natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These studies are quite expensive as they are performed in sleep laboratories with continuous attendance by a technician or nurse.
Sillä tehdyt tutkimukset ovat melko kalliita, koska ne tehdään yleensä unilaboratorioissa hoitajan valvonnassa.
Patients with restless leg syndrome have very often periodic limb movements in their sleep recordings.
Levottomat jalat -oireyhtymästä kärsivillä potilailla on unirekisteröinneissä hyvin usein raajojen jaksoittaisia liikkeitä.
Recordings with large amounts of cables and measurement devices can be inconvenient for the patients.
Rekisteröintijärjestelmässä on paljon johtoja ja mittalaitteita, jotka voivat häiritä potilasta.
The studied non-invasive methods, the SCSB and Emfit seem to be suitable for detecting periodic limb movements.
Tutkitut uudet rekisteröintimenetelmät, SCSB ja Emfit sopivat jaksoittaisten raajaliikkeiden havaitsemiseen.
Based on the diverse appearances of the patterns, breathing with apneas/hypopneas, flow limitation and normal breathing could be distinguished.
Väitöskirjassa esiteltävän uuden äänianalyysin perusteella hengityskatkot, pitkäkestoinen virtausrajoitus ja normaali hengitys voitiin erottaa toisistaan.
The studies in this thesis showed that the static-charge-sensitive bed (SCSB) and Emfit sensors detect periodic limb movements reliably and the periodic movement indexes were quite comparable with the gold standard.
Väitöskirjan osajulkaisuissa todettiin, että patjatyyppiset static-charge-sensitive bed (SCSB)- ja Emfit-anturit havaitsevat jaksoittaiset raajaliikkeet yhtä hyvin kuin vertailumenetelmänä käytettävä säärilihasten toiminnan mittaus.
The aim of this thesis was to study the suitability of mattress type movement sensors for the detection of periodic limb movements and in the characterization of sleep-disordered breathing.
Väitöskirjan aihe oli tutkia patjatyyppisten liikeantureiden soveltuvuutta jaksoittaisten raajaliikkeiden havaitsemiseen ja unenaikaisen hengityshäiriön selvittelyyn.
During apnea and hypopnea episodes no significant change in TcCO2 level was observed.
Hengityskatkoja (apnea) sisältävien jaksojen aikana hiilidioksidiosapaineen nousua ei havaittu.
In sleep-disordered breathing prolonged spiking was found to be associated with an increase in transcutaneously measured carbon dioxide (TcCO2).
Unenaikaisen hengityshäiriön yhteydessä pitkäkestoisen piikikkyyden havaittiin liittyvän ilmavirran virtausrajoitukseen ja ihon läpi mitatun hiilidioksidiosapaineen nousuun.
Analyses of snoring and tracheal sound can be used in the evaluation of sleep related breathing disorders.
Kuorsauksen ja henkitorven päältä rekisteröitävän äänen analyyseja voidaan käyttää unenaikaisten hengityshäiriöiden tutkimiseen.
Emfit and compressed tracheal sound analysis can help in the evaluation of sleep-disordered breathing.
Emfit ja henkitorven päältä rekisteröitävä tiivistetty äänianalyysi voivat auttaa unenaikaisten hengityshäiriöiden selvittelyssä.
Also the performance of a new method, compressed tracheal sound analysis, in the evaluation of sleep-disordered breathing is presented in the thesis.
Väitöskirjassa esitellään myös uuden metodin, henkitorven päältä rekisteröitävän tiivistetyn äänianalyysin käytettävyyttä unenaikaisten hengityshäiriöiden tutkimuksessa.
A special signal feature, a spiking phenomenon is seen with both the SCSB and Emfit sensors.
SCSB- ja Emfit-antureiden hengityssignaaleissa näkyy erityinen, ns. piikikkyys-ilmiö.
Polysomnography is considered as the gold standard in diagnosing sleep disturbances.
Uusia menetelmiä levottomien jalkojen ja kuorsauksen diagnostiikkaan Laajaa unirekisteröintijärjestelmää pidetään unihäiriöiden diagnostiikan vertailustandardina.
The non-round inspiratory flow shapes, which are related to flow limitation, were most constant phenomenon during prolonged spiking episodes.
Erityisen mielenkiintoista oli, että jatkuvan, pitkäkestoisen kuorsauksen aikana oli todettavissa selvää virtausrajoitusta, vaikka usein ajatellaan vain katkeilevan kuorsauksen liittyvän hoidettaviin unenaikaisiin hengityshäiriöihin.
Most breast cancers are sporadic but it has been estimated that 5-30% of breast cancers are due to hereditary predisposition.
Suurin osa syövistä on sattumalta syntyneitä, mutta arviolta 5-30% johtuu perinnöllisestä alttiudesta.
Breast cancer is the most common malignancy among women.
Rintasyöpä on naisten yleisin syöpätyyppi.
It affects one out of every ten women at some point of their lives.
Noin joka kymmenes nainen sairastuu rintasyöpään elämänsä aikana.
Male breast cancer (MBC), on the other hand, is a rare disease that accounts for less than 1% of all cases of cancer in men and less than 1% of all breast cancers.
Alle 1% miesten syövistä on rintasyöpää, ja alle 1% kaikista rintasyövistä todetaan miehellä.
The frequency of different BRCA2 mutations varied between male and female breast cancer populations.
Eri BRCA2-mutaatioiden yleisyys poikkesi suomalaisissa mies- ja naisrintasyöpäväestöissä toisistaan.
As compared to non-carriers, mutation carriers tended to be younger in age and more often had a positive family history of ovarian cancer or at least two relatives previously diagnosed with breast cancer.
Mutaation kantajat olivat keskimääräistä nuorempia, heidän sukulaisensa olivat huomattavasti useammin sairastuneet munasarjasyöpään, ja heillä oli useammin ainakin kaksi rintasyöpään sairastunutta sukulaista kuin henkilöillä, joilla ei ollut BRCA1- tai BRCA2-mutaatiota.
There may be modifying genetic and environmental factors that influence the penetrance of male and female breast cancer in individuals carrying germline BRCA2 mutations.
Tähän saattaa olla syynä jokin BRCA2-mutaation kantajien syöpäriskiin vaikuttava geneettinen tai ympäristötekijä.
Patients with a positive family history of breast/ovarian cancer were often BRCA2 mutation carriers (44%), whereas those with no family history showed a lower frequency of involvement (3.6%).
Lähes puolet miesrintasyöpäpotilaista, joiden sukulaisilla esiintyi rinta- tai munasarjasyöpää, olivat BRCA2-mutaation kantajia, kun taas mutaatiot olivat harvinaisia miehillä, joilla sukutaustaa ei ollut.
Mutations were identified in 7.8% (12/154) of the patients.
Geenivirhe löytyi lähes 8% potilaita.
The aim of this thesis was to estimate the contribution of genetic susceptibility to breast cancer rate on unselected Finnish female and male breast cancer populations.
Tutkimuksessa selvitettiin perinnöllisten geenivirheiden merkitystä miesten ja naisten rintasyövän riskitekijänä Suomessa.
First, we evaluated the frequency of 11 known Finnish BRCA1 and 8 BRCA2 mutations in 1035 unselected female breast cancer patients.
Ensimmäisessä osatyössä selvitettiin BRCA1- ja BRCA2-geenivirheiden yleisyyttä valikoimattomassa naisrintasyöpäpotilaiden joukossa.
These data indicate that AR mutations are very rare among MBC patients and that the lengths of the AR repeats do not markedly influence the risk of MBC.
Näiden geenien muutokset ovat harvinaisia rintasyöpään sairastuneilla miehillä, eikä niillä näyttäisi olevan suurta merkitystä miesten rintasyöpäriskiin Suomessa.
We also estimated the involvement of the prostate cancer predisposing Arg726Leu germline mutation in a cohort of 117 MBC patients.
Kahdessa viimeisessä osatyössä tutkittiin androgeenireseptorigeenin ja CHEK2 1100delC -geenimuutosten vaikutusta miesten rintasyöpäriskiin.
Mutation carrier status did not significantly affect the age at which breast cancer diagnoses was made.
Taudin harvinaisuuden vuoksi miesten rintasyöpää on tutkittu suhteellisen vähän.
We then studied the frequency of 8 Finnish BRCA2 mutations in a series of 154 MBC patients.
Tutkimuksessa arvioitiin, että kaikkiaan joka kahdeksas suomalainen miesrintasyöpäpotilais on BRCA2-geenivirheen kantaja.
In addition, we screened the entire BRCA2 gene for the presence of novel mutations in a cohort of 34 MBC patients.
Toisessa osatyössä tutkittiin BRCA2-geenivirheiden yleisyyttä rintasyöpään sairastuneilla miehillä.
They are engaged in to resolve emerging information needs as they appear, whether at home, on the go, or in social situations.
Niillä pyritään vastaamaan tiedontarpeisiin heti niiden ilmaantuessa, olipa käyttäjä sitten kotona, liikkeessä tai sosiaalisessa vuorovaikutustilanteessa.
For this dissertation, two such novel search interface techniques were designed, implemented, and evaluated.
Väitöskirjatutkimuksessa suunniteltiin ja toteutettiin kaksi uutta hakukäyttöliittymää, joita arvioitiin käyttäjätutkimuksissa.
In addition, the contextual triggers and information behaviors of mobile Internet users were studied, for understanding of the role of Web search as a mobile information seeking activity.
Lisäksi väitöskirjassa tutkittiin aktiivisten mobiili-Internetin käyttäjien tiedontarpeita verkkotiedonhaun käytön ymmärtämiseksi.
Research suggests that new paradigms are needed for better support of mobile searchers.
Aikaisemman tutkimuksen mukaan tarvitaan kuitenkin parempia käyttöliittymäratkaisuja tukemaan mobiililaitteilla tapahtuvaa verkkotiedonhakua.
The results suggest that a novel visualization can be useful in ruling out non-relevant results and can assist when the other result descriptors do not provide for a conclusive relevance assessment.
Vaikkakin menetelmän käyttö vaatii opettelua, käyttäjäarviot osoittavat että se voi auttaa sivuuttamaan huonot hakutulokset, etenkin silloin kun muut hakutulosta kuvaavat tiedot ovat epäselviä.
The results from this study show that mobile Web search and browsing are important information seeking activities.
Tutkimustulosten mukaan hakujen tekeminen ja verkon selaaminen ovat näiden käyttäjien tärkeimpiä tiedonhankintatapoja.
The second presentation method, a visualization of the occurrences of the user s query phrase in a result document, can be incorporated into the ranked result list as an additional, unobtrusive result descriptor.
Toinen käyttöliittymä antaa hakutulosten yhteydessä yleiskuvan hakulauseen sijaintikohdista tulosdokumenteissa.
Current mobile search interfaces are based on the ranked result list, dominant in desktop interfaces.
Mobiili tiedonhankinta on vahvasti sidoksissa käyttötilanteeseen, mikä tulee huomioida hakukäyttöliittymien suunnittelussa.
The findings informed design guidelines for category-based search interfaces.
Ensimmäinen käyttöliittymä perustuu siihen, että hakutulokset luokitellaan ryhmiin niissä esiintyvien avainsanojen perusteella.
Mobile Web search is a rapidly growing information seeking activity employed across different locations, situations, and activities.
Mobiili tiedonhaku on jatkuvasti kasvava ja monimuotoistuva osa jokapäiväistä tiedonhankintaa.
Hybrid approaches employing contextually informed clustering, classification, and faceted browsing may offer the best match for user needs.
Tulevaisuuden hakukäyttöliittymät voivat esimerkiksi tukea tiedonhankintaa hyödyntämällä tietoa käyttäjän sijainnista ja aktiviteeteista.
The results indicate that clustering can support exploratory search needs when the searcher has trouble defining the information need, requires an overview of the search topic, or is interested in multiple results related to the same topic.
Käyttäjätutkimusten tulokset osoittavat, että luokittelulla voidaan tukea mobiilikäyttäjien tutkivaa tiedonhakua.
Ask if you do not hear or understand.
Kysy jos et kuule tai ymmärrä.
State your intentions.
Kerro toiselle aikeistasi.
Intervene in action when necessary.
Korjaa toista tarvittaessa.
The overall amount of data increased to over sixty (60) hours of recorded material, of which about twenty-six (26) hours was used in analysis.
Videonauhoitettua materiaalia kertyi yli 60 tuntia, josta tutkimuksessa käytettiin noin 26 tuntia.
The primary research method was ethnomethodological conversation analysis, which considers talk and interaction as structurally organized social action.
Pääasiallinen tutkimusmenetelmä on etnometodologinen keskustelunanalyysi, jossa puhetta tarkastellaan rakenteellisesti jäsentyneenä sosiaalisena toimintana.
The unperformed action is carried out after one flight crew member has reminded the other to perform it.
Puuttuva toiminto tuotetaan sen jälkeen, kun miehistön toinen osapuoli on muistuttanut lentäjää tämän velvollisuudesta suorittaa kyseinen tehtävä.
The research data was collected by videotaping Finnair pilot training sessions in the Airbus A320 flight simulator at the Finnair Flight Training Center, Vantaa, Finland.
Tutkimusaineisto kerättiin videoimalla Finnairin lentokoulutuskeskuksen Airbus A320-lentosimulaattorissa toteutettuja, reittilento-olosuhteisiin sijoitettuja koulutuslentoja.
In light of this study, the most common problem in maintaining the sequential order of action is so-called premature actions , in which the pilot orients prematurely to some particular flight action.
Tutkimuksen valossa yleisin tehtävien ajoittamiseen liittyvä ongelma on niin kutsutut ennenaikaiset toiminnot , joissa lentäjä orientoituu liian aikaisin johonkin tehtävään ohjaamossa.
The task sequence also temporarily breaks down in so-called absent actions , in which the pilot fails to perform the action s/he is responsible for.
Tehtäväjärjestys rikkoontuu hetkellisesti myös niin kutsutuissa puuttuvissa toiminnoissa , joissa lentäjä jättää tekemättä omalle vastuu-alueelleen kuuluvan tehtävän.
Flight safety and efficiency requires that airline pilots have a shared understanding of what is going on both inside and outside the cockpit during the flight.
Lentämisen turvallisuuden ja tehokkuuden kannalta on tärkeää, että kapteeni ja perämies jakavat yhteisen ymmärryksen ilma-aluksen ohjaamon sisä- ja ulkopuolisista tapahtumista lennolla.
The joint awareness of the action-in-progress is created and sustained through multiple interactions, such as talk, gestures and bodily orientations.
Jaettua tietoisuutta meneillään olevasta toiminnasta luodaan ja ylläpidetään ohjaamossa puheen, eleiden ja kehollisten orientaatioiden avulla.
The flight crew must carry out the tasks and actions in a strict sequence.
Yksittäinen lento koostuu lukuisista tehtävistä ja toiminnoista, jotka tulee suorittaa tietyssä ennalta määrätyssä järjestyksessä.
The premature orientations resolved by the pilots with conversational repairs are more typical in abnormal and emergency situations than in normal conditions.
Lentäjien erilaisten korjauskäytänteiden avulla käsittelemiä ennenaikaisia toimintoja esiintyy eniten hätä- ja poikkeustilanteissa.
The participants in ordinary conversation tend to avoid any potential for conflict and disagreement by mitigating and delaying other-repairs, i.e., the activities of correcting the other speaker.
Esimerkiksi ystävysten välisessä keskustelussa puhujat orientoituvat sosiaalisen solidaarisuuden ylläpitämiseen ja erimielisyyden välttämiseen pehmentämällä ja viivyttämällä kanssakeskustelijan puheen korjaamista (ns. toisen korjaus) ja muita vuorovaikutuksellisesti ongelmallisia toimintoja.
The pilots may momentarily have different understandings of what actions are a) complete, b) in progress and c) to be done next and by whom.
Kapteenilla ja perämiehellä voi ajoittain olla toisistaan poikkeavat käsitykset siitä, mitkä tehtävät on tehty, mitä seuraavaksi tehdään ja kuka tekee.
The interventions accomplished with these practices can also be seen as evidence of a well-functioning interactive back-up system eliminating risks to flight safety.
Lisäksi kyseiset käytänteet muodostavat teknisten ja menetelmällisten varmistusjärjestelmien rinnalle vuorovaikutuksellisen varmistusjärjestelmän, jolla pyritään eliminoimaan turvallisuusriskejä.
The general guidelines provided by the LISA model can be used as a starting point in helping to achieve intersubjectivity not only in cockpit interaction but also in other environments where safety is critical: Listen to what the other is saying.
Tulokset on tiivistetty seuraavaan neljän K:n -malliin, jolla edistetään yhteisen tilannetietoisuuden saavuttamista ilma-aluksen ohjaamossa ja muissa turvallisuuskriittisissä toimintaympäristöissä: Kuuntele mitä toinen sanoo.
The study highlights the different types of repair practices the pilots use to identify and resolve problematic understandings in order to achieve intersubjectivity and optimize flight safety.
Kiinnostus kohdistuu erityisiin korjauskäytänteisiin, joiden avulla miehistön jäsenet paikantavat ja ratkaisevat ongelmia yhteisen ymmärryksen saavuttamiseksi ja lentoturvallisuuden maksimoimiseksi.
Through direct other-repairs, they rather orient to the rapid achievement of intersubjectivity in order to ensure the safety of the flight.
Suorilla toisen korjauksilla lentäjät eivät ensisijaisesti orientoidukaan kasvotyöhön, vaan yhteisen tilannetietoisuuden nopeaan saavuttamiseen lentoturvallisuuden varmistamiseksi.
The instances describe situations in which the pilots have difficulty in terms of speaking, hearing or understanding the cockpit talk and in terms of maintaining the sequential order of flight tasks and activities.
Tutkimuksessa analysoidaan intersubjektiivisen ymmärryksen ongelmia, jotka liittyivät ohjaamopuheen tuottamiseen, kuulemiseen ja ymmärtämiseen sekä työtehtävien ja toimintojen ajoittamiseen.
In everyday settings, other-repairs performed straightforwardly and without delay are largely detrimental to social solidarity and possibly threatening to the face of the interlocutor.
Arkikeskustelussa tapahtuvat suorat, lieventämättömät toisen korjaukset ovatkin usein uhka kasvoille herättäessään ristiriitaa ja eripuraa puhujien kesken.
Direct, overt other-repairs can be accomplished without conflict or discord in cockpit interaction.
Ohjaamovuorovaikutukselle erityistä on se, että kapteeni ja perämies saattavat korjata toinen toisiaan suoraan ja viipyilemättä ilman, että keskustelussa esiintyy jännitettä tai erimielisyyttä.
The analysis focused specifically on the role of pointing gestures in the achievement of intersubjectivity.
Tutkimuksessa tarkastellaan erityisesti osoittavien eleiden merkitystä jaetun tietoisuuden saavuttamisessa ohjaamovuorovaikutuksessa.
The pilots not only identify episodes of problematic understandings, but also demonstrate their professional competence and know-how by their actions for repairing and reminding.
Korjaus- ja muistuttamiskäytänteiden avulla lentäjät sekä paikantavat ohjaamovuorovaikutuksen ongelmakohtia että ilmaisevat ammatillista osaamistaan ja tieto-taitoaan käytännössä.
In the sessions, the pilots practiced a training technique called Line-Oriented Flight Training (LOFT), in which they must process a variety of scripted real-time scenarios including routine, abnormal and emergency situations.
Kyseessä on määräajoin tapahtuva kertauskoulutus, jossa Finnairin lentäjät harjoittelevat toimimista normaali- ja hätätilanteissa.
This study concerns the interactive achievement and maintenance of mutual awareness between commander and co-pilot in the cockpit environment.
Sosiaalipsykologian alaan kuuluvassa väitöskirjassa tarkastellaan lentäjien yhteisen ymmärryksen eli intersubjektiivisuuden saavuttamista ohjaamoympäristössä.
Although a secondary method only, ethnography was of great importance in providing the necessary background understanding for the detailed analysis of videotaped interactions.
Ohjaamovuorovaikutuksen analyysissa hyödynnetään myös etnografiaa, joka tarjoaa tutkijalle välttämätöntä taustatietoa ilma-aluksen ohjaamosta toimintaympäristönä.
The data analysis was based on comparisons between cockpit interaction and ordinary conversation (the non-institutional form of talk).
Aineiston analyysissa korostuu vertaileva ote ohjaamovuorovaikutuksen ja arkikeskustelun välillä.
The pilots use not only talk, but also different kinds of visual activity as resources for processing the intersubjective problems in cockpit interaction.
Puheen ohella lentäjät hyödyntävät myös kehollista viestintää yhteisen ymmärryksen ongelmien käsittelyssä lennolla.
In contrast to ordinary talk, the pilots main orientation is not towards face work in the activity of correcting one another.
Puheen yhteydessä tuotetuilla osoittavilla eleillä lentäjät paitsi ilmaisevat kehollisen orientaationsa myös ohjaavat toisen osapuolen huomiota monimutkaisten järjestelmien varaan rakentuvassa toimintaympäristössä.
lots to allocate flight tasks and specify the information sources employed in the production of talk.
Puheen ja osoittamisen koordinoinnilla lentäjät lisäksi jakavat tehtäviä ohjaamossa sekä määrittävät tiedon lähteenä käytettyjä laitteita ja järjestelmiä, kuten elektroniset näytöt.
The study makes a practical contribution to CRM training methods by offering new insights for flight instructors and other training personnel to utilize in teaching trainees non-technical skills.
Tutkimus tarjoaa välineitä liikennelentäjien ja muiden usean ohjaajan ohjaamoympäristössä toimivien lentäjien (Engl.
In focusing on the processes of cooperation and interaction, the research is closely related to the subject domains of pilot professional training called Crew Resource Management (CRM).
multi-pilot aircraft) ammatilliseen koulutukseen liittyvän miehistöyhteistyökoulutuksen kehittämiseen.
The research is a qualitative empirical study.
Tutkimus on laadullinen empiirinen tutkimus.
The Satirical Autocrats: Political humour in the Finnish public sphere
Satiiriset Itse valtiaat: Poliittinen huumori suomalaisessa julkisuudessa
The main method of analysis is discourse analysis.
Keskeinen analyysimenetelmä tutkimuksessa on diskurssianalyysi.
The research is particularly located in the field of media culture, yet it also employs studies and debates from other disciplines.
Tutkimus paikantuu erityisesti mediakulttuurin tutkimuskenttään, joskin siinä on hyödynnetty myös muiden tieteenalojen keskusteluja ja tutkimuksia.
Whereas individualization and emotionalism are widespread features of the late-modern Western societies, it is surprising to see the extent to which debates on politics is gendered in 21st century Finland.
Siinä missä yksilöllistymistä ja emotionalisoitumista voi pitää länsimaisten myöhäismodernien yhteiskuntien ominaispiirteinä, on yllättävää, kuinka sukupuolistuneella tavalla politiikasta ja poliittisesta viihteestä keskustellaan 2000-luvun alun Suomessa.
The main result of this study can be highlighted as the following: Humour is not detached from politics, but rather is articulated in many ways as part of the political system.
Tutkimuksen keskeisimmän tuloksen voi kiteyttää seuraavasti: Huumori ei ole irrallaan politiikasta, vaan niveltyy monin tavoin osaksi poliittista järjestelmää.
Due to its pioneering nature, it produces novel viewpoints for the study on political communication.
Pioneeriluonteensa vuoksi tutkimus tuottaa uudenlaisia näkökulmia poliittisen viestinnän tutkimiseen.
Attention has also been paid to the ways in which cultural categorizations circulate from medium to medium.
Tutkimuksessa kiinnitetään huomiota myös siihen, kuinka kulttuuriset jäsennykset kiertävät mediasta toiseen.
The study concludes that political entertainment and related debates do not only produce cultural citizenship but also political citizenship.
Tutkimus osoittaa, että poliittinen viihde ja siitä käytävä keskustelu eivät tuota vain kulttuurista kansalaisuutta, vaan myös poliittista kansalaisuutta.
Both political humour and social debates on the topic socialize citizens into certain ways of conceptualizing and engaging with politics; they also strengthen, challenge and marginalize different political discourses.
Niin poliittinen huumori kuin siitä käytävä keskustelu sosiaalistavat kansalaisia tietynlaisiin politiikkaa koskeviin ajattelu- ja toimintatapoihin sekä vahvistavat, haastavat ja marginalisoivat erilaisia politiikkaan liittyviä diskursseja.
The key research question of this study is how <i>The Autocrats</i> and related public debates participate in the production of the cultural conceptions of politics.
Tutkimuksen keskeinen kysymys on, miten <i>Itse valtiaat</i> ja siitä käytävä julkinen keskustelu osallistuvat politiikkaa koskevien kulttuuristen käsitysten tuottamiseen.
The series as well as other political entertainment programmes are part of a phenomenon which is identified as the entertainmentalization of politics.
Sarja ja sen kaltaiset poliittiset viihdeohjelmat ovat osa politiikan julkisuuden viihteellistymiseksi kutsuttua ilmiökenttää.