natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The interaction sustained by the texts, the world constructed through the texts and the meaning conveyed through the formation of the texts into a message accounts for the linguistic choices made.
Erilaiset kielelliset valinnat selittyvät tekstien ylläpitämän vuorovaikutuksen, teksteissä konstruoidun maailman ja tekstin viestiksi muotoutumisen merkityksenannosta.
The differences in textual features are emphasized in the different ways of beginning the texts.
Keskeiset lähtötekstien ja selkotekstien erot havainnollistuvat etenkin tekstien alussa.
I present a linguistic analysis of the differences between the original items and their plain language versions and describe the writing process involved.
Lähtötekstien ja selkotekstien eroja analysoidaan lingvistisin menetelmin ja kuvataan selkoistamista kirjoitusprosessina.
Rendering a text in plain language changes the journalistic genre.
Lähtötekstien ja selkoversioiden vertailu osoittaa, että selkoistaminen muuntaa uutisen tekstilajipiirteitä.
linguistic choices and meaning making, and so also the similarities and differences in the text forms and meanings.
Tekstien vertailu on pääosin laadullista, ja keskiössä ovat kirjoittajien kielelliset valinnat ja merkityksenanto.
I make use of the functional approach of systemic-functional grammar in which the giving of meaning is scrutinized through three metafunctions: interpersonal, ideational and textual.
Tutkimus hyödyntää systeemis-funktionaaliseen kielioppiin pohjaavaa funktionaalista lähestymistapaa.
c) Which quality assurance methods should be used in the current phase of Estonian development?
c) Millaisia laadun kehittämisen menetelmiä tulisi käyttää Viron tämänhetkisessä kehitysvaiheessa?
Acting according to a continuous improvement model will enable continuous quality development to be into practice.
Jatkuvan parantamisen mallin mukainen toiminta antaa mahdollisuuden toteuttaa laadun jatkuvaa kehittämistä.
The ability to act efficiently within a network of international companies provides additional challenges, especially for those working in the field of engineering.
Kyky toimia tehokkaasti kansainvälisissä yritysverkostoissa asettaa yhä lisääntyviä haasteita erityisesti insinööritehtävissä työskenteleville.
The importance of economic, management, language and project management skills has increased in all areas of education, especially within engineering.
Talouden, johtamisen, kielitaidon ja projektinjohtotaitojen merkitys on lisääntynyt kaikilla koulutusaloilla ja erityisesti insinööriammateissa.
b) Within the technical field, which competences should be developed in higher education?
b) Millaisia kompetensseja tekniikan korkeakoulutuksen tulisi kehittää?
Good organisational culture will promote quality development and efficiency of quality assurance elements.
Hyvä organisaatiokulttuuri edistää laadun kehittymistä ja laadunvarmistusmenettelyjen toimivuutta.
Higher education is a significant catalyst of the whole educational system and it has to be brought to the disposal of everyone.
Korkeakoulutus on tämän mukaan nähtävä koko koulutusjärjestelmän katalysaattorina ja tuotava kaikkien ulottuville.
Out of the general competences, honesty, loyalty, a sense of responsibility, punctuality and communication skills have been emphasized.
Yleisistä kompetensseista korostettiin rehellisyyteen, työnantajalojaalisuuteen, vastuuntuntoon, täsmällisyyteen ja kommunikaatiovalmiuksiin liittyviä taitoja.
The study highlights learning at work as a significant method of developing both general and professional competences.
Työssä oppiminen nousi tutkimuksessa esiin sekä yleisten että spesifisten kompetenssien kehittämisen merkittävänä menettelynä.
The interviewees who took part in the study are, without exception, experts within the field of higher education, possess long-term management experience and broad knowledge in their own specialism, and/or are opinion leaders within society.
Tutkimukseen osallistuneet haastateltavat ovat poikkeuksetta omalla alallaan korkeakoulutuksen suorittaneita, pitkäaikaisen johtamiskokemuksen ja laajan tietämyksen omaavia alansa asiantuntijoita tai yhteiskunnan mielipidejohtajia.
The aim is to find out the most adequate implemention methods for the development of Estonia.
Tavoitteena on löytää Viime kädessä pyritään löytämään Viron kehitykseen parhaiten soveltuvia menetelmiä.
Special development strategies, statements from Ministers and employer organisations as well as the researcher s personal participation in those strategies have provided additional and substantive support to this study.
Erilaiset kehitysohjelmat, ministeriöiden ja työnantajajärjestöjen kannanotot sekä tutkijan omakohtainen toiminta näissä ohjelmissa ovat tukeneet tutkimusaineiston hankintaa.
Each educational institution should have its own open, real time management and quality assurance system.
Jokaisessa korkeakoulussa tulee olla selkeä oma johtamis- ja laadunvarmistusjärjestelmä, joiden tulee olla avoimia ja reaaliaikaisia.
The aims are to study the expectations of special related groups on higher education and to assess quality assurance systems and methods implemented in higher education.
Tavoitteena on tutkia eri sidosryhmien odotuksia korkeakoulutusta kohtaan sekä arvioida korkeakoulutuksen laadunvarmistuksessa sovellettuja järjestelmiä ja menetelmiä.
In addition, they are very interested in the development of the professional higher education within the technical field of Estonia.
He olivat erittäin kiinnostuneita teknisten alojen ammattikorkeakoulukoulutuksen kehityksestä Virossa.
Importantly, the Estonian system of higher education has been compared with other European systems of higher education.
On myös verrattu Viron korkeakoulujärjestelmää eurooppalaisiin korkeakoulujärjestelmiin.
The starting point for devising the strategy for this study has been the long-term experience gained as a researcher in the position of Rector of the University of Applied Sciences and as adviser in education policy to several governmental Ministries.
Tutkimuksen strategian suunnittelussa lähtökohtana on ollut tutkijan pitkäaikainen kokemus ammattikorkeakoulun rehtorina sekä toiminta eri ministeriöiden koulutuspoliittisena asiantuntijana.
This study also examines a number of important questions with regards to the expectations of different related groups in the Estonian society, specifically: a) What are the expectations of the special related groups on the professional higher education in the technical field?
Viron yhteiskunnan odotukset huomioon ottaen tutkimuksen tärkeimmät kysymykset ovat seuraavat: a) Mitkä ovat eri sidosryhmien asettamat odotukset tekniikan alan ammattikorkeakoulutukselle?
This study has concentrated on the assessment of the activities performed by the institutions of professional higher education in the technical field and technology as well as the analysis of the results of the first stage of accreditation of the whole Estonian higher education.
Tutkimuksessa on keskitytty tekniikan ja teknologian ammattikorkeakoulujen toiminnan arviointiin, mutta samalla myös koko Viron korkeakoulutason ensimmäisen kierroksen akkreditoinnin tulosten tarkasteluun.
The results of this study suggest that the Estonian system of higher education should be harmonised with the European branched higher education system.
Tutkimuksen perusteella näyttää siltä, että Viron korkeakoulutus tulee yhdenmukaistaa eurooppalaisen duaalimallisen korkeakoulutuksen kanssa.
The aim of depicting quality assurance methods has been to highlight better methods and quality instruments, which would take into account the requirements of the future study environment and society.
Laadunvarmistusmenettelyjen kuvaamisen tavoitteena on ollut nostaa esiin tulevaisuuden oppimisympäristöt ja yhteiskunnan tarpeet nykyistä paremmin huomioon ottavia menetelmiä ja laatutyökaluja.
Taking statistics into account will ensure the quality of activities inside the educational institution as well as the birth of good organisation culture.
Tilasuunnittelun (proksemiikan) mukaan ottaminen varmistaa koulun sisäisen toiminnan laatua ja hyvän organisaatiokulttuurin syntymistä.
Quality development can be carried out quickly and economically with the help of national and international benchmarking.
Kansalliset ja kansainväliset benchmarking menettelyt on nopea ja taloudellinen tapa kehittää laatua jatkuvasti.
Furthermore, the study shows that information about the development of professional specific competences and future challenges could be provided by increasing cooperation between the labour market and the institution.
Tutkimuksessa tuli myös esille työmarkkinoiden ja koulun välisen yhteistyön lisäämisen avulla saatava tieto ammattispesifien kompetenssien kehittymisestä ja tulevaisuuden haasteista.
Research within this study shows that elevating Estonian national quality assurance standards (including auditing, accreditation and international comparisons), up to European standard levels, is the most important part of quality assurance.
Laadun kehittämisen menettelyistä tärkeimmäksi nousi kansallisen laadunvarmistus-järjestelmän saattaminen hyvälle eurooppalaiselle tasolle (sisältäen muiden muassa auditoinnit, akkreditoinnit ja kansainväliset vertailut).
This study employs the Delphi research method, enabling the researcher to study student opinions.
Delfoi-tutkimuksen järjestämiseen antoi sysäyksen halu saada laaja kokonaiskuva korkeakouluopiskelijoiden mielipiteistä.
Assessments submitted by the heads of institutions of higher education, the Ministry of Education and Research and the Estonian Accreditation Centre of Higher Education from the first stage of accreditation in 1995-2000 have been analysed as one part of the study.
Yhtenä osana tätä tutkimusta on analysoitu akkreditoinnin ensimmäisellä kierroksella vuosina 1995-2000 korkeakoulujen rehtoreiden, Viron opetus- ja tiedeministeriön sekä Viron korkeakoulukoulutuksen akkreditointikeskuksen antamia arvioita.
Professional higher education should provide a larger number of better qualified engineers with willingness to work at an international level.
Erityisesti teknologia-alan työnantajat painottivat ammattikorkeakoulujärjestelmän kykyä tuottaa nykyistä enemmän ja nykyistä laadukkaampia, kansainväliset työvalmiudet omaavia asiantuntijoita.
The quality of Engineering education in universities of Applied sciences in Estonia The objectives of the present study are to improve the quality of professional higher education at institutions and the methods of quality management, as well as to appraise the applicability of the branched higher education system as a part of the educational system of Estonia.
Tässä tutkimuksessa pohditaan ammattikorkeakoulujen laatua ja laadunhallinta-menettelyjä sekä tarkastellaan duaalirakenteen mukaisen korkeakoulujärjestelmän soveltuvuutta osana Viron koulutusjärjestelmää.
This study examines the influence of the special related groups within society and their impact on the wider social and educational-political substance.
Koko yhteiskunnan odotuksia on tutkittu yhteiskunnallisen ja koulutuspoliittisen aineiston kautta.
Specifically the study aims to discover new elements of quality assurance and standpoints for improvement, rather than aim to develop an overall quality or management system.
Tavoitteena ei ollut rakentaa yhtä kaiken kattavaa laatu- tai toiminnanohjausjärjestelmää, vaan löytää uusia elementtejä ja katsantokantoja laadunvarmistuksen tehostamiseen.
Content analysis, collection and treatment of the subject matter according to the Delphi method have been used in the analysis of the subject matter collected by quality assessment.
Aineisto muodostuu korkeakoulutukseen liittyvistä dokumenteista ja delfoi-tutkimuksella kerätystä aineistosta.
This interpretation seems to call for the human performers to refrain from manipulation of both objects and spectators.
Tällainen tulkinta näyttäisi edellyttävän ihmisesiintyjiltä pidättäytymistä manipulaatiosta niin esineiden kuin katsojien suhteen.
This change is created by animation in which three categories can be discerned: mode, location and aspect.
Muutos aiheutetaan animoinnilla, josta voidaan erottaa kolme kategoriaa: moodi, lokaatio ja aspekti.
The modes of figure animation in their various aspects allow animation not only for professional puppeteers: the findings can be applied and developed into practical tools for those who already use or would be interested in using expressive objects in the fields of, for example, social work or health sector.
Animoinnin moodit eri aspekteineen mahdollistavat esineen elollistamisen muillekin kuin nukketeatterin ammattilaisille: tutkimuksen tarjoamaa tietoa voidaan soveltaa ja kehittää käytännön työvälineiksi myös niille, jotka jo käyttävät tai olisivat kiinnostuneita käyttämään nukke- tai esineilmaisua omassa työssään esimerkiksi sosiaali- ja terveysaloilla.
In the light of this research, the sacred is manifested specifically as an interpretation of the event of animation rather than as a static quality given to an object.
Pyhä ilmaistuu tämän tutkimuksen valossa juuri elollistumistapahtuman tulkintana, ei esineen annettuna, staattisena ominaisuutena.
Performing objects are examined in ten Kristian Smeds’ and two Houkka Brothers’ productions between the years 1998-2011.
Tutkimuksessa tarkastellaan rooleissa esiintyviä esineitä kymmenessä Kristian Smedsin omassa ja kahdessa Houkka Bros. -ryhmän yhteisohjauksessa vuosina 1998-2011.
The means (mode) of animation can be located in the figure itself or in the environment, connected with it.
Animoinnin keinon (moodin) sijainti eli lokaatio voi olla figuurissa itsessään tai sen ympäristössä siihen liittyen.
Reciprocally, the spectator, too, has the possibility to become brittle; she has the right to be a "weak actor" but, still, to take the responsibility for construction of her experience and her attitude towards performers, both living and animated.
Vastavuoroisesti katsojallakin on mahdollisuus haurastua, lupa olla myös heikko toimija, ja samalla olla silti aktiivisesti vastuullinen oman kokemuksensa rakentumisesta sekä asenteestaan esine- ja ihmisesiintyjiä kohtaan.
The aspect refers either to animation that can be observed here and now as a present action, or to animation which effects change that can be discovered only after the change (not the process of the change itself); or indeed to animation as a potential event in the future.
Aspekti viittaa joko havaittavaan animointiin tässä ja nyt, ainoastaan animoinnin tuloksen havaitsemiseen (muutosprosessin sijaan), tai muutokseen potentiaalisena tulevaisuuden tapahtumisena.
The ethics of the performance arises from the human performers’ attitude, not only towards themselves, but also towards the performing objects and the spectators which can be characterized as acknowledgement of otherness.
Esityksen etiikka nousee paitsi ihmisesiintyjien asenteesta itseään kohtaan, myös heidän asenteestaan esine-esiintyjiä ja katsojia kohtaan, mitä voidaan luonnehtia toiseuden hyväksymiseksi.
The figure’s expressiveness can be described as a process in which the mode, location and aspect of animation have an effect on both the spectator’s perception of an object as a stage character as well as on the feeling of her own involvement in the event.
Esinefiguurin ilmaisevuus näyttäytyy prosessina, jossa animoinnin moodi, lokaatio ja aspekti vaikuttavat niin katsojan havainto- ja tunnekokemukseen esineestä näyttämöhahmona kuin hänen tunteeseensa omasta osallisuudestaan tapahtumisessa.
Due to this orientation, animation can be made available to the people who – for some reason or other – don’t strive for virtuoso object manipulation of the classical puppet theatre.
Näyttämöanimaatiollinen orientaatio tuo esineen elollistamisen niidenkin ihmisten ulottuville, jotka eivät – syystä tai toisesta – tähtää klassisen nukketeatterin virtuoottiseen nukenkäsittelyyn.
Becoming animate as an experience of the sacred in Kristian Smeds' and The Houkka Brothers' theatre
Elollistuminen pyhän kokemuksena Kristian Smedsin ja Houkka Bros. -ryhmän teatterissa
This study challenges a common assumption of movement being obligatory in animation of an object or a puppet.
Tutkimus haastaa yleisen käsityksen, että esineen tai nuken elollistaminen vaatii sen liikuttelua.
As the result, the study suggests that a stage character is a figure that undergoes a perceived or potential change as a sign of its becoming animate.
Tuloksena esitetään, että roolin näyttämöhahmo on figuuri, johon liittyy havaittava tai potentiaalinen muutos merkkinä sen elollistumisesta eli toimimisesta elollisen roolissa.
An object as a stage character.
Esine roolissa.
Throughout the research, instead of ‘puppet theatre’, the notion of ‘stage animation’ is used to broaden the concept beyond traditional puppet and object manipulation.
Näyttämöanimaation käsitettä käyttäen esineen elollistamista laajennetaan perinteisen nukke- ja esinemanipulaation ulkopuolelle.
This experience suggested that Kristian Smeds’ theatre direction and The Houkka Brothers’ performances raise questions about the need for spirituality and communality within puppetry and spectatorship.
Tutkimuksen lähtökohtana on tutkijan henkilökohtainen kokemus Kristian Smedsin ja Houkka Bros.-ryhmän teatteriesitysten vastaamisesta katsojan kahteen erilaiseen tarpeeseen, nukketeatterilliseen ja spirituaalis-yhteisölliseen.
According to the results, becoming animate as an experience of the sacred appears as an event, related to time and power.
Esineen elollistuminen katsoja-kokijalle pyhän kokemuksena hahmottuu tässä tutkimuksessa liittyneenä aikaan ja valtaan.
Examination of Kristian Smeds’ and the Houkka Brothers’ objects in the framework of stage animation and thus seeing them not as props but animate(d) stage characters illustrates the versatility of expressions of life.
Esineiden tarkastelu näyttämöanimaation viitekehyksessä ja täten niiden näkeminen elollistettuina näyttämöhahmoina, ei siis tarpeistona, valottaa elämänilmaisujen monipuolisuutta sekä Kristian Smedsin ja Houkka Bros. -ryhmän esitysten mahdollisuuksia katsoja-kokijan rajatietoisuutta herättelevänä teatterimuotona.
The research material, performance recordings and the researcher’s thick description of her experience as a spectator, are analysed by means of linguistics, aesthetics and philosophy of religion; the overall theoretical framework being pragmatist-phenomenological.
Aineisto koostuu esitystallenteista ja autoetnografisesti tuotetusta katsojakokemuksen tiheästä kuvauksesta, joita tarkastellaan kielitieteen, estetiikan ja uskonnonfilosofian näkökulmista.
It takes the experience mentioned above as a basis to answer the following questions: How does an object become animate?
Katsojanäkökulmaan keskittyvä tutkimus vastaa tästä havainnosta johdettuihin tutkimuskysymyksiin siitä, miten esine elollistuu, ja miten tämä elollistuminen liittyy pyhän kokemukseen.
Furthermore, the quantitative analysis enabled the objective comparison between language groups.
Lisäksi, tämä määrällinen analyysi mahdollisti kieliryhmien välisen objektiivisen vertailun.
This analysis provided explanations for the tendencies observed in the quantitative analysis.
Tämä analyysi tarjosi selityksiä määrällisessä analyysissa havaittuihin suuntauksiin.
The alternatives given were pronouns he, she, he or she, they, s/he, and "Other, please specify".
Vaihtoehdot olivat pronominit he, she, he or she, they ja s/he sekä "Muu", jolloin osallistujaa pyydettiin täsmentämään vastauksensa.
With this information, general tendencies in pronoun use in different contexts could be observed.
Tämän tiedon avulla voitiin havaita yleisiä suuntauksia pronominien käytössä eri konteksteissa.
Previous research shows that the use of generic he has declined in contexts where the gender of the referent is unknown or when it is irrelevant.
Aiempi tutkimus osoittaa, että geneeristen maskuliinien käyttö on vähentynyt konteksteissa, joissa viitattavan kohteen sukupuoli ei ole tiedossa tai sukupuolella ei ole merkitystä.
In addition, research on language ideology indicates that thoughts about language use justify the use of certain expressions.
Lisäksi, kieli-ideologiaan painottunut tutkimus osoittaa, että ajatukset kielenkäytöstä oikeuttavat tiettyjen ilmaisujen käytön.
Furthermore, in addition to individual evaluation and judgement, the formation of language ideologies is also affected by stakeholders who may have moral or political interests.
Lisäksi, kieli-ideologian muodostumiseen ja edistämiseen vaikuttavat yksilöllisen arvioinnin ja arvottamisen lisäksi myös sidosryhmät, joilla voi olla moraalisia tai poliittisia intressejä.
The qualitative analysis shows that the main reason behind the selection of the pronouns is either to include all possible gender constructions in discourse or the equal treatment of women and men in language use, although the participants recognised also the influence of grammar rules, register, and first language structures on pronoun use.
Laadullinen analyysi osoittaa, että suurin syy pronominien valinnan takana on joko kaikkien mahdollisten sukupuolikonstruktioiden sisällyttäminen diskurssissa tai naisten ja miesten tasa-arvoinen kohtelu kielenkäytössä, mutta osallistujat tunnistivat myös esimerkiksi kielioppisääntöjen, rekisterin ja äidinkielen rakenteiden vaikuttavan pronominien käyttöön.
This study aims to offer more information on the influence of the structures and language ideology of first language in second language use.
Tämä tutkimus pyrkii tarjoamaan lisää tietoa äidinkielen rakenteiden ja kieli-ideologian vaikutuksista toista kieltä käytettäessä.
The first part of the survey consisted of gap-filling tasks where the respondents were asked to select a pronoun they would use in the given context.
Kyselyn ensimmäinen osa koostui tehtävistä, joissa vastaajien tuli valita pronomini, jota he käyttäisivät annetussa kontekstissa.
Research focusing on linguistic relativity hypothesis shows that linguistic structures may influence the way individuals perceive the surrounding society.
Lisäksi, kielelliseen relativismiin painottuva tutkimus osoittaa, että kielen rakenteet voivat vaikuttaa siihen, miten yksilö havainnoi ympäröivän yhteiskunnan.
Previous research in sociolinguistics shows that previously widely used generic he as an epicene pronoun has decreased since the 1970s, which has also been influenced by the strong position of the feminist movement on gendered pronouns.
Aiempi sosiolingvistinen tutkimus osoittaa, että aikaisemmin laajasti käytetyn he-maskuliinin käyttö yksikön kolmannen persoonan geneerisessä viittauksessa on vähentynyt 1970-luvulta lähtien, mihin on vaikuttanut osaltaan myös feministisen liikkeen vahva kannanotto sukupuolittuneisiin pronomineihin liittyen.
The data consist of answers from 100 native Finnish-speaking and 90 native German-speaking university students to an online survey.
Tutkimusaineisto koostuu sadan suomea äidinkielenään puhuvan ja yhdeksänkymmenen saksaa äidinkielenään puhuvan yliopisto-opiskelijan vastauksista englanninkieliseen verkkokyselyyn.
The purpose of this Master’s thesis is to investigate what epicene pronouns are selected by native Finnish and German speakers when using second language, in this case English, when the gender of the referent is unknown.
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoitus on selvittää, millaisia pronomineja suomea ja saksaa äidinkielenään puhuvat valitsevat käyttäessään toista kieltä, tässä tapauksessa englantia, kun viitattavan kohteen sukupuolta ei tiedetä.
The form of the verb influenced pronoun selection significantly.
Verbimuoto vaikutti merkittävästi pronominin valintaan.
Furthermore, the structures and language ideology of first language affected the use of pronouns as native German speakers used gendered expressions, he or she and he more often than native Finnish speakers.
Myös äidinkielen rakenteet sekä kieli-ideologia vaikuttivat pronominien käyttöön, sillä saksaa äidinkielenään puhuvat valitsivat sukupuolittuneita ilmaisuja he or she ja he useammin kuin suomea äidinkielenään puhuvat.
The analysis focused on the quantitative analysis of the answers received in Part I of the survey, which offered data on actual pronoun use in practice.
Tutkimuksen analyysi painottui ensimmäisen osan määrälliseen analyysiin, joka tarjosi vastauksia pronominien käyttöön käytännössä.