natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Secondly the visitors want easy access to the refreshing nature, where they can find good environment services like routes and paths.
Toiseksi kävijät pitävät vaivattomasta pääsystä elvyttävään lähiluontoon, jossa on hyviä luontoympäristöpalveluja.
First factor is that the visitors who participated in the survey are satisfied with services and they want to go to nature to refresh by walking and to enjoy clean and beautiful visual scenery.
Johtopäätös on, että ensinnäkin kävijät ovat tyytyväisiä palveluihin ja he haluavat mennä Nuuksion kansallispuiston luontoon virkistymään, yleensä kävellen, sekä katselemaan puhdasta luontoa.
The empirical data for this research was collected in Nuuksio National Park during eight days in autumn 2013.
Tutkimus tehtiin Nuuksion kansallispuistossa syksyllä 2013 kyselyllä ja haastatteluilla.
Metsähallitus is the organization responsible for maintaining and servicing all the national parks in Finland.
Näiden virkistysmahdollisuuksien saavuttamisen tekee Suomessa mahdolliseksi Metsähallitus, joka hoitaa luontopalveluja Suomen kansallispuistoissa.
Third factor is that most of the visitors selfevaluate that they would recommend the national park for other people they know and come again for another visit to the national park.
Kolmanneksi kävijät todennäköisesti kertovat hyviä asioita kansallispuistosta ja suosittelevat käyntiä tuttavilleen sekä tulevat käymään uudestaan Nuuksion kansallispuistoon.
This research gives some answers for questions concerning customer behavior, services, and use of activities and facilities in the parks.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin kansallispuistokäyntiä, kävijäkäyttäytymistä, palveluja ja sitoutumista Nuuksion kansallispuistossa.
Visitors in this survey value the opportunity to visit the national park and it was found to be statistically significant that specifically female visitors are satisfied with the possibility to enjoy nature environment in Nuuksio National Park.
Tilastollisesti merkitsevää on, että naiset pitävät tärkeänä mahdollisuutta nauttia luonnosta Nuuksion kansallispuistossa.
The mean visiting time in Nuuksio national park was typically for a half day’s visit.
Tämän tutkimuksen mukaan Nuuksion kansallispuistossa käynnit ovat puolipäiväretkiä.
It is crucial for the quality of the service that the organization responsible for the recreational parks is knowledgeable in what kind of services the visitors require and expect in order to positively evaluate the service they received.
Tämä tutkimus tuo osaltaan tietoa palveluntarjoajalle siitä, mitä palveluja kävijät tarvitsevat ja odottavat ja mitkä seikat todennäköisesti edistävät sitoutumista.
According to this research, service given by the guide is important, but this is often not used by visitors.
Useimmat eivät kaivanneet henkilökohtaista luonto-oppaan palvelua, vaikka sitä pidettiin tärkeänä.
The research examined four different necklace design by two designers.
Tutkimuksessa tutkitaan neljää eri korumallia kahdelta suunnittelijalta.
The research can be shown that the symbolic significance of the jewellery is important.
Tutkimuksella pystytään osoittamaan, että korujen symbolinen merkitys on tärkeä.
To the research´s key concepts and interpretation basis are also included the marks in the point of symbolism view.
Tutkimuksen keskeisiin käsitteisiin ja tulkinnan lähtökohtaan kuuluvat mer-kit myös symboliikan näkökulmasta.
The methodical approach is a semiotic analysis and interpretation, which means that the jewellery is examined as a communication tool and sign.
Metodologisena lähestymistapana on semioottinen ana-lyysi ja tulkinta, mikä tarkoittaa, että korua tutkitaan viestinnän välineenä ja merkkinä.
Design jewelleries, using them and meanings of the review of these matters are another dimension to this research.
Korujen muotoilu, niiden käyttö ja näihin liittyvä merkitysten tarkastelu on tämän tutkimuksen toinen ulottuvuus.
Although the research is examined jewellery as objects, the approach applies to the result of designers artistic process, in which the experts of succeed are being played by the inter-viewed jewellery users.
Vaikka tutkimus tutkii koruja esineinä, lähestymis-tapa koskee suunnittelijoiden taiteellisen prosessin tulosta, jossa onnistumisen asiantunti-joina toimivat haastateltavat korujen käyttäjät.
Designer´s role as a creater of semiotic signs is important.
Suunnittelijan rooli tuotteiden semioottisten merkkien muodostajana on lähtökohtaisesti tärkeä.
As a method, semiotic research is functional and it allows the research to be possible to reach such conclusions.
Menetelmänä semioottinen tutkimus on toimiva ja sen avulla tutkimuksessa on ollut mah-dollista päästä kyseisiin johtopäätöksiin.
User downloads his own meanings into jewellery, but also the artistic process of designer is being accepted positively along the jewellery.
Korun käyttäjä lataa koruun omia merkityksiään, mutta myös suunnittelijan taiteellinen prosessi vastaanotetaan myönteisesti korun mukana.
The aim of this research is to determine the success of the design; does the designer´s message catch up the consumer by the design message and the story, which he includes into his jewellery design?
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää suunnittelutyön onnistumista; tavoittaako suunnittelijan koruun sisällyttämä muotoilullinen viesti ja tarina kuluttajan?
In the analysis of the inter-view material is being utilized by Marketta Luutonen´s method of the product´s substance analysis (olemusanalyysi).
Haas-tatteluaineiston tarkastelussa hyödynnetään Marketta Luutosen menetelmää tuotteen ole-musanalyysista.
The research is a qualitative research and the material is made of the interviews with the jewellery designer and users.
Tutkimus on laadullinen eli kvalitatiivinen tutkimus, jonka aineistona on korusuunnittelijan ja korun käyt-täjien kanssa tehdyt haastattelut.
In my Master´s thesis I consider the jewellery importances as a carrier.
Tarkastelen pro-gradu tutkielmassani korua merkityksen kantajana.
In total, there was 23 surveyed student participants.
Kaikkiaan tutkimukseen osallistuneita oppilaita oli 23.
The participants were mainly from Finland, in addition to one student from each country: Sweden, Norway and Russia.
Osallistujat olivat pääosin Suomesta, lisäksi Ruotsista, Norjasta sekä Venäjältä yksi oppilas.
Forest relation is part of an individual's identity through relationship with nature.
Metsäsuhde on osa yksilön identiteettiä luontosuhteen kautta.
The theoretical part is based on the disciplines of psychology, environmental psychology, philosophy, environmental education and art education.
Tutkimuksen teoria koostuu psykologian, ympäristöpsykologian, filosofian, ympäristökasvatuksen sekä taidekasvatuksen tiedonaloista.
Understanding of the cultural, social, and psychological dimension of the living environment is important in the construction of identity and self.
Oman kulttuurisen, sosiaalisen, sekä psyykkisen ympäristön merkitysten ymmärtäminen on nuoren identiteetin ja hyvinvoinnin rakentumisen kannalta tärkeää.
This study is an action research and the data is collected by carrying out workshops in Tornio and Sallatunturi School in Salla.
Tutkimukseni on toimintatutkimus, jonka aineiston keräsin toteuttamissani työpajoissa Torniossa ja Sallatunturin koulussa Sallassa.
The idea was to offer a positive experience in the forest, which is important factor in supporting young people's forest relation.
Lähtökohtana oli tarjota nuorelle positiivinen metsäkokemus, jonka avulla voidaan tukea nuoren metsäsuhteen rakentumista.
The focus in the activity was in the visualizing process in the multi-sensory aesthetic experience.
Toiminnan keskiössä oli ympäristöhavaintojen visualisoiminen moniaistisessa kokemisen prosessissa.
The focus in the art-based activity I designed is to find personal meanings from the forest environment by visualizing one's aesthetic findings.
Suunnittelemani taideperustainen toiminta perustuu metsäympäristön esteettiseen havainnointiin omien merkityksenantojen kautta, jolloin yksilö toimii ympäristössä vuorovaikutteisesti, havaintojensa merkityksiä arvioiden.
This study is a summary of research projects conducted between 2003 and 2011 and carried out through a constructive approach.
Käsillä oleva työ on yhteenveto vuosien 2003–2011 aikana konstruktiivisella tutkimusotteella toteutetuista tutkimushankkeista.
The empirical material consists of seven articles on factors affecting the acceptability of technology in various contexts.
Työn empiirinen aineisto koostuu seitsemästä artikkelista, joissa raportoidaan teknologian hyväksyttävyyteen vaikuttavia tekijöitä eri konteksteissa.
The new model can be utilized for example in marketing and product development at the operative level and in further research.
Kehitetyllä mallilla on hyödyntämismahdollisuuksia esimerkiksi markkinoinnin ja tuotekehityksen operatiivisella tasolla sekä jatkotutkimuksessa.
The model emphasizes the multilayered nature of context and the examination of acceptability through practices enabled by technology and in relation to existing practices.
Mallissa korostuvat kontekstin monikerroksisuus ja se, että hyväksyttävyyttä tarkastellaan suhteessa teknologian mahdollistamiin uusiin käytäntöihin ja olemassa oleviin käytäntöihin.
As the first result, I sum up from the viewpoint of acceptability assessment the following five arguments on literature dealing with interaction between humans and technology and the acceptability of the human-technology environment: 1) a functional need or usability do not suffice as such for the acceptance of technology, 2) the special characteristics of well-being technology must be observed, 3) the significance of community and identity cannot be overlooked in assessing the acceptability of technology, 4) the criteria for acceptability are bound to time and space and they vary according to the operating environment and the technology used, and 5) the human operating environment consists of interrelated, multilevel environments, and therefore analyzing the operations and practices requires an understanding of the whole system.
Ensimmäisenä tuloksena tiivistän hyväksyttävyyden arvioinnin näkökulmasta ihmisen ja teknologiaympäristön vuorovaikutussuhdetta ja hyväksyttävyyttä käsittelevästä kirjallisuudesta seuraavat viisi väittämää: 1) funktionaalinen tarve tai helppokäyttöisyys ei yksin riitä teknologian hyväksymiseen, 2) hyvinvointiteknologian erityispiirteet on huomioitava, 3) yhteisön ja identiteetin merkitystä ei voi ohittaa teknologian hyväksyttävyyden arvioinnissa, 4) hyväksyttävyyden kriteerit ovat aikaan ja paikkaan sidottuja, ja ne muuntuvat käyttöympäristön ja käytettävän teknologian mukaisesti, 5) ihmisen toimintaympäristö koostuu monentasoisista toisiinsa vaikuttavista ympäristöistä, joten toiminnan ja käytäntöjen selittäminen edellyttää tämän kokonaisuuden ymmärtämistä.
The essence of the entire study can be summarized as follows: The assessment of new well-being technologies and services needs to focus on recognizing the dynamic practices and events enabled by technology and assessing their acceptability in a multidimensional frame of reference.
Koko työn keskeinen viesti voidaan tiivistää väitteeseen: Uusien hyvinvointiteknologioiden ja -palveluiden arvioinnin on keskityttävä teknologian mahdollistamien dynaamisten käytäntöjen ja tapahtumien tunnistamiseen ja niiden hyväksyttävyyden arviointiinmoniulotteisessa viitekehyksessä.
As the second result, based on the articles I argue that in assessing the acceptability of well-being technology one must observe the following: 1) the meanings and the community, 2) the multidimensionality of the operating environment and context, 3) the technological features and the roles of the actors, and 4) the practices enabled by technology.
Toisena tuloksena esitän artikkeleiden tuloksiin nojautuen, että hyvinvointiteknologian hyväksyttävyyden arvioinnissa on huomioitava: 1) merkitykset ja yhteisö, 2) toimintaympäristön ja kontekstin moniulotteisuus, 3) teknologiaominaisuudet ja toimijoiden roolit ja 4) käytäntöjen vaikutus hyväksyttävyyteen.
The model also introduces the concept of practice into the theoretical discourse on acceptability.
Malli tuo käytännön käsitteen hyväksyttävyyden teoreettisen keskusteluun.
Third, and as the main result of the study, I construct a practice theory-based model of assessing the acceptability of technology.
Kolmanneksi tutkimuksen päätuloksena esitän käytäntöteoreettisen teknologian hyväksyttävyyden arviointimallin.
The pragmatic research interest of the projects has focused on the acceptability of technology.
Näissä kaikissa hankkeissa on ollut pragmaattisen tutkimusintressin kohteena hyvinvointiteknologian hyväksyttävyys.
The results presented herein are observations on literature dealing with interaction between humans and technology and the acceptability of the human-technology environment, conclusions on the factors affecting acceptability based on the articles, and, on the basis of these conclusions, a model of assessing acceptability from the perspective of practice theory.
Tuloksina esitän havaintoja ihmisen ja teknologiaympäristön vuorovaikutussuhdetta ja hyväksyttävyyttä käsittelevästä kirjallisuudesta sekä havaintoja hyväksyttävyyteen vaikuttavista tekijöistä, jotka ovat peräisin artikkeleiden johtopäätöksistä.
I chose three architectural concepts: existential space, functional environment and movement through space.
Primus motor : eksistentiaalinen tila, toiminnallinen ympäristö ja liikkumiskokemus peliympäristön suunnittelussa
The main purpose of this thesis is to study how to use architectural concepts in game design.
Tutkielma on toteutettu toimintatutkimuksena, jonka tarkoitus on kehittää uusi lähestymistapa peliympäristön suunnitteluun.
I used these concepts as core ideas when I designed and developed the Primus Motor game.
Primus Motor -pelin lisäksi tämän tutkielman tulos on pelin suunnittelu-, kehittämis-, analysointi- ja reflektointivaiheiden aikana kehittämäni suunnittelumalli.
The most important result of this thesis, among the game itself, is the knowledge that emerged from the process.
Tutkielman tärkein tulos on Primus Motor -tietokonepeli, joka valmistui yhteistyössä ohjelmoija Hannu Lesosen kanssa Lapin yliopiston Media Space -laboratoriossa vuonna 2005.
The church is analyzed by using Art Historical methods and Christian symbology.
Siitä tehdään analyysi hyödyntäen taidehistoriallisia analyysimenetelmiä ja syventymällä kristilliseen symboliikkaan.
The emphasis is the Finnish Fine Art, Design and Architecture at the 1930–1960´s.
Tarkastelun painopiste on Suomen vuosien 1930–1960 kuvataiteet, muotoilu ja arkkitehtuuri.
The interview brings information on the construction of the church.
Haastattelulla tuotetaan tietoa kirkon rakennusvaiheista ja kirjataan ylös kirkkotyömaan tapahtumia.
That time Alvar Aalto´s chuches have many attributes in common e.g. so called pseudo perspective which he creates by designing the building the way that the roof gets lower and the hall gets narrower at the altar.
Tuona aikana Aallon suunnittelemissa kirkoissa on paljon yhteisiä piirteitä, muun muassa valeperspektiivi, jonka hän luo viuhkamaisella kirkkosalin muodolla ja madaltuvalla katolla.
Fine Arts, specially sculpting, adopted Modernism much later than architecture.
Kuvataiteet, erityisesti kuvanveisto, olivat paljon arkkitehtuuria jäljessä modernismin omaksumisessa pitkälti tilaustöiden runsauden vuoksi.
The Finnish interior design and architecture had their Modernistic breakthrough at the same time.
Suomalaisessa sisustuksessa funktionalismin läpimurto tapahtui samanaikaisesti arkkitehtuurin kanssa.
In the pro gradu thesis is reviewed Art History in the early 20th century.
Tutkielmassa luodaan yleiskatsaus 1900-luvun alkupuoliskon taidekäsitykseen.
It was designed by a Finnish architect Alvar Aalto (1898–1976).
Tutkielman keskeisin kohde on Alvar Aallon (1898–1976) vuonna 1951 suunnittelema Lakeuden Ristin kirkko Seinäjoella.
He made the wooden pieces of furniture in the church.
Lisäksi on haastateltu jyväskyläläistä puuseppä Unto Viinikaista, joka teki kirkon puiset kalusteet.
He was the leading architect bringing the Functionalistic idea to Finland and he used it in his design.
Alvar Aalto oli aikaansa edellä, mikä näkyy funktionalististen aatteiden tuomisena Suomeen sekä uuden arkkitehtuurin ideoita ja muotokieltä ilmentävässä suunnittelussa.
From 1950´s on Aalto doesn´t stick to symmetrical design anymore.
Aalto ei pitäydy tiukassa symmetriassa Lakeuden Ristissä eikä muissa 1950-luvulla tai sen jälkeen suunnittelemissaan kirkoissa.
The significant object is the Lakeuden Risti church in Seinäjoki.
Myös tilan avautuminen ja monikäyttöisyys sekä aukiot ja erilliset tornit ovat tyypillisiä Aallon suunnittelemille kirkoille.
The process of Co-Design was inspiring, gave visual information and deeper knowledge on participants, through the discussion during the workshop.
Osallistavan suunnitteluprosessi inspiroi, antoi visuaalista tietoa ja sain syvemmän katsauksen keskustelujen kautta kohderyhmän ajatuksiin.
The theoretical framework is based on Universal Design and accessibility.
Teoreettisena viitekehyksenä toimii universaali suunnittelu ja esteettömyys.
I have to two research questions; the first is how design methods can be used in designing service points more accessible and user-friendly.
Vastaan kahteen tutkimuskysymykseen, joista ensimmäisessä selvitän miten muotoilun keinoja voidaan hyödyntää palvelupisteen suunnittelussa käyttäjälähtöisemmäksi ja esteettömämmäksi.
I am looking for solutions for the future service points, how they could be more user-friendly and accessible for people with hearing impairments.
Etsin ratkaisuja, joilla asiointi tulevaisuuden palvelupisteissä olisi luontevampaa ja helpompaa kuulovammaisia ajatellen.
In my Pro gradu thesis I made a research based on accessibility in customer service points and how it can be improved by design methods.
Pro gradu -tutkielmassani tutkin esteettömyyttä palvelupisteissä ja miten muotoilun keinoin sitä voidaan parantaa.
The data were collected in a group interview and Co-Design workshop.
Aineisto on kerätty ryhmähaastattelun ja osallistavan suunnittelun menetelmin.
The target audience in this research is people with hearing impairments.
Kohderyhmänä ovat kuulovammaiset.
The other one is related to Co-Design, and how the designer is using the information from the Co-Design process when designing service points, especially for people with hearing impairment.
Toinen kysymys liittyy osallistavaan suunnitteluun ja tutkin miten muotoilija hyödyntää osallistavan suunnitteluprosessin tietoa suunnitellessaan kuulovammaisten palvelupistettä.
An accessible environment is serving all the users, making it better for everyone.
Tärkeää tutkielman kannalta on, että esteettömät ratkaisut ovat pitkäkantoisia, sillä hyvä ympäristö palvelee kaikkia sen käyttäjiä.
The research is a qualitative case study.
Työ on laadullinen tapaustutkimus ja tutkielman aiherajaus tuli Kuuloliitto ry:ltä.
As a result, I designed a service path, were I was using service design, Co-Design and Empathic Design methods.
Palvelupisteen konseptoinnissa hyödynsin palvelumuotoilua, osallistavaa suunnittelua ja empaattista muotoilua, joiden avulla sain laajemman ymmärryksen käyttäjistä.
How does it appear and what impact it has in the experiences of participants?
Kuinka se ilmenee ja mikä vaikutus sillä on osallistujien kokemuksiin?
This research is a question research but it has also some features of a action research.
Tutkimus on kyselytutkimus, mutta siinä on toimintatutkimuksen piirteitä.
In community art, power is often turned into interaction and listening.
Yhteisötaiteessa negatiivinen valta usein muunnetaan vuorovaikutukseksi ja kuuntelemiseksi.
Community art project seemed to strengthen the togetherness and the school identity.
Yhteisöllinen taidetoiminta näytti vahvistaneen yhteenkuuluvuuden tunnetta ja kouluyhteisön identiteettiä.
The project in Sevettijärvi’s school in Sevettijärvi, Inari, was launchd by AcrtiChildren-project, which aim is to promote psychosocial well-being of children and adolescents in school context in the Barents region.
Sevettijärven koulussa, Sevettijärvellä Inarissa, tapahtuneen tutkimuksen taustalla on kansainvälinen ArctiChildren-hanke, jonka tavoitteena on edistää lasten ja nuorten psykososiaalista hyvinvointia koulun kontekstissa.
Listening and to be heared doesn’t always appear through verbal communication.
Kuulluksi tuleminen ei aina ilmene verbaalisena ja auditiivisena, vaan se voi toteutua myös äänettömän tekemisen kautta.
These elements are the basis for the possible improvement of well-being for both individuals and communities; empowerment, to be active and a feeling of togetherness.
Näihin tekijöihin perustuu yhteisötaiteen merkittävimmät hyvinvointia edistävät tekijät niin yksilölle kuin yhteisöllekin: voimaantuminen, aktivoituminen ja yhteisöllisyyden tunne.
How community art projects should be improved that it would help also parents to participate?
Miten vastaavanlaista yhteisötaiteellista toimintaa tulisi tulevaisuudessa järjestää, jotta se edesauttaisi vanhempia ja kyläläisiä osallistumaan toimintaan?
With environmental and community art, we pursue to strengthen the cultural identity of children, which is understood to support well-being.
Toiminnassa pyrittiin yhteisö- ja ympäristötaiteen keinoin vahvistamaan kulttuuri-identiteettiä, jonka katsotaan tukevan lasten ja nuorten psykososiaalista hyvinvointia.
I collected my research material by question forms and by observing the action process.
Aineistoni koostui kyselylomakkeista ja omista havainnoistani.
In this research my goal was to find out how community art education can improve the well-being of children and adolescents.
Tutkimukseni tarkoituksena oli selvittää miten yhteisöllinen taidekasvatus, sekä siihen liittyvät positiiviset tekijät voivat edistää lasten ja nuorten psykososiaalista hyvinvointia.
The most important source of inspiration was working in a group.
Toiminnan kantava voima oppilailla oli ryhmätyöskentely.
What is power in community art project that is situated in school context?
Tutkin yhteisötaiteellisen toiminnan mahdollisia hyvinvointia edistäviä tekijöitä vallan näkökulmasta; Mitä valta yhteisötaiteellisessa kouluprojektissa on?
In the perspective of parents participation and improving it, the most important things were giving them information in time and taking parents into consideration by listening them.
Vanhempien kohdalla osallistumista edesauttaviksi tekijöiksi nousi toimiva tiedonkulku ja aktiivisempi, kuunteluun perustuva osallistuttaminen.
These factors that improve well-being and which are mentioned above were present in Sevettijärvi’s community art project.
Sevettijärven yhteisötaideprojektissa vaikutti ilmenevän edellä mainitut hyvinvointia edistävät tekijät.
An other art education student Senja Valo was my partner in guiding this project.
Toimintaa ohjaamassa kanssani oli kuvataidekasvatuksen opiskelija Senja Valo.
The best interests of child are a controversial concept and it has no coherent theoretical basis.
Lapsen etu on kiistanalainen käsite, eikä sillä ole yhtenäistä teoreettista pohjaa.
In Finland the reception of unaccompanied minors is primarily determined by the United Nations Conven-tion on the Rights of the Child, the Finnish Child Welfare Act (13.4.2007/417) and the Foreigners Act (30.4.2004/302).
Suomessa ilman huoltajaa tulleiden lasten vastaanottoa määrittävät ensisijaisesti YK:n Lastenoikeuksien sopimus, Suomen Lastensuojelulaki (13.4.2007/417), sekä Ulkomaalaislaki (30.4.2004/302).
The method of thesis is qualitative.
Tutkimus on luonteeltaan kvalitatiivinen.
The collection of the material was implemented by using themed inter-views.
Aineiston keruu toteutettiin teemahaastattelun avulla.