteet on usein pyritty ajoittamaan varhaisemmiksi kuin mihin on perusteita.
This dissertation is divided into three parts, each representing a different methodological approach.
Väitöskirjatutkimukseni jakautuu kolmeen, eri tutkimusperinteisiin kiinnittyvään lähestymistapaan.
I also propose that the high number of second-language speakers is among the key factors reducing the number of morphological categories in a language; meanwhile, several minor developments related to the case loss for instance, in the marking of possession are likely to have resulted from a specific contact mechanism known as the Balkan linguistic area.
Esitän myös, että Balkanin slaavia toisena kielenään puhuneiden runsas määrä oli omiaan vähentämään morfologisten kategorioiden määrää kielessä ja että tämä on tärkein yksittäinen tekijä sijamuotojen kadon taustalla.
Through corpus methods, among other approaches, the first part examines the process of the loss of case inflection within the manuscript tradition stemming from Old Church Slavonic.
Ensimmäisessä näistä tarkastelen sijamuotojen katoa muinaiskirkkoslaavista jatkuvan käsikirjoitusperinteen valossa hyödyntäen muun muassa korpustutkimuksen menetelmiä.
The experiment lasted 70 days starting from parturition day.
Koe kesti 70 päivää, alkaen poikimapäivästä.
Body condition score (BCS) was determined when blood samples were taken at 10 days before parturition and 7, 21, 42 and 63 days after parturition.
Eläimet punnittiin väkirehukioskissa ja kuntoluokka määritettiin verinäytteiden oton yhteydessä 10 päivää ennen poikimista ja 7, 21, 42 sekä 63 päivää poikimisesta.
Increased milk production has been connected with negative energy balance and impaired fertility.
Runsaaseen maitotuotokseen liittyy kuitenkin voimakkaasti negatiivinen energiatase ja heikentynyt hedelmällisyys.
During early lactation diet is usually rich in protein to stimulate and support milk production.
Tuotantokauden alussa lypsylehmien valkuaisruokinta on runsasta, jotta voitaisiin stimuloida ja tukea lisääntyvää maidontuotantoa.
Fifty-five primiparous or multiparous Holstein and Ayrshire cows were allocated to one of three different CP levels in concentrate (149, 179 or 200 g/kg DM) after parturition.
Poikimisen jälkeen lehmän väkirehun raakavalkuaispitoisuus oli 149, 179 tai 200 g/kg ka. Väkirehumäärä nostettiin maksimiinsa 14 päivässä, minkä jälkeen lehmä jatkoi kiinteällä väkirehutasolla (9 tai 13 kg).
The aim of this study was to investigate the effects of concentrate crude protein (CP) level to dairy cow silage intake, milk production and energy balance in early lactation.
Väkirehun raakavalkuaispitoisuuden vaikutus lypsylehmien säilörehun syöntiin, maitotuotokseen ja energiataseeseen
Concentrate CP level had no significant effect on blood NEFA, BHBA, 3-MH or glucose concentration.
Poikimisen jälkeen väkirehun rv-pitoisuus ei vaikuttanut veren glukoosi-, ei-esteröityneiden rasvahappojen, ?-hydroksibutyraatin tai 3-metyylihistidiinin pitoisuuksiin.
Increasing CP content of concentrate tended to increase milk and protein yields suggestively.
Väkirehun rv-pitoisuus kasvatti suuntaa-antavasti maitotuotosta ja maidon valkuaispitoisuutta.
Milk protein yield and milk urea increased when concentrate CP level increased.
Maidon valkuaistuotos ja ureapitoisuus nousivat lineaarisesti väkirehun rv-pitoisuuden noustessa.
Concentrate CP level did not affect silage intake or energy balance.
Väkirehun rv-pitoisuus ei vaikuttanut energian saantiin, elopainon tai kuntoluokan muutokseen eikä energia- tai OIV-taseeseen.
The experiment started at October 2013 and finished at April 2014.
Kokeeseen valitut lehmät poikivat 1.10.2013–12.2.2014.
Concentrate allowance was 9 or 13 kg. Silage was fed ad libitum through an individual feeding system.
Säilörehu oli osittain ensimmäistä ja osittain toista satoa ja sen raaka-aineena oli nurminata-timotei-seos.
There were no significant effects on live weight or BCS change throughout the experiment.
Maidon määrä mitattiin sekä aamulla että illalla koko kokeen ajan.
This is a study in the field of translation criticism: it assesses the quality of certain translations, finds reasons for their inadequacy, and suggests methods for their improvement.
Tässä tutkimuksessa arvioidaan tiettyjen käännösten laatua sekä pohditaan, mistä niiden puutteet johtuvat ja miten niitä voisi parantaa.
Experiment (2) shows that the PTrs are experienced as unpleasant, uninteresting, and apt to arouse suspicion.
Koe 2 osoittaa, että ne koetaan epämiellyttäviksi, ikävystyttäviksi ja epäluotettaviksi.
The text corpus used in the study consists of (1) Russian journalistic texts, (2) their published translations (PTrs), (3) alternative translations serving as suggestions for improvement, and (4) authentic Finnish journalistic texts used as material for comparison.
Tutkittavana on neljänlaisia tekstejä: 1. venäjänkielisiä neuvostoaikaisia taloutta käsitteleviä aikakauslehtitekstejä (ST), 2. näiden julkaistut suomennokset (PTr), jotka ovat kieliopillisesti korrektia suomea, 3. kirjoittajan tekemät vaihtoehtokäännökset samoista lähtöteksteistä (ATr),4. aitoja suomalaisia talousaiheisia aikakauslehtitekstejä (FT).
According to experiment (1), the PTrs are usually identifiable as translations, primarily because of the general impression they make of clumsiness and obscurity.
Kokeessa 1 ilmenee, että PTr-käännökset useimmiten tunnistetaan käännöksiksi ja katsotaan kömpelöiksi ja vaikeiksi ymmärtää.
The leading principle is that adequacy, that is to say the compliance of a translation with the norms of the target language, and, to a certain extent, with those of the target culture as well, is an inherent part of translation quality.
Käännöksen laadun tärkeäksi kriteeriksi katsotaan adekvaattisuus: tullakseen hyväksytyiksi käännökset mukautuvat tulokielen normeihin ja eriasteisesti myös sen maan kulttuuriin, jonka kielelle käännetään.
The assessment of the quality of the PTrs is based both on the intuition of the researcher and on a series of experiments.
Käännösten arviointi perustuu paitsi tutkijan intuitioon myös lukijakokeisiin.
Covert errors are due to translation interference, i.e. the influence of source language features on the translation.
Piilovirheet johtuvat ns. käännösinterferenssistä eli lähtökielen (tässä tapauksessa venäjän) vaikutuksesta käännösten kieleen.
The study is based on the hypothesis that, in order to be adequate, Finnish translations of Russian journalistic texts should resemble the corresponding Finnish functional style, i.e. Finnish journalistic language.
Tutkimus perustuu olettamukselle, että suomennosten kannattaisi muistuttaa suomalaisia talousaiheisia aikakauslehtitekstejä.
Experiment (4) corroborates the difficulty of comprehending the PTtrs.
Koe 4 vahvistaa, että PTr-käännöksiä on vaikeampi ymmärtää kuin muita tekstejä.
In the source texts, long noun phrases constitute no big problem, because Russian modifiers stand after the noun.
Venäjässä ei määriteketjuista ole haittaa, koska ne sijoittuvat pääsanan jälkeen.
They are mostly quantitative: e.g. an abundance of coordinated constructions, emotive words, and clichés, a high average length of sentences, clauses, and noun phrases, a high frequency of nouns and adjectives, and a low frequency of connectives.
Käännöksissä on enemmän rinnasteisia rakenteita, tunteita herättäviä sanoja, kliseitä sekä adjektiiveja ja substantiiveja, ennen muuta teonnimiä (esim. laajentuminen, toteuttaminen) kuin suomalaisissa lehtiteksteissä.
These reveal a number of covert errors, i.e. deviations from the usage and recommendable norms of Finnish journalistic language.
Käännösten epäonnistuneisuuden syynä ovat ns. piilovirheet, ts. poikkeamat suomalaisten aikakauslehtien kielestä.
Experiment (3) reveals an abundance of emotive elements in the vocabulary.
Kokeessa 3 selvitellään lukijoiden suhtautumista sanastoon.
Covert errors are basically due to interference from the source texts.
Piilovirheet ovat enimmäkseen määrällisiä.
Keywords: critical thinking, performance assessment, epistemology, fallibilism, relativism
Asiasanat: kriittinen ajattelu, epistemologia, tietokäsitys, fallibilismi, relativismi, osaamisen arviointi
Based on these variations two profiles were identified: (1) superficial processing or (2) thorough processing.
Tutkimusaineistoista tunnistettiin kaksi kriittisen ajattelun profiilia: 1) pinnallisesti tietoa prosessoivat ja (2) syvällisesti tietoa prosessoivat opiskelijat.
The thesis consists of four studies, each of which approached this aim from different viewpoints.
Väitöstutkimukseni muodostuu neljästä osatutkimuksesta, jotka tarkastelevat tutkimuksen tavoitteita eri näkökulmista.
Therefore, educational research on critical thinking requires both philosophical and empirical approaches and also dialogue between these two approaches.
Tämän perusteella esitän, että kasvatuspsykologinen kriittisen ajattelun tutkimus tarvitsee sekä filosofista että empiiristä lähestymistapaa ja ennen kaikkea näiden lähestymistapojen välistä yhteistyötä.
Nor did these students share the view that beliefs accurately represent or correspond to reality.
Nämä opiskelijat eivät myöskään kuvailleet, että yksilön käsitykset olisivat suoria kopioita todellisuudesta.
These students emphasised the uncertain nature of knowledge.
Molempien profiiliryhmien opiskelijat korostivat tutkitun tiedon epävarmaa, fallibilistista luonnetta.
The results show that different performance-based critical thinking tests could give completely opposite pictures of a student s abilities.
Väitöstutkimuksen metodologisen osuuden tulokset osoittavat, että samoihin kriittisen ajattelun taitoihin keskittyvät testit voivat antaa hyvin poikkeavan kuvan opiskelijoiden taidoista.
The results revealed that both deeply superficial and thorough processing thinking entails problems if it is connected to an inability to adjust thinking or actions to the demands of the task.
Väitöskirjatutkimuksen tulokset osoittavat, että molempiin profiileihin kuuluvat opiskelijat voivat kohdata ongelmaratkaisussa ylitsepääsemättömiä ongelmia, jos he eivät pysty joustavasti suuntaamaan omaa ajatteluaan ja toimintaansa ongelmatilanteen vaatimusten mukaisesti.
Finally, the thesis argues that one assessment or analysis method is not enough to evaluate the complex cognitive processes of critical thinking.
Väitöstutkimukseni tulosten perusteella argumentoin, että yksittäinen analyysimenetelmä tai testi ei ole sellaisenaan riittävä kuvaamaan kriittisen ajattelun kompleksisuutta.
These students did not analyse, interpret, evaluate or synthesise knowledge, and their reasoning was very poor.
Nämä opiskelijat suhteuttivat, analysoivat ja vertailivat eri tietoja.
Based on the theoretical findings of these studies, I argue that normative elements (how things ought to be) and descriptive elements (how things are) are fundamentally intertwined in the research on critical thinking.
Filosofisen analyysin perusteella argumentoin, että kasvatuspsykologisessa kriittisen ajattelun tutkimuksessa normatiiviset (esim. mitkä arvot, päämäärät ja tavoitteet suuntaavat kriittisen ajattelun oppimista tai millainen kriittinen ajattelu on hyvää) ja deskriptiiviset (esim. miten opiskelijat analysoivat tietoa) tutkimusintressit ovat kietoutuneet yhteen.
The results further indicated that the group-level analyses could overrun the rich variations in test performance that occurred among individual students.
Tutkijoiden on myös hyvä tiedostaa, että ryhmätason analyysit voivat peittää alleen yksilötasolla ilmenevän variaation opiskelijoiden kriittisessä ajattelussa.
The theoretical part of the doctoral thesis further demonstrates how philosophical research can contribute to the normative elements of the prevailing empirically-based theorisation of critical thinking, particularly by revealing some conceptual inconsistencies within this framework.
Tutkimuksessa argumentoidaan lisäksi, että nykyisin vallalla olevat, lähinnä empiirisen tutkimuksen pohjalta rakennetut teoretisoinnit sisältävät useita käsitteellisiä jännitteitä, joiden yksi keskeinen syy on tietoteoreettisen fallibilismin puuttuminen.
Additionally, the thesis reminds us that the theoretical framework has a great influence on how data are analysed and interpreted.
Myös käytetyllä teoriakehikolla on suuri vaikutus tutkijan tekemiin aineistotulkintoihin.
They thus avoided slipping into relativism.
Tämä tarkoittaa, että näiden opiskelijoiden tietoteoreettinen käsitys ei edusta relativismia.
However, these students did not argue that all knowledge is constructed by human beings nor did they believe that all interpretations, theories and beliefs are equally right.
Fallibilismin mukaan kaikki inhimillinen tieto on epävarmaa, mutta ihmisellä on mahdollisuus korjata ja kehittää näkemyksiään, käsityksiään ja teorioitaan.
Superficial processing students reproduced information in the problem-solving situation.
Syvällisesti tietoa prosessoivat opiskelijat sen sijaan korostivat omaa vastuutaan tiedon analysoinnissa.
This thesis also identified several methodological challenges in assessing critical thinking.
Myös näillä on suuri merkitys siihen, millaisia näkökulmia ja tuloksia kriittisen ajattelun arvioinneissa esitetään tutkimustuloksina.
The dialogue between the empirical and theoretical analyses offers new insights into conceptualising critical thinking and its prerequisites and extends our understanding of variations in critical thinking.
Tämä väitöskirjatutkimus tarkastelee korkeakouluopiskelijoiden kriittisen ajattelun haasteita ja edellytyksiä, sekä kriittisen ajattelun ja tietokäsitysten välisiä yhteyksiä.
The findings also show that the thorough processing students believed knowledge to be tentative and fallible.
Pinnallisesti tietoa prosessoivat opiskelijat luottivat auktoriteetteihin ja empiirisesti todistettuun tietoon.
The concept of critical thinking has a central role both in research on the philosophy of education and in empirical research on learning and teaching in higher education.
Tutkimukseni tavoitteena on selkiyttää korkeakoulututkimuksessa paljon hyödynnettyä teoreettista viitekehystä yksilöiden tiedosta ja tietämisen luonteesta.
In contrast to previous research, the results show that these students did not share the belief that knowledge is absolutely certain or unquestionable.
Tässä väitöstutkimuksessa opiskelijat, joilla oli ilmeisiä ongelmia tiedon analysoinnissa ja arvioinnissa, ja sen seurauksena tukeutuivat auktoriteetteihin, eivät kuitenkaan olettaneet tiedon olevan erehtymätöntä ja lopullista.
Epistemological fallibilism fits the presumption of critical thinking better than relativism from the theoretical and pedagogical points of view.
Väitöskirjani teoreettisessa osuudessa argumentoidaan, että fallibilistinen tietokäsitys soveltuu kriittisen ajattelun taustateoriaksi.
They palmed off justification for knowing on authorities and testimonies.
He eivät myöskään esittäneet perusteluja johtopäätöksilleen.
Although it is true that the philosophical and empirical analyses of critical thinking and knowledge differ fundamentally, the present thesis argues that there are shared concerns between these two scholarly traditions.
Väitöskirjani osoittaa, että kriittisen ajattelun ja sen lähikäsitteiden kasvatuspsykologiset teoretisoinnit sisältävät selkeitä normatiivisia ulottuvuuksia.
They weighed different options, analysed connections between claims, connected related ideas and gave mainly well-reasoned explanations and convincing arguments.
Lisäksi opiskelijat pohtivat tiedon sovellettavuutta ja luotettavuutta, sekä esittivät selkeän ja perustellun ratkaisun ongelmatilanteeseen omaan analyysiinsa pohjautuen.
The kitchen was considered particularly important.
Erityisen tärkeänä tilana pidettiin lastentarhan omaa keittiötä.
Kindergarten teachers themselves designed the kindergarten facilities and furniture.
Lastentarhanopettajat suunnittelivat itse lastentarhan tiloja ja kalusteita.
The rules of the Ebeneser Foundation, which provided training in the field, were tied to Christian values.
Alan koulutusta ylläpitäneen Ebeneser-säätiön säännöt kiinnitettiin kristillisiin arvoihin.
The ideal of the home remained unchanged, although what originally began as private kindergarten work gradually developed into a publicly funded and managed activity.
Kodin esikuva säilyi, vaikka yksityisenä alkanut lastentarhatyö vähitellen muuttui julkishallinnollisesti rahoitetuksi ja ohjatuksi.
The principle of spiritual motherhood guided the professional image of kindergarten teachers for several decades and linked the kindergarten closely with the private, rather than the public, sphere.
Henkinen äitiys oli lastentarhanopettajan ammattikuvaa ohjaava prinsiippi usean vuosikymmenen ajan ja kiinnitti lastentarhan tiiviisti yksityiseen, ei julkiseen toimintaan.
Kindergarten teachers opposed full-time day care by appealing to children s own good and and the principle of home as the primary environment for child rearing before school age.
Lastentarhanopettajat vastustivat kokopäivähoitoa ja vetosivat lapsen etuun ja oikeuteen pitää oma koti tärkeimpänä kasvuympäristönä ennen kouluikää.
The ideal of the home, emphasis on the link between mother and child, and part-time day care in the kindergarten constituted a practice that was difficult to break when calls for the expansion of full-time day care began to come from various directions of society in the 1940s and 1950s.
Kotiesikuva, lapsen ja äidin välisen siteen korostaminen ja lastentarhan puolipäivähoito muodostivat toimintamallin, jota oli vaikea murtaa, kun 1940-1950 luvuilla yhteiskunnan eri tahot alkoivat vaatia kokopäivähoidon laajentamista.
Introduced by Friedrich Fröbel and Henriette Schrader-Breymann, the concepts of a good home and spiritual motherhood were adopted in Finnish kindergarten work largely in their original form.
Friedrich Fröbelin ja Henriette Schrader-Breymannin lanseeraamat käsitteet "hyvä koti" ja "henkinen äitiys" omaksuttiin Suomessa lastentarhatyössä pitkälti alkuperäisessä muodossa.
What arguments did kindergarten teachers use when responding to proposals and calls to expand the kindergarten day care to a full-time day care?
Millaisin argumentein lastentarhanopettajat vastasivat lastentarhan päivittäisen toiminta-ajan pidentämistä koskeneisiin ehdotuksiin ja vaatimuksiin?
Keywords: History of the kindergarten, a good home, spiritual motherhood, pedagogy of work, part-time day care, full-time day care, day care for schoolchildren
Avainsanat: Lastentarhatyön historia, henkinen äitiys, hyvä koti, työkasvatus, puolipäivähoito, kokopäivähoito, koululaisten päivähoito.
From 1918 onwards, separate groups were established in kindergartens for school children in full-time day care, but these groups did not develop as anticipated.
Kokopäiväosastoilla olleille koululaisille perustettiin lastentarhojen yhteyteen vuodesta 1918 lähtien omia ryhmiä, mutta niiden toiminta jäi pienimuotoiseksi.
What kinds of physical environments and everyday practices did kindergarten teachers create in kindergartens based on the concept of a good home?
Millaisia fyysisiä toimintaympäristöjä ja arkikäytäntöjä lastentarhanopettajat loivat "hyvä koti" esikuvan suunnassa lastentarhoissaan?
The concepts were shaped by the religious convictions of Hanna Rothman and Elisabeth Alander: spiritual motherhood was close to religious motherhood, and kindergarten work in its early stages was viewed as Christian social missionary work in a pedagogical framework.
Käsitteitä väritti Hanna Rothmanin ja Elisabeth Alanderin uskonnollisuus: henkinen äitiys läheni hengellistä äitiyttä ja lastentarhatyö oli alkuvaiheissaan kristillissosiaalista lähetystyötä pedagogisessa viitekehyksessä.
To resolve the issue of full-time day care, the kindergarten teachers suggested as early as the late 1940s that mothers work part-time or receive a maternity salary .
Lastentarhanopettajat tarjosivat ratkaisuksi lapsen kokopäivähoitoon jo 1940-luvun lopulla äitien osapäivätyötä tai äidinpalkkaa.
As a spiritual mother, the female kindergarten educator had to place herself in the service of love for the benefit of those close to her.
Lastentarhankasvattajattaren tuli henkisenä äitinä antautua palvelevan rakkauden käyttöön lähimmäisten hyväksi.
The ideological tradition of the pioneers of kindergarten education emphasised religion, spiritual motherhood and Fröbel s pedagogy.
Lastentarhatyön uranuurtajien aatteellinen perintö painottui uskonnollisuuden, henkisen äitiyden ja Fröbelin pedagogiikan periaatteisiin.
Maternal qualities were considered professional requirements which weakened the connection between kindergarten teaching and the worlds of school and academia.
Äidilliset ominaisuudet käsitettiin ammattitaitovaatimuksiksi, mikä osaltaan heikensi lastentarhanopettajuuden yhteyttä koulun maailmaan ja tiedeyhteisöön.
This tradition conduced to the uniformity of kindergarten teacher education, but also separated it from other teacher education and may have hampered its academic development.
Perinne piti lastentarhanopettajakoulutuksen yhtenäisenä, mutta muusta opettajankoulutuksesta erillisenä ja mahdollisesti jarrutti pitkään koulutuksen tieteellistymistä.