natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Martin Heidegger s philosophy of being and Maurice Merleau-Ponty s philosophy of the lived body essentially form the theoretical base for the inquiry.
Se tukeutuu perustaltaan Martin Heideggerin olemisen filosofiaan ja Maurice Merleau-Pontyn havainnon, erityisesti ruumiin fenomenologiaan.
Phenomenology is the guiding philosophy, theory and methodology of the inquiry.
Eksistentialistis-hermeneuttinen fenomenologia muodostaa tutkimuksen teoreettisen lähtökohdan ja metodin.
This growth of philosophical understanding makes it possible to strengthen the science of home economics.
Tutkimus rakentaa osaltaan tieteenalan perustaa tavalla, joka vahvistaa substanssiymmärrystä sekä kotitaloustieteen omaleimaisuutta.
Domestic skills are a channel for the phenomenon Home Economics to manifest in our lives.
Kotitaloustaidon ulottuvuudet paljastuvat kanavaksi olemisesta kotitaloustoimintaan.
This study focuses on analyzing domestic skills in a phenomenological manner.
Tutkimus on analyysi kotitaloustaidon ulottuvuuksista.
The ontological question of how domestic skills are directs one s phenomenological gaze to the experiencing of domestic skills, rather than merely viewing their action or technical aspects.
Kotitaloustaito arjen runoutena ei ilmene teknisinä suorittamisen vaiheina, välineenä tai resurssina.
The main result of the study is the elucidation of the ontology of domestic skills and the naming of its extensions.
Substanssiymmärryksen kautta tutkimus vaikuttaa myös laajemmin arjen toiminnan välttämättömyyden ja arvokkuuden paljastumiseen.
The analysis connects ability and action, which is why domestic skills and household activity must be seen as a united whole.
Kotitaloustoiminta voidaan kokea kotitaloustaitona ja kotitaloustaito kotitaloustoimintana.
This is the gaze that presents domestic skills as to be like the poetry of everyday life.
Tutkimuksen analyysi kulkee näin kotitaloustaidon praksis-poiesis-luonteen ykseyteen, jota kuvataan metaforalla arjen runous .
This united whole is not the matter of the two components of the phenomenon, but is rather the matter of domestic skills as a way of being-in-the-world.
Kotitaloustaitoa ei tarkastella sen toimintaluonteesta lähtien, vaan olemisen prinsiipistä käsin.
The analysis reveals domestic skills within a core of Care and the Other.
Syntyy kuvaus kotitaloustaidosta, jonka ytimenä ja ilmenemisen mahdollistavana prinsiippinä on huoli ja toiseus.
The description phenomenological emerges from the interpretation process, which originates from the ontological question of domestic skills.
Kysymyksistä aukeaa kotitaloustaidon analyysi, joka tulkitsemistoimintana muodostaa tutkimuksen.
Along with the ontological question, the axiological question of what the meaning of domestic skills is drives the analysis.
Kotitaloustaidon analyysi ei tuota kotitaloustaito-käsitteen merkitysanalyysia tai sen pragmaattista määrittämistä.
This ontological base of domestic skills enables us to see the extensions that inhabit in it.
Fenomenologisen asenteen kautta tutkimus tuo uutta kotitaloustieteen piiriin.
The results indicated that teachers justified their practical knowledge based on morality and efficiency of action; efficiency of action was found to be presented in two different ways: authentic efficiency and naïve efficiency.
Tuloksissa ilmeni, että opettajat perustelivat toimintaansa joko eettisyydellä tai tehokkuudella.
Representing the epistemic nature of teachers’ practical knowledge : The case of class teachers’ general pedagogy
Opettajan käyttötiedon epistemologisuus : Tutkimus luokanopettajien käyttötiedosta
Drawing from the literature, teachers’ practical knowledge is defined as all teachers’ cognitions (e.g., beliefs, values, motives, procedural knowing, and declarative knowledge) that guide their practice of teaching.
Kysymykset liittyivät opettajien käsityksiin opettamisesta, oppimisesta, opetusmenetelmistä ja luokan hallinnasta.
In these cases, the teachers’ arguments were mainly based on the notion of "what worked" regardless of reflecting on "what did not work".
Näissä tilanteissa opettajat käyttivät aiemmin tehokkaaksi kokemiaan menetelmiä pohtimatta niitä sen syvällisemmin.
"Caring pedagogy" was the epistemic value of teachers’ reasoning in the authentic efficiency.
Huolenpidon pedagogiikka edusti parhaimmillaan autenttista tehokuutta.
I studied six class teachers’ practical knowledge; they teach in the metropolitan region of Helsinki.
Tutkimukseen osallistui kuusi pääkaupunkiseudulla toimivaa luokanopettajaa, joiden toimintaa havainnoitiin parin vuoden ajan.
Teachers argued that an effective practical knowledge should regulate and manage the classroom activities, but the targets of the practical knowledge were mainly other "issues "or a certain percentage of the students.
Sen sijaan säännöstelypedagogiikassa oli kyse naivista tehokkuudesta, koska toiminta kohdistui usein vain muutamaan oppilaaseen ja luokan hallintaan.
The core intention of teachers in the moral care was the commitment that they felt about the "whole character" of students.
Soveltaessaan huolenpidon pedagogiikkaa opettajat pyrkivät edistämään oppilaan koko persoonallisuuden kasvua.
In the end, a quantitative analysis nested into the qualitative findings to study the patterns of the teachers’’ reasoning.
Opettajan käyttötiedon epistemologisuus Tutkimus luokanopettajien käyttötiedosta Tutkimuksen tärkein tehtävä oli kuvata, miten opettajat perustelevat toimintaansa luokassa.
The central idea in the caring pedagogy was teachers’ intentions to improve the "intellectual properties" of "all or most" of the students using "flexible" and "diverse" pedagogies.
Monimuotoisia menetelmiä käyttämällä opettajat toteuttivat oppilaasta huolehtivaa pedagogiikkaa, ja siten pyrkiä kehittämään myös oppilaiden ajattelun kehitystä.
From this perspective the "dignity" and the moral character of the students should not replaced for any other "instrumental price".
Tutkimuksesta käy myös ilmi, että opetustilanteiden ennakoimattomuus vaikuttaa siihen, ettei opettajilla ole mahdollisuutta pohtia toimintansa perusteluja.
Altogether 977 concept classes were created.
Käsiteluokkia oli yhteensä 977 kappaletta.
The concept structure was based on the hierarchical generic relation.
Käsitteistö muokattiin geneerisen hierarkiasuhteen mukaisesti.
Keywords: annotation, concept, concept analysis, cataloging, museum collection, ontology, Semantic Web, textile collection, textile material
Avainsanat: annotointi, käsite, käsiteanalyysi, luettelointi, museokokoelma, ontologia, semanttinen web, tekstiilikokoelma, tekstiilimateriaali
Attention was also paid to other relations between terms and concepts, and between concepts themselves.
Huomioon otettiin myös muita käsitteiden välisiä sekä käsitteen ja termin välisiä suhteita.
The research method was terminological concept analysis complemented by an ontological view of the Semantic Web.
Tutkimusmenetelmänä käytettiin terminologista käsiteanalyysiä, johon lisättiin semanttisen webin ontologinen näkökulma.
In the case of the object names six categories (475 cases), and of the material names eight categories (423 cases), were found where automatic annotation was not possible.
Lähinnä erityisnimien luettelointitermien nimikentän annotoitumisen esteeksi analyysissä löytyi kuusi syykategoriaa (475 tapausta) ja materiaalikenttien analyysissä kahdeksan kategoriaa (423 tapausta).
This is achievable using formal data structures called ontologies.
Tämä saavutetaan käyttämällä ontologioita, jotka ovat formaaleja tietorakenteita.
This problem is significant because it prevents automatic ontological content integration of the cataloged data on the Semantic Web.
Ongelma on keskeinen, koska se estää kokoelmatietojen automaattisen ontologiaperustaisen julkaisemisen semanttisessa webissä.
In the case of naming objects and materials, one should use terms in basic form without attributes.
Luetteloinnissa tulisi esineen nimi ja materiaalikenttien arvot kirjata termin perusmuodossa ilman lisämääreitä.
Sometimes in the compound term, the object name and material, or the name and the way of usage, were combined.
Lisäksi yhdyssanatermiin oli usein yhdistetty esimerkiksi materiaali ja esineen nimi tai käyttötapa ja esineen nimi.
The data included 1803 textile, costume, and accessory objects.
Aineistossa oli tekstiilejä ja pukineita yhteensä 1803 kappaletta.
The work is interdisciplinary, involving craft science, terminology science, computer science, and museology.
Työ on luonteeltaan tieteidenvälinen ja siinä liikutaan käsityötieteen, terminologian, tietojenkäsittelytieteen, ja museologian leikkausalueella.
The most common explanation was that the cataloged field was filled with a long sentence comprised of many terms.
Yleisimpänä annotoitumattomuuden syynä oli molemmissa tapauksissa luettelointikenttien täyttäminen pitkällä, useiden termien lausekkeella.
The second part of the dissertation analyzes why some of the cataloged terms did not match with the developed textile ontology.
Tutkimuksen toisessa vaiheessa selvitettiin, miksi osa museoiden tekstiileihin ja pukeneisiin liittyvistä luettelointitiedoista jäivät annotoitumatta kehitettyyn ontologiseen tekstiilikäsitteistöön.
The basis of the ontology development was the Museoalan asiasanasto MASA, a thesaurus for museum cataloging work which has been enriched by other vocabularies.
Käsitteistön perusrunkona oli Museoalan asiasanasto MASA, jota rikastettiin muulla aineistolla.
Ready-made drop-down lists of materials used in one cataloging system facilitated the annotation.
Valmiiden valikoiden käyttö materiaalikenttien arvojen kirjaamisessa helpotti tiedon annotoitumista.
The research datasets, i.e. the cataloged museum data on textile collections, came from three museums: Espoo City Museum, Lahti City Museum and The National Museum of Finland.
Aineistona käytettiin MuseoSuomi-portaalissa olevien kolmen kulttuurihistoriallisen museon: Espoon kaupunginmuseon, Lahden kaupunginmuseon ja Suomen kansallismuseon tekstiili- ja pukinekokoelmien luettelointitietoja.
Unmatched object and textile material names were analyzed.
Tiedoista analysoitiin esineiden annotoitumattomat nimi- ja materiaalikenttien sisällöt.
As well, numeric values in the material name cataloging field prevented annotation and so did the absence of a corresponding concept in the ontology.
Myös luettelointikenttään kirjoitetut numeeriset ilmaisut tai luettelointitermiä vastaavan käsitteen puuttuminen ontologiasta estivät annotoitumisen.
The textile ontology is also part of the national FinnONTO ontology infrastructure.
Käsitteistö on liitetty osaksi kansallista FinnONTO-ontologiajärjestelmää.
The developed textile ontology has been applied in two cultural portals, MuseumFinland and Culturesampo, where one can search for and browse information based on cataloged data using integrated ontologies in an interoperable way.
Tutkimustuloksia on hyödynnetty MuseoSuomi- ja Kulttuurisampo-järjestelmissä, joissa museoesineisiin yhteismitallisesti liitettyä tietoa voidaan hakea yhdestä portaalista.
Issues including how to choose and name concepts for the ontology hierarchy and how deep and broad the hierarchy could be are discussed from the viewpoint of the ontology developer and museum cataloger.
Työssä tuodaan esille ontologian kehittäjän ja luetteloijan näkökulma hierarkian käsitteiden valintaan, nimeämiseen, hierarkian syvyyteen ja laajuuteen.
The goal of this re-search is to increase the usability of museum cataloging data in information retrieval.
Tutkimuksen tavoitteena on lisätä museoissa olevien tiedonhallintajärjestelmien luettelointitietojen hyödynnettävyyttä semanttisen webin tiedon yhdistämisessä ja tiedonhaussa.
In the first part of the dissertation an ontology of concepts of textiles, garments, and accessories is developed for museum cataloging work.
Tutkimuksen ensimmäisessä vaiheessa kehitettiin ontologinen museokontekstiin sovellettu tekstiili- ja pukinealan käsitteistö.
DEVELOPING A TEXTILE ONTOLOGY FOR THE SEMANTIC WEB AND CONNECTING IT TO MUSEUM CATALOGING DATA The goal of the Semantic Web is to share concept-based information in a versatile way on the Internet.
Semanttisen webin tavoitteena on käsitteiden merkitykseen perustuvan tiedon yhdistäminen ja jakaminen verkossa sekä monipuolinen käytettävyys tiedonvälityksessä.
Concepts and terms concerning the research object, as well as the material names of textiles, costumes, and accessories, were focused on.
Aineistossa keskityttiin esineen nimeä ja materiaaleja kuvaaviin käsitteisiin.
The seven case studies illuminate the social differences constructed in relation to educability, i.e. social class, gender, age, and the "new category of student and learner".
Seitsemän tapaustutkimusta valottaa koulutettavuuteen liittyvien sosiaalisten erojen rakentumista suhteessa sosiaaliluokkaan, sukupuoleen, ikään ja "uuteen opiskelijan ja oppijan kategoriaan".
Key words: adult education, general upper secondary school for adults, educability, lifelong learning, narrative life history
Avainsanat: aikuiskasvatus, aikuislukio, koulutettavuus, elinikäinen oppiminen, narratiivi, elämänhistoria
The first performance-oriented pattern displays qualities that are closely related to the principles of LLL.
Ensimmäisessä suoritussuuntautuneessa mallissa jatkuvuus rakentuu läheisessä suhteessa elinikäisen oppimisen periaatteisiin.
The educable and readily employable LLL subject is to participate in formal education in order to achieve qualifications for working life, whereas the educable but not employable subject may utilize lifewide learning for her/his own pleasure.
Koulutettavan ja työllistettävissä olevan elinikäisen oppimisen subjektin tulee osallistua formaaliin koulutukseen saavuttaakseen tutkintoja työelämää varten, kun taas koulutettava mutta ei työllistettävissä oleva subjekti voi oppia elämänlevyisesti omaksi ilokseen.
The second flexible learning pattern calls into question the status of formal, especially theoretical and academically oriented education; inner development is seen as more important than such external signs of development — grades and certificates.
Toinen joustavan oppimisen malli taas kyseenalaistaa teoreettisen ja akateemisen oppimisen arvon: oma kehittyminen rakentuu tärkeämmäksi kuin koulutuksen ulkoiset tunnusmerkit, arvosanat ja tutkinnot.
In this study lifelong learning has been defined as a cultural narrative on education, "a system of political thinking" that is not internally consistent, but has contradictory themes embedded within it (Billig et al., 1988).
Elinikäinen oppiminen määrittyy työssäni kulttuuriseksi koulutuskertomukseksi, "poliittisen ajattelun järjestelmäksi", joka ei ole sisäisesti yhtenäinen, vaan johon sisältyy myös ristiriitoja.
Moreover, this study contributes to narrative life history research combining the structural analysis of narratives (Labov & Waletzky, 1997), i.e. mini-stories within life history, with the analysis of the life histories as structural and thematic wholes and the creation of coherence in them; thus, permitting both micro and macro analyses.
Aineiston analyysissä yhdistyy Labovin ja Waletzkyn rakennemallia hyödyntävä elämänhistoriaan sisältyvien narratiivien lähiluku sekä jatkuvuuden (koherenssin) rakentumisen analyysi elämänhistorian kokonaisuudessa, joka mahdollistaa sekä mikro- että makrotason analyysin.
Educability expresses socially constructed interpretations on who benefit from education and who should be educated and how.
Koulutettavuus määrittyy työssäni tulkinnaksi siitä, kenellä on oikeus koulutukseen ja millaiseen koulutukseen.
In the data of this study, i.e. 20 general upper secondary school adult graduates’ narrative life histories primarily generated through interviews, two main coherence patterns of the adult educable subject emerge.
Kahdenkymmenen pääasiassa haastatteluin tuotetun aikuislukiosta valmistuneen opiskelijan narratiivisista elämänhistorioista on tulkittavissa kaksi koulutettavan subjektin jatkuvuuden rakentumisen mallia.
This study is situated in the field of adult education, sociology of education, and social psychological research on educability, having also been informed by feminist studies.
Tutkimuksella on kytkentöjä kasvatussosiologiaan ja sosiaalipsykologiseen koulutettavuustutkimukseen.
These two coherence patterns of the adult educable subject illuminate who is to be educated and how.
"Suoritussuuntautuneen" ja "joustavan oppimisen" mallit kuvaavat, ketä kannattaa kouluttaa ja miten.
The school system continues to uphold the institutionalized ethos of educability that ranks students into the categories "bright", "mediocre", and "poor" (Räty & Snellman, 1998) on the basis of their abilities, including gender-related differences as well as differences based on social class.
Koulujärjestelmä ylläpitää institutionaalista koulutettavuuden eetosta, joka jakaa opiskelijat kykyjensä mukaisiin kategorioihin "hyvät", "keskinkertaiset" ja "huonot".
The presupposition in this study has been that contradictions between the LLL narrative and the so-called traditional constructions of educability are likely to be constructed as the former relies on the all-inclusive interpretation of educability and the latter on the meritocratic model of educating individuals based on their innate abilities.
Työni lähtökohtana on koulutettavuuden tulkintoihin sisältyvä ristiriita elinikäiseen oppimiseen sisältyvän kaikkia koskevan koulutettavuuden ja meritokraattisen yksilön luonnollisiin kykyihin perustuvan koulutettavuuden välillä.
Contrary to the principles of lifewide learning, however, the documentation of one’s competence through formal qualifications outweighs non-formal and informal learning in preparation for future change and the competition for further education, professional careers, and higher social positions.
Kuitenkin vastoin elämänlevyisen oppimisen periaatteita oman pätevyyden osoittaminen muodollisesta koulutuksesta saaduin tutkinnoin rakentuu tärkeämmäksi kuin esimerkiksi työpaikkojen ja kansalaisopistojen kurssit tai arkielämän oppiminen.
Consequently, as a curious, active, and independent learner, this educable but not readily employable subject is pushed into the periphery of lifelong learning.
Tällä uteliaalla, aktiivisella ja itsenäisellä oppijalla ei kuitenkaan ole pääsyä elinikäisen oppimisen ideaaliin, vaan oppiminen mahdollistuu harrastuksena ja keinona tyydyttävämpään elämään.
The focus of this study was to examine the constructions of the educable subject of the lifelong learning (LLL) narrative in the narrative life histories of adult students at general upper secondary school for adults (GUSSA).
Tutkimuksessani tarkastelen kompetentin koulutettavan subjektin rakentumista elinikäisen oppimisen näkökulmasta aikuislukiosta valmistuneiden narratiivisissa elämänhistorioissa.
Traditional age-related norms also persist, for example general upper secondary education is normatively completed in youth and not in adulthood, and the formal learning context continues to outweigh both non-formal and informal learning.
Niin ikään totutut ikäsidonnaiset odotukset tarjoavat normatiivisen mallin, jonka mukaan esimerkiksi lukio käydään nuorena eikä aikuisuudessa.
Formal general upper secondary education in adulthood is situated on the border between the traditional and the LLL narratives on educability: participation in GUSSA inevitably means that one’s ability and competence as a student and learner becomes reassessed through the assessment criteria maintained by schools, whereas according to the principles of LLL everyone is educable; everyone is encouraged to learn throughout their lives regardless of age, social class, or gender.
Aikuislukio sijoittuu niin kutsutun perinteisen ja elinikäisen oppimisen koulutettavuuden tulkintojen rajapinnalle, ja oma kyky opiskelijana ja oppijana tulee uudelleen arvioitavaksi koulun ylläpitämin arviointikriteerein.
From a "Student" to a Lifelong "Consumer" : Constructions of Educability in Adult Students' Narrative Life Histories
Koulutettavuuden rakentuminen aikuisopiskelijoiden narratiivisissa elämänhistorioissa
Studying and learning is constructed as a hobby and as a means to a more satisfactory life as opposed to a socially and culturally valued serious occupation leading to further education and career development.
Se ei rakennu yhteiskunnallisesti merkityksellisenä toimintana, jonka päämääränä olisivat jatko-opinnot ja urakehitys.
On accounting for the discontinuity created by participation in general upper secondary school study in adulthood and not normatively in youth, the GUSSA students construct coherence in relation to their ability and competence as students and learners.
Aikuislukiosta valmistuneet opiskelijat rakentavat elämänhistoriallista jatkuvuutta suhteessa omaan kykyynsä opiskella ja oppia selittäessään koulutustiensä epäjatkuvuutta.
As earlier research has shown and this study also confirms, the LLL narrative creates differences between those who are included and those who fall behind and are excluded from the learning society ideal.
Vaikka elinikäinen oppiminen on kaikkialla yhteiskunnassa vaikuttava suuri pelastuskertomus, tämä tutkimus osaltaan vahvistaa, että kaikilla ei ole itsestään selvästi pääsyä oppimisyhteiskunnan ideaaliin.
Moreover, in this study the construction of social differences in relation to educability and, thereafter unequal access to education has been examined in relation to age, social class, and gender.
Koulutettavuuden eetokseen sisältyvät myös sukupuolen ja sosiaalisen aseman mukaiset julkilausumattomat erottelut.
The biographical work of the research participants forms a peephole that permits the examination of the dilemmatic nature of the constructions of educability in this study.
Valmius työllistyä on tutkimukseni mukaan oleellinen osa elinikäisen oppimisen ideaalia.
The total number of documents studied was 20, comprising some 1700 pages.
Asiakirjoja on yhteensä 20 kpl, noin 1700 sivua.
Conceptions of Childhood and Family in Finnish Documents on Early Childhood Education and Care 1967-1999
Lapsi, lapsuus ja perhe varhaiskasvatusasiakirjoissa 1967-1999
Key words: ECEC policy Finland, childhood, family, familism, discourse analysis, semiotic square
Avainsanat: Päivähoito, varhaiskasvatus, esiopetus, lapsuus, perhe, diskurssianalyysi, semioottinen neliö
The study begins with preparation phase of the Act on Children s Day Care (1967) and concludes with the definition of ECEC policy (1999).
Tutkittu ajanjakso alkaa päivähoitolainsäädännön valmisteluista (1967) ja päättyy varhaiskasvatuksen linjaamiseen uudelle vuosituhannelle (1999).
The research data was examined with qualitative text analysis and employed a discursive approach.
Menetelmänä on käytetty aineistolähtöistä diskurssianalyyttiseen tutkimusotteeseen kytkeytyvää laadullista tekstianalyysia.
Based on the findings of this study, we can ask for what kind of child and family we are preparing the ECEc reforms of the new millennium.
Voidaan myös kysyä, millaista lasta ja millaista perhettä ajatellen lähdetään tekemään 2000-luvun varhaiskasvatusuudistuksia.
The aim of this study is to describe and interpret discourses in Finnish national early childhood education and care (ECEC) documents concerning the child, childhood and family, including preschool education of six-year-old children.
Tutkimuksen tehtävänä on kuvata ja tulkita, millaisia tapoja puhua lapsesta, lapsuudesta ja perheestä on erotettavissa päivähoitoa ja siihen kuuluvaa varhaiskasvatusta (mukaan lukien kuusivuotiaiden esiopetus) valmistelevissa ja ohjaavissa asiakirjateksteissä.
On the other hand, the construct of the weak family is distinguishable throughout almost the entire research period.
Tekstien perhekäsitys puolestaan kallistuu heikon ja tuettavan perheen konstruktion suuntaan lähes koko tutkimusjakson ajan.
The research data consists of committee memoranda and national ECEC curriculum guidelines.
Tutkimusaineisto koostuu komiteamietinnöistä, työryhmien muistioista sekä valtakunnallisista opetus- ja toimintasuunnitelma-asiakirjoista.