natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Thematic analysis was used to examine themes within the research data.
Aineiston analyysimenetelmä oli teemoittelu, jossa etsittiin keskeisiä aiheita haastateltavien vastauksista.
Significances in Master`s Degree Programme in Early Childhood Education : An Emailsurvey to Eight Respondents
VAKAMO-koulutuksen merkityksiä ammatillisen asiantuntijuuden kehittymiselle : Kahdeksan Helsingin yliopistosta valmistuneen haastateltavan sähköpostihaastattelu
The aspiration was to involve more leadership studies in master`s degree programme in early childhood education.
VAKAMO-koulutukseen toivottiin enemmän johtajuusopintoja.
The respondents were quite satisfied with their master`s degree programme in early childhood education.
Haastateltavat olivat VAKAMO-koulutukseensa varsin tyytyväisiä.
Many abilities were developped to the respondents during their studies.
VAKAMO-koulutuksessa kehittyi monenlaisia valmiuksia, jotka lisäsivät haastateltavien ammatillista asiantuntijuutta.
Mindfulness is associated with better performance-oriented self-direction (Howell & Buro, 2011).
Mindfulness liittyy parempaan suorituskeskeiseen itseohjautuvuuteen (Howell & Buro, 2011).
The analysis was carried out as a theory-based content analysis.
Analyysi toteutettiin teorialähtöisenä sisällönanalyysinä.
Research has emerged from the need for practice.
Tutkimus on noussut käytännön tarpeesta.
Ten seventh grade students participated in the study.
Tutkimukseen osallistui kymmenen seitsemäsluokkalaista oppilasta.
These themes include mastering the language of the craft, taking responsibility for the craft process, courage in action, and working fluency.
Kyseiset teemat ovat käsityön kielen hallinta, vastuun kantaminen käsityöprosessissa, rohkeus toiminnassa ja työskentelyn sujuvuus.
The analysis used an observation diary and a self-directed questionnare based on Alanen's (2014) self-directed themes.
Analyysissä käytettiin havainnointipäiväkirjaa ja itseohjautuvuusmittaria, jotka pohjautuivat Alasen (2014) itseohjautuvuus-teemoihin.
The study involved an 8-week conscious presence intervention in craft education.
Tutkimuksessa toteutettiin 8 viikkoa kestävä tietoisen läsnäolon-interventio käsityönopetuksessa.
The data were collected by observing students during the interventi-on and by a self-direction questionnaire before and after the intervention.
Aineisto kerättiin havainnoimalla oppilaita intervention aikana ja itseohjautuvuuskyselyllä ennen ja jälkeen intervention.
In addition to self-directedness, mindfulness promotes socio-emotional un-derstanding and positive attitude.
Mindfulness edistää itseohjautuvuuden lisäksi sosiaalis-emotionaalista ymmärrystä ja positiivista mieltä.
Mindful-ness exercises develop children's concentration, stress management, self-directedness and self-awareness.
Tietoisen läsnäolon harjoitukset kehittävät lasten keskittymiskykyä, stressinsäätelyä, itseohjautuvuutta ja tietoisuutta itsestään.
The intervention in the study had a positive impact on the students' work flow.
Tutkimuksessa toteutettu interventio vaikutti positiivisesti oppilaiden työskentelyn sujuvuuteen.
This study could not reliably determine the effect of the exercises on the students' self-directedness other than on board the lessons.
Tässä tutkimuksessa ei kyetty luotettavasti todentamaan harjoitusten vaikutusta oppilaiden itseohjautuvuuteen muulloin kuin tuntien alussa.
Previous studies have shown that mindfulness affects self-directedness.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että tietoinen läsnäolo vaikuttaa itseohjautuvuuteen.
Based on this, exercises can be used in craft teaching to streamline the beginning of lessons.
Tämän perusteella harjoituksia voidaan käyttää käsityönopetuksessa sujuvoittamaan tuntien alkua.
The study was conducted as a qualitative desing-based research.
Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisena kehittämistutkimuksena.
The research develops a teaching method to increase students' self-direction in handicraft education.
Tutkimuksessa kehitetään opetusmenetelmää lisäämään oppilaiden itseohjautuvuutta käsityönopetuksessa.
Mindfulness as a developer of self-direction : Design-based research in craft education
Tietoinen läsnäolo itseohjautuvuuden kehittäjänä, kehittämistutkimus käsityönopetuksessa
The purpose is to determine whether regular exercise of mindfulness increases the self-direction of the students.
Tarkoituksena on tutkia, lisääkö säännöllinen tietoisen läsnäolon harjoittaminen oppilaiden itseohjautuvuutta.
Pupils began to work in a more self-directed way after practicing mindfulness exercises.
Oppilaat aloittivat työskentelyn itseohjautuvammin tietoisen läsnäolon harjoituksen jälkeen.
According to the study, the mindfulness exercises had a positive effect on the start of the students' craft classes.
Tutkimuksen perusteella tietoisen läsnäolon harjoitukset vaikuttivat oppilaiden käsityö-tuntien aloitukseen positiivisesti.
This discourse consists the idea of lifelong learning.
Tähän diskurssiin liittyy olennaisesti myös elinikäisen oppimisen paradigma.
The material of this research consists such textual ensembles that has influence to organizing the finnish schooling.
Aineisto koostuu siis sellaisista teksteistä, joilla on vaikutusta opetuksen järjestämiseen.
Tiivistelmä - Referat - Abstract The purpose of this study is to examine the digitalization of finnish elementary school.
Tiivistelmä - Referat - Abstract Tämän teknologiakriittisen tutkimuksen tavoitteena on tutkia diskurssianalyysin keinoin suomalaisen perusopetuksen digitalisoitumista, joka on tänä päivänä suomalaisen koulujärjestelmän keskeisimpiä uudistuksia.
The research analyse were made in discourse analytic framework, by analysing the texts seeking those discourses that were produced by speech, and also seeking those discourses that was able to see and witch were constructed by silences.
Aineiston analyysi eteni diskurssianalyyttisessä viitekehyksessä, jossa pyrin havaitsemaan niitä diskursseja, joita katsoin teksteissä sanoilla tuotetuksi, sekä toisaalta myös sitä sanoilla tuotetun taakse kätkeytyvää "varjotodellisuutta", jota aineistossa ei ääneen lausuttu.
Third main discourse that were able to identify, is digitaliazations connection to neoliberalistic technology-economic orientation, that maintains the western economics, which ambition is to gain continuous growth of economics by production that is closely linked to ecological destruction and damage of environment of our planet.
Keskeisenä tutkimustuloksena voidaan myöskin pitää opetuksen digitalisaation kytkeytymistä teknologis-taloudelliseen orientaatioon, joka kytkeytyy länsimaisten uusliberalististen markkinavoimien pyrkimyksiin saavuttaa jatkuvasti korkeampaa elintasoa ja taloudellista kehittymistä tuotannon keinoin, joka on yhteydessä globaaliin ekokriisiin ja ilmastonmuutokseen.
The Digitalization of Finnish Elementary School : A Discourse Analyse
Perusopetuksen digitalisaatio : opetuksen teknologisoitumisen yhteiskunnalliset diskurssit
The digitalization of finnish elementary school is seen in this research as such given truth, that we accept and follow, despite the fact that there is several contradictory discourses linked to it. As a result of this study can be proposed that the digitalization of finnish elementary school is justified by arguing it as necessary citizen expertise that helps individual survive in the continuosly changing labour markets and society.
Tutkimuksen tuloksena voidaan esittää, että perusopetuksen digitalisaatiota argumentoidaan erityisesti yksilön etua lisäävänä tekijänä; opetuksen digitalisaation katsotaan lisäävän nykyisessä teknologisoituneessa yhteiskunnassa tarvittavia kansalaistaitoja, joita kartuttamalla ja hyödyntämällä yksilön on mahdollista sopeutua alati muuttuviin yhteiskunnasta nouseviin osaamisvaatimuksiin.
The digitalization of elementary school can be also seen as a discourse, where the main ambition is to maximize the governmentary finances and its growth, as a way to empower the competitiveness of the state.
Opetuksen digitalisaatiolla pyritään saavuttamaan myös taloudellista tuottavuutta, sillä sen katsotaan lisäävän markkinoilla tarvittavaa potentiaalia, jolla katsotaan olevan valtiollista tuottavuutta ja kilpailukykyä lisäävää vaikutusta.
Digitalization of education is seen as a way to achieve wanted know-how, but also it is ambition in itself.
Tutkimuksessa opetuksen digitalisaatio nähdään yhteiskunnallisena diskurssina, joka on tuotettu arvovaltaisella asiantuntijapuheella.
Material is comprised of finnish curriculum, and two reports that consider the development of the digitalization in finnish elementary school.
Tutkimuksen aineistona on opetussuunnitelman lisäksi kahden opetuksen digitalisaation nykytilaa koskevan hankkeen loppuraportit, joiden funktiona on ollut tuottaa toimenpide-ehdotuksia opetuksen digitalisaation jouduttamiseksi.
The material was collected during the CICO (check in, check out) training in autumn 2017 and spring 2018.
Aineisto kerättiin CICO (check in, check out) -koulutuksen yhteydessä syksyllä 2017 ja keväällä 2018.
The study material consists of 87 responses, of which 63 were selected for this study.
Tutkimuksen aineisto koostui 87 vastauksesta, joista tähän tutkimukseen valittiin 63.
The method of data analysis has been influenced by Hood's (2007) generic inductive qualitative research model (IQRM).
Aineiston analyysitapa on saanut vaikutteita Hoodin (2007) geneerisestä induktiivisesta laadullisesta tutkimusmallista.
The responses of these study were analyzed by data-based qualitative content analysis.
Vastaukset analysoitiin tässä tutkimuksessa aineistolähtöisesti laadullisen sisällönanalyysin keinoin.
Although the phenomenon is recognized and other factors related to the school context can be identified, schools should consider, among other things, what proactive and collaborative interventions for non- productive behavior of pupils would be good to develop.
Huolimatta siitä, että ilmiö tunnistetaan ja siihen liittyviä muita koulukontekstiin liittyviä tekijöitä osataan nimetä, koulujen olisi hyvä pohtia muun muassa sitä, millaisia proaktiivisia ja yhteisöllisiä puuttumisenkeinoja oppilaiden ei-produktiiviseen käytökseen olisi hyvä kehittää ja olla olemassa.
The aim of this study was also to provide information that could help to increase the understanding of the phenomenon of non-productivity to the needs of the elementary school teaching staff in general.
Sen lisäksi tavoitteena oli myös tuottaa tietoa, jonka avulla voidaan lisätä ymmärrystä ei-produktiivisuuden ilmiöstä yleisesti peruskoulun opetushenkilökunnan tarpeisiin.
In addition, the background factors related to the non- productive and productive activities of the school were mapped.
Lisäksi koulun ei-produktiivisen ja produktiivisen toimintaan liittyviä taustatekijöitä kartoitettiin.
The study emphasizes the subjective experiences of the teaching staff on students' non-productive behaviors, with the emergence of other non-productive themes in the school context.
Tutkimuksessa korostuu opetushenkilökunnan subjektiiviset kokemukset oppilaiden ei-produktiivisesta käytöksestä, jonka yhteydessä esiin tulleita muita koulu-kontekstissa esiintyviä ei-produktiivisuuteen liitettyjä teemoja nousee esiin.
At the center of the teaching staff's experience has been a non-productive student.
Opetushenkilökunnan kokemusten keskiössä on ollut ei-produktiivisesti käyttäytyvä oppilas.
Non-productive activities in elementary school context experienced by the teaching staff
Ei-produktiivinen toiminta peruskoulu-kontekstissa opetushenkilökunnan kokemana
The theoretical part of the study is linked to the definitions of students' non-productive behavior, the school's non- productive studies in general and the ecological classroom model.
Tutkimuksen teoreettinen osuus kytkeytyy tutkimuksessa oppilaiden ei-produktiivisen käytöksen määritelmiin, koulun ei-produktiivisen toiminnan tutkimuksiin ja ekologiseen luokkahuonemalliin.
The study deals with non-productive activities in the primary school context as experienced by teaching staff.
Tutkimus käsittelee ei-produktiivista toimintaa peruskoulu-kontekstissa opetushenkilökunnan kokemana.
The research results formed the model of the teaching staff's experiences of non-productive activities in primary school.
Tutkimustuloksista muodostettiin kuvaus opetushenkilökunnan kokemuksista ei-produktiivisesta toiminnasta peruskoulu-kontekstissa.
According to the results of the research, teachers' experiences of pupils' non-productive behavior at primary school were related not only to the students' own activities but also to the teaching staff, school culture, caregivers and school stakeholders.
Opetushenkilökunnan kokemukset ei-produktiivisesta toiminnasta paikallistettiin tässä tutkimuksessa oppilaaseen, opettajaan, koulun toimintakulttuuriin, sidosryhmiin sekä oppilaan huoltajiin.
Pupils' unproductive behavior seems to be well known to the teaching staff in the school context.
Oppilaiden ei-produktiivinen käytös on opetushenkilökunnalle entuudestaan hyvinkin tuttua koulumaailmassa.
Participants included 117 qualified classroom teachers who had worked during the school year of 2018–2019.
Tutkimuksen kohteena olivat lukuvuonna 2018–2019 työskennelleet pätevät luokanopettajat (N=117).
The questionnaire was published on Facebook and sent to the classroom teachers of a certain school in Espoo.
Kyselylomake julkaistiin Facebook yhteisön Alakoulun aarreaitta -ryhmässä sekä lähetettiin erään espoolaisen koulun luokanopettajille.
Moreover, the study investigates how the classroom management strategies represent three classroom management styles (instructional management, behavioral management, people management) and what kind of impact work experience and grade have on the classroom management strategies.
Lisäksi selvitetään, miten luokanopettajien työrauhan ylläpitokeinot ilmentävät kolme eri luokanhallintatyyliä (opetuksellinen hallinta, käyttäytymisen hallinta, oppilassuhteiden hallinta) ja minkälainen yhteys työkokemuksella ja luokka-asteella on työrauhan ylläpitokeinoihin.
Work experience and grade seemed to have statistically significant meaning only in a few strategies.
Työkokemuksella ja luokka-asteella näytti olevan tilastollisesti merkitsevä yhteys työrauhan ylläpitokeinoihin vain muutamassa keinossa.
It is an undeniable fact that the peaceful working conditions at school have a societal meaning, as the previous studies have shown it has positive impact on teaching-studying-learning process.
Työrauhan yhteiskunnalliset vaikutukset lienevät kiistattomia, sillä aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet työrauhan vaikuttavan myönteisesti opetus-opiskelu-oppimisprosessiin.
The data was analyzed by using descriptive and inferential statistics and Kruskal-Wallis-test.
Aineiston analyysi perustui puolestaan tilastollisten jakaumien kuvailuun ja päättelyyn sekä Kruskal-Wallis-testiin.
Expedient and peaceful working conditions as a goal : Classroom teachers’ proactive and reactive classroom management strategies to maintain order in the classroom
Tavoitteena tarkoituksenmukainen työrauha : Luokanopettajien proaktiiviset ja reaktiiviset keinot ylläpitää työrauhaa luokissaan
Altogether classroom teachers’ strategies represented comprehensively all three styles of classroom management.
Kaiken kaikkiaan luokanopettajien keinot edustivat kattavasti kaikkia kolmea luokanhallintatyyliä, mutta joista käyttäytymisen hallintaan liittyviä keinoja hyödynnettiin eniten.
The aim of this study is to research the phenomenon of the peaceful working conditions and, by utilizing that information, to create an instrument which enables to measure the classroom management strategies.
Tavoitteena onkin perehtyä työrauhailmiöön ja sen kautta luoda työrauhan ylläpitokeinoja mittaava mittari.
The specific interest of this study is to study the most typical classroom management strategies used by classroom teachers.
Erityisenä mielenkiintona on selvittää luokanopettajien tyypillisimpiä keinoja ylläpitää työrauhaa luokassaan.
The most typical proactive classroom management strategies among classroom teachers were praising, prompting and giving positive feedback, while the most typical reactive strategy to maintain order were reminding pupils about expectations and given instructions.
Tyypillisimmäksi korjaavaksi keinoksi ylläpitää työrauhaa sen sijaan osoittautui oppilaiden muistuttaminen heitä koskevista odotuksista ja annetuista ohjeista.
Out of these, behavioral management was the most used.
Täten työrauhan ylläpitäminen tarkoituksenmukaisesti on tärkeää.
What do we eat in 2030?
Mitä syömme vuonna 2030?
The research method was qualitative.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena.
The intensification of food production has increased the amount of greenhouse gas emissions and harmfully effected on function of the whole ecosystem.
Ruoantuotannon tehostaminen on lisännyt kasvihuonekaasujen määrää sekä vaikuttanut haitallisesti koko ekosysteemin toimivuuteen.
: Visions of future’s food items, eating habits and sustainable eating
: Näkemyksiä tulevaisuuden ruoka-aineista, ruokailutottumuksista sekä kestävästä syömisestä
In order to control the climate change, the emissions of agriculture and food production must be reduced.
Ilmastonmuutoksen hallinta vaatii maatalouden päästöjen ja ruoantuotannon aiheuttaman kuormituksen vähentämistä.
Beef and pork were considered to be replaced in diets with poultry, fish, plant-based proteins, game and edible insects.
Naudan ja sian lihaa uskottiin korvattavan ruokavalioissa useammin siipikarjanlihalla, kalalla, kasviproteiineilla, riistalla ja hyönteisruoalla.
The attitudes and habits related to food choice were considered to depend on consumer’s region, age and gender.
Kuluttajien ruoanvalintaan kytkeytyvien asenteiden ja tottumusten nähtiin kuitenkin riippuvan asuinpaikasta, iästä ja sukupuolesta.
Younger generations were seen as experimental and more open for the change of food culture.
Nuorempia sukupolvia pidettiin kokeilunhaluisina ja yleisesti ottaen avoimempina ruokakulttuurin muutokselle.
Alternative protein sources are supporting the change towards sustainable consumption.
Vaihtoehtoiset proteiininlähteet edesauttavat muutosta kohti vastuullisempaa kuluttamista.
The aim of the thesis is to investigate, how the food habits are considered to change during the next 10 years time and how the climate change would affect on both food production and availability of food.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, miten suomalaisten ruokailutottumusten ajatellaan muuttuvan 10 vuoden ajanjaksolla ja kuinka ilmastonmuutoksen nähdään vaikuttavan ruoantuotantoon ja ruoan saatavuuteen.
Western culture and person-centered lifestyle has become more popular and can be seen to lead to many environmental problems.
Länsimaisen kulttuurin ja yksilökeskeisen elämäntavan yleistymisen voidaan nähdä johtaneen useiden ympäristöongelmien syntyyn.
A total of eleven working-age inhabitants in Helsinki metropolitan area were asked to evaluate arguments given and explain their opinions during open discussion.
Yhtätoista pääkaupunkiseudulla asuvaa työikäistä pyydettiin arvioimaan esitettyjä väittämiä sekä perustelemaan näkemyksiään vapaamuotoisen keskustelun yhteydessä.
The data was analyzed by using content analysis and thematic methods.
Aineisto analysoitiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin ja teemoittelun avulla.
According to the results, food habits were considered to change especially in consumption of protein sources.
Tutkimustulosten mukaan kuluttajien ruokailutottumusten uskottiin muuttuvan erityisesti proteiininlähteiden käytön suhteen.
Also the amounts of food innovations similar to artificial meat were seen to increase.
Myös keinolihan kaltaisten ruokainnovaatioiden esiintyvyyden ajateltiin lisääntyvän.
Due to environmental and health reasons, consumption of red meat was seen to reduce in near future.
Punaisen lihan kulutuksen nähtiin laskevan lähitulevaisuudessa sekä ympäristö- että terveyssyistä.
The data was collected with interviews which included structured and thematic forms.
Aineiston hankinnan menetelmänä käytettiin haastattelua, joka mukaili sekä strukturoidun että avoimen haastattelun piirteitä.
This thesis discusses the visions of future food among working-age consumers.
Opinnäytetyössä tutkitaan työikäisten näkemyksiä tulevaisuuden ruoasta.
Due to ecological, ethical and health reasons, it is recommended to reduce meat consumption.
Lihan kulutuksen vähentäminen on suositeltavaa ympäristökuormituksen, eettisyyden sekä terveysriskien vuoksi.
Psychological distress and psychological problems are common among university students.
Runsas stressi ja psyykkiset ongelmat ovat yliopisto-opiskelijoiden keskuudessa yleisiä.
Web-based treatments offer a possible efficient and low-cost solution for supporting university students´ well-being.
Verkkomuotoiset hoitomuodot tarjoavat mahdollisen tehokkaan ja matalakustanteisen ratkaisun yliopisto-opiskelijoiden hyvinvoinnin tukemiseen.
Acceptance and commitment therapy is a cognitive-behavioural approach, which by promoting mindfulness and acceptance skills and values-work aims to develop psychological flexibility, that is, ability to stay in contact with the present moment and persist or change in behaviour in the service of chosen values.
Hyväksymis- ja omistautumisterapia on kognitiivis-behavioraaliseen terapiaperinteeseen kuuluva, hyväksyvään ja tietoiseen läsnäoloon sekä arvotyöskentelyyn perustuva hoitomuoto, jonka tavoitteena on kehittää psykologista joustavuutta eli kykyä olla läsnä vallitsevassa hetkessä ja toimia omien tietoisesti valittujen arvojen mukaisesti.
The data consisted of the writing assignments composed by the students.
Tutkimusaineisto muodostui opiskelijoiden verkko-ohjelmassa työskentelystään laatimista kirjoituksista.
Based on this data four different profiles where identified that represented the students´ psychological flexibility and well-being at the beginning of the course.
Laadullisen aineiston perusteella tunnistettiin ensin neljä profiilia, jotka kuvasivat opiskelijoiden psykologisen joustavuuden ja hyvinvoinnin lähtötasoa kurssin alussa.
The aim of this study is to further investigate the potential of acceptance and commitment therapy in improving university students´ psychological flexibility and well-being.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on kartoittaa verkkomuotoisen hyväksymis- ja omistautumisterapian potentiaalia yliopisto-opiskelijoiden psykologisen joustavuuden ja hyvinvoinnin edistämisessä.
Web-based acceptance and commitment therapy had remarkable positive effects on university students´ psychological flexibility and well-being but the effects differed to a great extent among different student profiles.
Verkkomuotoisella hyväksymis- ja omistatutumisterapialla oli myönteisiä vaikutuksia psykologisen joustavuuden osaprosesseihihn ja hyvinvointiin, mutta vaikutukset olivat erilaisia lähtökohdiltaan erilaisten opiskelijoiden kohdalla.
Web-Based Acceptance and Commitment Therapy in Enhancing University students´ Psychological Flexibility and Well-being
Verkkomuotoinen hyväksymis- ja omistautumisterapia yliopisto-opiskelijoiden psykologisen joustavuuden ja hyvinvoinnin edistäjänä
There is already a considerable evidence-base of the effectiveness of acceptance and commitment therapy, also delivered in web-based format, in alleviating distress, depression and anxiety and improving well-being of university students.
Hyväksymis- ja omistautumisterapian tehokkuudesta yliopisto-opiskelijoiden stressin, masennuksen ja ahdistuksen lievittämisessä ja hyvinvoinnin edistämisessä, myös verkkomuotoisten toteutusten avulla, on jo kohtalaisesti näyttöä.
The purpose was especially to explore the effects of a web-based acceptance and commitment therapy on the sub-processes of psychological flexibility and on well-being among different types of student groups.
Tarkastelun kohteena on erityisesti, millaisia vaikutuksia psykologisen joustavuuden osaprosesseihin ja hyvinvointiin verkkomuotoisella hyväksymis- ja omistautumisterapialla on lähtökohdiltaan erilaisten opiskelijaryhmien kohdalla.