natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results of study I show that peripheral arterial disease (PAD) and medial arterial calcification are common in patients with CRF.
Ensimmäisen osajulkaisun tulokset osoittivat, että alaraajojen valtimoita ahtauttava ateroskleroosi ja seinämän mediakerroksen skleroosi ovat yleisiä kroonista munuaisten vajaatoimintaa sairastavilla potilailla.
In study IV, no significant association between elevated total homocysteine level and carotid atherosclerosis or vascular disease in CRF was found.
Neljännessä osajulkaisussa havaittiin, että uudeksi riskitekijäksi esitetyn kohonneen homokysteiinipitoisuuden ja kaulavaltimoiden ateroskleroosin tai kliinisten valtimotautien välillä ei ollut yhteyttä toisiinsa kroonista munuaisten vajaatoimintaa sairastavilla potilailla.
In conclusion, the extent of atherosclerosis is enhanced in patients with CRF.
Yhteenvetona voidaan todeta, että ateroskleroosilla on korostunut merkitys kroonisessa munuaisten vajaatoiminnassa.
Furthermore, a reliable diagnosis of PAD requires the use of both ankle and toe pressure measurements in patients with CRF.
Luotettava alaraajojen valtimoiden verenkiertohäiriöiden diagnostiikka vaatii sekä nilkka- että varvaspainemittaukset tällä potilasryhmällä.
Cardiovascular mortality is 10 to 20 times greater in patients with uremia than in the general population, even after stratification by age, sex, and presence of diabetes.
Kroonista munuaisten vajaatoimintaa sairastavien potilaiden sydän- ja verisuonitautikuolleisuus on moninkertainen muuhun väestöön verrattuna.
The novel finding in the examination of aortic atherosclerosis in study II is the association between hypercholesterolemia and atherosclerosis in CRF.
Toisen osajulkaisun uusi tulos on hyperkolesterolemian assosioituminen ateroskleroosiin kroonista munuaisten vajaatoimintaa sairastavilla potilailla käytettäessä tutkimusmenetelmänä aortan ateroskleroosin kuvausta TEE-tutkimuksella.
Randomised, placebo-controlled trials on the effect of homocysteine lowering for CVD events are required to resolve the significance of moderately elevated homocysteine level.
Luotettava tieto homokysteiinipitoisuuden merkityksestä voidaan saada vain kontrolloiduista, satunnaistetuista interventiotutkimuksista.
These associations were addressed in a register-based case-control study nested in a cohort of all Finnish children born between 1 January 1996 and 30 April 2004.
Tutkittavat oli poimittu kaikista Suomessa 1.1.1996–30.4.2004 syntyneistä lapsista.
In some countries, the prevalence is still rising, although in others it seems to have plateaued or even decreased.
Esiintyvyys nousee yhä joissakin maissa, vaikka toisissa maissa nousu näyttäisi pysähtyneen tai jopa laskeneen.
Altogether, 16,237 cow’s milk allergy case-control pairs and 20,272 asthma case-control pairs were included in the study.
Tutkimukseen otettiin lopulta mukaan 16237 maitoallergian ja 20272 astman tapaus-verrokkiparia.
The prevalence of asthma and allergic diseases in childhood has increased in several industrialized countries since the second half of the twentieth century.
Lapsuusiän astman ja allergisten sairauksien esiintyvyys on noussut useissa länsi- maissa 1900-luvun puolivälin jälkeen.
Particularly changes in microbial exposure are proposed to play an important role in the development and maturation of the immune system.
Erityisesti muuttuneella mikrobialtistuksella ja suoliston mikrobistolla on mahdollisesti keskeinen vaikutus immunipuolustuksen kehittymiseen ja kypsymiseen.
The children’s own use of antibiotics during early childhood was associated with an increased risk of cow’s milk allergy (OR 1.71, 95% CI 1.59–1.84) and asthma diagnosed at the age of three years or later (OR 1.55, 95% CI 1.44–1.67).
Lapsen oma antibioottien käyttö varhaislapsuudessa oli yhteydessä suurentuneeseen lehmänmaitoallergian (OR 1.71, 95% CI 1.59–1.84) ja 3-vuotiaana tai sitä vanhempana diagnosoidun astman (OR 1.55, 95% CI 1.44–1.67) riskiin.
The antibiotics and asthma findings are in line with results from similar large, register-based studies, but the cow’s milk allergy findings will have to be confirmed in future studies.
Antibioottien käyttöön ja astmariskiin liittyvät havainnot ovat samansuuntaisia kuin mitä on aikaisemmin havaittu muissa vastaavissa, isoissa rekisteritietoihin perustuvissa tutkimuksissa, kun taas lehmänmaitoallergiaan liittyvät havainnot tulee vahvistaa lisätutkimuksin.
Maternal smoking during pregnancy and multiple pregnancy were associated with a decreased risk of cow’s milk allergy.
Äidin tupakointi raskauden aikana ja monisikiöraskaus olivat yhteydessä vähentyneeseen lehmänmaitoallergian riskiin.
Maternal and perinatal characteristics, use of antibiotics and the risk of cow’s milk allergy and asthma in childhood
Äidin tausta- ja perinataalitekijöiden sekä antibioottien käytön yhteys lapsen maitoallergiaan ja astmaan
Among these children, all those who were diagnosed with cow’s milk allergy (i.e. received a special reimbursement for the cost of special infant formula) or asthma (i.e. received a special reimbursement for the cost of antiasthmatic drugs) by the end of year 2005 and purchased, respectively, special infant formulas or antiasthmatic drugs after diagnosis were identified as cases.
Näistä lapsista kaikki ne, joille oli myön- netty erityisäidinmaidonkorvikkeiden tai lääkkeiden erityiskorvausoikeus lehmänmaitoallergian tai astman johdosta vuoden 2005 loppuun mennessä ja jotka olivat ostaneet erityisäidinmaidonkorvikkeita tai astmalääkkeitä diagnoosin (erityiskorvausoikeuden) jälkeen määriteltiin tapauksiksi.
The number of maternal previous deliveries was inversely associated with the risk of both cow’s milk allergy (OR 0.71, 95% CI 0.59–0.86 for five or more deliveries vs. no previous deliveries) and asthma diagnosed at the age of three years or later (OR 0.36, 95% CI 0.27–0.49 for five or more deliveries vs. no previous deliveries).
Äidin aikaisempien synnytysten määrä oli käänteisessä yhteydessä sekä lehmänmaitoallergian (OR 0.71, 95% CI 0.59–0.86, 5 tai useampi synnytys vs. ei aikaisempia synnytyksiä) että 3-vuotiaana tai sitä vanhempana diagnosoidun astman (OR 0.36, 95% CI 0.27–0.49, 5 tai useampi synnytys vs. ei aikaisempia synnytyksiä) riskiin.
Maternal use of antibiotics during pregnancy was associated with an increased risk of cow’s milk allergy (OR 1.21, 95% CI 1.14–1.28) and asthma diagnosed at the age of three years or later (OR 1.14, 95% CI 1.04–1.24) in the offspring after considering several maternal sociodemographic background and perinatal factors and the child’s use of antibiotics.
Äidin raskaudenaikainen antibioottien käyttö oli yhteydessä lapsen suurentuneeseen lehmänmaitomaitoallergian (OR 1.21, 95% CI 1.14–1.28) ja 3-vuotiaana tai sitä vanhempana diagnosoidun astman (OR 1.14, 95% CI 1.04–1.24) riskiin, kun oli huomioitu useita äidin taustatekijöitä, perinataalitekijöitä ja lapsen oma antibioottien käyttö.
In addition, maternal age at delivery, socioeconomic status, child’s birth weight and delivery by caesarean section were directly associated with the risk of cow’s milk allergy.
Lisäksi, äidin ikä ja sosioekonominen asema synnytyksen hetkellä sekä lapsen syntymäpaino ja syntyminen keisarinleikkauksella olivat suorassa yhteydessä lehmänmaitoallergian riskiin.
Thus, the factors that affect microbial exposure, such as mode of delivery and the use of antibiotics, may influence the development of asthma and allergic diseases.
Siten niillä tekijöillä, joilla on vaikutusta mikrobialtistukseen ja suoliston mikrobistoon, kuten synnytystavalla ja antibioottien käytöllä, saattaa olla merkitystä astman ja allergisten sairauksien kehittymisessä.
Information on received special reimbursements, drug purchases, maternal background and perinatal factors were obtained from, respectively, the Special Reimbursement Register of the Social Insurance Institution, the Drug Prescription Register of the Social Insurance Institution and the Finnish Medical Birth Register of the National Institute for Health and Welfare.
Erityiskorvausoikeus- ja lääkeostotiedot saatiin Kansaneläkelaitoksen lääketiedostoista ja tiedot äidin taustatekijöistä ja perinataalitekijöistä saatiin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ylläpitämästä Syntyneiden lasten rekisteristä.
In addition, biological mechanisms underpinning the associations observed in the present study need to be explored further.
Lisäksi, tässä tutkimuksessa havaittujen yhteyksien taustalla olevista biologisista mekanismeistä tarvitaan lisää tutkimuksia.
Statistical analysis was conducted using conditional logistic regression separately for children diagnosed with asthma before the age of three years and at the age of three years or later, as the asthma diagnosis in young children is challenging.
Analyysit tehtiin erikseen alle 3-vuotiaina ja 3-vuotiaana tai sitä vanhempana diagnoosin saaneilla lapsilla, sillä astma-diagnoosi on haastellinen pienillä lapsilla.
Further, although several maternal sociodemographic background and perinatal factors were found to be associated with either the risk of cow’s milk allergy or asthma in childhood, only a high number of maternal previous deliveries were associated with a decreased risk of both cow’s milk allergy and asthma diagnosed at the age of three years or later.
Lisäksi, vaikka useat äidin taustatekijät ja perinataalitekijät olivat yhteydessä lapsen riskiin sairastua joko lehmänmaitoallergiaan tai astmaan, vain äidin aikaisempien synnytysten lukumäärä oli käänteisessä yhteydessä sekä lehmänmaitoallergian että 3-vuotiaana tai sitä vanhempana diagnosoidun astman riskiin.
The results of the present study provide further evidence that environmental factors affecting microbial exposure during the prenatal period and in early child- hood may play a role in the development of cow’s milk allergy and asthma in childhood, although some maternal-related and perinatal risk factors seem to be different for these two diseases.
Tämän tutkimuksen tulokset tukevat käsitystä siitä, että sikiöaikaisilla ja varhaislapsuuden mikrobialtistukseen yhteydessä olevillä ympäristötekijöillä on mahdollisesti vaikutusta lehmänmaitoallergian ja astman kehittymiseen lapsuusiässä, vaikka sairauksien riskitekijät näyttävät osittain eroavan.
The aim of the present study was to assess whether maternal background factors, perinatal factors and the use of antibiotics are associated with the development of cow’s milk allergy and asthma in childhood.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää äidin taustatekijöiden, perinataalitekijöiden ja antibioottien käytön yhteyttä lapsen riskiin sairastua lehmänmaitoallergiaan ja astmaan.
For each case, one sex-, birth date- and birth hospital district-matched control child was selected.
Jokaiselle tapaukselle poi- mittiin sukupuolen, syntymäajan ja syntymäsairaanhoitopiirin mukaan kaltaistettu verrokki.
Further, maternal asthma and a short gestational age were associated with an increased risk of asthma diagnosed at the age of three years or later.
Lyhyt raskauden kesto oli yhteydessä suurentuneeseen 3-vuotiaana tai sitä vanhempana diagnosoidun astman riskiin.
Thus, the results related to cow’s milk allergy and asthma diagnosed at the age of three years or later are considered as the main results of the present study.
Siten tämän työn päätuloksiksi voidaan katsoa tulokset maitoallergian ja astmadiagnoosin 3-vuotiaana tai sitä vanhempana saaneiden osalta.
It has been suggested that environmental factors operating prenatally and in early life affect the development of asthma and allergic diseases.
Varhaislapsuuden ja jopa sikiöaikaisten ympäristötekijöiden arvellaan olevan yhteydessä astman ja allergisten sairauksien syntyyn.
Maternal use of cephalosporins during pregnancy was associated with the risk of both cow’s milk allergy and asthma diagnosed at the age of three years or later.
Sekä äidin että lapsen antibioottien käyttö oli yhteydessä suurentuneeseen lehmänmaitoallergian ja 3-vuotiaana tai sitä vanhempana diagnosoidun astman riskiin.
Several studies have explored the associations between perinatal factors and children's use of antibiotics and the risk of asthma, with inconsistent findings, while less is known about environmental risk factors for cow’s milk allergy.
Perinataalitekijöiden ja lapsen antibioottien käytön yhteyttä astman syntyyn on selvitetty useissa tutkimuksissa, kun taas eri ympäristötekijöiden yhteyttä lehmänmaitoallergian syntyyn on tutkittu vain vähän.
The development of Next-generation sequencing technology has opened up new possibilities in the field of biomedical research.
Uuden sukupolven sekvensointi menetelmien kehitys on tuonut mukanaan uusia mahdollisuuksia biolääketieteen tutkimusalalla.
This novel technology has been widely applied in cancer research to study various aspects of this complex disease.
Kuluneen vuosikymmenen aikana tätä uutta teknologiaa on hyödynnetty laajasti syöpätutkimuksessa pyrkimyksenä paremmin ymmärtää taudin eri piirteitä.
Secondly, the framework was applied to analyse and integrate RNA-seq and Dnase-seq data in order to study BMP4 response in two breast cancer cell lines.
Toisessa tutkimuksessa menetelmiä hyödynnettiin RNA-seq ja Dnase-seq datojen integratiivisessa analyysissä tarkoituksena tutkia BMP4 vastetta kahdessa eri rintasyöpä-solulinjassa.
Moreover, the use of the extended framework in the integration of epigenetic and transcriptomic data revealed that BMP4 response genes are dependent on the epigenetic profile and that transcription factors MBD2, CBFB ja HIF1A have a role in the regulation of some these target genes.
Kolmannen tutkimuksessa tutkimuksessa epigeneettisen ja transkriptio-datan integroinnissa paljasti BMP4:n kohdegeenien olevan riippuvainen solujen epigeneettisestä profiilista sekä transkriptiotekijöitä: MBD2, CBFB ja HIF1A, jotka osallistuvat eräiden kohdegeenien ilmentymisen säätelyyn.
Furthermore, BMP4 stimulation was shown to cause varied responses in the epigenetic profiles of the different breast cancer cell lines which are consistent with findings related to the behaviour induced by the stimulation.
Lisäksi BMP4 stimulaation havaittiin aiheuttavan hyvin vaihtelevia muutoksia solulinjojen epigeettisissä profiileissa, jotka ovat linjassa solujen käyttäytymisessä havaituissa eroissa niitä stimuloitaessa.
The first aim of this study was to develop a bioinformatics framework for analysis of Next-generation sequencing data in order to discover and characterise germline variants associated with hereditary cancer.
Tämän tutkimuksen ensimmäisenä tavoitteena oli hyödyntää bioinformatiikan menetelmiä uuden sukupolven sekvensointi datan analysointia varten tutkittaessa ituradan varianttien yhteyttä perinnöllisiin syöpiin.
Firstly, the framework was applied in the first study to characterise the regulatory potential of the non-coding variants located in 2q37 and 17q11.2-q22.
Näitä menetelmiä hyödynnettiin kahdessa tutkimuksessa, joista ensimmäisessä tutkittiin 2q37 and 17q11.2-q22 lokuksissa havaittujen ei-koodavien varianttien mahdollista osuutta eturauhassyöpään liittyvien geenien säätelyssä.
Another putative eQTL variant was found to be associated with ZNF652 which was also shown to be associated with prostate cancer based on coding variants harboured by the gene which had been observed in the same cohort.
Toisen mahdollisen eQTL variantin havaittiin olevan yhteydessä ZNF652 säätelyyn, josta oli myös löydetty eturauhassyöpään assosioituvia koodaavia variantteja samasta aineistosta.
Moreover, the individuals with breast and/or ovarian cancer were found to have enriched number of pathogenic variants in ATM, MYC, PLAU, RAD1 and RRM2B suggesting that these genes may be associated with cancer susceptibility.
Toisessa tutkimuksessa rintasyöpään ja/tai munasarjasyöpään sairastuneilla yksilöillä havaittiin, että patogeenisiksi oletetetut variantit olivat rikastuneet ATM, MYC, PLAU, RAD1 ja RRM2B geeneihin.
Interestingly, in BRCA2 which has been shown to have the strongest association to aggressive prostate cancer in previous studies did not harbour likely pathogenic variants among the lethal cases.
Aiemmista tutkimuksista poiketen, äärimmäiseen aggressiiviseen eturauhassyöpään vahvimmin liitetyllä BRCA2:lla ei havaittu olevan merkittävää assosiaatiota syöpä- alttiuteen tutkittavissa populaatioissa.
By utilising the developed framework low to moderate risk variants significantly associated with prostate cancer were discovered in HDAC4 and ZNF652.
Ensimmäisen tutkimuksen tuloksena löydettiin uusia perinnölliseen eturauhassyöpään liittyviä matalan ja keskisuuren riskin variantteja HDAC4 ja ZNF652 geeneistä.
In the first study two loci 2q37 and 17q11.2-q22, which have been previously associated with prostate cancer, were sequenced and the variants were characterised by conducting an association study within in a larger set of individuals.
Ensimmäisessä tutkimuksessa eturauhassyöpään liitetyt kromosomaaliset lokukset 2q37 ja 17q11.2-q22 sekvensoitiin kohdennetusti perinnölliseen eturauhassyöpään sairastuneita yksilöiltä.
In conclusion, the framework developed for analysis of germline variant data identified novel candidate genes as well as variants associated with hereditary prostate, breast and ovarian cancer.
Yhteenvetona bioinformatiikan menelmiä hyödyntämällä, löydettiin uusia kandidaattigeenejä sekä ituradan variantteja, jotka ovat yhteydessä perinnöllisiin eturauhas-, rinta- sekä munasarjasyöpiin.
The second aim was to extend the established framework for integrating data from several NGS applications to uncover the role of both genetics and epigenetics in cancer development.
Tutkimuksen toisena tavoitteena oli pyrkiä hyödyntämään bioinformatiikan menetelmiä uuden sukupolven sekvensointisovellusten tuottaman datan integratiivista analyysissä, geneettisten ja epigeneettisten tekijöiden roolien selvittämiseksi syövän kehityksessä.
Moreover, this variant has been reported as an eQTL by previous studies.
Viitteitä tämän variantin roolista geenin säätelyssä on myös löydetty aiemmassa tutkimuksessa.
The overall aim of this study is to gain insight into how epigenetic factors and transcriptional regulators mediate the effects of BMP4 stimulus.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, mitkä epigeneettiset tekijät ja transkription säätelijät välittävät BMP4:n vastetta soluissa.
However, efficient algorithms, statistical methods and various databases are needed to be able to harness the massive amounts of data being produced by this technology.
Jotta uusien sekvensointi menetelmien tuottaman valtavan datan perusteella voitaisiin tehdä biologisesti merkityksellisiä johtopäätöksiä, on analyysissä käytettävä bioinformatiikan menelmiä, jotka perustuvat tehokkaiden algoritmien, tilastotieteen sekä erilaisten tietokantojen hyödyntämiseen.
In the second study individuals with breast cancer and/or ovarian cancer, which are not known to carry BRCA1/2 germline variants, were sequenced using Whole Exome sequencing in order to discover candidate genes associated with cancer susceptibility.
Toisessa tutkimuksessa perinnölliseen kolmoisnegatiiviseen rintasyöpään ja/tai munasarjasyöpään sairastuneita yksilöitä, karakterisoitiin koko eksomisekvesoinnilla pyrkimyksenä löytää uusia kandidaattigeenejä sekä variantteja, jotka altistavat perinnölliselle syövälle.
In the third study, Finnish and Swedish individuals with lethal prostate cancer were sequenced using Whole Exome sequencing and compared against cases which were not deemed lethal based on the aggressiveness of the disease and population controls in order to uncover genes associated with the extremely aggressive form of the disease.
Neljännen tutkimuksen tuloksena eturauhassyöpään kuolleilta suomalaisia ja ruotsalaisia löydettiin äärimmäisen aggressiiviseen eturauhassyöpään liittyviä geenejä verrattaessa patogeenisiksi oletettujen varianttien määriä eturauhassyöpään kuolleiden sekä kontrollikohorttien välillä.
Moreover, epigenetic alteration as well as transcription factors involved in cancer progression were characterised utilising the developed framework.
Lisäksi löydettiin geenin säätelyyn liittyviä eQTL variantteja, jotka ovat mahdollisesti yhteydessä eturauhassyövän kehitykseen ja karakterisoitiin syövän kasvuun ja kehitykseen liittyviä epigeneettisiä muutoksia sekä transkriptiotekijöitä.
The extended framework revealed non-coding variants which are associated to gene expression (eQTL variants) of which one targeted TBKBP1 that was also shown to be differentially expressed between affected individuals and controls.
Eräs varianteista näytti liittyvän TBKBP1:n säätelyyn, jonka ilmentymisessä havaittiin olevan eroja syöpään sairastuneiden ja kontrollien välillä.
This extended framework was applied in two studies.
Lisäksi käytettiin populaatiokontrollia.
The data was collected in 2014-2017.
Tutkimusaineisto kerättiin vuosina 2014-2017.
The four individual research articles construct a continuum for each other and answer the research questions.
Neljä itsenäistä tutkimusartikkelia muodostavat jatkumon toisilleen ja niiden avulla vastataan tutkimuskysymyksiin.
The main research methods were Internet-based questionnaires and interviews.
Työn keskeisimmät tutkimusmenetelmät olivat Internet-pohjainen kysely sekä haastattelut.
The basic assumption in this research is that the firm level knowledge is construed at the individual level.
Keskeinen oletus tässä tutkimuksessa on, että yritystason tieto rakentuu yksilötasolla.
Organizations operate in an increasingly rapidly changing business environment and forces them to develop new kinds of problem solving capabilities.
Organisaatiot toimivat nopeasti muuttuvassa liiketoimintaympäristössä ja organisaatioilta vaaditaan uudenlaisia ongelmanratkaisutaitoja.
The innovation process requires the support of different organization functions to succeed.
Innovaatioprosessi vaatii onnistuakseen eri organisaatiotoimintojen tukea.
In order to remain competitive, there is not only the need to constantly develop products, services and processes, but also to create totally new innovations.
Yrityksen kilpailukyvyn säilyttämiseksi tarvitaan tuotteiden, palvelujen ja prosessien uusiutumisen lisäksi täysin uusia innovaatioita.
This research can be characterized as an exploratory study.
Tämä tutkimus on kartoittava tutkimus.
Therefore, more integrated information is needed on the different approaches to innovativeness as well as on the different processes of the organization and on how the functions influence each other.
Siksi tarvitaankin integroidumpaa tietoa eri innovatiivisuus-näkökulmista sekä organisaatioiden eri prosesseista ja toimintojen vaikutuksista toisiinsa.
However, the individuals need functional knowledge management practices for the operations.
Yksilöt tarvitsevat kuitenkin toimivia tiedon ja osaamisen johtamisen käytäntöjä organisaatiotoimintoihin.
The literature review and the empirically grounded results confirm that a comprehensive picture of the organization’s processes is necessary to enable organizational development.
Aikaisempi kirjallisuus ja empiiriset tulokset vahvistavat, että organisaation kehittämiseksi tarvitaan kokonaisvaltainen kuva organisaation prosessiketjusta.
This research suggests practical issues to evaluate in the organizations for their innovation processes.
Tutkimus tarjoaa käytännön kohteita, joita voidaan arvioida organisaatioiden innovaatioprosesseissa.
The companies can develop their innovation processes considering the identified knowledge creation and information technology adoption challenges as well as future research possibilities.
Yritykset voivat kehittää innovaatioprosessejaan tarkastelemalla tunnistettuja tiedonluomisen ja tietotekniikan omaksumisen haasteita sekä tulevaisuustutkimuksen mahdollisuuksia.