natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a result of the research, it was found that the individual’s functional department was an important factor in explaining the differences between groups.
Tutkimuksen tuloksina ilmeni vielä, että työtekijän toimintayksikkö oli keskeinen ryhmien välinen erottelija, jolloin organisaation osakulttuurien ymmärtämien todettiin tärkeäksi, kun laatutyötä kehitetään organisaatiossa.
In the model, the concepts were interconnected by paths created as a result of a literature search covering the main concepts, as well as a result of an analysis of the empirical material of this thesis work.
Tästä syystä rakennettiin kartta-malli, jossa käsitteet yhdistettiin poluiksi sekä tutkimuksiin että kirjallisuuteen perustuen ja tutkimusaineiston analyyseihin tukeutuen.
Also, the theoretical framework of quality must include its dynamic aspect, which means the development of the work of the individual and learning through auditing.
Dynaamisuus on oman työn kehittämistä ja oppimista, joka tapahtuu työn arvioinnin kautta.
The goal of this research was to establish the necessary conditions under which individuals are prepared to commit themselves to quality assurance work in the organisation of a Polytechnic.
Väitöskirjatyöni tavoitteena oli tutkia henkilöstön laatutyöhön sitoutumisen edellytyksiä ammattikorkeakoulussa.
A questionnaire and interviews were used as the research methods.
Tutkimusmenetelminä olivat sekä lomakekysely että haastattelut.
Individuals thinking according to the humanistic-constructivistic paradigm showed more commitment to QA than technological-rational thinkers.
Uusien ammattikorkeakoulun tavoitteiden mukaiseen oppimiseen ja opetukseen suuntautuneet henkilöt sitoutuvat enemmän kuin konservatiivisesti oppimisesta ja opetuksesta ajattelevat.
The most important path for achieving a commitment stemmed from product and system quality emanating from the new goals of the Polytechnic, moved through the individual’s experience that QA is a method of the total development of quality and ended in a commitment to QA.
Tärkein polku sitoutumiseen lähti edellä kuvatusta laatutietoisuudesta, joka perustuu uusien ammattikorkeakoulun tavoitteiden mukaiseen oppimiseen ja opetukseen ja joka on oman työn kokonaiskehittämisen väline.
As a result of the research it was found that 51% of the conditions necessary for a commitment to QA were explained by an individual’s experience/belief that QA was a method of development, that QA was possible to participate in and that the meaning of quality included both product and process qualities.
Sitoutumisen edellytyksistä nousi tärkeimmäksi laatutietoisuus, joka muodostui kokemuksista, että laatutyö on oman työn kehittämistä ja että kehittämiseen on mahdollisuus osallistua ja että osallistujien ajattelu ammattikorkeakouluopetuksesta on uutta ja laaja-alaista.
The third path stemmed from an individual’s experiences in participating in QA, moved through collective system quality and through these to the supportive value of the job to affective commitment to the organisation and ended in a commitment to QA.
Kolmannen polun muodostivat kokemukset laatutyöhön osallistumisesta koko yhteisön yhteisenä ponnistuksena edeten kokemukseen työn merkityksellisyydestä tunneperäisen organisaatioon sitoutumiskokemuksen kautta laatutyöhön sitoutumiseen.
The final path in the path model stemmed from leadership by empowerment, moved through collective system quality, the supportive value of the job and an affective commitment to the organisation, and again, ended in a commitment to QA.
Neljäntenä polkuna kartta-mallissa oli voimaannuttavan johtamisen, yhteisen laatutyön tekemisen kokemuksen ja työn merkityksellisyyden sekä tunneperäisen organisaatioon sitoutumisen kautta laatutyöhön sitoutumiseen.
The second most important path stemmed from the individual’s experience of belonging to a supportive work community, moved through the supportive value of the job and through affective commitment to the organisation and ended in a commitment to QA.
Seuraavaksi tärkein polku sitoutumisen edellytyksenä lähti kannustavan työyhteisön ja merkityksellisen työn kokemusten kautta tunneperäiseen organisaatioon sitoutumiseen edeten sen jälkeen laatutyöhön sitoutumiseen.
As a summary of the results it can be said that the necessary conditions under which individuals are prepared to commit themselves to QA cannot be treated in a reductionistic way.
Tulosten kiteytyksenä voi todeta, että laatutyöhön sitoutumisen keskeisinä edellytyksinä ovat edellä mainittujen käsitteiden kokonaisvaltaisuus ja yhtäaikaisuus sekä laadun dynaaminen ulottuvuus.
In the context of this research, a structural path model of the main concepts was built.
Koulumaailmassa arvioinnin kohteena on myös oman oppimis-opetus-ajattelun arviointi modernien opetusmenetelmien saamiseksi käyttöön laajakatseisesti.
Only in recent years have researchers become aware that personality, long considered as stable in adulthood, may also change.
Vasta viime vuosina tutkijat ovat tulleet tietoisiksi siitä, että myös aikuisiässä pysyvänä pidetty persoonallisuus saattaa muuttua.
Child temperament and parental personality : continuity and transactional change
Lapsen temperamentti ja vanhemman persoonallisuus : pysyvyys ja vastavuoroinen muutos
Knowledge of the continuity and change of temperament from infancy onwards, especially as perceived by both parents is, however, still scanty.
Tieto temperamentin pysyvyydestä ja muuttumisesta vauvaiästä eteenpäin, erityisesti molempien vanhempien arvioimana on kuitenkin yhä vähäistä.
The continuity of temperament was quantitatively and qualitatively similar in both parents ratings.
Temperamentin pysyvyys näyttäytyi samanlaisena molempien vanhempien arvioissa.
Studying the continuity and underlying mechanisms of temperament change from early childhood through adulthood is clinically and theoretically relevant.
Temperamentin ja persoonallisuuden pysyvyyden, sekä niiden muuttumiseen vaikuttavien mekanismien selvittäminen varhaisvuosien ja aikuisuuden aikana on sekä teoreettisesti että kliinisesti merkityksellistä.
The findings also demonstrate that infant and childhood temperament characteristics cluster to form stable temperament types that resemble personality types shown in child and adult personality studies.
Tutkimus osoitti myös miten temperamenttipiirteet vauvaiästä lähtien yhdistyvät pysyviksi, persoonallisuustutkimuksessa vakiintuneita lasten ja aikuisten persoonallisuustyyppejä vastaaviksi temperamenttityypeiksi.
Second, the parental personality traits of extraversion and neuroticism were shown to be highly stable over five years, but evidence of change in relation to parents views of their child s temperament was also shown: an infant s higher positive affectivity predicted an increase in parental extraversion, while the infant s higher activity level predicted a decrease in parental neuroticism over five years.
Vanhempien ekstraversio- ja neurotisismi persoonallisuuspiirteet olivat varsin pysyviä viiden vuoden aikana, mutta tutkimus osoitti myös piirteiden muuttumisen suhteessa vanhemman näkemykseen lapsen temperamentista: vauvan korkeammalle arvioitu positiivinen affektiivisuus ennusti vanhemman korkeampaa ekstraversiota, ja vauvan korkeampi aktiivisuustaso ennusti vanhemman alempaa neurotisismin tasoa viiden vuoden jälkeen.
Therefore, this longitudinal study examined the degree of continuity of temperament over five years from the infant s age of six months to the child s age of five and a half years, as perceived by both biological parents, and also investigated the bidirectional effects between child temperament and parents personality traits and overall stress experienced during that time.
Tässä pitkittäistutkimuksessa tarkasteltiin lapsen temperamentin pysyvyyttä kuuden kuukauden iästä viiden ja puolen vuoden ikään, lapsen molempien biologisten vanhempien arvioimana.
While parental personality and experienced stress were shown to have an effect on the child s developing temperament, the reverse was also true: the parents own personality traits and perceived stress seemed to be highly stable, but also susceptible to their experiences of their child s temperament.
Samalla kun vanhemman persoonallisuus ja koetun stressin määrä vaikuttivat lapsen temperamentin kehitykseen, nämä vanhemman sinänsä varsin pysyviksi osoittautuneet ominaisuudet olivat myös alttiita lapsen temperamenttiominaisuuksien vaikutukselle.
Furthermore, initially higher parental extraversion predicted higher ratings of the child s effortful control, while initially higher parental neuroticism predicted the child s higher negative affectivity.
Samaan aikaan, vanhemman alun perin korkeampi ekstraversion taso ennusti lapsen temperamentin korkeampaa tahdonalaista itsesäätelyä, kun taas alun alkaen korkeampi vanhemman neurotisismi ennusti lapsen korkeampaa negatiivista affektiivisuutta viiden vuoden jälkeen.
Together, the results demonstrate that the mother- and father-rated temperament of the child shows continuity during the early years of life, but also support the view that the development of these characteristics is sensitive to important contextual factors such as parental personality and overall stress.
Kokonaisuudessaan tutkimus osoittaa lapsen temperamentin pysyvyyden ensimmäisten viiden vuoden aikana, sekä äidin että isän arvioimana, mutta tukee myös käsitystä temperamentin kehityksen alttiudesta tärkeille ympäristötekijöille, kuten vanhempien persoonallisuuspiirteille ja vanhemman stressin määrälle.
First, moderate to high levels of continuity of temperament from infancy to middle childhood were shown, depicting the developmental links between affectively positive and well-adjusted temperament characteristics, and between characteristics of early and later negative affectivity.
Kehityksellisiä yhteyksiä löydettiin sekä myönteiseen affektiivisuuteen ja sopeutuvuuteen liittyvien ominaisuuksien välillä, että negatiiviseen affektiivisuuteen liittyvien ominaisuuksien välillä.
In terms of changes in parental stress, the infant s higher activity level predicted a decrease in maternal overall stress, while initially higher maternal stress predicted a higher level of child negative affectivity in middle childhood.
Vanhemman näkemys vauvasta aktiivisempana ennusti myös vanhemman vähäisempää stressiä viiden vuoden jälkeen, ja vanhemman alun alkaen korkeampi stressitaso ennusti lapsen kasvavaa negatiivista affektiivisuutta viiden vuoden jälkeen.
Further, studies that focus on the transactional change of child temperament and parental personality also seem to be lacking, as are studies focusing on transactions between child temperament and more transient parental characteristics, like parental stress.
Vanhemman tilannekohtaisempien ominaisuuksien, kuten stressin määrän, ja lapsen temperamentin vastavuoroisia vaikutuksia ei myöskään ole vielä riittävästi tutkittu.
Non-governmental organisations (NGOs) have gained an important role in development co-operation during the last two decades.
Kansalaisjärjestöt ovat nousseet viimeisen kahden vuosikymmenen aikana tärkeään asemaan kehitysyhteistyössä.
The qualitative change, for its part, emerges out of attempts to deal with the contradictions in the present activity.
Tämä laadullinen muutos syntyy yrityksistä käsitellä tämän hetkisen toiminnan ristiriitoja.
The development funding channelled through NGOs has increased and the number of NGOs engaged in development activities, both North and South, has been growing.
Kansalaisjärjestöjen kautta kanavoitava kehitysyhteistyörahoitus on kasvanut ja kehitysyhteistyöhön osallistuvien kansalaisjärjestöjen määrä on noussut niin Pohjoisessa kuin Etelässäkin.
Keywords: activity theory; expansive learning; NGO development co-operation; partnership; power
Avainsanat: oppiminen; kansalaisjärjestöjen kehitysyhteistyö, toiminnan teoria; valta; kumppanuus
Drawing on the cultural-historical activity theory and the theory of expansive learning, in this study I understand learning as a qualitative change in the actual co-operation practices.
Tutkimus hyödyntää kulttuurihistoriallista toiminnan teoriaa ja ekspansiivisen oppimisen teoriaa, jossa oppiminen määritellään toiminnan laadulliseksi muutokseksi.
Learning challenges of NGOs in development : Co-operation of Finnish NGOs in Morogoro, Tanzania
Oppimishaasteet kansalaisjärjestöjen kehitysyhteistyössä : Suomalaisten järjestöjen yhteistyö Morogorossa, Tansaniassa
Developmental contradiction connects learning to actual practice and its historical development.
Kehitysristiriidan käsite yhdistää oppimisen sekä tämän hetkiseen käytäntöön että siihen vaikuttaviin historiallisiin kehityskulkuihin.
The developmental contradictions include: 1) implementing a ready-made Finnish project idea vs. taking the current activities of Tanzanian NGO as a starting point; 2) gaining experiences and cultural interaction vs. access to outside funding; 3) promoting the official tools of development co-operation in training vs. use of tools and procedures taken from the prior activities of both partners in actual practice; and 4) asymmetric relations between the partners vs. rhetoric of equal partnership.
Empiiristen analyysien pohjalta muodostan neljä kansalaisjärjestöjen kehitysyhteistyötä koskevaa kehitysristiriitaa: 1) suomalaisten valmiiden hankeideoiden toteuttaminen vs. tansanialaisen järjestön toiminnan ottaminen yhteistyön lähtökohdaksi; 2) Kokemusten ja kulttuurisen vuorovaikutuksen harjoittaminen vs. ulkopuolisen rahoituksen saaminen; 3) virallisten hanketyökalujen edistäminen koulutuksessa vs. kumppaneiden aikaisempaan toimintaan liittyvien työvälineiden käyttö käytännön yhteistyössä, 4) epätasa-arvoinen suhde kumppaneiden välillä vs. tasa-arvoisen kumppanuuden retoriikka.
This study focuses on learning in the co-operation practices of small Finnish NGOs in Morogoro, Tanzania.
Tämä tutkimus käsittelee oppimista suomalaisten kansalaisjärjestöjen kehitysyhteistyön käytännöissä Morogorossa, Tansaniassa.
On the basis of the empirical analyses I elaborate four developmental contradictions and learning challenges for the co-operation.
Kehitysristiriitojen perusteella hahmottelen yhteistyötä koskevat oppimishaasteet.
In the empirical chapters I explore the co-operation both in the development co-operation projects and in micro-level interaction between partners taking place within the projects.
Empiirisissä luvuissa analysoin yhteistyötä kuvaamalla kehitysyhteistyöhankkeita prosesseina sekä kumppanien välistä vuorovaikutusta hankkeisiin liittyvissä neuvotteluissa.
I use the concept of developmental contradiction in exploring the co-operation of the small Finnish NGOs with their Tanzanian counterparts.
Käytän tutkimuksessani kehitysristiriidan käsitettä suomalaisten ja tansanialaisten kansalaisjärjestöjen käytännön yhteistyön analyysissa.
I analyse the perceptions of the Finnish participants about the different developmental trajectories, the tensions, inclusions and exclusions in the evolving object of co-operation in one project, the construction of power relations in project meetings in three projects, and the collision of explicated partnership with the emerging practice of trusteeship in one project.
Analysoin suomalaisten toimijoiden näkemyksiä yhteistyöhön vaikuttavista kehityskuluista ja jännitteistä, yhteisen kohteen neuvottelussa esiin nousevia jännitteitä, mukaan ottamisia ja ulos sulkemisia yhden hankkeen suunnittelu- ja toteutusvaiheen aikana, valtasuhteiden rakentumista kolmen hankkeen hankeneuvotteluissa sekä kumppanuuden törmäämistä holhoojuuteen yhden hankkeen suunnittelussa ja toteutuksessa.
By history, in this study I refer to multiple developmental trajectories, such as trajectories of individual participants, organisations, co-operation practices and the institutional system in which the NGO-development co-operation is embedded.
Historiallisella kehityskululla tutkimuksessani tarkoitan yhteistyössä yhteen kietoutuvia yksilöiden, järjestöjen, yhteistyökäytäntöjen ja kansalaisjärjestöjen kehitysyhteistyön institutionaalisen kontekstin kehityssuuntia ja niiden sisäisiä jännitteitä.
Supporting NGOs has been seen as one way to strengthen civil society in the South and to provide potential for enhancing more effective development than the state, and to exercise participatory development and partnership in their North-South relationships.
Kansalaisjärjestöjen kehitysyhteistyön tukeminen on nähty yhdeksi keinoksi vahvistaa Etelän kansalaisyhteiskuntia, joilla on ajateltu olevan potentiaalisia mahdollisuuksia edesauttaa kehitystä valtioita tehokkaammin.
Consequently, on the basis of developmental contradictions four learning challenges are suggested: a shift from legitimation of Finnish ideas to negotiation, transcending the separate objects and finding a partly joint object, developing locally shared tools for the co-operation, and identification and reflection of the power relations in the practice of co-operation.
Oppimishaasteita ovat: siirtyminen neuvotteluissa suomalaisten ideoiden legitimoinnista molempien osapuolten näkemyksiin pohjautuvan yhteisten näkemyksen muodostamiseen aiotuista parannuksista, erillisten kohteiden ylittäminen ja osittain yhteisen kehityksen tavoitetta ja mekanismeja koskevan kohteen muodostaminen konkreettisissa hankkeissa, lokaalien uusien työvälineiden kehittäminen sekä edellä mainittuihin oppimishaasteisiin vaikuttavan historiallisesti muodostuneen valtasuhteen tunnistaminen ja reflektointi.
There is a need for anticipatory and proactive organizational learning.
Tarvitaan edellä käyvää, kehitystä ennakoivaa organisaation oppimista.
Most theories of organizational learning do not address qualitative changes in production nor historical challenges of organizational learning itself.
Organisaation oppimisteoriat ovat sivuuttaneet tuotannon laadullisen muutoksen eivätkä puutu organisaation oppimisen historialliseen haasteeseen.
My study opens up a new horizon in understanding organizational learning in a rapidly changing field where a learning culture based on craft or mass production work is insufficient.
Tutkimukseni avaa näkökulman organisaation oppimisen luonteeseen: nopeasti kehittyvällä alalla käsityömäiseen tai massatuotantoon liittyvä oppimiskulttuuri käy riittämättömäksi.
In the 1990 s the companies utilizing and producing new information technology, especially so-called new media, were also expected to be forerunners in new forms of work and organization.
Yritysten oletettiin 1990-luvulla ennakoivan uudenlaista työnteon ja organisoinnin tapaa, jota ne monelta osin ovat olleetkin.
The conclusions of the study challenge the existing understanding of how to conceptualize and study organizational learning in production work.
Tutkimuksen johtopäätökset haastavat arvioimaan organisaation oppimista uudesta näkökulmasta.
Proactive learning is needed to anticipate the changes in production type, and the life cycles of products.
Ennakoivalle oppimiselle muodostuu kaksoishaaste: tarvitaan sekä yrityksen omaa tuotantotapaa koskevaa että tuotteiden elinkaarta koskevaa organisaation oppimista.
The study is an analysis of the challenges the company faced in a rapidly changing business field and the attempts to overcome these challenges.
Tutkimus pureutui myös yrityksen tapoihin yrittää ratkaista eteen tulevia ongelmia.
Based on the analysis of the developmental phases and the disturbances, I formulate a hypothesis of the contradictions and developmental potentials of the activity studied.
Tutkimus toi esiin kehitysprosessiin liittyneitä kasvukipuja, jännitteitä ja ristiriitoja yrityksen tuotantotoimintaan liittyneitä häiriöitä erittelemällä.
My research is a longitudinal study of the early phases of one new media company in Finland.
Tutkimuksen aikana tapahtui yrityksen nopea kasvu kaveriporukasta useamman kymmenen työntekijän yritykseksi.
I developed a systematic method for analyzing the disturbances in the production process by combining the various data sources.
Tutkimukseni antina on uusmediatuotantoon liittyvien myyttien ja kliseiden purkaminen tarjoamalla analyyttinen kuva erään yrityksen monipolvisesta kehityskulusta.
Researchers anticipated that new, more creative forms of work and the changing content of working life were about to replace old industrial and standardized ways of working.
Uusi teknologia on vallankumouksellisesti muuttanut tuotannon tapoja, menetelmiä ja luonut uusia osaamisen, yhteistyön ja oppimisen haasteita.
Most of the research on the new media field has been conducted as surveys, and an understanding of the actual everyday work process has remained thin.
Toisaalta uuden tuotantotavan lähihistoria ja analyysi tuotannon haasteista on ollut vielä monelta osin kirjoittamatta.
Developmental work research is a Finnish variant of the cultural-historical activity theory applied to the study of learning and transformations at work.
Tutkimukseni kohdistui erään uusmediayrityksen kasvuun ja muutokseen, tuotannon hallintaan ja organisaation oppimiseen.
The comparison between students reveals interesting differences and similarities among student groups, and developmental trends of personal epistemology.
Opiskelijoiden välinen vertailu paljasti mielenkiintoisia eroja ja samankaltaisuuksia sekä tieteellisen ajattelun kehityskulkuja opiskelijaryhmien välillä.
Study I presents a model which describes the main elements and aspects of teaching and learning in pharmacy education.
Artikkeliväitöskirjan ensimmäisessä osatutkimuksessa määritellään opetukseen ja oppimiseen liittyvien keskeisten osa-tekijöiden väliset suhteet yliopistopedagogiikan näkökulmasta erityisesti farmasian oppiaineessa.
The results are analysed using content analysis to create categories of personal epistemology and comparisons among the students according to the phase of their studies.
Analysointiyksikkö näissä tutkimuksissa ovatkin tieteellistä ajattelua kuvaavat pää- ja alaluokat, jotka kuvaavat opiskelijoiden tieteellistä ajattelua, asiantuntijaksi kehittymisen edellytyksiä sekä niitä vaatimuksia, joita opiskelijoiden mukaan heidän opiskelualallaan opiskelevilta vaaditaan.
The aims of study IV are to examine and compare the consistency of personal epistemology profiles among university students (N = 87) representing three academic disciplines.
Neljännessä osatutkimuksessa näkökulmaksi ja analysointiyksiköksi valitaan opiskelijoiden vastaukset kokonaisuutena ja heidät luokitellaan kolmeen tieteellistä ajattelua kuvaavaan profiilityyppiin.
Study III examines interdisciplinary differences in final-year psychology, pharmacy and theology students’ (N = 52) academic thinking and personal epistemology.
Tutkimusaineistona on 53 psykologian sekä 19 teologian ja 15 farmasian opiskelijan haastattelut.
The results of the studies clearly demonstrate that personal epistemology varies between students in different age groups, study phases, and disciplines.
Tieteellinen ajattelu ja tietokäsitys vaihtelevat riippuen opiskelijan iästä, opintovaiheesta ja opiskelualasta.
On the basis of this information, the study concentrates on the pedagogical implications of changing pharmacy teaching to improve the quality of learning.
Tutkimus osoittaa tieteellisen ajattelun kehittymisen ja tieteen tekemisen taitojen oppimisen olevan yhteydessä opettajien antamaan opetukseen sekä oppiainelaitoksen pedagogisiin ratkaisuihin.
The aim of this dissertation is to explore the academic thinking and personal epistemology of university students.
Väitöskirjatutkimukseni aiheena on kolmen oppiaineen yliopisto-opiskelijoiden tieteellisen ajattelun tarkastelu.
Academic thinking and personal epistemology of university students
Tieteellinen ajattelu yliopisto-opinnoissa : haastattelututkimus psykologian, teologian ja farmasian opiskelijoista
More specifically, the aim is to understand and promote students’ research and academic skills as a central goal of academic studies in the research-intensive university of Helsinki.
Käytännössä tämä näkyy esimerkiksi siten, että opettajille ja opiskelijoille on lähtökohtaisesti selvää, miten tieto osoitetaan todeksi kullakin tieteenalalla ja oppiaineessa sekä mitä opiskelijoita edellytetään tutkimuksen tekemisen ja tieteellisen ajattelun opiskelun taidoissa.