natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Majority of the students didn't see possibilities to do differently in the university's practice but some of the students had recognised values underneath the practices that made it possible to reflect them, do differently and made space for agency.
Suurin osa opiskelijoista ei nähnyt toisin tekemisen mahdollisuuksia yliopiston käytännöissä, mutta osa opiskelijoista oli tunnistanut käytäntöjen taustalla olevia arvoja, jotka mahdollistavat käytäntöjen reflektoinnin, toisin tekemisen ja toimijuuden.
In the university terms of students agencies were bond to individuality that came up in positive and negative.
Yliopistossa opiskelijoiden toimijuuden ehdot kiinnittyivät yksilöllisyyteen, joka tuli esiin myönteisesti ja kielteisesti.
My research problems are: What kind of obstacles and possibilities student with chronic illness experiences in studying?
Tutkimuskysymykseni ovat: Minkälaisia rajoituksia ja mahdollisuuksia pitkäaikaissairas kokee opiskelussa?
What kind of obstacles illness set up for the agency or does it set any?
Minkälaisia ovat sairauden toimijuudelle asettamat rajoitukset vai onko niitä?
Freedom of studying was positive but official and individual study accommodations made agency bounded.
Opiskelun vapaus koettiin hyväksi asiaksi, mutta opiskelun viralliset ja yksilölliset järjestelyt tekivät toimijuudesta sidottua.
Students were aware of the available resources of their body - for some of the students illness and life control set challenge and for some it set conditions.
Opiskelijat olivat tietoisia käytettävissä olevista ruumiinsa resursseista - joillekin opiskelijoista sairauden ja elämän hallinta asetti haasteita ja toisille ehtoja.
Pain forces students to certain activity - one actions avoidance and another's favouring.
Kivut pakottivat tietynlaiseen toimintaan - toisten toimintojen välttämiseen ja toisten suosimiseen.
Additionally I had different kinds of documents of accessibility and equality in the university.
Lisäksi aineistona oli erilaisia yliopiston esteetöntä ja tasa-arvoista toimintaa käsitteleviä dokumentteja.
How agency of student with chronic illness shows in the context of the university?
Minkälaisena pitkäaikaissairaan toimijuus näyttäytyy yliopisto kontekstissa?
However students felt their illness as a private matter and they considered illness profit and disadvantage before telling about it, which I interpreted limiting students agencies.
Opiskelijat kokivat kuitenkin sairautensa henkilökohtaiseksi ja sairaudesta kertomiseen liittyi hyötyjen ja haittojen punnitseminen, minkä tulkitsin rajoittavan opiskelijoiden toimijuutta.
Students that participated in my study spoke about their pain related experiences of their illness which also connected to their experiences of the higher education.
Tutkimukseeni osallistuneet opiskelijat kertoivat sairauteensa liittyvistä kivun kokemuksista, jotka yhdistyivät myös heidän korkeakoulutuskokemuksiinsa.
I chose to study rheumatic and other musculoskeletal diseases because they are group of diseases that are nationally significant in Finland.
Valitsin tutkimuskohteekseni tuki- ja liikuntaelinsairaudet, koska ne ovat kansanterveydellisesti merkittävä pitkäaikaissairauksien ryhmä.
Students didn't feel their own body limited in the context of university that emphasize intellectual and knowledge connected values and some of the students had reversed their illness as a resource of studying.
Opiskelijat eivät kokeneet yliopiston henkisiä ja tietoon liittyviä arvoja korostavassa kontekstissa omaa ruumista rajoittavaksi ja osa oli jopa kääntänyt sairautensa opiskelun resurssiksi.
In the data analysis I use categorizing by the themes.
Aineiston analyysissä käytin teemoittelua.
I collected the data by using interview and focus group method.
Tutkimukseni aineiston hankin haastatteluilla ja ryhmäkeskusteluilla.
This study examines the experiences of students with chronic illnesses in higher education.
Tutkimuksessani tarkastelen Helsingin yliopiston pitkäaikaissairaiden opiskelijoiden korkeakoulutuskokemuksia.
They all have rheumatic or other musculoskeletal diseases.
Kaikki tutkimushenkilöt olivat Helsingin yliopiston opiskelijoita, jotka sairastivat jotain reuma- tai tuki- ja liikuntaelinsairautta.
In 2010, they covered in total over seven per cent of the field area in Finland.
Vuonna 2010 luonnonhoitopeltoja oli yli seitsemän prosenttia Suomen viljelyalasta.
Environmental fallows were added as a new voluntary scheme to the agri-environmental programme in Finland in 2009.
Luonnonhoitopellot lisättiin uutena vapaaehtoisena toimenpiteenä maatalouden ympäristötukeen vuonna 2009.
The goals of this study were to find out, how important environmental fallows are for biodiversity in agricultural landscapes; what kind of fallows are the most valuable for biodiversity; and how the scheme should be developed.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, millainen merkitys luonnonhoitopelloilla on maatalousympäristön monimuotoisuuden kannalta; millaiset luonnonhoitopellot ovat monimuotoisuuden kannalta arvokkaimpia; ja kuinka toimenpidettä kannattaa kehittää.
It is important to evaluate the impacts of environmental fallows on environment and develop the scheme, in order to make effective use of resources put into it.
Luonnonhoitopeltojen ympäristövaikutusten arvioiminen ja toimenpiteen kehittäminen on tärkeää, jotta toimenpiteeseen käytettävät varat eivät valu hukkaan.
Enhancing biodiversity of agricultural environment through environmental fallows
Luonnonhoitopellot maatalousympäristön luonnon monimuotoisuuden edistämisessä
On grasslands and meadow fields, the fertility of soil was negatively correlated to the number of species.
Nurmi- ja niittypelloilla lohkon viljavuus korreloi negatiivisesti lajirikkauden kanssa.
The value of environmental fallows both for nature, farmers and society can be enhanced by developing seed mixtures and establishment and management methods as well as offering more advice for the farmers.
Luonnonhoitopeltojen siemenseoksia kehittämällä, perustamis- ja hoitomenetelmiä tutkimalla ja neuvontaan panostamalla voidaan lisätä luonnonhoitopeltojen arvoa niin luonnon, viljelijän kuin yhteiskunnankin kannalta.
In order to answer these questions, the species richness and composition of vascular plants as well as vegetation structure were surveyed on environmental fallows in Uusimaa and North Ostrobothnia regions in summer 2010.
Maastotyö luonnonhoitopelloilla tehtiin kesällä 2010 Uudenmaan ja Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskusalueilla.
The scheme aims, among other things, to benefit farmland biodiversity by providing resources for wildlife, and to protect soil from erosion and nutrient leaching.
Toimenpiteen avulla pyritään suojelemaan ja lisäämään maatalousympäristön luonnon monimuotoisuutta sekä muun muassa vähentämään maatalouden ravinnehuuhtoumia.
Meadow fields that are sown with low-competitive seed mixtures proved to be the most species rich of the environmental fallow types.
Niittypellot osoittautuivat tutkimuksessa lajirikkaimmaksi luonnonhoitopeltotyypiksi, mikä selittynee lähinnä sillä, että ne kylvetään heikosti kilpailukykyisellä siemenseoksella.
Information on the study fields, e. g. parcel history, establishment and management, was collected through a farmer questionnaire.
Lisäksi tutkimuslohkoista kerättiin tietoja viljelijäkyselyn kautta.
There are four types of environmental fallows: long-term grassland, game crop field, landscape plant field and meadow plant field.
Luonnonhoitopeltoihin kuuluvat monivuotiset nurmipellot sekä niitty-, riista- ja maisemakasveilla kylvetyt pellot.
In species composition the four types of environmental fallows differed from each others as well as from seminatural meadows and field edges.
Lajikoostumukseltaan kaikki luonnonhoitopellot eroavat toisistaan sekä maatalousympäristön puoliluonnontilaisista elinympäristöistä, ja lisäävät siten monimuotoisuutta maisematasolla.
Today, the big majority of the environmental fallows are long-term grasslands, which reduces their positive impact on landscape and biodiversity.
Toimenpiteen maatalousympäristöä rikastuttavaa vaikutusta vähentää, että tällä hetkellä valtaosa luonnonhoitopelloista on monivuotisia nurmipeltoja.
However, there were few rare plant species on environmental fallows.
Luonnonhoitopeltojen lajisto ei ole kuitenkaan suojelun kannalta erityisen arvokasta.
Additionally, the vegetation of environmental fallows was compared with the vegetation of semi-natural meadows and field edges surveyed in another study.
Kysymyksiin pyrittiin vastaamaan tutkimalla putkilokasvilajistoa, -lajirikkautta ja kasvillisuuden rakennetta erilaisilla luonnonhoitopelloilla, sekä vertaamalla luonnonhoitopeltojen kasvillisuutta pientareiden ja niittyjen kasvillisuuteen.
As problems, the families considered the scarce resources and the inflexibility of services.
Perheet näkivät ongelmina palvelujärjestelmän voimavarojen niukkuuden ja palvelujen joustamattomuuden.
The research questions were: What development needs did the families of disabled children have for the services?
Tutkimuskysymykset olivat: Minkälaisia palvelujen kehittämistarpeita vammaisten lasten perheet näkivät?
What disturbances and development challenges emerged during the person-centred planning?
Millaisia häiriöitä ja kehittämisen haasteita yksilökeskeisessä suunnitelmatyöskentelyssä tuli esiin?
Development of short term care planning in Eteva Järvenpää family service center
Eteva Järvenpään perhepalvelukeskuksen lyhytaikaishoidon suunnittelun kehittäminen
From the recorded interviews and discussions I analysed scripts, disturbances, innovation attempts and innovations.
Analysoin haastattelu- ja keskusteluaineistoista puheenaihejaksot, keskustelun käsikirjoitukset, häiriöt, innovaatioyritykset ja innovaatiot.
I modelled the progress of person-centred planning in a two-dimensional coordination.
Mallinsin YKS-keskustelujen kehittymisen kaksiulotteisessa koordinaatistossa.
The challenges of developing the short term care were how to transfer information from short term care to home, how to develop activities for the children and how to take into account the individual needs of the children in the short term care.
Lyhytaikaishoidon kehittämishaasteita olivat tiedon välittäminen lyhytaikaishoidon jaksoista, toiminnan kehittäminen lapsille ja lasten yksilöllisten tarpeiden huomioiminen.
Person-centred planning should be deepened in cooperation between the child, the family and the workers in everyday situations at home and during the short term care.
Yksilökeskeistä suunnitelmatyötä tulisi syventää yhteistyössä perheen, lapsen ja työntekijöiden kanssa arjen tilanteissa kotona ja lyhytaikaishoidon yksikössä.
The thesis contributes to developing the methods of person-centred planning.
Tutkimus edistää yksilökeskeisen suunnitelmatyöskentelyn kehittämistä.
The challenge is to expand person-centred planning to become cross-organizational cooperation connecting the actors of the child's service network in everyday life.
Haasteena on laajentaa YKS organisaatiorajat ylittäväksi yhteistoiminnaksi lapsen arjen palveluverkoston toimijoiden kanssa.
I applied theoretical frameworks of activity theory and developmental work research, family-based work framework and disability phenomenon.
Viitekehyksinä käytin kehittävän työntutkimuksen, perhelähtöisen työn ja vammaisuuden teorioita.
The actual research material consisted of interviews with four families, two person-centred planning discussions and two discussions where the person-centred planning was reflected by the families.I used interaction voice analysis as defined by the activity theory and developmental work research.
Varsinainen tutkimusaineisto koostui neljän perheen haastatteluista, kahdesta nauhoitetusta YKS-keskustelusta ja kahdesta YKS-työskentelyn arviointikeskustelusta.
In person-centred planning, the voice of the child was either interpreted by other family members or guided by family members or workers.
YKS-keskusteluissa lapsen ääntä kuultiin joko lähiomaisen tulkitsemana tai lähiomaisen ja työntekijän ohjaamien kysymysten kautta.
I first analysed the local history of the disability sector and the short term care to analyse challenges arising from the local history.
Selvitin aluksi vammaisalan ja lyhytaikaishoidon lähihistorian toiminnan ristiriitojen paikantamiseksi.
The thesis objective was to analyze how person-centred planning is applied to develop short term care in interaction between the disabled children, their families and the workers of the family service centre of Eteva Järvenpää.
Tutkimuksen tavoitteena oli analysoida, miten yksilökeskeinen suunnitelmatyöskentely (YKS) auttaa suunnittelemaan lyhytaikaishoitoa vammaisen lapsen, hänen perheensä ja Etevan työntekijöiden välisenä yhteistyönä.
How were viewpoints of disabled children, their families and Eteva workers noticed in person-centred planning in the interaction between the disabled children, their families and Eteva workers?
Miten vammaisen lapsen, hänen perheensä ja Etevan työntekijöiden näkökulmat tulivat huomioiduiksi yksilökeskeistä suunnitelmatyöskentelyä työstettäessä ?
From the discussions I analysed also the interaction types (cooperation, coordination and communication).
Keskusteluaineistoista analysoin myös vuorovaikutuksen tyypit.
Both from the local history analysis and from the family interviews arised the conflict between caring and fulfilling the individual needs.
Lyhytaikaishoidon lähihistorian ristiriidat yksilöllisten tarpeiden ja hoidollisuuden välillä nousivat esiin myös haastatteluissa.
However, there were differences between the different materials.
Eri materiaalien välillä oli kuitenkin eroavaisuuksia.
The theoretical starting points are the social constructivist, poststructuralist theory and gender studies.
Teoreettiset lähtökohdat ovat sosiaalisessa konstruktivismissa, poststrukturalistisessa teoriassa ja sukupuolentutkimuksessa.
The concept of gender as a social construct.
Sukupuoli käsitetään sosiaalisena konstruktiona.
Feminine and masculine characters representations emphasized traditional gender stereotypes, especially in external characteristics and clothing.
Feminiinisten ja maskuliinisten hahmojen representoinnissa korostuivat perinteiset sukupuolistereotypiat etenkin ulkoisten ominaisuuksien ja vaatetuksen osalta.
This study utilizes a feminist research method.
Tutkimuksessa hyödynnettiin feminististä tutkimusotetta.
Earlier school text book studies (eg Tainio and Teräs 2010, Blumberg 2007; Ohlander 2010) have shown that women are underrepresented in school books, both in illustrations and texts, and the genders are represented stereotyped.
Aikaisemmat oppikirjatutkimukset (mm. Tainio ja Teräs 2010; Blumberg 2007; Ohlander 2010) ovat osoittaneet, että naiset ovat aliedustettuina oppikirjojen kuvissa ja teksteissä ja sukupuolet esitetään stereotyyppisesti.
In some materials there were more diverse gender representations and other materials highlighted the differences between genders.
Joissain materiaaleissa moninaisemmat sukupuolen esittämisen tavat tulivat enemmän esille ja toisissa materiaaleissa taas korostuivat sukupuolten väliset erot.
The material was used four different publishers, WSOY, Tammi, Otava and Lasten Keskus preschool integrated material packages, which contain the child's exercise book or booklet, and teacher's guide.
Tutkimusaineistona oli neljän eri kustantajan eli WSOY:n, Tammen, Otavan ja Lasten Keskuksen eheytetyn esiopetuksen materiaalikokonaisuuksia, jotka sisältävät lapsen kirjan tai harjoitusvihkon sekä opettajan oppaan.
The analysis examined the quantity of gender-specific images and gendered words and phrases, and representations of gender, subject position, and discourses, and what linguistic means had been used for representation of masculinity and femininity.
Analyysissa tarkasteltiin aineistosta sukupuolispesifien kuvien ja sukupuolittavien sanojen ja ilmausten määrää, sukupuolten representaatioita, subjektipositioita ja diskursseja ja sitä, millaisia kielellisiä keinoja oli käytetty maskuliinisuuden ja feminiinisyyden ilmentämiseen.
The data found in the following gender discourses: difference discourse, diversity discourse and similarity discourse.
Aineistosta löytyi seuraavat sukupuolidiskurssit: erilaisuusdiskurssi, moninaisuusdiskurssi ja samanlaisuusdiskurssi.
The research used content analysis as well as discourse analysis and deconstructive reading.
Tutkimusmenetelminä käytettiin sisällönanalyysiä sekä diskurssiivista ja dekonstruktiivista luentaa.
The highest number occurred in the difference and diversity discourses.
Määrällisesti eniten esiintyi erilaisuus- ja moninaisuusdiskurssia.
The aim of this study is to determine what kind of representations, discourses and the subject positions of the gender are presented in pre-school materials.
Tarkoituksena on selvittää, millaisia representaatioita, subjektipositioita ja diskursseja esiopetusmateriaaleissa sukupuolille esitetään.
Overall, the genders were represented stereotypically in the pre-school materials.
Kokonaisuutena katsoen sukupuolet esitetään esiopetusmateriaaleissa stereotyyppisesti.
Genders had the highest available, with the subject position of stereotypes with reduced mobility, but also other kinds of subject position was observed.
Sukupuolille oli eniten tarjolla perinteisten stereotypioiden mukaisia subjektipositioita, mutta myös muunlaisia subjektipositioita oli havaittavissa.
Based on the results there were on average more masculine characters and words as feminine in the illustrations and stories of pre-school materials.
Tutkimustulosten perusteella esiopetusmateriaalien kuvituksessa ja tarinoissa oli keskimäärin enemmän maskuliinisia hahmoja ja niihin viittaavia sanoja kuin feminiinisiä.
The study will examine how gender in seen on pre-school education materials.
Tutkimuksessa tarkastelin, miten sukupuoli näyttäytyy esiopetusmateriaaleissa.
In the rest 30% of the Standardbreds MCT mediated transport route is not active and the TA is low.
Lopuilla 30%:lla lämminveriravureista MCT-välitteinen kuljetusreitti ei toimi ja punasolujen laktaatinkuljetuskyky on alhainen.
Blood samples were drawn from the jugular vein and muscle samples were taken either from gluteal muscle using biopsy needle or during castration from expendable cremaster muscle.
Verinäytteet otettiin kaulalaskimosta ja lihasnäytteet joko lautaslihaksesta tai kastraation yhteydessä kiveksenkohottajalihaksesta.
The ancillary protein for MCT1 and MCT4 is a member of immunoglobulin superfamily, CD147.
Proteiinin MCT1 ja MCT4 apuproteiini on CD147, jäsen laajasta immunoglobuliinien perheestä.
---- In all, 73 horses representing different breeds were used.
Työssä otettiin näytteitä yhteensä 73 hevosesta, joista 55 oli lämminveriravureita.
The amount of MCT1 and CD147 mRNA in muscle were also studied.
Myös MCT1:n ja CD147:n mRNA:n määrää lihassoluissa mitattiin.
They are thus essential for pH regulation and homeostasis in glycolytic cells such as red blood cells (RBCs), and skeletal muscle cells during intense exercise.
MCT-proteiinit ovat siten välttämättömiä pH:n säätelylle ja homeostaasin säilymiselle laktaattia tuottavissa soluissa kuten punasoluissa ja rasituksen aikana lihassoluissa.
The single nucleotide polymorphism (SNP) Met125Val in CD147 that existed parallel with an SNP in 3´-untranslated region explained, however, attenuation in CD147 expression in Standardbreds.
Yleistynyt yhden nukleotidin muutos (SNP), joka aiheutti aminohappomuutoksen Met125Val lämminveriravureiden CD147-proteiinissa ja esiintyi rinnakkain toisen SNP:n kanssa, sai aikaan CD147:n määrän vähentymisen solukalvolla.
Isoforms MCT1 and MCT2 were found in the RBCs and isoforms MCT1 and MCT4 in the muscle cells of horses.
Hevosen punasoluista löydettiin proteiineja MCT1 ja MCT2 ja lihaksesta proteiineja MCT1 ja MCT4.
The TA of RBCs was dependent on the expression of CD147 and MCT1 in the plasma membrane.
Punasolujen laktaatinkuljetusaktiivisuus riippui MCT1:n ja CD147:n esiintymisestä solukalvolla.
Sequence variations were found in the cDNA of both MCT1 and CD147, but they did not explain the inactivity of MCT1 mediated transport route.
Sekä MCT1:n ja CD147:n geenisekvensseistä löydettiin muutoksia, mutta ne eivät selittäneet täydellistä proteiinien puuttumista punasolujen solukalvoilta.
In 70% of the Standardbred horses the lactate transport activity (TA) in RBCs is high and transport is mediated mainly by MCTs.
Aiemmin on havaittu, että lämminveriravureista n. 70% kuljettaa laktaattia punasolukalvon läpi MCT-proteiinien avulla ja näillä hevosilla laktaatinkuljetus on tarvittaessa hyvin tehokasta.
The MCT1 and CD147 mRNA concentrations in the gluteal muscle were higher in horses with higher MCT1 and CD147 expression in RBCs and lower in horses with minor expression of CD147 and MCT1.
Sekä MCT1:n että CD147:n mRNA tasot lautaslihaksessa olivat korkeammat hevosilla, joiden punasolukalvolla kyseisiä proteiineja esiintyi runsaammin.
Monocarboxylate transporters (MCTs), especially the isoforms MCT1 - MCT4, cotransport lactate and protons across the cell membranes.
Monokarboksylaattikuljettaja(MCT)-proteiiniperheen alamuodot 1-4 ovat solukalvoproteiineja, jotka kuljettavat samanaikaisesti laktaattianionin ja protonin solukalvon läpi.
The TA of RBCs was studied using radiolabeled lactate and the amount of MCT isoforms and CD147 in the plasma membranes using Western blotting.
Väitöskirjassa mitattiin hevosten punasolujen laktaatinkuljetusaktiivisuutta sekä tutkittiin MCT-proteiinin eri alamuotojen ja CD147:n esiintymistä hevosen punasoluissa ja lihaksessa.
MCTs need an ancillary protein for their proper localization and functioning in the plasma membrane.
Asettuakseen solukalvolle ja toimiakseen siellä oikein MCT-proteiinit tarvitsevat apuproteiinin.
We sequenced the cDNA of horse MCT1 and CD147 to achieve horse-specific antibodies and to reveal sequence variations that may affect the TA of RBCs.
MCT1:n ja CD147:n geenisekvensseistä etsittiin mahdollisia muutoksia, jotka voisivat vaikuttaa MCT-välitteisen kuljetusreitin inaktivoitumiseen.
This suggests that the bimodal distribution of TA is due to differences in transcriptional regulation that is functioning in parallel in MCT1 and CD147 gene.
Tällä hetkellä tuntematon transkription säätelytekijä, joka vaikuttaa sekä MCT1-proteiinin että CD147:n esiintymiseen solukalvolla.
The aim of this thesis was to study ecology of Baltic Sea ice from two perspectives.
Tutkimuksessa käsitellään Itämeren jään ekologiaa kahdesta eri perspektiivistä.
The dominant bacterial class, Flavobacteria, seemed to be UVA-tolerant, whereas all the Alpha-, Beta- and Gammaproteobacteria present in the surface layer showed UVA sensitivity.
Bakteeriluokista dominoivin, flavobakteerit, osoittautuivat UVA-toleranteiksi, kun taas kaikki pintajäästä löydetyt alfa-, beta- ja gammaproteobakteerit reagoivat negatiivisesti UVA-altistukseen.
The divergence between fast and drift ice became apparent at the more advanced stages, and chlorophyte biomass decreased from fast to drift ice, while the opposite held true for protozoan and metazoan biomass.
Kiinto- ja ajojään välinen ero tuli ilmeiseksi vasta sukkession myöhemmissä vaiheissa ja viherlevien biomassa pieneni kiintojäästä ajojäähän, kun taas alku- ja rataseläinbiomassalla suunta oli päinvastainen.
The effects of UVA on bacterial production in Baltic Sea ice mostly followed the responses in algal growth, but occasionally the exposure to UVA even enhanced the bacterial production.
UVA-säteilyn vaikutukset bakteerituotantoon olivat läheisessä yhteydessä levien vasteisiin, mutta joissain tapauksissa UVA saattoi jopa lisätä bakteerituotantoa.
Sea-ice food webs are generally light-limited, but while increasing light irradiances typically enhance the primary production and further, the secondary production in sea ice, any increase in solar radiation also includes an increase in harmful UVA radiation.
Valo on yleisin merijään eliöiden tuotantoa rajoittava tekijä, mutta vaikka valon määrän kasvaminen lisääkin perustuotantoa ja sitä kautta toisenvaraista tuotantoa, niin samalla kasvaa myös altistus haitalliselle UVA-säteilylle.