natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Teachers’ emotion expression was coded using deductive thematic analysis, in which an analytical scheme was developed a priori based on the theoretical constructs from a systematic literature review.
Opettajien tunneilmaisut koodattiin deduktiivisen teema-analyysin avulla, mikä toteutettiin siten, että teoreettinen rakenne muotoiltiin järjestelmällisen kirjallisuuden arvioinnin pohjalta, minkä jälkeen analyyttinen suunnitelma oli valmis a priori.
Four teachers and 53 students in Grades 7 to 9 in an international lower-secondary school in Finland participated in this study.
Tähän tutkimukseen osallistui neljä opettajaa ja 53 yläkouluikäistä oppilasta suomalaisesta kansainvälisestä peruskoulusta.
Teachers’ beliefs about closeness to students reflected the importance of caring for students.
Opettajien näkemykset läheisyydestä oppilaisiin kuvastuivat oppilaista välittämisen tärkeytenä.
The results also indicated that controlling language may not have utility in motivating student classroom activities as expected by teachers.
Tulosten perusteella huomattiin lisäksi, ettei kontrollia ilmentänyt kielenkäyttö välttämättä motivoinut oppilaita siten kuin opettajat saattoivat kuvitella.
This study found that teachers’ beliefs about their roles as educators, carers, and providers of reassurance reflected the importance of expressing clear expectations, caring for students, and considering students’ perspectives and feelings.
Tutkimuksen myötä selvisi, että opettajien näkemykset rooleistaan kasvattajina, välittäjinä ja tyynnyttäjinä heijastelivat sitä, että on tärkeää ilmaista selkeästi odotuksistaan ja huolenpidostaan, ja että opettajien on keskeistä huomioida oppilaittensa näkökannat ja tunteet.
Teachers’ beliefs about equality between teachers and students appeared to be connected with trust in students and encouragement of their self-initiation.
Opettajien näkemykset tasavertaisuudesta opettajien ja oppilaiden välillä näyttivät valavan luottamusta oppilaisiin, minkä seurauksena aloitteellisuuteen kannustaminen helpottui.
Teachers’ expression of negative emotions by discussing the problem with students conveyed explanatory rationales for expected student behaviors.
Opettajat, jotka ilmaisivat negatiivisia tuntemuksiaan keskustelemalla ongelmista oppilaidensa kanssa, välittivät samalla näille uskomuksiaan oppilailta odotetusta käytöksestä.
Three researchers coded teachers’ utterances (verbal) and also interpreted teachers’ tones and gestures (nonverbal), using the linguistic annotation software ELAN (2017).
Kolme tutkijaa kirjasi opettajien sanalliset lausumat ja tulkitsivat näiden äänensävyjä sekä sanattomia eleitä kielentutkimuksessa käytetyn ELAN-ohjelmiston avulla.
The results showed that teachers employ both autonomy support and control to different extents, and the use of autonomy support and control may be contingent on different contexts.
Tulokset osoittivat, että opettajat hyödynsivät sekä autonomiaan kannustamista että oppilaan hallintaa eri suhteissa, ja että se miten kyseisten tapojen käyttö saattoi riippua kulloisestakin tilanteesta tai asiayhteydestä.
When teachers feel a need to express their negative emotions, losing their tempers or suppressing their feelings should be discouraged, and discussing the problem with students is recommended.
Kun opettajat kokevat tarvetta ilmaista kielteisiä tuntemuksia, ei maltin menettämistä eikä tunteiden tukahduttamista voi suosittaa, sillä ongelmasta keskustelu oppilaiden kanssa osoittautui hyödyllisemmäksi.
The participants were comprised of six teachers in Grades 7 and 9 from a multicultural school in Finland.
Haastatteluihin osallistui kuusi suomalaisen monikulttuurisen yläkoulun opettajaa.
Moreover, teachers’ beliefs about their roles, teacher-student power relations, professional distance, and their negative emotion expression can be discussed in light of the prominent constructs of autonomy, competence, and relatedness support, highlighted in the Self-Determination Theory (SDT) literature.
Tämän lisäksi varmistui, että opettajien uskomukset rooleistaan, opettajan ja oppilaiden välisistä valtasuhteista, ammatillisesta etäisyydestä ja kielteisten tunteiden ilmaisusta ovat aiheita, joista voidaan perustellusti keskustella itsemääräämisteoriaa käsittelevän kirjallisuuden (Self-Determination Theory, itsemääräämisteoria) valossa niiltä osin kuin se liittyy autonomiaan, osaamiseen ja yhteenkuuluvuuteen kannustamiseen.
It was also found that teachers may offer choices about the layout of classroom activities and the selection of learning materials, but may pay less attention to choices about independent student opinions of the learning content.
Havaittiin myös, että opettajat saattoivat antaa oppilaiden valita erilaisten opetusta koskevien seikkojen, kuten tuntien rakenteen ja oppimateriaalien, väliltä, mutta eivät juurikaan huomioineet oppilaiden mielipiteitä opetettavasta sisällöstä.
Specifically, my doctoral work aimed to deepen the understanding of teachers’ emotional experience, emotion regulation, emotion expression, support for autonomy, competence, and relatedness, controlling teaching, and teachers’ beliefs, both theoretically and empirically; to develop valid methods for systematic analysis of these variables; and to provide educational implications for the fostering of teachers’ positive beliefs and emotions as well as effective teaching to support students’ psychological needs.
Erityisesti väitöskirjani tavoitteena oli syventää ymmärrystä opettajien tunnekokemuksista, tunteiden säätelystä, tunteiden ilmaisusta, uskomuksista, kannustamisesta autonomiaan, osaamiseen sekä yhteenkuuluvuuteen ja opettamisen hallintaan, jotta voidaan kehittää päteviä menetelmiä joiden avulla voidaan analysoida näitä muuttujia systemaattisesti.
Finally, this study suggested that different teaching experiences related to responsibility and accountability may influence teachers’ adoption of autonomy-supportive or controlling teaching strategies.
Lopuksi tämä tutkimus osoitti, että erilaiset opetuskokemukset, -vastuut ja -velvollisuudet saattavat vaikuttaa siihen, käyttääkö opettaja opetusstrategianaan autonomiaan kannustusta ja oppilaiden hallintaa.
In sum, the three studies convincingly indicated that teachers’ emotions and beliefs are intertwined with their support for students’ autonomy, competence, and relatedness.
Yhteenvetona todettakoon, että nämä kolme tutkimusta osoittivat, että opettajien tunnekokemukset ja uskomukset linkittyivät autonomiaan, osaamiseen ja yhteenkuuluvuuteen kannustamiseen.
Also, teachers should be discouraged from using suppression as their emotion regulation strategy and encouraged to employ reappraisal to interpret challenges meaningfully during teaching.
Lisäksi heidän tulisi pidättäytyä käyttämästä tunteiden tukahduttamista strategiana tunteiden säätelyssä, vaan tämän sijaan uudelleenarvioida haastavia tilanteita tehdessään niistä tulkintoja opetustilanteissa.
After the students were surveyed, each teacher participated in a semi-structured interview concerning their emotional experiences and emotion regulation strategies when teaching a particular class.
Oppilaille suunnattujen kyselyiden jälkeen jokainen opettaja osallistui teemahaastatteluihin, joissa tiedusteltiin heidän tunnetilojaan ja tunnesäätelystrategioitaan tietyillä oppitunneilla.
Teachers’ beliefs were inferred from teachers’ accounts of their emotional and teaching experiences and were coded by combining deductive and inductive thematic analysis.
Opettajat kertoivat tunnetiloistaan ja opetuksen yhteydessä koetuista tuntemuksistaan ja näiden ilmaisujen pohjalta tehtiin yhteenveto opettajien näkemyksistä, minkä jälkeen ne koodattiin deduktiivisen ja induktiivisen teema-analyysin avulla.
Further, the findings indicated that indirect control, which includes creating ego-involvement and conditional regard, and its effects on students’ learning and well-being in classroom contexts should be explored further in future research.
Lisäksi tulokset osoittivat, että jatkossa olisi tutkittava, miten epäsuora kontrolli (egon osallistaminen ja ehdollinen huomio) vaikuttaa oppilaan oppimiseen ja hyvinvointiin luokkaopetuksessa.
Furthermore, the complexity of autonomy support and control indicated that teachers should be encouraged to self-reflect on the motivational strategies they employ and recognize their effects on students’ learning and well-being.
Lisäksi havaittiin, että koska autonomiaan kannustaminen ja kontrolli ovat luonteeltaan monimutkaisia, opettajien tulisi tarkastella itsereflektiivisesti motivointikäytäntöjään, jotta he voivat tunnistaa näiden käytäntöjensä vaikutuksia suhteessa oppilaiden oppimiseen ja hyvinvointiin.
Teachers should be encouraged to embrace empathy beliefs to interpret challenging situations, modulate emotional experiences, and foster close and supportive relationships with students.
Kun opettajat joutuvat haastaviin tilanteisiin, heidän tulisi suhtautua asioihin myötätuntoisesti, säädellä tunteitaan ja vaalia läheisiä ja kannustavia suhteitaan oppilaisiin.
Each teacher participated in a semi-structured interview concerning emotional experience and emotion expression when teaching a particular class.
Jokainen opettaja osallistui teemahaastatteluihin, joissa käsiteltiin heidän tunnekokemuksiaan ja tunteiden ilmaisujaan tietyillä oppitunneilla.
The results suggested that antecedent-focused emotion regulation might be more desirable than response-focused emotion regulation.
Tulosten perusteella havaittiin, että tilannesidonnaiset keinot saattavat olla reaktiosidonnaisia keinoja hyödyllisempiä opettajien tunteiden säätelyssä.
Future research could also explore the reasons for, and harmfulness of, embracing beliefs, e.g., negative expression of anger as a safety belt (to secure teachers against the offensiveness of students’ misbehaviors).
Tulevissa tutkimuksissa voitaisiin myös tarkastella syitä ja haittoja sille, että tiettyjä uskomuksia omaksutaan opetustilanteessa: opettaja saattaa esimerkiksi kokea, että suuttumuksen näyttäminen suojelee häntä oppilaiden huonolta käytökseltä ja osoittaa näille, mikä on hyväksyttävää ja mikä ei.
This dissertation validated collecting quantitative data from students to explore teachers’ display of emotions and simultaneous examination of teachers’ emotion regulation strategies in light of students’ perceptions.
Tässä väitöstutkimuksessa vahvistettiin, että oli hyödyllistä kerätä systemaattisesti analysoitua kvantitatiivisen tutkimuksen (oppilaille teetetyt kyselytutkimukset, joissa he ilmaisivat näkemyksiään opettajan tunnetiloista) dataa ja samanaikaisesti tarkastella opettajien omia uskomuksia tunnesäätelyn strategioista opiskelijoiden havaintojen valossa.
Video analysis, used in the study concerning autonomy support and control, pinpoints the value of exploring more potential categories of autonomy-supportive and controlling teaching, such as error tolerance, found in the study.
Lisäksi autonomiaan kannustamista ja kontrollia tutkittiin videoanalyysien avulla, mikä auttoi paikantamaan, että uusien hyödyllisten kategorioiden löytäminen (kuten esimerkiksi tämän tutkimuksen yhteydessä löydetty virhetoleranssi) on hyödyllistä tähän aiheeseen liittyen.
This study also provided insights into autonomy-supportive teaching for the design of Study III.
Tutkimus toi myös syvempää ymmärrystä itsenäisyyteen kannustavaan opettamisen tapaan, jota käsitellään tarkemmin kolmannessa tutkimuksessa.
In Study II, the aim was to explore teachers’ beliefs and emotion expression via semi-structured interviews with teachers and to discuss the findings in relation to Self-Determination Theory, which addresses teachers’ support for autonomy, competence, and relatedness.
Toisessa tutkimuksessa tavoitteena oli teemahaastattelujen avulla tarkastella opettajien uskomuksia ja tunteiden ilmaisuja sekä keskustella tuloksista itseohjautuvuusteorian valossa niiltä osin kuin se toi lisäymmärrystä tapoihin, joilla opettajat kannustivat oppilaita autonomiaan, osaamiseen ja yhteenkuuluvuuteen.
This study also found novel evidence of error tolerance as a category of teachers’ autonomy-supportive teaching.
Tutkimuksessa ilmeni myös, että virheensieto opetustilanteessa voitaisiin jatkossa nimetä alakategoriaksi, kun kyse on opettajien strategiasta kannustaa oppilaita autonomiaan.
Future research could investigate the issue of teachers’ faking a particular emotion, such as faking indifference, which was found in this study.
Tulevaisuudessa toteutettavissa tutkimuksissa voitaisiin tarkastella sitä, että opettaja teeskentelee tiettyä tunnetilaa.
This dissertation also validated the use of semi-structured interviews to explore teachers’ beliefs and emotion expression and inferring teachers’ beliefs from teachers’ accounts of their emotional and teaching experiences.
Samoin vahvistettiin, että on tärkeää käyttää teemahaastatteluja, jotta voidaan tarkastella opettajien uskomuksia ja tunneilmaisuja, ja on myös keskeistä kerätä tietoja opettajien näkemyksistä opettajien omista raporteista liittyen tunne- ja opetuskokemuksiin opetuksen aikana.
Based on Gross’s process model of emotion regulation, a deductive template approach was employed to frame the analysis of the interviews.
Haastattelujen tuloksia tarkasteltiin deduktiivisen sisältöanalyysin avulla ja Grossin tunteiden säätelyn prosessimallin valossa.
The coding schemes were developed a priori, based on an extensive review of the literature addressing autonomy support and control.
Aluksi perehdyttiin laajasti autonomiaan kasvattamista ja oppilaan hallintaa käsittelevään kirjallisuuteen, minkä pohjalta koodaussuunnitelmat kehitettiin a priori.
This dissertation comprises three studies to achieve these aims.
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi väitöskirja on tehty siten, että se koostuu kolmesta osittain toisiaan täydentävästä osasta.
In Study III, the aim was to explore teachers’ autonomy-supportive and controlling behaviors through case studies that used video analysis.
Kolmannessa tutkimuksessa tavoitteena oli videoanalyysiä hyödyntävän tapaustutkimuksen avulla tarkastella opettajien tapoja kannustaa autonomiaan ja hallita oppilaitaan.
This dissertation aimed to investigate the significance of and the associations between teachers’ support for autonomy, competence, and relatedness as well as teachers’ emotions and beliefs in the classroom.
Tässä väitöskirjassa yleisenä päämääränä oli tarkastella sitä, millaisten merkityssisältöjen vallitessa opettajien tunteet ja uskomukset sekä heidän kannustuksensa autonomiaan, osaamiseen ja yhteenkuuluvuuteen jäsentyvät luokkahuoneissa.
This study revealed that teachers’ beliefs about teacher-student power relations might be connected with teachers’ appraisals of students’ misbehaviors.
Tutkimus osoitti, että mikäli halutaan ymmärtää taustaa sille, miten opettajat arvioivat oppilaiden huonoa käytöstä, olisi mielekästä tarkastella opettajan ja oppilaan välillä vallitsevia valtasuhteita.
Hence, this dissertation suggests that teachers’ beliefs are valuable and should be included in the investigation of teachers’ support for students’ psychological needs and teachers’ emotions.
Näin ollen tässä väitöstutkimuksessa katsotaan, että kun tutkitaan opettajien tunnekokemuksia ja heidän tapojaan ja menetelmiään tukea oppilaiden psykologisia tarpeita, olisi tärkeää sisällyttää tarkasteluun myös opettajien uskomukset.
In Study I, the aim was to investigate teachers’ emotion regulation strategies and relate them to students’ perceptions of their teachers’ emotions, using students’ surveys and teachers’ interviews.
Ensimmäisessä tutkimuksessa tavoitteena oli oppilaille teetettyjen kyselytutkimusten ja opettajahaastattelujen avulla tarkastella opettajien tunnesäätelystrategioita ja suhteuttaa saatuja tuloksia oppilaiden havaintoihin opettajien tunnetiloista.
All students completed surveys eliciting their perceptions of their teachers’ emotions during teaching.
Oppilaat esittivät kyselytutkimuksessa kantansa siitä, millaisessa mielentilassa he kokivat opettajan olevan opetustilanteessa.
The frequency of display of teachers’ emotions during teaching, as perceived by the students, was then calculated.
Oppilailta kysyttiin, miten usein he kokivat opettajan näyttäneen jonkin tunnetilan opetustilanteessa.
In mammary gland, the F4/80Hi macrophages form a major population of the steady state macrophage pool and that their unique functions cannot be performed by other macrophage types.
Näytimme, että normaalitilassa rintakudoksen makrofagipopulaatio koostuu merkittävin osin sikiöperäisistä kudosmakrofageista, joilla on erityistehtäviä, joita muut makrofagit eivät pysty suorittamaan.
The results of this thesis show that PLVAP is unexpectedly expressed in distinct lymphatic ECs of the lymph node and there, PLVAP regulates the antigen and lymphocyte entry to the lymph node.
Väitöskirjatutkimuksessa selvitettiin, että PLVAP esiintyy odottamattomasti imusolmukkeen sinuksen endoteelisoluissa, joissa se säätelee antigeenien ja solujen pääsyä imusolmukkeeseen.
ECs actively coordinate the exchange of migrating cells, fluids and molecules thus regulating tissue homeostasis.
Endoteelisolut suodattavat lävitseen soluja, nesteitä sekä molekyylejä ja säätelevät näin kehon fysiologista tasapainoa.
In the blood endothelium, plasmalemma vesicle-associated protein (PLVAP) forms diaphragms on specific plasma membrane structures (transendothelial channels, fenestrae and caveolae) and has been showed to regulate the EC permeability in blood vessels.
Plasmalemma vesicleassociated protein (PLVAP) on veriendoteelisolujen pinnalla ilmentyvä proteiini, joka muodostaa siivilämäisiä suodattimia endoteelisoluihin.
Endothelial cells (EC) line the lymphatic and vascular vessels of the body, forming a barrier between the lumen and surrounding tissue.
Kehon veri- ja imusuonistoa vuoraa endoteelisoluista koostuva kerros, joka toimii aktiivisena rajapintana suonten sisätilan ja ympäröivien kudosten välillä.
The aim of this thesis was to use in vivo and in vitro -methods to investigate endothelial cells in the lymph node and liver.
Tämän väitöskirjan tarkoituksena on tutkia in vivo ja in vitro-metodeja käyttäen imusolmukkeen ja maksan endoteelisoluja ja selvittää, kuinka PLVAPriippuvainen endoteelisolupermeabiliteetti säätelee soluliikennettä ja miten soluliikenteen häiriintyminen sikiönkehityksen aikana vaikuttaa myöhemmin kudoksissa.
Correctly working endothelium is also important during the embryonic development, as progenitor cells have tight time windows to reach and colonize target tissues.
Endoteelisolujen toiminta on tärkeää aikuisten kudosten homeostaasin ylläpidon säätelyssä, mutta myös sikiönkehityksen aikana ohjaamassa solujen esiasteiden kulkua kohdekudoksiinsa.
The survival benefit started to appear already during the first follow-up years and was evident in all age groups.
Eloonjäämishyötyä alkoi näkyä jo ensimmäisistä seurantavuosista alkaen, ja se näkyi kaikissa ikäryhmissä.
Thus, the aims of this study are most pertinent.
Näin ollen tämän tutkimuksen tavoitteita voidaan pitää edelleen ajankohtaisina.
Interpretation of the study results should be made with caution because there were no random control groups, and on the other hand, the number of cases in subgroups was fairly low to yield definite conclusions.
Tämän tutkimuksen tulosten johtopäätökset on tehtävä varoen, sillä tutkimus ei toisaalta sisältänyt satunnaistettuja kokeita, ja toisaalta tapausten määrä oli joissakin alaryhmissä melko alhainen sitovien päätelmien tekemiseksi.
Data regarding cancer recurrence were derived from the Finnish Cancer Registry and data on deaths were collected from Statistics Finland.
Syöpätapauksia koskevat tilastotiedot hankittiin Suomen Syöpärekisteristä ja kuolleisuustiedot Tilastokeskukselta.
Despite the fact that some studies have suggested a 20 percent reduction in BC mortality due to mammography screening, there are findings of harm to subjects, which are claimed to negate the benefits of screening.
Vaikka jotkut tutkimukset ovat osoittaneet 20 %:n suuruusluokkaa olevia rintasyöpäkuolleisuuden vähenemiä mammografiaseulontojen tuloksena, on myös esitetty tutkimustuloksia, joissa seulontaohjelmiin liittyvät haitat kumoavat seulonnalla saadut hyödyt.
Also due to the many statistical analyses, some of the findings may be due to chance.
Koska tutkimuskokonaisuuden aikana käytettiin useita erilaisia laskentamenetelmiä, jotkut tutkimuksen tulokset voivat myös johtua sattumasta.
The study was designed to compare women by age groups, because women aged 50 to 59 were generally screened in all of Finland, whereas only in Turku women aged 40 to 49 and 60 to 74 were screened in addition.
Tutkimus suoritettiin ikäryhmittäisenä vertailuna, koska Suomessa seulottiin tuolloin yleensä vain 50-59-vuotiaat naiset, kun sen sijaan vain Turussa myös 40-49-vuotiaat ja 60-74-vuotiaat.
This finding needs confirmation in further studies before recommending an expansion of mammography screening to women up to the age of 74 years
Tämä havainto edellyttää kuitenkin vielä jatkotutkimusten kautta hankittavaa lisänäyttöä ennen kuin voidaan suositella seulontaohjelman laajentamista 74-vuoden ikään asti.
The invitation interval, which may influence the outcome, was studied in the age group 40 to 49 by inviting those born in even calendar years annually for mammography screening and those born in odd years, triennially.
Koska seulontakutsun aikaväli saattaa vaikuttaa seulonnan tuloksiin, tutkittiin tätä asiaa 40-49-vuotiaiden naisten ikäryhmässä, kutsumalla parillisina kalenterivuosina syntyneet naiset mammografiaseulontaan vuosittain ja parittomina vuosina syntyneet joka kolmas vuosi.
The results are, however, suggestive for a decrease of BC mortality in the elderly age groups due to wide mammography screening.
Tulokset kuitenkin viittaavat siihen, että varsinkin iäkkäimmissä naisryhmissä havaittu rintasyöpäkuolleisuuden lasku johtui laajasta mammografiaseulonnasta.
When comparing the changes in incidence-based BC mortality during years 1987 to 2009 in Turku to those of Helsinki and the rest of Finland, there was a suggestion of more than 20 percent lower mortality in Turku among oldest age group (75-84 years) compared with the reference residential areas, but the differences were not consistently significant.
Kun vertailtiin puolestaan Turussa tapahtuneiden ilmaantuvuusperusteiseen rintasyöpäkuolleisuuden muutoksia vuosina 1987-2009 Helsingissä ja muualla Suomessa tapahtuneisiin muutoksiin, saatiin selviä viitteitä iäkkäimmän naisryhmän yli 20 % vertailualueita suuremmasta rintasyöpäkuolleisuuden pienentymisestä (75-84-vuotiaat), mutta tulokset eivät olleet kaikilta osin johdonmukaisesti merkitseviä.
In addition, BC incidence and mortality in the total female population of Turku aged 40 to 84 years was compared with the respective figures of Helsinki and the rest of Finland, both during the pre-screening era (1976-1986) and the screening era (1987-2009).
Tämän lisäksi Turun tuloksia verrattiin 40-84-vuotiaiden naisten osalta Helsingin ja muun Suomen tuloksiin sekä seulontaa edeltäneellä ajanjaksolla (1976-86) että seulontajaksolla (1987-2009).
A marginal survival extension was also seen in screened women when BC had spread to ipsilateral axillary nodes already at diagnosis.
Marginaalinen eloonjäämishyöty havaittiin myös niillä naisilla, joiden syöpä oli ehtinyt levitä kainalon seutuun diagnoosihetkellä.
The objective of this thesis was to evaluate whether a more extensive mammography screening programme (TurkuMSP) conducted by the city of Turku, had an effect on breast cancer (BC) incidence, survival, or mortality in years 1987 to 2009.
Turun Mammografiaseulontaohjelman vaikutukset 40-84 -vuotiaisiin turkulaisnaisiin (1987-2009) Tämän väitöskirjatyön tarkoituksena oli selvittää, voitiinko tavanomaista laajemmalla, Turussa toteutetulla mammografiaseulontaohjelmalla (TurunMSP-ohjelma) vaikuttaa rintasyövän ilmaantuvuuteen, eloonjäämiseen tai kuolleisuuteen vuosien 1987-2009 välisenä aikana.
There were no consistent differences in the changes of BC incidence between Turku and the comparison areas during the screening era.
Turun naisten rintasyövän ilmaantuvuuden muutoksissa ei havaittu eroja vertailualueiden ilmaantuvuuden muutoksiin verrattuna mammografiaohjelman seulontajakson aikana.