natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The thesis is part of a TEKES financed project that aims at developing inexpensive LTSOFCs for energy production in buildings.
TEKES rahoitteisen projektin päämääränä on tuottaa halpoja LTSOFC kennoja rakennuksien energiatuotantoa varten.
Carbonates formed an amorphous structure but did not produce the desired carbonate shell around the SDC particles.
Karbonaatit myös muodostivat amorfisen rakenteen, mutta karbonaattipäällysteisiä SDC -partikkeleita ei syntynyt.
Cells that had been pressed at room temperature and sintered in an oven at 600 °C displayed the highest efficiency, and the maximum power density achieved with these materials was 450mW/cm<sup>2</sup> at 510 °C.
Paras suorituskyky saatiin huoneenlämmössä prässätyillä, uunissa 600 °C asteessa sintratuilla kennoilla maksimitehotiheyden ollessa 450mW/cm<sup>2</sup> 510 °C asteessa.
LTSOFC unit cells were pressed from the powder materials using a self-made equipment with a pressing temperature up to 600 °C.
LTSOFC kennojen valmistamisessa käytettiin itsetehtyä laitteistoa, jonka prässäyslämpötila ulottui aina 600 °C asteeseen asti.
The XRD and TEM measurements indicate that the electrolyte syntheses produced SDC particles with a diameter of several tens of nanometers and that samaria was doped into the ceria structure.
XRD ja TEM mittaukset osoittavat, että valmistettujen elektrolyyttipartikkelien koko oli kymmeniä nanometrejä ja että samarium oli sitoutunut ceriumoksidirakenteeseen.
The I-V and impedance measurements reveal that the carbonate phase increased fuel cell performance and that the electrolyte syntheses and unit cell preparation methods affect greatly the conductivity of the electrolyte.
I-V ja impedanssimittaukset paljastavat karbonaatin lisäämisen parantaneen LTSOFC:n suorituskykyä sekä elektrolyytin valmistustapojen vaikuttaneen suuresti elektrolyytin johtavuuteen.
Material synthesis, cell preparation and characterization of low temperature solid oxide fuel cells
Matalan lämpötilan kiinteäoksidipolttokennojen materiaalien synteesi, kennojen valmistus ja karakterisointi
The objective of this work was material synthesis, cell preparation and characterization of low temperature solid oxide fuel cells (LTSOFC).
Työn tarkoituksena oli matalan lämpötilan kiinteäoksidipolttokennojen (LTSOFC) materiaalien synteesi, kennojen valmistus ja karakterisointi.
The materials were prepared through different material compositions and synthesis methods, and were characterized by X-ray diffraction (XRD), transmission electron microscope (TEM) and band gap measurements.
Erilaisten materiaalikoostumusten ja valmistustapojen vaikutusta materiaalien ominaisuuksiin tutkittiin röntgensädediffraktio- (XRD), transmissioelektronimikroskooppi- (TEM) ja energia-aukkomittauksilla.
The SEM cross section images reveal also that sintered cells had a dense electrolyte while the electrolyte in unsintered cells was porous.
SEM kuvien perusteella elektrolyytti oli tiivis sintratuissa kennoissa, kun taas sintraamattomissa elektrolyytti oli huokoinen.
A mixture of carbonates and samaria doped ceria (SDC) nanoparticles was studied as an LTSOFC electrolyte, while a mixture of the electrolyte and metal nanoparticles was studied as a possible electrode.
Karbonaatin sekä nanopartikkelisen, samariumoksidilla seostetun ceriumoksidin (SDC) seosta tutkittiin mahdollisena LTSOFC elektrolyyttinä.
The prepared unit cells were characterized by I-V and impedance measurements with a self-made equipment and by transmission electron microscopy (SEM).
Toista itse tehtyä laitteistoa käytettiin kennojen I-V ja impedanssitutkimuksissa, jonka lisäksi käytetyistä kennoista otettiin pyyhkäisyelektronimikroskooppilla (SEM) poikkileikkauskuvia.
The band gap measurements indicate that the SDC based materials had the same indirect band gap as ceria.
Lisäksi ceriumoksidin epäsuora energia-aukko vastasi myös SDC -pohjaisille materiaaleille mitattua energia-aukkoa.
Effect of power system interferences on the behaviour of wind power plants
Verkkohäiriöiden vaikutus tuulivoimalaitoksen toimintaan
Possibilities of the Metsähovi radiotelescopes for solar observations
Metsähovin radioteleskooppien käyttömahdollisuudet aurinkohavaintoihin
Structured investments and stockhastic modelling of the reward-risk relationship
Rakennesijoitukset ja tuotto-riski-suhteen satunnaismallinnus
Structure of Middle Lammela
Välilamellin rakenne
A large proportion of the problems is caused by the lack of clear, standardized error recovery mechanisms.
Suuri osa näistä ongelmista johtuu selkeiden, standardinomaisten virheenkorjausmekanismien puutteesta.
There is a need to identify best practices and define standard error recovery mechanisms in conversational interfaces, and this thesis is a contribution towards that goal.
Parhaiden toimintamallien tunnistamiseen ja yhdenmukaisten virheenkorjausmenetelmien määrittelyyn on siis tarvetta, ja tämä opinnäyte pyrkii olemaan askel kohti tätä tavoitetta.
To make their use safe and efficient, intuitive conversational error-handling mechanisms need to be invented.
Jotta näistä käyttöliittymistä voitaisiin saada tarpeeksi turvallisia ja tehokkaita, tarvitaan intuitiivisen virheenkorjauksen mahdollistavia menetelmiä.
Enablers of user error recovery in conversational interfaces
Virheenkorjauksen mahdollistajat keskustelevissa käyttöliittymissä
Talking is an accessible way to use devices, and conversational interfaces have found their place in homes, cars and customer service.
Puhuminen ja kirjoittaminen ovat verrattain saavutettavia ja helposti lähestyttäviä tapoja käyttää laitteita, ja keskustelevat käyttöliittymät ovatkin jo, varsinkin suurilla kielialueilla, löytäneet paikkansa muun muassa autoista, kodeista ja asiakaspalvelutehtävistä.
It consists of a broad literary review of the topic and an illustrated analysis of different types of user errors in this type of interfaces.
Työ koostuu katsauksesta aihetta käsittelevään kirjallisuuteen ja esimerkein varustetusta analyysista erilaisista virheistä näissä käyttöliittymissä.
To find out how users actually attempt error recovery, live chat and chatbot transcripts from a customer service chatbot were analyzed, and this corpus was complemented with a benchmark study of different voice- and chatbot virtual agents from Finnish and international companies.
Jotta voitaisiin selvittää, miten käyttäjät oikeasti yrittävät korjata virheitä, analyysin materiaalina on käytetty sekä asiakaspalveluchatin ja -chatbotin keskustelutallenteita että kokeilevana vertailuna toteutettua katsausta erilaisista koti- ja ulkomaisista keskustelukäyttöliittymistä.
Errors can cause a negative effect to the perceived usability of the system, and many times, based on the chatbot transcripts, the nature of the error is hard to even understand for the user.
Virheillä voi olla suuri negatiivinen vaikutus järjestelmien koettuun käytettävyyteen, ja keskustelutallenteiden perusteella käyttäjien voi olla vaikea ymmärtää edes näiden virheiden luonnetta.
These situations may lead to egregious conversations: interactions that are so bad that they might even banish users from returning.
Tällaiset tilanteet voivat johtaa todella huonoihin käyttökokemuksiin – jopa niin huonoihin, että ne saattavat karkottaa ihmiset kokonaan sovelluksen parista.
This work concerns erroneous situations in conversational interfaces, and the ways human users intuitively tend to attempt recovering from errors in them.
Opinnäyte käsittelee virheellisiä tilanteita keskustelevissa käyttöliittymissä ja tapoja, joilla ihmiset luontaisesti pyrkivät korjaamaan näitä virheitä.
Conversational natural language interfaces have seen their first widespread applications on a variety of platforms during the past couple of years, but they still have fundamental faults in their operation.
Luonnollisella kielellä toimivat, keskustelevat käyttöliittymät ovat viime vuosina päätyneet ensimmäistä kertaa laajamittaiseen, yleiseen käyttöön.
Nevertheless, natural language input can act as an effective shortcut and remove the need for complex menu systems and documentation.
Ongelmista huolimatta, luonnollisia lauseita eli puhetta tai tekstiä ymmärtävät käyttöliittymät voivat kuitenkin tarjota tehokkaita oikoteitä käyttäjälle monimutkaisten valikoiden ja pitkien dokumentaatioiden ohi.
Based on the findings from the research, suggestions of mechanics that would enable conversation repair in them.
Tutkimuksen pohjalta esitetään ehdotuksia mekanismeista, jotka mahdollistaisivat tehokkaamman reagoinnin ihmisten käyttämiin virheenkorjausmenetelmiin, ja jotka voitaisiin toteuttaa jo nykyisen tasoisella teknologialla.
Subsequently, they were injected into the gas chromatograph.
Sieltä ne injektoidaan kaasukromatografiin.
Volatile organic compounds were divided in temperature groups based on their volatility.
Haihtuvat yhdisteet jaettiin lämpötilaryhmiin niiden haihtuvuuden perusteella.
After the analytical method was developed for polystyrene acrylate binder the method was tested for other binders.
Kun polystyreeniakrylaattisideaineelle oli saatu kehitettyä analyysimenetelmä, testattiin menetelmän soveltuvuutta muille sideaineille.
Volatile organic compounds may affect odor and taste properties of the packed product.
Kartongin päällystyksen sideaineesta haihtuvat yhdisteet saattavat vaikuttaa pakatun tuotteen haju- ja makuominaisuuksiin.
The analytical methods were divided to gravimetric and chromatographic methods.
Lopuksi käsiteltiin haihtuville yhdisteille soveltuvia analyysimenetelmiä, jotka jaettiin gravimetrisiin ja kromatografisiin menetelmiin.
The quantity of n-butanol, styrene, butyl acrylate and benzaldehyde and the total amount of volatile organic compounds were determined from the binder using standard addition method.
Sideaineesta määritettiin standardinlisäysmenetelmällä n-butanolin, styreenin, n-butyyliakrylaatin ja bentsaldehydin pitoisuudet sekä haihtuvien yhdisteiden kokonaismäärä.
The object of this master’s thesis was to develop a quantitative and qualitative analytical method for volatile organic compounds (VOC) in binders on board coating.
Diplomityön tarkoituksena oli kehittää kvantitatiivinen ja kvalitatiivinen analyysimenetelmä kartongin päällystyksen sideaineesta haihtuville yhdisteille (volatile organic compounds, VOC).
Determination method for volatile organic compounds in binders
Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden määritysmenetelmä sideaineille
They are not suitable for the binder which is under analysis in this thesis, because the binder has very low VOC-content and the standards are for higher VOC-contents.
Tutkittavassa sideaineessa VOC-pitoisuus on hyvin pieni, kun taas standardit sopivat näytteille, joiden VOC-pitoisuus on suuri.
In the experimental part the analytical method was developed based on ISO standard for volatile organic compounds in emulsion paints.
Kokeellisessa osassa analyysimenetelmää lähdettiin kehittämään olemassa olevan ISO-standardin pohjalta, joka käsittelee VOC-määritystä emulsiomaalipurkkien sisäpuolelta.
In the experimental part volatile organic compounds were analyzed with headspace-gas chromatography where all volatile organic compounds entered the vapor phase.
Kokeellisessa osassa analyysimenetelmänä käytettiin höyrytila-kaasukromatografia-menetelmää, jossa haihtuvat yhdisteet höyrystyvät kokonaan vialin kaasufaasiin.
In the literature part the composition of the coating color and coating process were studied.
Kirjallisuusosassa tehtiin aluksi katsaus kartongin päällystyspastan koostumukseen sekä päällystysprosessin eri vaiheisiin.
Compounds were identified with a mass detector and their amount was determined with a flame ionization detector.
Yhdisteiden tunnistuksessa käytettiin massadetektoria ja pitoisuuksien määrittämisessä liekki-ionisaatiodetektoria.
There are several standards which deal with the determination of volatile compounds from coatings and paints.
Haihtuvien yhdisteiden määritystä päällysteistä ja maaleista käsitteleviä standardeja löytyy, mutta ne eivät sovellu diplomityössä tutkittavan sideaineen analysointiin.
The market for agricultural tractors in European Union is controlled by two directives: the so called "tractor directive" 2003/37/EC and "the machine directive" 2006/42/EC.
Maataloustraktoreiden markkinoille pääsyä säätele Euroopan Unionissa kaksi tärkeää direktiiviä: ns. "traktori direktiivi" 2003/37/EY ja kone direktiivi 2006/42/EY.
Safety is a requirement for machine's access to the market.
Laitteen turvallisuus on edellytys laitteen markkinoille pääsylle.
Properties of the bus are examined from the view of safety-related standards of control systems and especially from the view of EN 50159-2 standard.
Väylän ominaisuuksia tarkastellaan ohjausjärjestelmien turvallisuuden standardien näkökulmasta ja erityisesti standardin EN 50159-2 näkökulmasta.
EN 62061 and EN 13849 are harmonized standards meant in the machine directive.
Standardeista EN 62061 ja EN 13849 ovat konedirektiivissä tarkoitettuja yhdenmukaistettuja standardeja.
These standards keep safety as a process where the safety is built within the system in development phase, rather than a set of technical requirements.
Standardit näkevät turvallisuuden ennemminkin prosessina, jossa turvallisuutta rakennetaan järjestelmään sisään, kuin pelkästään teknisinä vaatimuksina.
Development of autonomous machinery has advanced to the point where the safety has risen to interest of manufacturers and researchers.
Autonomisten robottien kehitys on edennyt siihen vaiheeseen, että turvallisuus ongelmien ratkaisu on alkanut kiinnostaa valmistajia ja tutkijoita.
Standards related to the safety of control system are IEC 61508, EN 62061 and EN 13849 and in addition for agricultural machinery ISO/DIS 25119.
Ohjausjärjestelmien turvallisuuteen liittyviä standardeja ovat IEC 61508, EN6206 1 ja EN 13849 ja maatalouskoneille vielä lisäksi ISO/DIS 25119.
Standard also defines a control option where the implement could command the tractor, allowing creation of highly automated and autonomous functions.
Standardi määrittelee myös työkoneelle mahdollisuuden ohjata traktoria ja siten mahdollistaa pitkälle automatisoitujen ja autonomisten toimintojen toteutuksen.
In a case-example of this study, safety of ISBUS class 3 compatible seed drill was examined.
Case-esimerkkinä tässä työssä tarkasteltiin ISOBUS calss 3 yhteensopivan kylvölannoittimen turvallisuutta.
In this study it is found that most requirements are set by the machine directive and it is possible to bring autonomous work machinery to market within the requirements of these directives.
Työssä todetaan valtaosan vaatimuksista tulevan konedirektiivistä ja autonomisten työkoneiden valmistamisen ja markkinoille saattamisen olevan näiden direktiivien puitteissa mahdollista.
Removal of identified safety problems was studied from the view of standards related to the safety of control systems.
Havaittujen turvallisuus ongelmien poistamista tarkasteltiin ohjausjärjestelmien turvallisuus standardien näkökulmasta.
In this study the requirements and views of these standards are examined.
Työssä tarkastellaan näiden standardien vaatimuksia ja näkemystä turvallisuuteen.
ISO 11783 standard defines a data transfer bus for data exchange between an agricultural tractor and an implement.
Standardi ISO 11783 määrittelee tiedonsiirtoväylän maataloustraktoreiden ja -työkoneiden välille.
The safety process described in ISO 12100 standard was used with the help of tools provided in ISO 14121 standard.
Turvallisuutta tarkasteltiin käyttäen ISO 12100 standardin turvallismamisprosessia ja ISO 14121 standardin työkaluja.
Safety of autonomous agricultural tractor-implement combinations with ISOBUS capabilities
ISOBUS-yhteensopivien maatalous traktori-työkone-yhdistelmien turvallisuus
It is found in this study that these standards set technical requirements, but in addition to that they also set requirements for design and development process of control systems.
Työssä todetaan standardien asettavan teknisten vaatimusten lisäksi myös vaatimuksia kehitysprosessille.
A safety-related problem resulting from the lack of definitions in the system level of agricultural machinery was identified.
Maatalouskoneiden järjestelmätason sopimattomuudesta johtuvia turvallisuus ongelmia tunnistettiin.
The use of ISOBUS data transfer bus, defined in ISO 11783, in safety-critical communication, is examined in this study.
Työssä tarkastellaan, ISO 11783 standardin määrittelemän, ISOBUS-väylän käyttöä turvakriittisessä viestinnässä.
In this study requirements, set by these two directives, for autonomous work machinery are examined.
Tässä työssä tarkastellaan näiden direktiivien turvallisuusvaatimuksia autonomisten työkoneiden kannalta.
Knowledge Transfer in Gradually Transferring Application Management Services in Globally Distributed Company
Tietämyksen siirto siirrettäessä sovellushallintapalveluita asteittain globaalisti hajaantuneessa yrityksessä
Poisson factorization with nested data: An application for recommending TV programs in a large dataset
Poisson-hajotelma ryhmitellyllä datalla: Sovelluskohteena TV-ohjelmien suosittelu isolla aineistolla
As the study was conducted on a single dataset alone, further research is needed to be able to generalize the results to different contexts.
Lisätutkimusta tarvitaan tulosten yleistämiseen muihin konteksteihin.
Usually, the predictions are based on the behavioral data of the user population, in which little data is available per user and per recommendable item so that making accurate predictions is difficult.
Usein vain vähän dataa on saatavilla käyttäjää ja sisältöä kohden, mikä vaikeuttaa tarkkojen ennusteiden tekemistä.
Probabilistic programming makes it easier to explore and incorporate richer probabilistic models for recommender systems.
Probabilistinen ohjelmointi mahdollistaa monipuolisempien todennäköisyysmallien tuomisen suosittelujärjestelmiin.
The inference algorithm is conducted with stochastic gradient variational inference so the model can be easily refined and extended further.
Mallin parametrit päätellään stokastisen gradientin variationaalisella päättelyllä, joka mahdollistaa mallin helpon jatkokehityksen ja muokkaamisen.
Finally, the thesis highlights a promising development of generic inference and modeling tools, a development referred to as probabilistic programming.
Työ myös korostaa hyötyjä geneerisen päättelyn ja mallinnustyökalujen kehityksessä, mihin viitataan usein termillä probabilistinen ohjelmointi.
One way to resolve the problem is to incorporate additional metadata into the model, but many of the existing models are hard to extend.
Yksi ratkaisu parantaa ennusteiden laatua on lisätä käyttäytymisdatan rinnalle muuta metatietoa, mutta nykyisten mallien laajentaminen on usein vaikeaa.
The results indicate that the multilevel model improves the predictive accuracy compared to the baseline models within the particular dataset.
Tuloksien perusteella malli parantaa suositteluita vertailukohtiin nähden kyseisellä aineistolla.
This thesis develops a multilevel Poisson factorization model that incorporates the grouping information of items using principles from multilevel modeling.
Tässä työssä kehitetään monitasoinen Poisson-hajotelma, joka hyödyntää sisällön ryhmittelytietoa todennäköisyysmallissa.
The model is evaluated with watching behavior data from an online streaming service, where the groupings of items are TV series.
Mallia arvioidaan online-suoratoistopalvelun katseluaineistolla.
Non-negative matrix factorization models are popular for response prediction in recommender systems.
Suosittelujärjestelmät hyödyntävät matriisihajotelmapohjaisia malleja ennustamaan sisällön kulutusta olemassa olevan käyttäytymisdatan perusteella.
This allows faster and more reliable data transmission compared to earlier data transmission protocol LTE.
Tätä käyttämällä voidaan saavuttaa nopeampi ja vakaampi tiedonsiirto esimerkiksi verrattuna aikaisempaan LTE tiedonsiirtoprotokollaan.
Because distortion appeared in error vector magnitude (EVM), adjacent channel leakage ratio (ACLR) and two-tone measurements was also made.
Ennen kolmannen asteen harmonisen särön mittauksia antennivirittimelle tehtiin EVM (error vector magnitude), ACLR (adjacent channel leakage ratio) ja two tone mittaukset.
There are several ways to arrange these carrier components and one of these is band combination 17+4.
Tämä kantoaaltojen yhdistäminen voidaan toteuttaa useammalla taajuuskaistayhdistelmällä, joista yksi on kaistayhdistelmä 17 + 4.
Antenna tuners are one of the most vital components of the modern mobile phones.
Antennivirittimet ovat tärkeitä nykypäivän matkapuhelimessa.
In more detail this means the band 4 is exactly three times band 17 in the frequency point of view.
Tämän yhdistelmän hankaluutena on se, että, taajuuskaista 4 on kolme kertaa taajuuskaista 17 taajuuden kannalta.
And usually they are not the most linear components.
Usein ne eivät myöskään ole kovinkaan lineaarisia, mitä tulee harmoniseen säröön.
At least all components must be linear and they cannot produce any harmonics to avoid that the harmonic signal from the band 17 doesn’t attach to the band 4 and for example distort the band 4’s receiver.
Näin ollen matkapuhelimen osien tulisikin olla lineaarisia, niin että esimerkiksi taajuuskaistalla 17 syntynyt harmoninen särö ei näkyisi taajuuskaistan 4 vastaanottimessa ja näin ollen häiritsisi vastaanottoa.
Performance and Stability of Highly Linear Antenna Tuner
Lineaarisen antennivirittimen kokeellinen testaaminen
One of the greatest advance of the Long-term evolution-advanced (LTE-A) is the carrier aggregation (CA).
LTE-A (long-term evolution-advanced) tiedonsiirtotekniikan yksi suurimmista edistysaskeleista on sen käyttämä kantoaaltojen yhdistäminen.
In this so-called carrier aggregation, data transmission is shared to several carrier components i.e. with carrier component data can be transmitted and received just like with one carrier, which has wider bandwidth.
Tässä niin kutsutussa kantoaaltojen yhdistämisessä siirrettävä tieto on jaettu useammalle kantoaaltokomponentille, niin että jokaisella kantoaallolla voidaan siirtää ̈ yhtä suuri datamäärä kuin yhdellä taajuuskaistaltaan suuremmalla kantoaallolla.
If we think different mobile phone components and their harmonic behavior this can be problematic.
Eri matkapuhelimen osat voivat tuottaa harmonista säröä, joka on haitaksi matkapuhelimen toiminnalle.
These measurements were done also as a comparison to other antenna tuner to under- stand how good the MEMS antenna tuner is.
Mittaustuloksia myös vertailtiin toisenlaiseen antennivirittimen mittaustuloksiin, jotta saatiin parempi ymmärrys siitä kuinka hyvä MEMS antenniviritin on. Näissä mittauksissa huomattiin, että MEMS antenniviritin tuottaa enemmän harmonista säröä kuin verrokkina käytetty antenniviritin.
It appeared that in these measurements there was also distortion and the measurement setup had to be modified to minimize distortion.
Näissä mittauksissa huomattiin, että säröä ilmeni jo näissä mittauksissa.
In this master thesis one MEMS antenna tuner is measured and it harmonic performance is studied in this carrier aggregation point of view.
Tässä työssä mitataan erään MEMS-tekniikkaan perustuvan antennivirittimen tuottama särö.
The positive initial response, nevertheless, supports continuing with the concept.
Tästä huolimatta positiivinen ensireaktio kannustaa jatkamaan konseptin kehittämistä edelleen.
Especially the combination of methods used to 1) vertically align the experiential elements guided by the identified underlying user motivation, and to 2) horizontally align them in relation to each other seems recommendable.
Erityisesti käytetyt menetelmät kokemuksellisuuden linjaamiseksi sekä 1) pystysuunnassa siten, että kaikki osat palvelevat tunnistettua käyttäjämotivaatiota että 2) vaakasuunnassa siten, että kaikki osat tukevat toisiaan vaikuttavat suositeltavilta.