natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This study applies qualitative research methods and there are forms of action research, where the researcher is a facilitator and participating observer.The data collection method was observation, notebook and video- and research diary.
Tutkimus soveltaa kvalitatiivisia tutkimusmenetelmiä ja siinä oli piirteitä toimintatutkimuksesta, jossa tutkija itse oli toiminnan vetäjä, innostaja ja osallistuva havainnoitsija.
In a recent pedagogical debate the animation is seen as a result of a child-oriented education.
Tavoitteet: Nykyisessä kasvatuskeskustelussa innostaminen nähdään 2000-luvun lapsilähtöisen ajattelun ja toiminnan tuloksena.
It includes terms communality, agency and participant, which were studied at VKK-metro's participation- and Billding bridges -projects.
Näihin liittyvät osallisuus ja toimijuus ja yhteisölähtöisyys, joita on tutkittu mm. Vkk-Metron osallisuushankkeessa päiväkodeille (2010) ja Koulu Kaikkialla –hankkeen Oppimisen Silloissa (2012).
Methods: This study was a part of two larger ongoing research projects.
Metodit: Tutkimus on osa kahta suurempaa käynnissä olevaa tutkimusprojektia.
The infants' NVA and NVO were assessed as part of a regular neurological assessment of a newborn infant.
VVV ja VVO arvioitiin osana vastasyntyneen vauvan neurologista tutkimusta.
A total of 54 full term low risk infants were included in the study.
Tutkimusaineisto koostui yhteensä 54 täysiaikaisena syntyneestä terveestä vauvasta.
They are thought to reflect the early form of attentional alerting and orienting networks and form the base for the development of more complex cognitive and executive functions that emerge later in infancy and early childhood.
Näiden kykyjen ajatellaan heijastavan myös tarkkaavuuden säätelyyn liittyvien aivoverkostojen toimintaa, jotka toimivat pohjana myöhemmin lapsuudessa kehittyville monimutkaisemmille kognitiivisille ja eksekutiivisille toiminnoille.
To examine this hypothesis, the present study aimed to find out if NVA and NVO are associated with attention regulation at the age of 7 months.
Tämän työn tarkoitus oli selvittää, onko vastasyntyneen VVV ja VVO yhteydessä visuaalisen tarkkaavuuden säätelyyn seitsemän kuukauden iässä.
Good alertness and orientation were associated with good attentional and perceptual competence at the age of seven months.
Hyvä VVV ja VVO ovat yhteydessä hyviin tarkkaavuuden säätelyn ja havaitsemisen taitoihin seitsemän kuukauden iässä.
Four alternating stimuli (fearful, happy and neutral face and noise stimulus) were presented as the central stimulus and a geometrical shape (black and white balls or checker board) as the overlapping peripheral target.
Lapset osallistuivat 7 kuukauden iässä silmänliiketutkimukseen, jossa heille näytettiin vuorotellen yhtä neljästä erilaisesta ärsykkeestä (iloiset, pelokkaat ja neutraalit kasvot tai häiriöärsyke) ja kuvaruudun laitaan ilmestyvää geometrista kuviota (mustavalkoisia ruutuja tai palloja).
Conclusions: These results suggest a continuum of gaze behavior from the newborn period to the late infancy.
Johtopäätökset: Tulokset tukevat sitä, että vastasyntyneen katsekäyttäytyminen muodostaa jatkumon seitsemän kuukauden ikään.
Background and purpose: Newborn visual alertness (NVA) and orientation (NVO) are established clinical markers of brain health and maturation.
newborn visual orientation, NVO) ovat tärkeitä aivojen kehitykselle.
The differences in the gaze behavior of the infants who followed only with the gaze or had a poor alertness when compared to the other infants can reflect typical but slower maturation of an infant or more persistent difference in the development.
Nämä erot seitsemän kuukauden iässä voivat ilmentää muihin vauvoihin verrattuna hitaampaa kehitystä tai pysyvämpää eroavaisuutta niillä vauvoilla, joilla oli vastasyntyneenä heikko visuaalinen valppaus tai jotka seurasivat vain katseella kääntämättä päätä.
Gazing of an infant : continuum from newborn visual behavior to late infant period
Katseen kuljettaessa : Katsekäyttäytymisessä on jatkumoita vastasyntyneisyyskaudelta seitsemän kuukauden ikään
Infants who followed moving targets only with gaze without a head turn as newborns (intermediate NVO) were slower than the other infants in gaze shifting at the age of seven months.
Lapsilla, jotka seurasivat vastasyntyneenä liikkuvaa kohdetta kääntämättä päätä (kohtalainen VVO) havaittiin 7 kuukauden iässä hidas katsekäyttäytyminen ja pelokkaiden kasvojen vaikutusta ei havaittu.
Later, at the age of seven months, the infants participated in an eye-tracking study.
Katseensiirtoaikoja seitsemän kuukauden iässä verrattiin vastasyntyneisyysvaiheen VVA- ja VVO-löydöksiin.
Following with eye movements only was associated with slow and less flexible gaze behavior than in the other infants.
Orientaatio ilman pään liikettä (kohtalainen VVO) vastasyntyneenä yhdistyi hitaaseen ja joustamattomaan katsekäyttäytymiseen.
NVO: Infants with good NVO were also fast in shifting gaze and fearful faces modified the gaze behavior.
Lapset, joilla oli heikko VVV vastasyntyneenä, olivat 7 kuukauden iässä nopeita katseensiirroissa, mutta pelokkailla kasvoilla ollut odotettua vaikutusta näiden lasten katsekäyttäytymiseen.
The gaze shift latencies from central stimulus to the peripheral target and the effect of the central stimulus' content on the gaze shift latencies were analyzed and then compared between the different NVA and NVO groups.
Tutkimuksessa mitattiin lasten katseensiirtoja kasvokuvista ruudun laidassa esitettyyn kuvioon silloin, kun molemmat ärsykkeet olivat samanaikaisesti näytöllä.
Results: NVA: Infants with good and intermediate NVA shifted gaze fast and showed the bias towards a fearful face.
Tulokset: Lasten, joilla oli hyvä tai kohtalainen VVV, katseensäätely kyky oli seitsemän kuukauden iässä nopea ja joustava.
Infants with poor NVO were not different from the infants with the best NVO showing fast and flexible gaze behavior.
Heikko VVV on yhteydessä nopeaan ja joustamattomaan katsekäyttäytymiseen.
Language testing was conducted before, during and three months after the intervention.
Tutkittaville tehtiin kielelliset testaukset ennen intervention aloittamista, sen aikana sekä kolmen kuukauden kuluttua intervention päättymisestä.
The results of this study are promising, even though the amount of participants is too small to draw further conclusions.
Tämän tutkimuksen tulokset ovat lupaavia, vaikka tutkittavien pienen määrän vuoksi tuloksista ei voi tehdä laajoja johtopäätöksiä.
Earlier studies indicate that transcranial magnetic stimulation (rTMS, repetitive Transcranial Magnetic Stimulation) together with intensive speech therapy improves the outcome of the language rehabilitation.
Aikaisempien tutkimusten perusteella transkraniaalinen magneettistimulaatio (rTMS, repetitive Transcranial Magnetic Stimulation) yhdistettynä intensiiviseen puheterapiaan näyttäisi tehostavan kielellistä kuntoutumista.
rTMS was given to the right hemisphere on the pars triangularis area.
Tutkittaville annettiin rTMS-hoitoa 1Hz taajuudella oikean aivopuoliskon pars triangularis –alueelle.
All of the participants received two weeks of either rTMS or sham-rTMS treatment and after a one-week break another two weeks of either rTMS or sham- rTMS treatment together with intensive group speech therapy (ILAT, Intensive Language Action Therapy).
Kaikki tutkittavat saivat kaksi viikkoa rTMS/lume-rTMS –hoitoa, ja viikon tauon jälkeen kaksi viikkoa rTMS/lume-rTMS –hoitoa yhdistettynä intensiiviseen ryhmämuotoiseen puheterapiaan (ILAT, Intensive Language Action Therapy).
Namings were analysed with a rating system derived for the current study.
Nimeämiset pisteitettiin ja vastaukset analysoitiin tutkimusta varten sovelletulla menetelmällä.
This study brings positive evidence and reason for further research on the effectiveness of aphasia therapy.
Tutkimus antaa positiivista ja jatkotutkimukseen rohkaisevaa näyttöä afasiakuntoutuksen vaikuttavuudesta.
Noun and verb naming in people with aphasia during low frequency transcranial magnetic stimulation : multiple case study
Afaattisten ihmisten substantiivi- ja verbikuvien nimeäminen matalataajuisen transkraniaalisen magneettistimulaation aikana : monitapaustutkimus
This is a multiple case study with six participants that have chronic expressive aphasia.
Tutkimukseen osallistui kuusi tutkittavaa, joilla oli krooninen sujumaton afasia.
Group 1 (n=3) received 1Hz- rTMS therapy and group 2 (n=3) received sham-rTMS.
Tähän tutkimukseen valittiin laajemmasta tutkimuksesta kaksi ensimmäistä ryhmää, joista ryhmä 1 (n=3) sai rTMS –hoitoa ja ryhmä 2 (n=3) lumemuotoista rTMS-hoitoa.
Each participant received intensive group speech therapy in the latter two-week part of the intervention.
Kaikki tutkittavat osallistuivat jälkimmäisellä kahden viikon jaksolla myös intensiiviseen ryhmämuotoiseen afasiaterapiaan.
Results of the follow-up testing suggest that the positive results are long lasting.
Tulokset olivat kielellisten tutkimusten tulosten perusteella pitkäkestoisia.
Every participant named the same amount of action and object pictures during the rTMS/sham-rTMS treatment.
Kaikki tutkittavat nimesivät substantiivi- ja verbikuvia rTMS-/lume-rTMS –hoidon aikana.
The aim of the current study was to find out what kinds of quantitative and qualitative changes occur in the participants' ability to name noun and verb pictures that were shown during the rTMS/sham-rTMS protocol.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää millaisia muutoksia yhteensä neljä viikkoa kestävän rTMS ja lume-rTMS –hoidon aikaisessa substantiivien ja verbien nimeämisessä havaitaan.
The naming abilities in all participants seemed to improve in both noun and verb series during the rTMS/sham-rTMS treatment and language tests.
Molempien ryhmien kaikkien tutkittavien substantiivi- ja verbinimeäminen koheni sekä rTMS-/lume-rTMS –hoidon aikaisessa nimeämisessä että kielellisissä tutkimuksissa.
Regaining the premorbid language function is rare.
Sananlöytämisen vaikeus on tavallisin jäännösoire.
The results and conclusions.
Tulokset ja johtopäätökset.
The learning support features in 2nd grade multiplication : Teacher's guides and teachers as areas of study
Kertolaskujen oppimisen tukeminen 2. luokalla : Tutkimuskohteena opettajan oppaat ja opettajat
Numbers 0 and 1 were less supported in Tuhattaituri 2 than in the other guides.
Lukuja 0 ja 1 kertolaskuissa tuettiin Tuhattaiturissa muita oppaita heikommin.
The first part is a qualitative study of 2nd grade math teacher's guides, where three different book series (Matikka 2, Open Kymppi 2 and Tuhattaituri 2) were studied based on the theory-driven content analysis.
Tutkin kolmen eri kirjasarjan 2. luokan matematiikan opettajan opasta: Matikka 2, Open Kymppi 2 ja Tuhattaituri 2.
Sequence skills were supported the most in the Open Kymppi 2 guide, which had many exercises emphasizing mechanical repetition.
Open Kymppi sisälsi paljon mekaanista toistoa painottavia harjoituksia.
Although the lessons supported the learning experience of multiplication quite versatilely, the studied teachers mentioned only some of the supported features in the learning of multiplication.
Kuvattujen tuntien harjoitukset tukivat kertolaskujen oppimista monipuolisesti, mutta opettajat nimesivät harjoitusten kertolaskua tukevista piirteistä vain osan.
All guides supported mental strategies, enactive stage of representation and mathematic languages quite poorly.
Kaikki oppaat tukivat toiminnallista oppimisen tasoa ja kieltä sekä mentaalien strategioiden vaihetta heikosti.
On the other hand, the stage of mental strategies did not show up in the results, only when asked separately.
Opettajat toivat mentaaleita laskustrategioita esille vasta erikseen kysyttäessä.
How the selected 2nd grade class teachers support the learning features in their multiplication lessons?
Millä tavoin matematiikan 2. luokan opettajan oppaat tukevat kertolaskujen oppimista?
The exercises in the Tuhattaituri 2 supported the learning features of the multiplication fairly evenly, although some of the exercises repeated themselves.
Tuhattaiturin harjoitukset tukivat kertolaskujen oppimista tasaisesti, mutta osa oppaan harjoituksista toisti itseään.
In addition, the use of the teacher's guides in the planning of the multiplication lessons was not significant for the studied teachers.
Toisena tuloksena oli, etteivät opettajat käytä kertolaskujen opetuksensa suunnittelun tukena merkittävästi opettajan opasta.
In the second part of the study, during the multiplication lessons the teachers took well into account the stages of concrete strategies and automated concept formation.
Seuraamieni oppituntien ja opettajien haastattelujen tuloksien pohjalta opettajat huomioivat opetuksessaan konkreettisten strategioiden sekä automatisoituneen käsitteenmuodostuksen vaiheet, mutta mentaalien strategioiden vaiheen tietoinen huomioiminen ei tuloksista ilmennyt.
All the teachers were monitored and videotaped during one multiplication lesson and interviewed afterwards about the teaching of multiplication in general and based on the videotaped lecture.
Kuvasin opettajilta yhden kertolaskujen opetustunnin ja haastattelin opettajia erikseen kertolaskujen opetuksesta yleisesti sekä tämän tunnin pohjalta.
The math teacher's guide Matikka 2 emphasizes the connection between addition and multiplication as well as the learning period during the stage of concrete strategies.
Opettajan oppaiden tuloksena oli, että Matikka painotti yhteen- ja kertolaskujen yhteyttä sekä kertolaskujen oppimista konkreettisten strategioiden vaiheessa ja laskujen ymmärtämistä lukumäärinä.
The interviews were analyzed with thematic analysis.
Opettajan oppaat analysoin Beredayn vertailevalla analyysilla ja opettajien haastattelutulokset teemoittelun avulla.
The exercises from the book series were divided into several studied features: the steps of the arithmetic concept formation, understanding the calculation procedure with whole numbers, sequence skills, Bruner's learning theory and Fuson's language of mathematics.
Luokittelin molempien tutkimusten tulokset teorialähtöisellä sisällönanalyysillä, jonka analyysirunko pohjautui kertolaskujen oppimisen sekä aritmeettisen käsitteenmuodostuksen teoriaan.
The aim of this study was to investigate primary school 2nd grade math teacher's guides as well as class teachers, for the learning support features in multiplication.
Tutkimukseni tarkoitus oli selvittää, miten kertolaskujen oppimista tuetaan kouluissa käytössä olevien opettajan oppaiden harjoituksissa sekä sitä, miten opettajat tukevat opetuksessaan kertolaskujen oppimista.
On the other hand, the three stages of representation and mathematic languages were less supported in Open Kymppi 2 than in the other guides.
Open Kymppi tuki lukujonotaitoja enemmän kuin muut tutkittavat oppaat.
The second part is a case study, where three independent 2nd grade class teachers were studied with the method of stimulated recall.
Oppaiden lisäksi tutkin kolmea kouluissa tällä hetkellä opettavaa luokanopettajaa.
It is a key part of inclusion and to some extent it should also be understood as a precondition of learning.
Se on keskeinen osa inkluusiota ja jossain määrin se tulee myös ymmärtää oppimisen edellytyksenä.
All in all, the data consisted of about 109 teachers' views on teaching hearing-impaired student, but contained a total of 119 individual teacher-student relationships.
Kaiken kaikkiaan aineisto sisälsi noin 109 opettajan näkemyksen kuulovammaisen oppilaan opettamisesta, mutta käsitti yhteensä 119 yksilöllistä opettaja-oppilas-suhdetta.
Answers to the open-ended questions were analyzed by content analysis and quantification of the data was carried out to further analyze the data.
Avointen kysymysten vastaukset analysointiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin keinoin ja jatkoanalysointiin kvantifioinnin avulla.
Hearing-impaired Student in a Mainstream School : Teacher as the Supporter of Social Participation
Kuulovammainen oppilas yleisopetuksessa : Opettaja sosiaalisen osallisuuden edistäjänä
Social participation means positive interaction, acceptance of classmates, mutual friendships and a feeling of acceptance by classmates.
Sosiaalisella osallisuudella tarkoitetaan positiivista kanssakäymistä, luokkatovereiden hyväksyntää, vastavuoroisia ystävyyssuhteita ja tunnetta siitä, että on luokkatovereiden hyväksymä.
Based on the results of this study, it can be assumed that on the average teachers have positive attitudes towards teaching hearing-impaired students in mainstream classes and are confident in their own abilities.
Tämän tutkimuksen tulosten perusteella voidaan olettaa, että opettajat keskimäärin suhtautuvat myönteisesti kuulovammaisen oppilaan opettamiseen yleisopetuksessa ja ovat luottavaisia omiin valmiuksiinsa.
In addition, teachers support social participation by utilizing group work situations, taking into account special needs, training social skills, encouraging the hearing-impaired student and by uniting the entire class.
Tämän lisäksi opettajat edistävät sosiaalista osallisuutta hyödyntämällä ryhmätyöskentelytilanteita, ottamalla erityistarpeet huomioon, harjoittamalla sosiaalisia taitoja, rohkaisemalla kuulovammaista oppilasta ja ryhmäyttämällä koko luokkaa.
On the other hand supporting social participation is not seen as an integral factor.
Sen sijaan sosiaalisen osallisuuden edistäminen ei ole opettajien mielestä kovin keskeinen asia.
The research data was collected by questionnaires sent to teachers who had a hearing-impaired student in their class.
Tutkimuksen aineisto kerättiin yleisopetuksessa opiskelevien oppilaiden opettajille lähetetyn kyselylomakkeen avulla.
The aim is to find out what are the means by which teachers support the social participation of hearing-impaired students in mainstream classes.
Tavoitteena on selvittää, mitkä ovat ne keinot, joiden avulla opettajat edistävät yleisopetuksessa opiskelevan kuulovammaisen oppilaan sosiaalista osallisuutta.
Teachers feel that it is important to create the right kind of listening conditions when teaching hearing-impaired students.
Opettajien mielestä kuulovammaisen oppilaan opetuksessa tulisi huomioida oikeanlaisten kuunteluolosuhteiden luominen.
Teachers support the social participation of hearing-impaired students particularly by creating an accepting atmosphere as well as promoting open discussions among students.
Kuulovammaisen oppilaan sosiaalista osallisuutta opettajat edistävät erityisesti tasa-arvoisen ilmapiirin sekä keskustelemisen ja osallistamisen keinoin.
Simple frequencies and cross-tabulations were used to describe the teachers in the data and their general attitudes towards teaching the hearing-impaired students.
Tutkimusjoukon kuvauksessa ja opettajien yleisen suhtautumisen selvittämisessä hyödynnettiin frekvenssejä ja ristiintaulukointia.
This study examines teachers as the supporters of social participation of hearing-impaired students in mainstream schools.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan, millaisia yleisopetuksessa opiskelevan kuulovammaisen oppilaan sosiaalisen osallisuuden edistäjiä opettajat ovat.
Another objective of this study is to determine whether teachers even consider the support of social participation as an integral factor when teaching hearing-impaired students.
Vähintään yhtä keskeinen tavoite on selvittää, onko kuulovammaisen oppilaan sosiaaliseen osallisuuden edistäminen ylipäätään opettajien mielestä keskeinen asia.
Four dominant frames were to be found in the data - control, worry, threat and hope - that illustrated dropping out as an ambiguous but in general problematic issue.
Kirjoituksista hahmottui neljä hallitsevaa kehystä - hallinta, huoli, uhka ja toivo - joiden avulla keskeyttämistä kuvattiin monitulkintaisena, mutta pääsääntöisesti ongelmallisena asiana.
Dropping out is a general phenomenon in Finnish vocational upper secondary education.
Keskeyttäminen on yleinen ilmiö ammatillisessa peruskoulutuksessa.
However, there can be seen hints to give responsibility to educational system.
Kirjoituksissa voidaan nähdä kuitenkin viitteitä koulutusjärjestelmää vastuuttavista puhetavoista.
It was also based on the assumption that media not only reflects the dropping out discussion in society but also actively participates in its signification.
Lähestymistapani perustui sosiaaliseen konstruktionismiin liittyvään oletukseen kielestä sosiaalisen todellisuuden tuottajana ja ajatukseen, ettei media ainoastaan heijasta yhteiskunnassa käytävää keskustelua keskeyttämisestä vaan myös aktiivisesti osallistuu sen merkityksellistämiseen.
Dropping out is still considered problematic in education policy discussions, and I examine what kind of interpretive frames newspaper media uses framing dropouts and how drop-outs are positioned in these texts.
Koska keskeyttäminen määrittyy koulutuspoliittisessa keskustelussa edelleen ongelmalliseksi asiaksi, halusin selvittää, millaisten tulkinnallisten kehysten avulla opintojen keskeyttämistä sanomalehtikirjoituksissa määritellään ja miten opinnot keskeyttäneitä nuoria niissä asemoidaan.
As a background outline of my study I made use of quantitative content analysis that showed the adolescent drop-out low voice in texts.
Hyödynsin työni taustajäsennyksenä määrällistä sisällönerittelyä, joka toi teksteistä esiin opinnot keskeyttäneiden nuorten vähäisen ääneen pääsyn.
Interpretations of dropping out : Media frames of the dropping out in vocational upper secondary education in Helsingin Sanomat
Tulkintoja opintojen keskeyttämisestä : Ammatillisten opintojen keskeyttämisen kehystäminen Helsingin Sanomissa
Interpretations that emphasize the normality of dropping out remained as a marginal reference compared to the dominant frames in texts.
Keskeyttämisen normaaliutta painottavat ja peruskoulun jälkeisiin "kokeileviin valintoihin" ymmärtävästi suhtautuvat tulkintatavat jäivät teksteissä hallitsevien kehysten rinnalla marginaalisiksi maininnoiksi.
Research results suggest that the dominant frames in Helsingin Sanomat still construct a picture, where dropping out seems to be an abnormal action in relation to expected action.
Tulokset viittaavat siihen, että Helsingin Sanomien hallitsevat kehystystavat tuottavat keskeyttämisestä edelleen kuvaa normaalista ja odotetusta poikkeavana toimintana.
Formerly it was represented from the individual point of view and attention was focused on the deviancy and the negative attitude toward school of the drop-out.
Aiemmin keskeyttämistä on lähestytty yksilölähtöisesti, keskeyttäjän poikkeavuuteen ja koulutuskielteisyyteen keskittyen.
On the other hand, it has been included in the discussions concerning the profitability of the education system and educational exclusion.
2000-luvun aikana keskusteluissa on paikoin siirrytty keskeyttämisen normaaliutta ymmärtävään suuntaan, toisaalta se on kytketty myös puheisiin koulutusjärjestelmän tuloksellisuudesta sekä koulutuksellisesta syrjäytymisestä.
Subject positions that were formed in texts for the adolescent renew the interpretation of dropping out as a problem.
Nuorille teksteissä muotoutuneet subjektipositiot toistavat keskeyttämisen ongelmatulkintoja ja rakentavat keskeyttäjille toiseutta suhteessa opintoihin kiinnittyneisiin nuoriin.
The focus of the study is to examine how dropping out of vocational upper secondary education and those students who drop out are represented in Finnish newspaper Helsingin Sanomat in the 21st Century.
Tutkielmassani tarkastelen kuvauksia ammatillisten opintojen keskeyttämisestä ja keskeyttäjistä 2000-luvun sanomalehtikirjoituksissa.
The frame analysis and the discoursive concept of the subject position were used as an analytical framework.
Tutkimukseni aineistona oli vuosina 2000-2014 julkaistut opintojen keskeyttämistä käsittelevät Helsingin Sanomien kirjoitukset, työn analyyttisenä viitekehyksenä kehysanalyysi ja diskurssianalyyttisessä tutkimusperinteessä hyödynnetty subjektiposition käsite.
The data was analysed by using qualitative content analysis.
Aineisto analysoitiin laadullisella sisällönanalyysillä.
The study has been conducted with qualitative research approach and the data was collected based on theme interviews.
Tutkimus toteutettiin laadullisella tutkimusotteella ja aineisto kerättiin teemahaastatteluin.
Ten elementary school teachers participated in the study.
Tutkimukseen osallistui kymmenen peruskoulun alaluokilla opettavaa opettajaa.