natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I’ve used the method of structured observation, which is to say I’ve categorised and classified my objects of examination beforehand based on previous research data, and laid out the categories of my observation form.
Olen käyttänyt strukturoitua havainnointitekniikkaa eli luokitellut ja jäsentänyt havainnoinnin kohteeni etukäteen aiemman tutkimustiedon pohjalta ja laatinut havainnointilomakkeeni luokittelut.
Because the objects of examination are intimate Finnish television conversations, as my research data, I selected all the programmes fitting the criteria from the Finnish and Swedish channels of the Finnish Broadcasting Company (Yleisradio or YLE), channels YLE1, YLE2, and FST5 (Finlandssvenska television) as well as the commercial MTV3-channel ("Mainostelevisio" or "Advertisement Television").
Koska tarkastelukohteena olivat intiimit suomalaiset televisiokeskustelut, valitsin tutkimusaineistokseni kaikki syksyllä 2007 Yleisradion suomen- ja ruotsinkieliseltä puolelta (YLE1- ja YLE2- sekä FST5 -kanavilta) sekä MTV3-kanavalta löytämäni, rajaukseeni sopivat keskusteluohjelmat.
I also pay attention to the way the production influences the building of intimacy.
Kiinnitän huomiota myös siihen, miten televisiotuotanto vaikuttaa läheisyyden rakentumiseen.
Keywords: television research, research of intimate interaction, nonverbal communication, visuality
Avainsanat: televisiotutkimus, intiimin vuorovaikutuksen tutkimus, nonverbaalisen, sanattoman, viestinnän tutkimus, visuaalisen tutkimus
My study offers new information on the nonverbal side of the medium and in general, new information for researching visuality.
Tutkimukseni tuo uutta tietoa median nonverbaalisesta puolesta ja yleensä uutta tietoa visuaalisen tutkimukseen.
Because of the study I found a TV genre, which I named the genre of intimate television conversations.
Tutkimuksen tuloksena löysin tv-genren, jonka nimesin intiimien televisiokeskustelujen genreksi.
On television a person’s nonverbal communication is a key factor with a strong influence on the images transmitted to the audience of the performers.
Televisiossa ihmisten nonverbaalinen viestintä on keskeistä ja vaikuttaa vahvasti mielikuviin, joita katsojille televisioesiintyjistä välittyy.
With this study I aim to open up this aspect of television conversation, because television is a visual medium, and thus many things are transmitted over a broadcast precisely through the visual, nonverbal, channel allowing those aspects to bring their own meaning to the interaction.
Pyrin tässä tutkimuksessani avaamaan tätä televisiokeskustelun aluetta, koska televisio on visuaalinen väline, ja monet asiat näkyvät siinä juuri visuaalisesti, sanattomina ja tuovat oman merkityksensä vuorovaikutukseen.
The results of the breakdown of intimacy-building interaction can be extended to e.g. the analysis of power and utilised for increased understanding in an increasingly multicultural society, because nonverbal cues are partially tied to and shaped by culture.
Nonverbaalisen viestinnän tutkimusta voi myös laajentaa esimerkiksi vallan analyysiin sekä hyödyntää monikulttuuristuvassa yhteiskunnassa ymmärryksen lisäämiseen, koska nonverbaalinen viesti on osittain kulttuurisidonnaista ja kulttuurin muovaamaa.
Because of the analysis of shooting I discovered that Finnish intimate television conversations are typically shot up close using medium close-ups.
Televisiokuvauksen analyysin tuloksena tein havainnon, että suomalaiset intiimit televisiokeskustelut kuvataan tyypillisesti lähietäisyydeltä puolilähikuvia käyttäen.
Additionally, my goals include developing means to observe and analyse nonverbal communication.
Sen lisäksi tavoitteenani on kehittää nonverbaalisen viestinnän havainnoinnin ja analysoinnin menetelmiä.
My study treats building intimacy in intimate Finnish television conversations.
Tutkimukseni käsittelee läheisyyden rakentamista intiimeissä suomalaisissa televisiokeskusteluissa.
I examine the means that participants of intimate television conversations use during conversation to build the kind of interaction, where the participants disclose to discuss their personal matters, thoughts, and emotions.
Tarkastelen sitä, miten intiimeihin televisiokeskusteluihin osallistujat rakentavat keskustellessaan sellaista vuorovaikutusta, jossa avaudutaan kertomaan omista henkilökohtaisista asioista, ajatuksista ja tunteista.
In my study I aim to increase knowledge specifically on the traits of nonverbal communication in the Finnish culture particularly in intimate television conversations.
Tutkimuksessani pyrin lisäämään tietämystä juuri suomalaisen kulttuurin nonverbaalisen viestinnän piirteistä erityisesti intiimeissä televisiokeskusteluissa.
In this time, visuality is on the rise, which becomes apparent e.g. in a myriad of ways in the world of the internet.
Ajassamme visuaalisuus lisääntyy koko ajan ja näkyy esimerkiksi verkkomaailmassa monina muotoina.
Building intimacy in intimate Finnish television conversations : Examined through nonverbal communication and production
Läheisyyden rakentaminen intiimeissä suomalaisissa televisiokeskusteluissa : Nonverbaalisen viestinnän ja tuotannollisten keinojen tarkastelu
Because television is a strongly visual medium, more attention should be paid to further breaking down the visual aspects of programmes.
Koska televisio on vahvasti visuaalinen väline, on visuaalista erittelyä myös tarpeen tehdä enemmän.
I classified nonverbal communication based on the interaction measurement system I built.
Nonverbaalisen viestinnän luokittelin rakentamani vuorovaikutusmittariston avulla.
My examination focuses on observing nonverbal communication in programmes.
Tarkasteluni keskittyy tässä ohjelmien nonverbaalisen viestinnän havainnointiin.
I created a classification for observations, an interaction measurement system, with which I try to classify the nonverbal behavioural hints used to build intimacy in television interaction.
Rakensin nonverbaalista viestintää varten havainnointiluokituksen, vuorovaikutusmittarin, jonka avulla pyrin luokittelemaan televisiovuorovaikutuksessa ilmeneviä sanattomia, nonverbaalisia, käyttäytymisvihjeitä, joiden avulla läheisyys rakentuu.
There have been many kinds of studies on talk shows, but the studies have typically dealt with the verbal aspects of the shows.
Keskusteluohjelmia on tutkittu monella tapaa, mutta tutkimus on tyypillisesti rakentunut kielen varaan.
Through systematic observation, I have examined the data from my programmes via interaction measurement system and tables classifying the methods of shooting.
Olen tarkastellut ohjelmieni aineistoa systemaattisesti havainnoiden vuorovaikutusmittariston ja televisiokuvausta luokittelevien taulukoiden avulla.
Breaking down nonverbal communication revealed various means of interaction that stood out in the programmes building intimacy and rapport.
Nonverbaalisen viestinnän erittely paljasti erilaisia vuorovaikutustapoja, jotka ohjelmista nousivat esiin ja rakensivat ohjelmiin läheisyyttä ja vuorovaikutuksen intensiivistä yhteyttä (rapport).
With it I identified the means the participants use to build intimacy in the interaction in the programmes.
Siinä selvitin, miten keskustelijat tuottavat läheisyyden ohjelmien vuorovaikutuksessa.
I classified shooting with the help of the system of the Eight basic field sizes and conversation distance framings.
Luokittelin televisiokuvauksen Kahdeksan kuvakoon järjestelmän ja keskusteluetäisyysrajausten avulla.
The examination is focused especially on the participants’ nonverbal communication.
Tarkastelu kohdistuu erityisesti keskustelijoiden nonverbaaliseen, sanattomaan, viestintään.
On the contrary, the nonverbal aspects of television conversations have not really been examined, and neither has the building of close, confidential relationships, in Finnish television conversation context.
Läheisen, luottamuksellisen, suhteen rakentamista televisiokeskusteluissa ei myöskään ole tutkittu.
These images and impressions are constructed partially via nonverbal communication.
Nonverbaalinen viestintä osaltaan rakentaa näitä imagoja ja vaikutelmia.
Thus, I identified the means used in shooting to create the experience of intimacy for the viewer.
Näin selvitin, miten läheisyyskokemus tuotetaan katsojalle ohjelmien televisiokuvauksella.
Sense of touch provides information about textures, objects and physical forces acting on our body.
Tuntoaisti antaa meille tietoa pintojen tekstuureista, esineistä ja kehoomme vaikuttavista fysikaalisista voimista, sekä opastaa motorista järjestelmäämme.
Metacognition, "knowing about knowing", refers to the ability of humans to monitor and control one’s own cognitive processes.
Metakognitio tarkoittaa kykyä säädellä ja tarkkailla omia kognitiivisia toimintoja.
In the first study of the thesis, the influence of temporal properties of stimulation on tactile spatial discrimination ability was studied.
Ensimmäisessä osatyössä tutkittiin tuntoärsykkeen ajallisten ominaisuuksien vaikutusta ärsykkeen spatiaaliseen havaitsemiseen.
The results of the third study indicate that the prefrontal cortex might contain specific structural correlates for the metacognitive ability.
Kolmannen osatyön tulokset viittaavat siihen, että PFC:llä saattaa olla rakenteellisesti spesifejä alueita, jotka säätelevät tuntomuistin metakognitiota.
Prefrontal Control of the Tactile Sense
Otsalohkon etuosa tuntoaistin säätelyssä
However, in the prefrontal areas, there is considerable interindividual variability in the topography of neural structure and function that provides a challenge to studies addressing control of primary sensory areas by the prefrontal cortex.
Merkittävä yksilöiden välinen vaihtelu PFC:n alueiden toiminnassa ja rakenteessa aiheuttaa kuitenkin haasteita kyseisen alueen tutkimisessa.
The prefrontal cortex, a brain area involved in many complex cognitive abilities such as working memory, attention and introspection, has been suggested to modulate the functions of primary cortical areas such as the primary somatosensory cortex.
Otsalohkon etuosa (PFC) liittyy moniin kognitiivisiin toimintoihin, kuten työmuistiin, keskittymiseen ja introspektioon.
In the third study of the thesis, the metacognitive accuracy of tactile working memory was explored with a similar kind of tractography-based transcranial magnetic stimulation approach as in the second study.
Väitöskirjan kolmannessa osatyössä selvitettiin tuntomuistin metakognition neuraalisia mekanismeja hermoratakuvantamisen ja TMS:n yhdistelmää hyväksi käyttäen.
The results showed that transcranial magnetic stimulation of the superior frontal gyrus, but not that of the middle frontal gyrus, enhanced the metacognitive accuracy of the temporal working memory task.
Tulokset osoittivat, että otsalohkon ylemmän aivopoimun stimulaatio paransi temporaalisen työmuistitehtävän metakognitiivista tarkkuutta, eli oman suoriutumisen arviointia.
These two tractography-informed prefrontal areas were probed with transcranial magnetic stimulation pulses which were delivered during a tactile temporal discrimination task.
Kokeen aikana stimuloitiin näitä kahta aluetta navigoidun transkraniaalisen magneettistimulaation (TMS) avulla samalla, kun koehenkilö suoritti tehtävää, jossa hänen tuli erottaa olivatko hänen saamansa tuntoärsykkeet ajallisesti erillisiä vai samanaikaisia.
The aim of this thesis was to dissect the neural mechanisms underlying different levels of tactile processing in healthy subjects.
Tässä väitöskirjassa selvitettiin terveillä vapaaehtoisilla koehenkilöillä tuntoaistin neuraalisia mekanismeja yhdistelemällä monipuolisesti eri aivotutkimusmenetelmiä.
In the second study of the thesis, the challenge of interindividual variability was addressed by determining the individual neural pathways between the primary somatosensory cortex and the prefrontal cortex.
Väitöskirjan toisessa osatyössä nämä haasteet huomioitiin määrittämällä diffuusiokuvantamisen avulla tuntoaivokuoren ja PFC:n väliset hermoratayhteydet.
The results showed that the transcranial magnetic stimulation of the middle frontal gyrus, but not that of the superior frontal gyrus, reduced the temporal discrimination ability when compared to sham stimulation.
Tuloksena oli, että keskimmäisen aivopoimun stimulaatio huononsi tuntoärsykkeiden ajallista erottelukykyä verrattaessa lumestimulaatioon ja ylemmän aivopoimun stimulaatioon.
When the superior frontal gyrus was stimulated, the subjects were able to better match the incorrectly performed test trials with lower confidence.
Tämä havaittiin siten, että koehenkilöt pystyivät arvioimaan totuudenmukaisemmin, olivatko he suoriutuneet tehtävästä oikein vai väärin.
The study revealed that the ability to discriminate adjacent tactile stimuli as spatially distinct was influenced by temporal features of stimulation.
Tuloksena oli, että kahden ärsykkeen ajallinen etäisyys toisistaan sekä pulssisarjan pituus vaikuttivat vierekkäisten tuntoärsykkeiden erottamiseen toisistaan.
Tactile information also guides the motor system by providing feedback of our internally generated movements.
Koehenkilöt arvioivat myös antamansa vastauksen varmuusastetta, minkä avulla laskettiin, kuinka hyvin oma arvio vastasi todellista suoriutumistasoa.
The somatosensory cortical site in which the magnetic stimulation blocked the tactile stimuli, served as a seed point for the probabilistic tractography between the primary somatosensory cortex and two prefrontal areas of interest: the middle frontal gyrus and the superior frontal gyrus.
Kokeen aikana annettiin TMS-pulsseja PFC:n alueille, joilla oli hermoratayhteys tuntoaivokuoren etusormen edustusalueelle.
The child transports saved the lives of approximately 2 900 children.
Lasten saama hoito pelasti n. 2 900 lapsen hengen.
In 1942, members of the conservative parties in the Finnish Parliament expressed their fear of losing the children to the Swedes.
Eduskunnassa v.1942 esitetyt pelot lasten jäämisestä Ruotsiin toteutuivat.
The official censorship organ of the Finnish government (VTL) denied the criticism of child transports in January 1942.
Valtion tiedotuslaitoksen (VTL) arkistokokoelma sisältää lastensiirtojen arvostelun kieltämiseen ja propagoimiseen liittyviä asiakirjoja.
The approach is wider than a purely humanitarian one.
Lastensiirrot on perinteisesti mielletty puhtaasti humanitaariseksi avustustyöksi.
This plea had no results.
Väestöpoliittinen hyöty jäi saavuttamatta.
The medical inspection in Finland was not thorough.
Systemaattista arviota lastensiirroista avustusmuotona ei Suomessa jatkosodan jälkeen tehty.
This, a characteristic of all small children, occurred with the Finnish children too, and it was something the political decision makers in Finland could not see during and after the war.
Keskeinen peruskysymys on, miten poliittiset tekijät vaikuttivat lastensiirtoja koskeneissa päätöksissä sekä Suomessa että Ruotsissa sodan aikana ja sen jälkeen.
Historical research on this subject is scarce, considering the great number of children involved.
Lastensiirtoja voidaan tämän tutkimuksen perusteella pitää laajakantoisena poliittisena erehdyksenä.
The Nordic political orientation was an obstacle to both parties.
Molempien maiden valtiopäiväasiakirjoissa tulevat poliittiset taustatekijät esiin.
This research provides some possibilities for an evaluation of this sort.
Tässä tutkimuksessa arvioidaan ensimmäisen kerran väestöpoliittista lopputulosta.
The research looks for political factors involved in the evacuations during the Winter War and the Continuation War and the post-war period.
Humanitaarisuuden varjossa : Poliittiset tekijät lastensiirroissa Ruotsiin sotiemme aikana ja niiden jälkeen
The reasons were political.
Niillä pyrittiin lähinnä väestöpoliittisiin tavoitteisiin.
The difficulties with the repatriation of the children were mainly psychological.
Talvisota muodosti lastensiirtojen alkusoiton, jonka vaikutus heijastui voimakkaasti jatkosodan päätöksiin.
If you compare the figure of 2 900 children saved and returned with the figure of about 7 100 children who remained permanently in Sweden, you may draw the conclusion that Finland as a country failed to benefit from the child transports, and that the whole operation was a political mistake with far-reaching consequenses.
Väestöpoliittisten lukumäärätietojen rinnalla on huomioitava myös se, että osalle lapsista toimenpiteestä koitui monenlaisia henkisiä haittavaikutuksia ja jälkiseuraamuksia.
The delivery of great amounts of food to Finland, which was now at war with Great Britain, had automatically caused reactions among the allies against the Swedish imports through Gothenburg.
Seuraamuksista vaiettiin sodan jälkeen poliittisista syistä, sillä niiden esiin tuominen olisi vahingoittanut suhteita Ruotsiin, joilla oli merkittävä asema Paasikiven linjan toisena peruspilarina.
The motives of the Democratic Movement of Finnish People were much the same as those of the Patriotic Movement of Finnish People.
Lastensiirrot olivat avustusmuoto, joka toteutui Suomen valtion ohjauksessa.
The Finnish Parliament had false information about the number of Finnish children who remained in Sweden in 1942 and in 1950.
Tärkeitä arkistokokoelmia ovat Ruotsin ja Suomen ulkoasiainministeriöiden Suomen avustamiseen liittyvät erilaiset raportit vuosilta 1939 1950.
Personal experiences should be regarded as part of a large historical entity shadowed by war and where many political factors were at work in both Finland and Sweden.
Tämän tutkimuksen tulosten perusteella voidaan todeta, että poliittiset tekijät vaikuttivat yllättävän paljon lastensiirtoja koskevissa päätöksissä sekä Suomessa että Ruotsissa.
The lack of all-inclusive historical research has also prevented the formation of a collective awareness among war children returned to Finland or those remaining permanently abroad..
Myös molempien maiden lehdistössä sodan aikana ja sen jälkeen lastensiirroista käyty keskustelu on auttanut muodostamaan kokonaiskuvaa lastensiirtojen herättämistä tunteista ja ajatuksista molemmissa maissa.
These were also the model for future decision making.
Kyseessä oli avustusmuotoon liittyvä riskitekijä.
Freud viewed the emotional life of children in a way different from Kaila: the physical survival of a small child forces her to create strong emotional ties to the person who is looking after her.
Lopputulos oli riippuvainen avustuskohteen eli lapsen syvästä kiintymisen tarpeesta häntä hoitavaan aikuiseen kansallisuudesta riippumatta.
Anna Freud´s warnings concerning the difficulties that arise when child evacuees return are also valid in Finland.
Tutkimuksessa arvioidaan myös lastensiirroille avustusmuotona asetettujen tavoitteiden tosiasiallista toteutumista sekä lastensiirtojen heijastusvaikutuksia nykyhetkeen.
The Finnish Parliament was informed in 1948 that about 15 000 Finnish children still remained in Sweden.
Lopputulos merkitsee sitä, että Suomi menetti n. 4 200 lasta siirtojen seuraamuksena.
The discussion of the problem became political, for example von Born, a member of the Swedish minority party RKP, related this problem to foreign policy by stating that the request to repatriate the Finnish children would have negative political consequences for the relations between Finland and Sweden.
Lastensiirtoihin liittyvien erityyppisten poliittisten taustatekijöiden selvittäminen humanitaaristen tekijöiden rinnalla on tämän tutkimuksen tavoite.
The Transylvanian Hungarian newspaper differs more clearly from these.
Transilvanianunkarilainen lehti eroaa selvemmin muista.
The differences can be explained by the sociohistorical and language political context.
Erot voidaan selittää sosiohistoriallisella ja kielipoliittisella kontekstilla.
The dissertation consists of six peer-reviewed articles and an introduction that presents the background, objectives and results of the study.
Väitöskirja koostuu kuudesta vertaisarvioidusta artikkelista ja johdanto-osasta, jossa esitellään tutkimuksen taustaa, tavoitteita ja tuloksia.
It provides insight into the conventions of minority media making in different social and political contexts.
Se tuo esiin huomioita vähemmistökielisen median tekemisestä eri poliittisissa ja yhteiskunnallisissa ympäristöissä.
In the minority language newspaper, language is a central topic which functions as a symbol and component of ethnic identity.
Vähemmistökielisissä lehdissä kieli on keskeinen aihe ja se toimii etnisen identiteetin symbolina ja komponenttina.
Minority language newspapers published in Russia share many similarities.
Venäjällä ilmestyvillä vähemmistökielisillä lehdillä on monia yhdistäviä seikkoja.
The data of this study consist of newspaper texts published in several minority language newspapers during the period 1998–2011 and of research interviews of two types: focus group interviews carried out in the ELDIA project (2010–2013) and individual interviews of editors-in-chief of three minority language newspapers, Oma Mua (Karelian), Szabadság (Transylvanian Hungarian) and Kodima (Veps).
Tutkimuksen aineisto koostuu vähemmistökielisissä sanomalehdissä aikavälillä 1998–2011 julkaistuista teksteistä sekä kahdenlaisista tutkimushaastatteluista: ELDIA-hankkeessa (2010–2013) tehdyistä fokusryhmähaastatteluista sekä kolmen vähemmistökielisen sanomalehden (karjalankielinen Oma Mua, unkarinkielinen Szabadság ja vepsänkielinen Kodima) päätoimittajien haastatteluista.
A critical discourse analytic approach is applied, combining linguistic analysis with sociolinguistic background knowledge.
Tutkimuksessa käytetään lähestymistapana kriittistä diskurssianalyysia, jossa kielellistä analyysia yhdistetään sosiolingvistiseen taustatietoon.
The thesis investigates the issues of representations of languages and ethnicities and division of power and responsibility in terms of language maintenance.
Väitöskirja käsittelee kielten ja etnisiteettien representaatioita ja vallan ja vastuun jakoa kielen säilyttämistä koskevissa diskursseissa.
The languages were chosen because of the similarities in their revival history, mainly the language political turn in the late 1980s, and the considerable differences in their societal status and ethnolinguistic vitality.
Nämä kielet valittiin vertailuun, koska yhdistää niiden elvyttämisen historia, erityisesti 1980-luvun lopulla alkanut poliittinen muutos, mutta ne myös poikkeavat toisistaan merkittävästi yhteiskunnallisen asemansa ja etnolingvistisen elinvoimaisuutensa osalta.
The findings suggest that since the beginning of its revival in the 1990s, the primary role of the Karelian language has become transformed from an everyday means of communication to a means of ethnos-making.
Tulosten perusteella näyttää siltä, että karjalan kielen rooli on 1990-luvun alussa alkaneen elvytysprosessin aikana muuttunut jokapäiväisestä kommunikaatiovälineestä kohti etnoksen luomisen välinettä.
The study takes a comparative perspective and analyzes material from several languages, most notably Karelian in the Republic of Karelia in Russia, but also Hungarian in Transylvania and Veps in Russia.
Tutkimuksessa on käytetty aineistoa useista kielistä, ennen muuta Venäjällä puhuttavasta karjalasta, mutta myös Transilvanian unkarista sekä Venäjällä puhuttavasta vepsästä.
The study contributes to the less-studied field of critical media discourse studies in Finno-Ugrian studies.
Väitöskirja kuuluu kriittisen mediadiskurssitutkimuksen alaan, joka on suomalais-ugrilaisessa kielentutkimuksessa saanut varsin vähän huomiota.
The minority rights framework is only present to a small extent, and the focus lies on tradition, culture and the role of language in these newspapers.
Fokus on perinteissä, kulttuurissa ja kielen roolissa näillä alueilla.
This thesis studies the Pompeian peristyle gardens as a means of socioeconomic representation.
Väitöskirja tarkastelee Pompejin peristyylipuutarhoja sosioekonomisen edustamisen muotona.
The result of this study is a classification of the peristyles into seven groups: opulent, large full, ornamental, large painting, imitation, minor decoration, and architectural peristyles.
Työ jakaa peristyylit seitsemään ryhmään: 1) äveriäät 2) suuret täysperistyylit 3) koristellut 4) suuret maalausperistyylit 5) imitaatioperistyylit 6) vähän koristellut ja 7) arkkitehtoniset peristyylit.