natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In making sense of the foods, the subjects engaged in explorative actions in relation to the foods, the other person and their own prior representations.
Yrittäessään päästä perille ruokanäytteistä, tutkimushenkilöt tutkivat ruokia, toista tilanteessa läsnä olevaa henkilöä (tutkijaa) sekä omia representaatioitaan.
Already existing representations influenced both actions and conclusions concerning the foods: These results support the theory's view of anchoring as classification in terms of the already known categories of thought.
Nämä tulokset tukevat teorian näkemystä ankkuroinnista luokitteluprosessina, joka perustuu jo olemassa oleviin ajattelun kategorioihin.
The theory of social representations offers a perspective to study this interplay.
Tätä yhteispeliä voidaan tarkastella sosiaalisten representaatioiden teorian näkökulmasta.
Filming and debrief interviews were used to capture the phenomena in these encounters.
Aineisto kerättiin filmauksen ja haastattelujen avulla.
The research data consists of 614 answers by managers and 2958 answers by employees.
Tutkimusaineisto koostuu 614 johtajan ja 2958 työntekijän vastauksesta.
The subject is approached from the point of view of work organisation.
Aihetta lähestytään työn organisoinnin näkökulmasta.
This study analyses private sector working hours.
Tässä tutkimuksessa analysoidaan yksityisellä sektorilla vallitsevia työaikoja.
The managers were interviewed by telephone during November-December 1999.
Johtajia haastateltiin puhelimitse marras - joulukuussa 1999.
The mail questionnaire was sent to 5001 employees of the workplaces studied in March 2000.
Tutkittujen toimipaikkojen 5001 palkansaajalle lähetettiin postikysely maaliskuussa 2000.
This is how they are re-shaping the working time reality of Finnish labour society and fostering a so called new working time paradigm.
Tätä kautta ne muovaavat suomalaisen työyhteiskunnan työaikatodellisuutta ja edistävät niin sanottua uutta työaikaparadigmaa.
According to this study, proactivity does not mean a more equal working life.
Tämän tutkimuksen perusteella proaktiivisuus ei merkitse työelämän tasa-arvoistumista.
Proactive workplaces do not adhere to the old ways of acting but are constantly reflecting and questioning.
Proaktiiviset toimipaikat eivät pitäydy perinteisissä toimintatavoissa, vaan ne reflektoivat ja kyseenalaistavat.
The proactive and the traditional workplaces differed from each other as it was expected.
Proaktiiviset ja traditionaaliset toimipaikat poikkesivat toisistaan odotetusti.
Both the sample and the collecting of data was carried out by Statistics Finland.
Tutkimusaineiston otannan ja keruun suoritti Tilastokeskus.
The pressure for change in the working hours comes from two sources: firstly, from the ever-increasing competition of the workplaces and secondly, from the more individualised needs of the employees.
Työaikojen muutospaineet tulevat yhtäältä yritysten koventuvista kilpailuolosuhteista ja toisaalta työntekijöiden yksilöllistyvistä tarpeista.
According to this analysis, the market pressure is a more powerfully determining variable.
Tutkimuksen perusteella markkinoiden luomat paineet ovat merkittävämpi selittäjä kuin yksilöllistyminen.
The implications of the process towards employees were studied.
Tutkittiin, mitä tämä merkitsee palkansaajille.
Especially unpaid overtime was significantly more common in proactive workplaces.
Varsinkin palkattomia ylitöitä tehtiin proaktiivisissa toimipaikoissa huomattavasti traditionaalisia yleisemmin.
The workplaces of the study were divided into proactive and traditional through a so called responsibility index.
Tutkitut toimipaikat jaettiin niin sanotun vastuuindeksin avulla proaktiivisiin ja traditionaalisiin.
The research hypothesis was that so called proactive workplaces, i.e. the ones which delegate a considerable amount of responsibility and task-autonomy to their workers, are breaking the tradition of normal working hours.
Hypoteesi oli, että työntekijöille vastuuta ja omiin työtehtäviin liittyvää päätösvaltaa laajasti delegoineet, niin sanotut proaktiiviset toimipaikat, rikkovat normaalityöajan perinnettä.
However, the differences of working time autonomy between men and women as well as between the different personnel groups were larger in the proactive than in the traditional workplaces.
Kuitenkin proaktiivisissa toimipaikoissa naisten ja miesten, samoin kuin henkilöstöryhmien väliset erot työaika-autonomian asteessa olivat suuremmat kuin traditionaalisissa toimipaikoissa.
The transformation of the working time paradigm is seen as a part of a more general trend, so called reflexive modernisation.
Työaikojen muuttuminen nähdään osana yleisempää muutosta, niin sanottua refleksiivistä modernisaatiota, josta muun muassa Beck ja Giddens keskustelevat.
As a whole, there were no differences in working time satisfaction between the employees of the proactive and the traditional workplaces.
Lisääntynyt autonomia ei myöskään merkinnyt suurempaa työaikatyytyväisyyttä, sillä kokonaisuutena katsoen proaktiivisten ja traditionaalisten toimipaikkojen palkansaajien välillä ei ollut eroja työaikatyytyväisyydessä.
The employees in proactive firms worked long hours more often than the staff in traditional firms.
Proaktiivisten toimipaikkojen palkansaajat tekivät traditionaalisten toimipaikkojen palkansaajia yleisemmin pitkiä työviikkoja.
Workers in the proactive workplaces had clearly more working time autonomy than their colleagues in traditional workplaces.
Proaktiivisten toimipaikkojen henkilöstöllä oli enemmän työaika-autonomiaa ja heidän päivittäinen työaikansa vaihteli enemmän traditionaalisten toimipaikkojen palkansaajiin verrattuna.
More diversified working time variations were introduced in the proactive than in the traditional firms.
Proaktiivisissa toimipaikoissa oli otettu käyttöön traditionaalisia toimipaikkoja monipuolisemmin erilaisia työaikavariaatioita.
Have they yet evolved a common culture?
Onko niille jo syntynyt yhteistä kulttuuria?
The perspectives are integration, differentiation and fragmentation perspectives.
Näkökulmat ovat integraatio-, differentaatio- ja fragmentaationäkökulmat.
The theory of the study is also grounded on the works by Edgar Schein, Andrew Brown, Richard Geerz, Nohria & Eccles (eds.
Tutkimuksessa on myös nojauduttu mm. Edgar Scheinin, Andrew Brownin, Richard Geerzin, Nohria & Ecclesin (eds.
The aim of this case-study is to explore how the ideal of a uniform polytechnic works out in practice.
Tutkimuksen tavoitteena on valitun tapauksen avulla tehdä selkoa siitä, miten ideaali yhtenäisestä ammattikorkeakoulusta toteutuu käytännössä.
), Kickert et.al, Alasuutari, Harmon & Mayer, Spradley, Hirsijärvi & Hurme and Yin, just to mention a few.
), Kickert & Klijn & Koppenjanin, Alasuutarin, Harmon & Mayerin, Spradleyn, Hirsijärvi & Hurmeen ja Yinin teoksiin.
As a common content and strategy has not yet been created for the implementation of this multi-disciplinariness, it still remains only 'a coulisse', an artefact.
Koska monialaisuudelle ei ole ehditty luomaan yhteistä sisältöä eikä strategiavalintoja sen toimeenpanemiseksi ole tehty, se näyttäytyy vielä 'kulissimaisena', artefaktien tasolla.
The study sets the experiences and views of the management and the personnel of the institution against the official aims of the polytechnic system, specifically multi-disciplinariness and deregulation, by taking into account the conditions for and the obstacles to cooperation causing by the cultural differences of the fields.
Tutkimuksessa on peilattu ammattikorkeakoulun koulutusyksiköiden johdon ja henkilöstön ammattikorkeakoulukokemuksia ja -näkemyksiä ammattikorkeakoulujärjestelmän virallisiin tavoitteisiin, erityisesti monialaisuus ja hallinnon hajauttaminen, ottamalla huomioon eri koulutusalojen kulttuureista nousevat yhteistyön edellytykset ja esteet.
It has also been endeavoured to make comprehensible the complexity inherent in the implementation of the broad programmes launched by central administration, particularly, when many people participate in the implementation process.
Samalla on haluttu tehdä ymmärrettäväksi sitä monimutkaisuutta, mikä liittyy laajojen keskushallinnon käynnistämien ohjelmien toimeenpanoon erityisesti silloin, kun toimeenpanoprosessiin osallistuu useita toimijoita erilaisine tavoitteineen ja näkemyksineen.
An answer has been sought to the questions: How did the cultures of the fields confronted?
On haettu vastausta siihen, miten eri koulutusyksiköiden kulttuurit kohtasivat.
Some units find that their position has weakened, others that it has strengthened during the polytechnic-status.
Osa yksiköistä kokee asemansa heikentyneen, osa vahvistuneen ammattikorkeakoulun aikana.
Nevertheless, all want to continue in the polytechnic-system.
Vaikeuksista huolimatta kaikki haluavat kuitenkin jatkaa ammattikorkeakoulussa.
The differences between the educational units and the views within them have been grouped by themes utilizing the tripartition of cultural perspectives by Joanne Martin.
Koulutusyksiköiden eroja ja yksiköiden sisällä vallitsevia erilaisia näkemyksiä on kulttuurin eri teema-alueilla luokiteltu soveltamalla Joanne Martinin kulttuurinäkökulmien jakoa.
Cultural themes have been sought by sorting the interview-material employing the Grounded Theory by Glaser & Strauss.
Haastatteluaineistosta on haettu kulttuurisia teemoja luokittelemalla sitä Glaser & Straussin Grounded Theory –menetelmää apuna käyttäen.
"Compulsive" multi-disciplinariness - the countdown for the launch of a polytechnic and a confrontation between cultures
Monialaisuuden "pakko": erään ammattikorkeakoulun lähtölaskenta ja kulttuurien kohtaaminen
The legislation and other sources on the polytechnics are also important.
Tutkimuksen kannalta keskeinen on myös ammattikorkeakoulu-lainsäädäntö sekä muu ammattikorkeakoulua käsittelevä lähdeaineisto.
The research method was thematic interview.
Tutkimusmenetelmänä oli teemahaastattelu, joten haastatteluaineisto muodostaa keskeisen tutkimusaineiston.
Four of its five educational units are the target of this study each representing separate educational fields.
Siihen kuului yhteensä viisi koulutusyksikköä, joista tutkimuksen kohteena on neljä.
Exercise of power of the central administration, which is a uniting factor of the institution, is criticized by the units.
Ammattikorkeakoulun yhdistävä tekijä on keskushallinto, jonka vallankäyttöä arvostellaan koulutusyksiköissä.
The target of this study, conducted in October/November of 1997, is a polytechnic that had then been operating as a permanent polytechnic for some months.
Oppilaitos oli silloin toiminut vakinaisena ammattikorkeakouluna muutaman kuukauden.
The core category is 'compulsive' multi-disciplinariness, i.e. the obligation brought by the polytechnic to cooperate multi-disciplinarily.
Haastatteluaineistoa luokittelemalla on saatu esiin kulttuurille ominaisia teemoja, joista keskeisin on monialaisuuden 'pakko', ammattikorkeakoulun tuoma velvoite tehdä koulutusrajat ylittävää yhteistyötä.
The documented material was analyzed through the concept of participation.
Tutkimuksen dokumenttiaineistoa tarkasteltiin osallistumisen käsitteen kautta.
Global governance cannot be understood as a single clear project above globalization.
Globalisaation hallintaa ei voida ymmärtää yhtenä selvänä projektina, jonka avulla globalisaatiota voitaisi hallita ikäänkuin ylhäältä käsin.
The results of the case study show that the Doha-Monterrey-Johannesburg-process has indicated creation of more inclusive global governance.
Tapaustutkimuksen tutkimustulokset osoittavat, että Doha-Monterrey-Johannesburg-prosessi on merkinnyt inklusiivisemman globaalin hallinnan syntymistä.
The theoretical framework comprized of key conceptual considerations and two, state-centric and pluralist, approaches to global governance.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys muodostui keskeisistä käsitteistä ja kahdesta, valtiokeskeisestä ja pluralistisesta, lähestymistavasta globaaliin hallintaan.
Democratization is largely a matter of progressive inclusion of various groups and categories of people in political life.
Demokratisaatiossa on kyse pitkälti progressiivisesta inkluusiosta, jonka avulla eri ryhmittymiä otetaan mukaan poliittiseen päätöksentekoon.
The study begun with the basic assumption that there is a democratic deficit in current global governance.
Tutkimuksen perusoletus oli, että tämänhetkiseen globaaliin hallintaan liittyy demokratia vaje.
The aim was to find out what types of solutions to this deficit could be outlined through the Doha-Monterrey-Johannesburg-process, and if the process itself was an indication of a futuristic change, in terms of international relations a signal, of a more democratic phase in the conduct of international relations and global governance.
Tavoitteena oli selvittää minkälaisia ratkaisuja tuohon demokratia vajeeseen olisi mahdollista löytää tarkastelemalla Doha-Monterrey-Johannesburg-prosessia, ja onko prosessi itsessään mahdollinen singnaali demokraattisemmasta vaiheesta kansainvälisessä päätöksenteossa.
The relative democracy of these processes can be systematically evaluated based on a certain criteria.
Sen sijaan on olemassa erilaisia globaaleja hallintamekanismeja ja prosesseja, joiden suhteellista demokraattisuutta voidaan arvioida systemaattisesti tiettyjen kriteereiden pohjalta ja joita tyypillisesti voidaan myös demokratisoida.
First, it has meant gearing up the participatory mechanisms, technical assistance and capacity-building, aimed towards more equal participation of the developing countries in global policy-making.
Osallistumisen käsitteen kautta arvioituna, prosessi on osoittanut globaalin hallinnan demokratisaatiota kahdella eri tavalla: Ensiksi, se on merkinnyt kehitysmaiden tasa-arvoisemman osallistumisen edistämistä teknisen avun ja kapasiteetin luomisen avulla.
Instead there are several global governance mechanisms or processes.
Toiseksi, prosessi on merkinnyt globaalin hallinnan pluralisoitumista.
Second, the Doha-Monterrey-Johannesburg process has meant further pluralization of global governance by involving non-governmental actors, like non-governmental organizations, in the global governance processes through consultation, multi-stakeholder dialogue and partnership programs.
Dialogin ja uusien kumppanuusohjelmien myötä myös kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti kansalaisjärjestöjen rooli globaalissa hallinnassa on korostunut.
Four time periods have been treated as separate cases.
Neljää ajanjaksoa on tarkasteltu erillisinä tapauksina.
The Transitions of Local Administration Culture in Russia
Paikallishallinnon kulttuurin muutokset Venäjällä
In the last part (the present day transition) analysis is mostly based on an interview material collected in the city administration of Murmansk by the researcher in 1993 and 2000.
Viimeisessä osassa (nykypäivän transitio) analyysi perustuu pääosin haastattelumateriaaliin, jota tutkija on kerännyt Murmanskin kaupungin hallinnossa vuosina 1993 ja 2000.
A group of dominant cultural elements (economy, authority, laws and rules, organization, information and language, leadership, personnel, clients and citizens) have been chosen to see how they have changed in relation to the previous system.
Työssä on valittu tärkeimpien hallinnon elementtien ryhmä (talous, toimivalta, laki ja säännöt, organisaatio, informaatio ja kieli, johtajuus, henkilöstö, asiakkaat ja kansalaiset), jotta voidaan nähdä miten ne ovat muuttuneet verrattuna aikaisempaan järjestelmään.
Two historical periods have been chosen as objects of study: 1.
Työssä on valittu kaksi tarkastelukohdetta: 1.
The research asks how structural reforms and the old culture of institutions meet in transitions.
Tutkimus kysyy miten rakenteelliset uudistukset ja instituutioiden vanha kulttuuri kohtaavat transitioissa.
Theoretically the main result of the study is the conclusion that transitions need to be looked at the level of management of the process.
Teoreettisesti työn merkittävin tulos on johtopäätös siitä, että transitioita tulee tarkastella prosessin hallinnan näkökulmasta.
Material has been collected from historical, political science and economical studies, as well as legal texts.
Materiaalia on kerätty historian, politiikan ja talouden tutkimuksen lähteistä, samoin kuin oikeudellisista lähteistä.
Weak administrative structures cannot maximize the benefit from organizational learning but can instead increase side-effects and existing administrative dysfunctions.
Heikot hallinnolliset rakenteet eivät tue organisaatioiden oppimista vaan voivat lisätä sivuvaikutuksia ja vahvistaa olemassaolevia hallinnon dysfunktioita.
The tsarist period administrative reforms leading to the October revolution (1870-1916) and the subsequent socialist government(1917-1938).
Tsaarin ajan hallinnolliset reformit, jotka johtivat lokakuun vallankumoukseen (1870-1916) ja seurannut sosialistinen hallinto (1917-1938).
The perestroika years (1986-1991) and the consequent change to capitalist government system since the beginning of the 90's (1991 onwards).
Perestroikan aika (1986-1991) ja seurannut muutos kapitalistiseen hallintojärjestelmään 90-luvun alusta lähtien (1991:stä eteenpäin).
The results of the study help to understand why altering structures and law is necessary, but not a sufficient condition in shifting the behaviour of a specific administrative culture.
Tutkimustulokset auttavat ymmärtämään miksi rakenteiden ja lain muuttaminen on välttämätöntä, mutta ei riittävä edellytys tietyn hallintokulttuurin muuttamiseksi.
While providing an overall conception of local administrative culture, the work's main focus has been the executive branch in local government.
Samalla kun se antaa yleiskuvan paikallishallinnon kulttuurista, sen pääkohteena on paikallishallinnon toimeenpaneva elin.
The study formulates ideal types of local administration in order to demonstrate change in structures, practices and ways of thought.
Työssä muodostetaan paikallishallinnon ideaalityyppejä, joiden avulla osoitetaan muutokset rakenteissa, toimintatavoissa ja hallinnollisessa ajattelussa.
The study examines changes in Russian local administration in historical perspective.
Työ tarkastelee Venäjän paikallishallintoa historiallisesta perspektiivistä.
Rationality and unperfectness
Rationaalisuus ja epätäsmällisyys
The main ideas applied in this study are presented by Walley (1991), Williams (1976) and Shafer (1976), which are the most important references.
Tärkeimpinä lähteinä tutkimuksessa ovat toimineet Walley (1991), Williams (1976) ja Shafer (1976).
The purpose of this study is to investigate decision theory as a theory of rational choice and to develop a theory of imprecise beliefs and a decision method based on imprecise beliefs.
Tämän tutkielman tarkoituksena on tarkastella taloustieteessä sovellettavaa päätösteoriaa rationaalisen valinnan teoriana sekä esittää epätäsmällisiin uskomuksen asteisiin perustuva päätösteoreettinen lähestymistapa.
This approach is a generalization of the subjective expected utility theorem and an interval based decision rule is presented by using Choquet integral.
Lähestymistapani on tavallaan subjektiivisen odotetun hyödyn teoreeman yleistys, sillä tarkastelen myös odotettua hyötyä välinä Choquet'n integraalin avulla.
Fishburn (1988) has also been very useful reference in general decision theory and in utility theory.
Yleisen päätösteorian ja utiliteettiteorian osalta myös Fishburn (1988) on ollut tutkimuksen eri vaiheissa hyödyllinen lähdeteos.
Instead of a unique subjective probability measure, only an interval is derived.
Johdan uskomuksen asteille yksikäsitteisen subjektiivisen todennäköisyysmitan sijaan ainoastaan välin.
The measures presented in Shafer's (1976) mathematical theory of evidence is showed to be a special case of the more general theory and a decision theoretic approach within the theory is presented.
Yhtenä Walleyn teorian erikoistapauksena tarkastelen Shaferin (1976) matemaattista evidenssiteoriaa ja esitän päätösteoreettisen lähestymistavan.
The study is theoretical and in order to understand the argumentation it is useful to go through the proofs of the theorems and propositions.
Tutkielma on teoreettinen ja esittämieni todistusten huolellinen läpikäyminen on suositeltavaa - toivottavasti myös lukijaa ymmärryksen lisääntymisellä palkitsevaa.
In this study a theory of imprecise beliefs is presented.
Tavanomaisesta päätösteoreettisesta lähestymistavasta poiketen esitän teorian epätäsmällisistä uskomuksista.
A decision is allocation of resources and decision theory is one of the central issues of economics.
Päätösteoria on kuitenkin keskeisessä roolissa lähes kaikkialla taloustieteessä.
Worker's skill level is defined by both education and age.
Työntekijän ammattitaidon mittana käytetään sekä koulutusta että ikää.
We also examine whether directly observable measures of technological change and trade explain the changes in skill structure of Finnish manufacturing sector plants' work force.
Lisäksi tarkastellaan miten havaittavat ulkomaankaupan ja teknologisen muutoksen mittarit selittävät muutoksia Suomen teollisuuden toimipaikkojen työvoiman rakenteessa.
The increase in the share of both highly and less educated older workers has mainly occurred within establishments while the increase in the share of younger highly educated workers has occurred between establishments and by entry of new establishments.
Ikääntyvien, sekä korkeasti että matalasti koulutettujen, osuus on lisääntynyt tasaisesti kaikkien toimipaikkojen sisällä, kun taas nuorten (15-44-vuotiaiden) korkeasti koulutettujen osuuden kasvu on tapahtunut toimipaikkojen välillä ja uusien toimipaikkojen markkinoille tulon kautta.
This study investigates the changes in the skill structure of labour demand using panel data on Finnish private sector establishments, with linked information on worker characteristics.
Tutkimuksessa tarkastellaan suomalaisella toimipaikkatason paneeliaineistolla työn kysynnän taitorakenteessa tapahtuneita muutoksia.
However, the fixed effects estimation results provide no evidence that R&D intensity would have an impact on the within-plant changes in the skill mix.
Kontrolloitaessa toimipaikkakohtaisia kiinteitä vaikutuksia regressiotulokset eivät osoita, että toimipaikkojen T&K-toiminnan tasolla olisi vaikutusta toimipaikkojen sisäisiin työntekijärakenteessa tapahtuneisiin muutoksiin.
The data on Finnish private sector establishments for years 1988-1998 reveal that the skill structure of work force has shifted towards highly educated and older.
Tulokset osoittavat, että ikääntyvien (yli 45-vuotiaiden) ja korkeasti koulutettujen osuus yksityissektorin työntekijöistä on kasvanut vuosina 1988-1998.
The panel estimation results without plant controls show that increase in the selected technology variables, industry- and firm-level R&D intensity increases significantly the demand for highly educated younger workers while the impact of this variables is much less pronounced or even insignificant for older highly educated workers.
Regressiotulokset ilman toimipaikkakohtaisia kiinteitä vaikutuksia paljastavat, että T&K-toiminta lisää merkittävästi nuorten korkeasti koulutettujen osuutta teollisuuden toimipaikoissa, mutta ei ikääntyvien koulutettujen osuutta.
With respect to the export-share variable the estimation results provide some evidence that trade decreases the demand for older workers.
Regressiotulosten mukaan vienti lisää nuorten työntekijöiden kysyntää molemmissa koulutusryhmissä ja vastaavasti pienentää ikääntyvien työntekijöiden kysyntää.
The decomposition analysis by plant characteristics reveals that the increase in the share of highly educated younger workers is attributed to relative increase in employment of exporting and R&D intensive plants, while the increase in the share of older workers has occurred equally within all plants.
Jaettaessa muutokset työntekijärakenteessa eri toimipaikkojen ominaisuuksien mukaan, havaitaan että nuorten korkeasti koulutettujen osuuden kasvu on ennen kaikkea tapahtunut vientiä ja tutkimus- ja kehitystoimintaa (T&K) harjoittavien toimipaikkojen kasvun kautta.
This implies that equilibrium employment is endogenous in the model.
Siten tasapainotyöllisyys määräytyy mallissa endogeenisesti.