natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this thesis the emotional atmosphere is treated as a whole that comprises both the students' and the teacher's affects and their interactions in the classroom.
Tässä tutkielmassa tunneilmapiiri käsitetään kokonaisuutena, joka koostuu oppilaan ja opettajan affekteista sekä vuorovaikutuksesta luokkahuoneessa.
The pupils were from eight different mathematics classes in five different primary schools in the Helsinki metropolitan area.
Oppilaat olivat kahdeksasta eri matematiikan opetusryhmästä, viidestä pääkaupunkiseudulla sijaitsevasta koulusta.
Furthermore I'm trying to determine which factors could explain the change in emotional atmosphere in a class where it had shifted towards positive, and in a class where it had shifted towards negative.
Lisäksi tutkin sitä, mitkä tekijät voisivat selittää muutosta opetusryhmässä, jossa tunneilmapiiri on muuttunut myönteisemmäksi ja opetusryhmässä, jossa tunneilmapiiri on muuttunut kielteisemmäksi.
Aspects that could explain the positive change in emotional atmosphere were open interaction, culture of helping and meaningful experience of mathematics.
Tunneilmapiirin muuttumista myönteisemmäksi selittäviä tekijöitä piirroksissa olivat vuorovaikutuksen avoimuus, auttamisen kulttuuri ja matematiikan mielekkääksi kokeminen.
Aspects that could explain the negative change were negativity of interactions, problematic social relations, differences in mathematic skills of pupils and boredom.
Puolestaan tunneilmapiirin kielteisyyttä piirroksissa selittivät vuorovaikutuksen kielteisyys, ongelmalliset sosiaaliset suhteet, erot oppilaiden taitotasossa sekä ikävystyminen.
As a summary it can be concluded that the emotional atmosphere in mathematics lessons was mainly positive even though the emotional atmosphere was more negative in 5th grade than 3rd grade.
Kolmannen ja viidennen luokan matematiikan oppituntien tunneilmapiiri oli pääasiassa myönteinen, vaikkakin tunneilmapiiri viidennellä luokka-asteella oli selkeästi kielteisempi kuin kolmannella luokka-asteella.
The data consisted of a total of 260 drawings about mathematics lessons drawn by 3rd and 5th graders.
Tutkielmani aineistona oli yhteensä 260 oppilaiden kolmannella ja viidennellä luokalla piirtämää matematiikan oppituntia kuvaavaa piirrosta.
Emotional atmosphere in mathematics lessons : an analysis of 3rd and 5th graders' drawings about mathematics lessons
Matematiikan oppituntien tunneilmapiiri ja sen muuttuminen : Piirrosanalyysi 3. ja 5. luokkalaisten matematiikkapiirroksista
The main focus is to determine how emotional atmosphere changes from 3rd grade to 5th grade.
Keskiössä on selvittää, miten matematiikan oppituntien tunneilmapiiri muuttuu kolmannelta luokalta viidennelle luokalle.
As part of this analysis I examined the students' affects concerning their feelings towards studying mathematics, their beliefs on the difficulty of the subject and their attitude towards the subject.
Osana tunneilmapiirin tarkastelua tutkin oppilaan affekteista tämän tunteita matematiikan tunnilla, uskomuksia matematiikan vaikeudesta ja omasta minäpystyvyydestään matematiikassa sekä asenteita matematiikkaa kohtaan.
I examined the emotional atmosphere in mathematics lessons from 3rd and 5th grade on a general level.
Piirroksista tutkin matematiikan oppituntien tunneilmapiiriä yleisesti kolmannella ja viidennellä luokka-asteella sekä tunneilmapiiriä eri opetusryhmissä.
Teachers' affects were studied from the perspective of the drawer.
Opettajan affekteista tutkin piirtäjän käsitystä opettajan tunteista ja opettajan puheen laadusta.
Furthermore there were also great differences between classes both in 3rd grade and 5th grade.
Lisäksi luokka-asteen sisällä eri opetusryhmien tunneilmapiireissä oli eroja.
Goals: The goals of the newly reformed national core curriculum of pre-primary education 2014 are broad based competence refers to the total of knowledge, skills, values, attitudes, capacity and will.
Uudistuneissa valtakunnallisissa Esiopetuksen opetussuunnitelman perusteissa (2014) tavoitteena on laaja-alainen osaaminen, jolla tarkoitetaan tietojen, taitojen, arvojen, asenteiden ja tahdon muodostamaa kokonaisuutta.
For the research of learning games, I chose eight different mathematic digital games, which teachers had used in preschool groups in the spring of 2015.
Oppimispelien tutkimusta varten valitsin kahdeksan digitaalista matematiikan oppimispeliä, joita opettajat olivat käyttäneet esiopetusryhmissä keväällä 2015.
"Even tought it is an learning game, for children it is a play, because it's learning trough playing" : Digital math learning games in the context of pre-primary education
"Vaikka se on se opetuspeli, niin se on silti sille leikki, koska se on leikin kautta oppimista" : Digitaaliset matematiikan oppimispelit esiopetuksen kontekstissa
According to teachers, the challenges in using learning games were to chosen the proper game for the situation and to guarantee the quality of the game.
Opettajien mukaan oppimispelien käyttöön liittyviä haasteita olivat sopivien oppimispelien valitseminen sekä pelien laatu.
The data of the study was collected by theme interviews and the content of these interview were analysed by using theory guiding content analysis.
Tutkimuksen aineisto kerättiin teemahaastattelulla ja haastattelujen aineisto analysoitiin käyttämällä teoriaohjaavaa sisällönanalyysiä.
I analysed the digital learning games by using theory based content analysis.
Digitaaliset oppimispelit analysoin käyttäen teorialähtöistä sisällönanalyysiä.
Learning games supported children's self-esteem, when they got positive feedback of their learning experience.
Oppimispeleillä tuettiin myös lapsen itsetunnon kehittymistä myönteisten oppimiskokemusten kautta.
According to teachers, digital games brought happiness and functionality to pre-primary education as well as good practice to children's developing social skills.
Opettajien mukaan digitaaliset oppimispelit toivat iloa ja toiminnallisuutta esiopetukseen sekä niiden avulla harjoiteltiin esimerkiksi sosiaalisia taitoja.
Methods: The data of the research consist of digital math learning games, as well as of four interview given by pre-primary teacher.
Tutkimuksen aineisto koostuu digitaalisista matematiikan oppimispeleistä sekä neljän esiopetuksen opettajan haastatteluista.
To addition to this, it was also figures out what kind of experiences the teachers have of using digital education games in pre-primary education and how does the use of these digital games benefit the basic of pre-primary education curriculum and the goals of broad-based competence.
Tämän lisäksi selvitettiin millaisia kokemuksia opettajilla on digitaalisten oppimispelien käytöstä esiopetuksessa ja miten digitaalisten oppimispelien käyttö tukee Esiopetuksen opetussuunnitelman perusteiden (2014) laaja-alaisen osaamisen tavoitteita.
The main point of pre-primary education is to have fun while learning and for the child to participate.
Esiopetuksessa keskiössä on oppimisen ilo sekä lapsen osallisuus.
The digital learning games were seen as motivating and as a way to bring more chances to ability grouping and interaction.
Digitaaliset oppimispelien koettiin tuovan mahdollisuuksia eriyttämiseen ja vuorovaikutukseen sekä motivointiin.
The results and conclusions: The use of digital learning games as teaching material supports the improvement of mathematical skills along with many other skills.
Digitaalisten oppimispelien opetuskäytöllä tuetaan matemaattisten taitojen kehittymisen ohella monia muita taitoja.
In this study, it was examined, what kind of digital math learning games are used during pre-primary education and that do they correspond the pre-primary education curriculum of mathematical contents.
Tässä tutkielmassa selvitettiin millaisia esiopetuksessa käytettävien digitaalisten oppimispelien matematiikan harjoitustehtävät ovat ja vastaavatko ne Esiopetuksen opetussuunnitelman perusteiden (2014) matematiikan sisältöjä.
By using the digital learning games, you can support the goals and curriculum of pre-primary education and board-based competence, in many ways.
Digitaalisten oppimispelien käytöllä voidaan tukea monipuolisesti Esiopetuksen opetussuunnitelman perusteiden (2014) laaja-alaisen osaamisen tavoitteita.
Digital learning games are used as one way of practicing broad- based competence.
Yksi laaja-alaisista osaamistavoitteista on tieto- ja viestintäteknologinen osaaminen ja digitaaliset oppimispelit ovat yksi väline laaja-alaisten taitojen harjoittelussa.
These main themes were divided into six other ethical dimensions of lobbying: 1) disclosure and transparency, 2) honesty, 3) credibility, 4) agreeing with the core message, 5) personal relationships and 6) mutual responsibility.
Näiden pääteemojen alle muodostettiin kuusi alaluokkaa: 1) avoimuus ja läpinäkyvyys, 2) rehellisyys, 3) uskottavuus, 4) lobattavaan viestiin uskominen, 5) henkilökohtaiset suhteet ja 6) jaettu vastuu.
The communication ethics of lobbying
Viestinnän eettisyys lobbaustyössä
The data of this research was collected by interviewing nine lobbyists.
Aineisto kerättiin haastattelemalla yhdeksää lobbauksen asiantuntijaa.
Most of the previous studies on lobbying have emphasized the perspective of politicians or other "recipients" of lobbying.
Lisäksi aikaisempi vaikuttajaviestinnän tutkimus on keskittynyt enimmäkseen päätöksentekijöiden ja muiden "vastaanottajien" perspektiiviin.
The results had very much in common with the previous literature on ethical communication but also pointed out the demand for further research.
Tuloksiin nojaavat johtopäätökset olivat suurimmaksi osaksi yhteneväisiä aiemman kirjallisuuden kanssa, mutta osoittivat jatkotutkimusten tarpeellisuuden.
It was concluded that the values guiding ethical lobbying, such as disclosure and transparency, were considered as commonly shared values.
Myös eettistä toimintaa ohjaavat arvot, kuten avoimuus ja läpinäkyvyys, näyttäytyivät tutkittavien yhteisesti jakamina käsityksinä.
Two main themes were found in these descriptions: the relationships and ethical values guiding the communication.
Aineisto analysoitiin teemoittelemalla ja siitä eriteltiin kaksi pääteemaa: viestinnän eettisyyttä ohjaavat arvot ja suhdetoiminta.
Lobbying can be defined as professional and interpersonal persuasive communication that aims to influence the opinions or attitudes of others.
Lobbauksen voidaan myös määritellä olevan suostuttelevaa viestintää, jolla pyritään vaikuttamaan päätöksentekoprosesseihin ja muokkaamaan mielipiteitä tai ajatuksia.
The focus of this study is on understanding the different ethical dimensions of the communication in lobbying.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on kuvata ja ymmärtää viestinnän eettisiä ulottuvuuksia lobbaustyössä.
Lobbying is a constantly growing phenomenon but has not been paid much attention to in speech communication.
Vaikuttajaviestintä eli lobbaus on ajankohtainen, mutta vähän tutkittu aihe puheviestinnässä.
Lobbying involves communication in different types of contexts and relations.
Lobbaus on vaikuttamiseen pyrkivää ammatillista viestintää, joka pitää sisällään monenlaisia viestintätilanteita ja -konteksteja.
The results indicate that the diversity of lobbying communication makes it possible to view the ethics of lobbying from multiple perspectives.
Tutkimuksen tulokset osoittavat lobbaustyön viestinnän monipuolisuuden ja siten vaikuttajaviestinnän eettisyyden tarkastelun moninaiset mahdollisuudet.
Lobbying is an important part of democracy and therefore it is important to address the issue of communication ethics in lobbying.
Lobbauksella on yhä kasvava merkitys suomalaisessa yhteiskunnassa ja poliittisessa päätöksenteossa, joten lobbausviestinnän eettisyyden ja toimintatapojen tutkiminen on tarpeellista.
In the interviews the informants described their experiences of professional lobbying.
Tutkimus toteutettiin haastattelemalla lobbauksen asiantuntijoita ja analysoimalla viestinnän eettisyyttä heidän kuvauksissaan vaikuttajaviestinnästä.
As there are no formal rules or code of ethics in Finland for lobbying, the ethics of the profession rely essentially on lobbyists themselves.
Vaikuttajaviestinnän eettisyys on lobbausta harjoittavien henkilöiden ammattikunnan ja yhteisen eettisen koodiston puuttumisen vuoksi haastava, mutta mielenkiintoinen tutkimuskohde.
Interpersonal communication that aims to influence or persuade others should always be examined with ethical sensitivity.
Eettinen herkkyys on erityisen tärkeää sekä vaikuttamiseen tähtäävässä että interpersonaalisessa viestinnässä.
The data also suggests that ethical lobbying is based on the idea of communication as a dialogue.
Vaikuttajaviestinnän vuorovaikutteisuus ja dialogisuus korostuivat haastateltavien kuvauksissa eettisyyttä vahvistavina tekijöinä.
The most vital means were support, guidance and informing, and changes to the concrete teaching arrangements.
Keskeisimpiä keinoja olivat tuki, ohjaus ja tiedotus sekä muutokset käytännön opetusjärjestelyihin.
One of the views that has influenced the ideology of inclusion is the social model of disability.
Yksi inkluusioon vaikuttaneista aatteista on vammaisuuden sosiaalinen malli.
The first analysis level consisted of all 47 respondents.
Ensimmäisellä analyysitasolla käsiteltiin kaikki 47 vastaaja.
Not a single concrete barrier nor an attitude should set any insurmountable obstacles for the students.
Mitkään konkreettiset esteet tai asenteet eivät saa aseta opiskelijalle ylitsepääsemättömiä esteitä.
The data was collected with an internet-based questionnaire.
Aineisto kerättiin internetpohjaisella kyselylomakkeella.
According to the ideology, every student is accepted as an equal member of the university community regardless of his or her special needs.
Aatteen mukaan jokainen opiskelija hyväksytään tasavertaiseksi yliopistoyhteisön jäseneksi erityisistä tarpeistaan huolimatta.
The ideology of inclusion has spread from the comprehensive schools to higher education to promote equality.
Inkluusion aate on levinnyt peruskouluista kohti korkeakouluja edistämään yhdenvertaisuutta.
Based on the principles of accessibility, the study environment should be available to everyone both on a physical, physiological and social level.
Esteettömyyden periaatteiden mukaisesti opiskeluympäristön tulee olla sekä fyysiseltä, psyykkiseltä että sosiaaliselta ulottuvuudeltaan kaikkien saavutettavissa.
The data was analyzed on both levels of analysis according to all three research questions.
Aineisto käsiteltiin molemmilla analyysitasoilla kaikkien kolmen tutkimuskysymyksen mukaisesti.
The data was then analyzed by qualitative content analysis.
Sen jälkeen aineisto analysoitiin laadullisen sisällönanalyysin mukaisesti.
Two different levels of analysis were created from the data.
Aineistosta eroteltiin kaksi eri analyysitasoa.
On the first analysis level the barriers centered around the study environment, especially on the administrative frames of studying.
Ensimmäisellä analyysitasolla esteet painottuivat opiskeluympäristön alueelle ja etenkin opiskelun hallinnollisiin raameihin.
The second analysis level included those 14 respondents, who have a learning difficulty, a sickness or any other state that has an effect on their ability to study.
Toisella analyysitasolla käsiteltiin ne 14 vastaajaa, joilla on jokin oppimisvaikeus, sairaus tai muu opiskeluun vaikuttava tila.
On the second analysis level the barriers focused on the area of personal life, especially on the difficulties in learning and studying, and also distress and fatigue.
Toisella analyysitasolla esteet painottuivat puolestaan henkilökohtaisen elämän alueelle, kuten esimerkiksi opiskelun ja oppimisen vaikeuksiin, ja ahdistukseen ja uupumukseen.
Based on the results, the students possessed some means to use in overcoming the barriers to study, but they were also often forced to manage by themselves.
Tulosten mukaan opiskelijoilla oli joitakin keinoja selvitä opiskelun esteistä, mutta joutuivat usein myös pärjäämään itsekseen.
Students' Experiences of Accessibility at the Faculty of Behavioural Sciences, University of Helsinki : A Qualitative Research Study
Opiskelijoiden kokemukset esteettömyydestä Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellisessä tiedekunnassa : laadullinen tutkimus
This study produced information about the types of barriers of study the students have experienced and in which ways they have tried to overcome these barriers.
Tämä tutkimus tuotti tietoa siitä, millaisia opiskelun esteitä opiskelijat ovat kokeneet ja mitkä keinot ovat auttaneet heitä selviytyneet esteistä.
47 students of the Faculty of Behavioural Sciences at the University of Helsinki took part in this study.
Tutkimukseen osallistui 47 opiskelijaa Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellisestä tiedekunnasta.
According to this view, disability is based on social arrangements and therefore it can be influenced, diminished or even removed.
Sitä voidaan vähentää tai se voidaan jopa eliminoida kokonaan.
This study displayed that students experience a wide range of different barriers to study.
Tutkimus osoitti, että opiskelijat kokivat laajasti erilaisia opiskelun esteitä.
The students required a wide range of means to overcome the barriers.
Opiskelijat kaipaavat laajasti erilaisia keinoja opiskelun esteistä selviytymiseen.
The aim of this study was to examine the students' experiences of accessibility at the Faculty of Behavioural sciences, University of Helsinki.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellisen tiedekunnan opiskelijoiden kokemuksia esteettömyydestä.
In addition to that, this study examined the means the students need additionally to overcome the barriers.
Lisäksi selvitettiin keinoja, joita opiskelijat kaipaavat esteistä selviytymiseen.
According to previous research, students face different barriers to study during their studies.
Aiempien tutkimusten mukaan opiskelijat kohtaavat opiskelunsa aikana erilaisia opiskelun esteitä, jotka vaikuttavat opiskelijan kykyyn opiskella.
Dishwashing at 2010's : case study in Finnish households
Astianpesu 2010-luvulla : tapaustutkimus suomalaisista kotitalouksista
Adult members of each household were interviewed.
Kotitalouksien aikuiset jäsenet haastateltiin.
The research problem statement was defined based on a multi-disciplinary literature review.
Tutkimuksen ongelmanasettelu tehtiin monitieteisen kirjallisuuskatsauksen pohjalta.
In total eight households with varying number of members were interviewed.
Kotitalouksia oli yhteensä kahdeksan ja niiden jäsenmäärä vaihteli.
Participants who are routined manual washers washed the dishes manually and as soon as possible after use.
Rutinoituneet käsinpesijät pesivät astiat käsin ja mahdollisimman pian käytön jälkeen.
In conclusion it can be said that dishwashing is considered being an important daily activity which is sought to be carried out smoothly using good equipment.
Johtopäätöksenä voi todeta, että astianpesu on tärkeä päivittäinen toiminto, joka halutaan tehdä sujuvasti ja hyvillä välineillä.
Tidiness was the main driving force in ecological choices: water saving and the use of environmentally friendly washing liquids.
Puhtaus oli ensisijainen tavoite, jonka ehdoilla ekologisia valintoja toteutettiin: vedensäästöä ja ympäristömerkittyjen astianpesuaineiden käyttöä.
This study focuses on dishwashing in Finnish households in the 2010s: more specifically by reviewing individual meanings, tidiness habits associated with dishwashing and environmentally sustainable practices.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan astianpesua suomalaisissa kotitalouksissa 2010-luvulla: yksilöllisiä merkityksiä, astianpesun siisteystottumuksia ja ympäristöä huomioivia käytäntöjä.
High level of dishwashing hygiene was observed at each household: dishwashing proved to be an important daily activity and its outcome is not to be compromised.
Kaikissa kotitalouksissa noudatettiin korkeaa hygieniaa astianpesun suhteen: astianpesu osoittautui tärkeäksi ja päivittäiseksi työksi, jonka lopputuloksesta ei haluttu tinkiä.
All participating households were located in Uusimaa region.
Tutkimukseen osallistuneet kotitaloudet olivat kaikki Uudenmaan alueelta.
Previous studies indicate that dishwashing is considered as an important daily housework that has been relieved through rationalization of dishwashing and introduction of machinery, however, the standard of hygiene has increased.
Aiempien tutkimusten perusteella astianpesu on tärkeä päivittäinen kotitaloustyö, joka on keventynyt rationalisointityön ja koneellistumisen myötä, mutta hygienian suhteen vaatimustaso on noussut.
Hallman's perception of housework as a human interaction and a historic review of rationalization of Finnish dishwashing guided the structuring of research questions.
Hallmanin käsitys kotitaloustyöstä inhimillisenä vuorovaikutuksena sekä katsaus suomalaisen astianpesun rationalisoinnin historiaan ohjasivat kysymysten.
Participants using a dishwasher mainly used the dishwasher and piled up some dishes in the sink waiting for washing.
Konepesijät pesivät pääasiassa koneella ja astianpesupöydälle kertyi astioita odottamaan pesua.
Data was obtained by thematic interviews which were carried out at participants' home.
Aineisto kerättiin teemahaastatteluilla ja haastattelut tehtiin tutkimushenkilöiden kotona.
Dishwasher was perceived to ease and speed up washing.
Astianpesukoneen koettiin helpottavan ja nopeuttavan työtä.
Based on the results a new research problem statement could be designed focusing on water and energy consumption of dishwashing in households.
Tutkimuksen tulosten perusteella voisi hahmottaa uutta tutkimussuunnitelmaa, jossa tarkasteltaisiin kotitalouksien astianpesua laajemmin esimerkiksi veden- ja energiankulutuksen näkökulmasta.
The aim of the study was to collect information on dishwashing activities in participating households, define importance of dishwashing as housework and to note dishwashing related tidiness habits brought up by the participants.
Tavoitteena on hankkia tietoa siitä, millaisin menetelmin astiat pestään tutkimukseen osallistuneissa kotitalouksissa, millainen merkitys astianpesulla on kotitaloustyönä ja millaisia siisteystottumuksia tutkimushenkilöt tuovat esille, liittyen astianpesuun.
Interviews were transcribed for classification into themes and types.
Haastattelut litteroitiin tekstimuotoon teemoittelua ja tyypittelyä varten.
Dishwashing related tidiness habits were sought to contextualize from the study data using Aalto's perception of tidiness.
Aallon kotisiivouksen siisteyskäsitysten avulla aineistosta pyrittiin hahmottamaan astianpesun siisteystottumuksia.
Two of the teachers mentioned gender minorities.
Kaksi opettajaa mainitsi sukupuoli-vähemmistöjä.
Two of the teachers were in the beginning of their careers and the third teacher had a longer career.
Kaksi opettajaa oli työuransa alkupäässä, kolmannella opettajalla oli takanaan pitkä työkokemus.
The data was analyzed using content analysis, in which the data was first divided into smaller units and then grouped into different topics.
Aineisto analysoitiin sisällönanalyysillä, jossa aineisto ensin pilkottiin osiin ja sitten ryhmiteltiin erilaisten aiheiden mukaan.
In addition, I am interested in the differences teachers see between boys and girls in their classrooms.
Lisäksi olen kiinnostunut siitä, millaisia eroja opettajat näkevät tyttö- ja poikaoppilaiden välillä.
Three teachers felt that boys do not behave as good as girls at school.
Kolme opettajaa koki, että pojat käyttäytyvät tyttöjä huonommin koulussa.
The interviews were half structured, which meant that every interview was revolving around the same subject matter but in an order that fitted for each separate interview.
Haastattelu oli puolistrukturoitu haastattelu, jossa jokaisessa haastattelussa keskusteltiin samoista aihepiireistä, mutta tilanteiseen sopivassa järjestyksessä.
This is a qualitative study, which is based on four interviews of class teachers.
Tutkimus on laadullinen tutkimus, jossa aineisto hankittiin haastattelemalla neljää luokanopettajaa.
Class teachers' ideas concerning and promoting gender equality
Luokanopettajien ajatuksia sukupuolten tasa-arvosta ja sen edistämisestä