natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Functional impairment is an important factor in determining the damage caused by mental health disorders.
Toimintakyky on keskeinen sairauden aiheuttaman haitan mittari erityisesti mielenterveydenhäiriöissä.
The effect of sociodemographic factors (age, sex, work status and marital status) on the risk of binge eating disorder and the effect of sociodemographic factors and age of onset on the functional impairment caused by binge eating disorder were subsequently examined.
Lisäksi tutkimme sosiodemografisten tekijöiden (ikä, sukupuoli, työtilanne, siviilisääty) vaikutusta ahmintahäiriön sairastamiseen sekä sitä, miten nämä sosiodemografiset tekijät ja ahmintahäiriön puhkeamisikä vaikuttavat ahmintahäiriön aiheuttamaan toimintakyvyn laskuun.
The effect of binge eating disorder on functional impairment
Ahmintahäiriön vaikutus toimintakykyyn
Otherwise, age, sex, age of onset and marital status was not associated to the functional impairment caused by binge eating disorder.
Ikä, sukupuoli, ahmintahäiriön puhkeamisikä ja siviilisääty eivät selittäneet ahmintahäiriön aiheuttamaa toimintakyvyn laskua.
The association of sociodemographic factors and age of onset and the functional impairment caused by binge eating disorder was examined using the ordinal regression.
Sosiodemografisten tekijöiden ja ahmintahäiriön puhkeamisiän yhteyttä ahmintahäiriön aiheittamaan toimintakyvyn laskuun tutkittiin ordinaaliregressiolla.
The purpose of this study is to look at the association between binge eating disorder and functional impairment.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan ahmintahäiriötä toimintakyvyn näkökulmasta.
Is there functional impairment in binge eating disorder and how much was examined in this study.
Selvitimme, onko toimintakyky madaltunut ahmintahäiriössä ja kuinka suurta tämä toimintakyvyn alenema on.
The association of sociodemographic factors and binge eating disorder was examined using the logistic regression.
Sosiodemografisten tekijöiden (ikä, sukupuoli, siviilisääty, työtilanne) yhteyttä ahmintahäiriöön tutkittiin logistisella regressiolla.
"We are all more than workforce..." : Neoliberal governance in narratives of teachers working in integration training for adult immigrants
"Mehän ei olla kukaan pelkkää työvoimaa…" : Uusliberalistinen hallinta kotoutumiskoulutuksessa työskentelevien kouluttajien kertomuksissa
However, in the teachers' stories, the most important factor that defined immigrants' worker citizenship was Finnish language skills, but teachers wanted to emphasize that immigrants should not be seen only as a workforce but individuals who have diverse and personal needs.
Kouluttajien kertomuksissa maahanmuuttajien työntekijäkansalaisuuden keskeisimmäksi rakennuspalikaksi muodostui kuitenkin suomen kielen osaaminen, mutta kouluttajien puheissa korostui säännöllisesti se, kuinka maahanmuuttajia ei pitäisi nähdä ainoastaan yhteiskuntaa hyödyttävänä työvoimana vaan yksilöinä, joilla on erilaisia tarpeita.
I conducted six interviews with teachers who work in integration training for adult immigrants.
Haastattelin tutkimustani varten kuusi aikuisten maahanmuuttajien kotoutumiskoulutuksessa työskentelevää kouluttajaa.
The Finnish National Board of Education published a new framework for integration training in the spring of 2016, after I had already started this research process, and those frameworks became and an essential part in producing data and analysing it. My study was a qualitative research.
Opetushallitus julkaisi keväällä 2016, tutkimusprosessini jo ollessa käynnissä, kotoutumiskoulutuksen uudet toteutusmallit, joista muodostui keskeinen osa sekä aineiston tuottamista että analyysia.
Since integration training is going through extensive changes that affect teachers' work, I focused more on the future than on the past in teachers' stories.
Koska kotoutumiskoulutus on muutoksen edessä, analyysini painottui kouluttajien kertomuksissa ennemminkin tulevaan kuin menneeseen.
In the teachers' stories, neoliberal governance seemed to cause weakening of collectivity in integration training.
Kouluttajien kertomuksissa uusliberalistinen hallinta näyttäytyi etenkin yhteisöllisyyttä heikentävänä voimana.
The purpose of this study was to examine teachers' perceptions about their work in the context of integration training for adult immigrants.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, millaisia näkemyksiä aikuisten maahanmuuttajien kotoutumiskoulutuksessa työskentelevillä kouluttajilla on työstään.
For immigrants, vocational education was one of the main factors that defined their worker citizenship, since in the new framework for integration training, vocational education is considered as the main asset in promoting labour market integration.
Ammatillisuus oli kouluttajien kertomuksissa myös yksi maahanmuuttajien työntekijäkansalaisuutta määrittelevä tekijä, sillä uudet toteutusmallit painottavat nimenomaan ammatillista koulutusta maahanmuuttajien työllistymisen edistämisessä.
The theoretical framework of this study was based on theories about neoliberal governance, and my aim was to study teachers' narratives and show how neoliberal governance affects both students studying in integration training and teachers working there.
Tutkimuskysymysteni avulla selvitin, miten uusliberalistinen hallinta ilmenee kouluttajien kertomuksissa: miten hallinta vaikuttaa niin kotoutumiskoulutuksessa opiskeleviin maahanmuuttajiin kuin siellä työskenteleviin kouluttajiinkin.
In Finland integration training is frequently put out to tender and immigrants' employment is emphasized in the goals of integration training, which reflect neoliberal politics.
Työllistymisen korostuminen kotoutumiskoulutuksen tavoitteissa mutta myös kotoutumiskoulutukseen kohdistuvat säännölliset kilpailutukset heijastelevat uusliberalistista politiikkaa, minkä vuoksi lähestyin aineistoani uusliberalistisen hallinnan teorioiden näkökulmasta.
I analysed the data with narrative methods.
Tutkimukseni oli luonteeltaan kvalitatiivinen.
For teachers, changing work environment, increasing vocational contents in curriculum and tendering indicated that they have to keep on educating themselves and be prepared to move from one teaching environment to another in the future.
Fyysisen työpaikan mahdollinen muuttuminen, ammatillisten sisältöjen lisääntyminen ja koulutusten kilpailuttaminen vaikuttivat myös siihen, millaisena kouluttajat näkivät työnsä tulevaisuudessa; uusliberalistinen hallinta kohdistui kouluttajiin itsensä kehittämisen ja liikkuvuuden vaatimuksena.
Because of the new framework published for integration training, the learning environment is about to change and students will be learning more on the Internet, in work places and vocational institutes.
Uusissa toteutusmalleissa mainittu opetuksen hajauttaminen oppilaitoksista verkkoon, työpaikoille ja ammatillisiin oppilaitoksiin herätti pohdintaa siitä, mitä kielenopetukselle tapahtuu ja millaista ohjausta opiskelijat saavat yksilöllisiä opintopolkuja korostavassa koulutuksessa.
My main interest was in small stories the teachers told about their daily work, encounters with other people and future.
Analysoin haastattelut narratiivisen menetelmän avulla, ja analyysiyksikökseni muotoutuivat kouluttajien kertomuksissa ilmenevät pienet kertomukset kouluttajien arjesta, arjen kohtaamisista ja tulevaisuuden kotoutumiskoulutuksesta.
This research is a qualitative case study.
Tutkimus on luonteeltaan laadullinen tapaustutkimus.
The analysis of the data includes features from content analysis and fenomenographic analysis.
Aineiston analyysissa on piirteitä sisällönanalyysista ja fenomenografisesta analyysista.
It was also experienced meaningful for grouping and developing social atmosphere.
Se nähtiin merkityksellisenä myös ryhmäytymisen ja sosiaalisen ilmapiirin kehittämisen näkökulmasta.
Furthermore, they experienced creative music making as a meaningful part of music education for multiple reasons.
Luova tuottaminen koettiin merkityksellisenä osana musiikinopetusta monista eri syistä.
Qualifications were more often originated from hobbies and from prior work experience than from university education.
Opettajat kokivat, että valmiudet ovat useammin peräisin harrastuneisuudesta ja työkokemuksesta kuin yliopistokoulutuksesta.
Almost all of the interviewees experienced that new teaching material and updating training is needed.
Lähes kaikki haastateltavat kokivat, että luovan tuottamisen oppimateriaaleille ja täydennyskoulutukselle on tarvetta.
"Creative music making is giving an opportunity to one's own improvisation and composing" : Primary school teachers' conceptions about teaching creative music making
"Luova tuottaminen on sitä, että annetaan mahdollisuus omaan keksimiseen ja säveltämiseen" : Musiikkia opettavien luokanopettajien käsityksiä luovan tuottamisen opettamisesta
The present national core curriculum of Finnish comprehensive school highlights creative music making, such as improvising and composing, as one of the main contents and aims of music education.
Elokuussa 2016 voimaan astuneet uudet peruskoulun opetussuunnitelman perusteet esittävät luovan tuottamisen, kuten improvisoinnin ja säveltämisen, keskeisenä musiikin opetuksen sisältönä ja tavoitteena.
However, all the interviewees experienced their qualification for teaching creative music making at least partially insufficient.
Kaikki haastateltavat kokivat valmiutensa opettaa luovaa tuottamista puutteellisiksi ainakin joillain osa-alueilla.
The interviewees expressed diverse conceptions about creative music making and their conceptions were similar to the forms of creative music making highlighted in previous literature and theory.
Haastateltavien käsitykset luovasta tuottamisesta olivat monipuolisia ja vastasivat hyvin aiheen kirjallisuudessa esiteltyjä luovan tuottamisen muotoja.
It is based on five thematic interviews with teachers who teach music in elementary school.
Tutkimuskohteena on viisi musiikkia opettavaa luokanopettajaa, ja aineisto kerättiin teemahaastatteluilla.
Finally, the study finds out what kind of support are teachers getting for teaching creative music making, and what kind of obstacles are preventing them from teaching creative music making.
Tutkimuksen tarkoituksena on myös selvittää, millaista tukea opettajat saavat luovan tuottamisen opettamiseen, ja millaisia esteitä he kokevat sen opettamiselle.
The interviewees were able to adapt the exercises for different age levels.
Luovan tuottamisen harjoituksia osattiin myös soveltaa ikätasolle sopiviksi.
Firstly, the primary aim of this research is to study how music teachers conceptualize creative music making and what kind of meanings they give for creative music making in elementary school context.
Tämän tutkimuksen tehtävänä on tutkia musiikkia opettavien luokanopettajien käsityksiä luovan tuottamisen opettamisesta, ja sitä millaisia merkityksiä he antavat luovan tuottamisen oppimiselle.
According to the interviewees, creative music making improved learning skills, joy of learning and skills of thought.
Sen koettiin edistävän oppimaan oppimista, oppimisen iloa ja ajattelun taitoja, sekä vahvistavan oppilaan aktiivista roolia ja luovaa itseilmaisua.
In addition, the interviewees experienced that the lack of resources in time, environment and equipment were obstacles for teaching creative music making.
Esteiksi luovan tuottamisen opettamiselle haastateltavat kokivat puutteelliset aika-, tila- ja välineresurssit, sekä opettajan kompetenssiin ja ryhmään liittyvät haasteet.
Secondly, the study explores what are teachers' perceptions of their qualifications on teaching creative music making, and where they view that the qualifications originated from.
Toisena tutkimustehtävänä on tutkia, millaisia käsityksiä musiikkia opettavilla luokanopettajilla on heidän valmiuksistaan opettaa luovaa tuottamista.
The study highlights that there is a need to pay more attention to the material and time resources as well as to teachers receiving better university level training for teaching creative music.
Tutkimuksen mukaan luovan tuottamisen saaminen luontevaksi osaksi oppilaiden arkea edellyttää muutoksia niin opettajankoulutuksessa kuin koulun arjen resursseissa.
The interviews lasted 20–60 minutes.
Haastattelut kestivät 20–60 minuuttia.
They were expected to take care of the objectives of their work and the wellbeing of their colleagues.
Heidän odotettiin huolehtivan työn tavoitteiden toteutumisesta sekä työtovereiden hyvinvoinnista.
The analysis consisted of five phases: theoretical, descriptive, interpretive, comparative and critical.
Analyysi koostui viidestä vaiheesta: teoreettisesta, kuvailevasta, tulkitsevasta, vertailevasta ja kriittisestä.
The research material included 9 semi-structured thematic interviews that were collected from a Finnish construction company.
Tutkimusaineisto koostui 9 puolistrukturoidusta teemahaastattelusta, jotka tehtiin suomalaisessa rakennusalan yrityksessä.
Caring and open discourse were important actions in the community.
Sekä huolehtiminen että avoimesti kertominen olivat tärkeitä käytänteitä yhteisössä.
The research material was analyzed with the Cultural discourse analysis.
Tutkimusaineistoa analysoitiin kulttuurisen diskurssin analyysin menetelmällä.
The cultural features were examined with five discursive hubs that were used as analytical tools.
Kulttuurisia piirteitä selvitettiin viiden merkityskeskittymän avulla, joita käytettiin analyysityökaluina.
Based on the cultural premises of the cultural discourses of this study the participants evaluated each other as flexible, open and honest.
Kulttuurisiin diskursseihin sisältyvien kulttuuristen olettamuksien perusteella yhteisön jäsenet näkivät toisensa joustavina, avoimina ja rehellisinä.
The daily interaction between the participants was experienced to strenghten the features of openness and honesty.
Päivittäisen vuorovaikutuksen ajateltiin vahvistavan ihmisten alttiutta rehellisyyteen ja avoimuuteen.
Three of the interviews were couple and six were single interviews.
Parihaastatteluja oli kolme ja yksilöhaastatteluja kuusi.
The purpose was to examine what the linguistic features tell about the common beliefs and values and the meanings of CSR.
Tavoitteena oli selvittää, mitä kielelliset ilmaukset kertovat puheyhteisön yhteisistä arvoista ja käsityksistä ja yritysvastuuseen liitetyistä merkityksistä.
The cultural features, beliefs and values of the speech community can be examined through an important cultural term.
Yhteisön kulttuurisia piirteitä, sen yhteisiä arvoja ja käsityksiä on mahdollista tarkastella yhteisölle tärkeän termin avulla.
Cultural discourse analysis of CSR talk in a Finnish construction company
Kulttuurisen diskurssin analyysi yritysvastuupuheesta suomalaisessa rakennusalan yrityksessä
The material reached included some texts from the company's Internet page as well.
Lisäksi tutkimuksessa hyödynnettiin yrityksen internetsivuilla julkaistuja tekstejä.
These hubs were dwelling, relations, feelings, action and identity.
Näitä merkityskeskittymiä olivat viestintäkäytänteet, identiteetti, suhteet, tunteet ja paikka.
The idea was to examine a cultural term that has not been examined earlier in the tradition of Ethnography of communication.
Tavoitteena oli tuoda tutkimuksessa tietoa viestinnän etnografiassa aikaisemmin tutkimattomasta kulttuurisesta termistä.
Two cultural discourses were found in the speech community: open discourse and caring.
Tutkimuksessa tunnistettiin kaksi tutkitussa puheyhteisössä vallitsevaa kulttuurista diskurssia, jotka olivat avoimesti kertominen ja huolehtiminen.
The participants felt that discourse of caring meant acting responsible.
Yhteisön jäsenillä oli yhteinen käsitys siitä, että huolehtiminen on vastuullisesti toimimista.
The perceptions about CSR reflected the factors of social responsibility according to CSR research.
Yhteisön käsitykset yritysvastuusta toivat esiin yritysvastuututkimuksessa sosiaaliseen vastuuseen kuuluvia tekijöitä.
Communication is cultural when the patterns of symbolic action and meaning are deeply felt, commonly intelligible and widely accessible.
Viestintä on kulttuurista silloin, kun ihmiset liittävät viestintäänsä tunteita ja kun he ymmärtävät sitä samalla tavalla ja voivat osallistua siihen halutessaan tasavertaisesti.
The practices that reflect and build the social reality are described in the tradition of Ethnography of communication.
Viestinnän etnografiassa kuvataan sosiaalista todellisuutta rakentavia ja heijastavia viestinnän muotoja.
The interviewees experienced that the meaning of CSR was sharing the good and the bad with the stakeholders.
Haastatellut kokivat, että yritysvastuu on sekä hyvistä että huonoista asioista avoimesti kertomista kaikille sidosryhmille.
There were 12 interviewees taking part in in the research.
Yhteensä haastateltavia oli 12.
In this master's thesis research the speech of corporate social responsibility (CSR) in a construction company was examined.
Tässä pro gradu -tutkielmassa tarkasteltiin rakennusalan organisaation jäsenten puhetta yritysvastuusta.
The aim was to find cultural meanings that the speech reveals by analyzing the linguistic features of the community.
Työntekijöiden yritysvastuupuhetta ja siihen sisältyviä kielellisiä ilmauksia analysoimalla etsittiin kulttuurisia merkityksiä, joita puheen uskottiin tuovan esiin.
The sample of this study included first and third year students in the University of Helsinki in the Faculty of Theology in 2007, 2008 and 2009.
Tutkimukseen osallistuneet vastaajat olivat Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan ensimmäisen ja kolmannen vuoden opiskelijoita vuosilta 2007, 2008 ja 2009.
This study investigated which approaches to learning students applied and how permanent these strategies are when student moves forward with his studies.
Tämä tutkimus tutki, minkälaisia oppimisen lähestymistapoja opiskelijat soveltavat ja miten pysyviä nämä strategiat ovat opintojen edetessä.
The factors were operationalized using the maximum likelihood factor analysis and formed into final factors that were used in the actual statistical analysis.
Operationalisoiduista muuttujista muodostettiin faktorianalyysin avulla keskiarvosummamuuttujat, joita käytettiin varsinaiseen tilastolliseen analyysiin.
Previous studies have indicated that deep approach to learning is connected with more positive experiences of the teaching-learning environment and correspondingly, surface approach is connected with less positive experiences of the teaching-learning environment.
Aikaisemmat tutkimukset ovat osoittaneet oppimisen syväsuuntautuneen lähestymistavan yhteyden positiivisempiin kokemuksiin oppimisympäristöstä ja vastaavasti pintasuuntautuneen, tietoa toistavan lähestymistavan yhteyden vähemmän positiivisiin oppimisympäristökokemuksiin.
Studies have also indicated that teaching, which supports student's deep approach to learning is connected with higher learning results.
On myös huomattu, että opetus, joka tukee syväsuuntautunutta lähestymistapaa oppimiseen, on yhteydessä laadukkaampiin oppimistuloksiin.
All in all, the strategies students apply in the beginning of their study path seem to be rather permanent later in the studies.
Kokonaisuudessaan opiskelijan ensimmäisenä vuonna soveltamat opiskelu- ja oppimisstrategiat ovat melko pysyviä opintojen edetessä.
The aim of this study was to investigate first-year and third-year students in the University on Helsinki in the Faculty of Theology and their experiences of the teaching–learning environment and approaches to learning.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan ensimmäisen ja kolmannen vuoden opiskelijoiden kokemuksia oppimisympäristöstä sekä niiden yhteyttä oppimisen lähestymistapoihin.
Approaches to learning and experiences of the teaching–learning environment among theology students in the beginning of their study path and later in their studies
Teologian opiskelijoiden oppimisen lähestymistavat ja oppimisympäristökokemukset opintopolun alussa ja opintojen edetessä
The data was collected using the Experiences of Teaching and Learning Questionnaire that was partly modified and translated into Finnish.
Aineiston keruuseen käytettiin suomennettua ja osin muokattua kyselylomaketta (engl.
Analysis of the Variance was then used to investigate the differences in approaches to learning and experiences of the teaching–learning environment among third year students' approaches to learning and the cluster memberships of students in the work of Pasi (2015) in her Bachelor thesis analysis.
Ryhmien välisiä eroja oppimisen lähestymistavoissa sekä oppimisympäristökokemuksissa tutkittiin varianssianalyysillä vertailemalla Pasin (2015) kandidaatintutkielmassa K-keskiarvoklusterianalyysillä muodostettuja opiskelijaryhmiä kolmannen vuoden aineiston oppimisen lähestymistapojen ja oppimisympäristökokemusten muuttujiin.
Results indicated that first-year students applying deep approach reported reported high probability to apply deep approach, organized studying and intention to understand in their third year of studies.
Tutkimukset osoittivat, että opiskelijat, jotka soveltavat tieteellistä lähestymistapaa ensimmäisenä vuonna opinnoissaan, raportoivat korkeaa tieteellistä, systemaattista ja tavoitteellista sekä ymmärrykseen tähtäävää oppimisen lähestymistapaa myös kolmantena vuonna.
In the questionnaire the parts related to experiences of the teaching–learning environment and the approaches to learning were used in this study.
Experiences of Teaching and Learning Questionnaire), josta tässä tutkimuksessa keskitytään osioihin, jotka tutkivat kokemuksia oppimisympäristöstä sekä oppimisen lähestymistapoja.
The results in the differences of the teaching-learning environment indicated that students applying the surface approach experienced their teaching-learning environment less positively.
Oppimisympäristökokemuksiin liittyvien muuttujien keskiarvojen erot eivät olleet tilastollisesti merkitseviä, mutta tietoa toistavaa lähestymistapaa soveltavat opiskelijoiden keskiarvot olivat vähiten positiivisia verrattuna muihin ryhmiin.
First-year students applying strategic approach reported high probability to apply surface approach but also deep approach and intention to understand as third-year students.
Strategista lähestymistapaa soveltavat opiskelijat raportoivat korkeaa tietoa toistavaa lähestymistapaa ja tieteellistä ja ymmärrykseen tähtäävää oppimisen lähestymistapaa kolmantena vuonna.
First-year students applying deep approach and first-year unorganized students applying deep approach reported more deep approach and intention to understand in their third year.
Tieteellistä lähestymistapaa soveltavat opiskelijat ja tieteellistä lähestymistapaa soveltavat epäjärjestelmälliset opiskelijat raportoivat myös korkeaa tieteellisen ja ymmärrykseen tähtäävän lähestymistavan strategiaa myös kolmantena vuonna, mutta epäjärjestelmälliset opiskelijat raportoivat lisäksi matalaa systemaattisen ja tavoitteellisen lähestymistavan soveltamista.
The models were evaluated in three studies.
Malleja arvioitiin kolmessa tutkimuksessa.
Semantics in Finnish Distributional Language Models
Semantiikka suomenkielisissä distributionaalisissa kielimalleissa
The language models in the studies were built using word2vec architecture.
Tutkimuksessa käsitellyt kielimallit rakennettiin hyödyntäen word2vec-työkalua.
The models were taught on approximately 2.6 billion tokens from the Suomi24 corpus of Finnish language social media discussions.
Mallien opetusaineistona käytettiin yhteensä noin 2,6 miljardia sanetta sisältävää suomenkielisten verkkokeskustelujen Suomi24-korpusta.
18 models were built in total, each with a different combination of feature processing methods.
Yhteensä tutkimuksessa rakennettiin 18 kielimallia, joista kukin eri yhdistelmällä kielidatan ja –mallien käsittelyn menetelmiä.
The aim of this research is to evaluate the semantic validity of different distributional language models, particularly as tools for representing Finnish language online text data.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on arvioida eri kielimallien validiteettia, erityisesti suhteessa suomenkielisen verkkokeskusteludatan sisältöjen representoimiseen.