natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Even though the interviewees came from different parts of the world, their narratives were strikingly similar, as the interviewees talked extensively about school shooters’ bullying experiences and other social problems shooters had faced as well as bullying experiences the interviewees had encountered in their own lives.
Haastateltavat kertoivat laajasti koulusurmaajien kiusaamiskokemuksista ja muista sosiaalista ongelmista joita nämä ovat kohdanneet, minkä lisäksi he kertoivat myös omista kiusaamiskokemuksistaan.
We also found that people deeply interested in school shootings can be divided into three groups based on how radical their opinions related to school shootings are: people with neutral opinions, people who sympathize with some school shooters, and people who are interested in conducting a massacre of their own.
Tämän lisäksi koulusurmista voimakkaasti kiinnostuneet voidaan jakaa kolmeen ryhmään riippuen siitä, kuinka radikaaleja heidän mielipiteensä koulusurmiin liittyen ovat.
The study had two phases.
Tutkimus oli kaksivaiheinen.
Appreciative management in health care
Arvostava johtaminen terveydenhuollossa
The degree of unity was examined by Cronbach’s Alpha.
Osioiden yhtenäisyyttä tarkasteltiin Cronbachin alfan avulla.
The developed survey instrument (AMS 1.0) has a 5-step Likert-scale.
Kehitetyssä mittarissa (AMS 1,0) on 5-portainen Likert-asteikko.
Appreciative management was implemented less well by staff than by managers.
Arvostava johtaminen toteutui henkilökunnan mukaan heikommin kuin johtajien mukaan.
The instrument was piloted and pretested empirically.
Mittari pilotoitiin ja esitestattiin empiirisesti.
The statements were also piloted in a group of nurse scientists (n = 8) and pretested in two health care organizations (n = 229 staff participants and 95 managers).
Väittämät pilotoitiin hoitotieteellisessä asiantuntijaryhmässä (n = 8) ja esitestattiin kahdessa terveydenhuollon organisaatiossa (n = 229 henkilökuntavastaajaa, 95 johtajaa).
The statements of the instrument (83) are categorised into Systematic Management (21), Equality (16), Appreciation of Know-How (23), and the Promotion of Wellbeing at Work (23).
Mittarin väittämät (83) jakautuvat suunnitelmalliseen johtamiseen (21), tasa-arvoisuuteen (16), osaamisen arvostamiseen ja työssä jaksamisen edistämiseen (23).
The Delphi-study the essays written by young adults were utilized to pick up statements which could be included in the instrument.
Delfoi-tutkimuksen toisessa vaiheessa nuorten aikuisten kirjoittamia esseitä hyödynnettiin poimimalla niistä väittämiä mittariin.
During the first phase, the appreciative management instrument was developed by means of concept analysis, systematic literature review and a Delphi-study.
Ensimmäisessä vaiheessa kehitettiin arvostavan johtamisen mittari käsiteanalyysin, kirjallisuuskatsauksen ja delfoi-tutkimuksen avulla.
The results were also compared to background variables by t test, ANOVA and post-hoc testing.
Mittarin pää- ja alaluokittaisia tuloksia vertailtiin taustamuuttujien osalta sekä t-testin että ANOVAn ja sen Post Hoc -testin avulla.
In the first phase, a Delphi-study described young adults’ views about management in the job of their dreams, based on framed essays (n = 76) written by students (n = 68) and young nurses (n = 8).
Delfoi-tutkimuksen ensimmäisessä vaiheessa nuoret aikuiset (n = 68 opiskelijaa ja n = 8 nuorta hoitajaa) kirjoittivat kehyskertomuksellisia esseitä (n = 76), joissa he kuvasivat näkemyksiään unelmiensa työstä ja johtamisesta.
In addition, there were 21 background questions for staff (28 for managers) including questions on Leaving a Profession (3), Leaving Work (2x13), Career Development, and Flexibility at Work.
Kyselylomakkeessa oli myös vastaajaa itseään ja hänen nykyistä työtään koskevat taustakysymykset, henkilökunnalle 21 ja johtajille 28, mukaan lukien ammatista lähtemistä (3), työstä lähtemistä (2x13), urakehitystä (7) ja joustavuutta työssä (10) koskevat kysymykset.
The statements were the same for staff and managers, although the manager survey was specifically adapted for the target group.
Henkilöstön ja johtajien kysymykset olivat sisällöltään samoja, mutta johtajakyselyssä väittämät muutettiin johtajalähtöisiksi.
It also looked to describe how appreciative management occurs in health care environments in Finland and describe the connections between appreciative management and a commitment to work, leaving work and a profession, career development, and flexibility at work.
Tutkimuksen tarkoituksena oli kehittää validi ja reliaabeli arvostavan johtamisen mittari sekä kuvata, mitä arvostava johtaminen on, miten se toteutuu terveydenhuollon organisaatioissa ja mitä yhteyttä sillä on työhön sitoutumiseen, työstä lähtemiseen, ammatista lähtemiseen, urakehitykseen ja joustavuuteen työssä.
The results of the study can also be applied to other non-health related professions and sciences.
Arvostavan johtamisen tuloksia voidaan soveltaa terveydenhuoltoalan ohella myös muihin ammatteihin sekä muille tieteenaloille.
Appreciative management also showed a connection to a current intention to leave work among staff respondents, which meant that the lower the perception of appreciative management, the more likely there was an intention to leave work.
Arvostavan johtamisen ja henkilökuntavastaajien mahdolliset nykyiset työstä lähtemissyyt olivat yhteydessä siten, että mitä vähemmän arvostavaa johtamista oli, sitä enemmän työstä lähdettiin.
The second phase of the study described appreciative management, as realized by a survey of 2671 staff participants and 426 managers.
Toisessa tutkimusvaiheessa kuvattiin arvostavan johtamisen toteutumista kyselyn avulla (n = 2671 henkilökuntavastaajaa, 426 johtajaa).Aineistosta muodostettiin keskiarvosummamuuttujia pääluokka- ja alaluokkakohtaisesti.
Appreciative management had no connection to staff flexibility at work but showed a connection with the manager’s flexibility.
Arvostava johtaminen ei ollut yhteydessä henkilökunnan joustavuuteen työssä, mutta yhteys johtajien joustavuuteen työssä oli siten, että yhteys oli suurin työssä jaksamisen edistämiseen ja pienin osaamisen arvostamiseen.
According to the findings of the essays in the Delphi study, appreciative management is systematic management and focuses on equality, the appreciation of know-how and the promotion of wellbeing at work.
Tämän tutkimuksen esseeaineiston mukaan arvostava johtaminen on suunnitelmallista johtamista, tasa-arvoisuutta, osaamisen arvostamista ja työssä jaksamisen edistämistä.
Content analysis was used to analyse the concept analysis articles, literature review and framed essays.
Käsiteanalyysin, kirjallisuuskatsauksen ja esseeaineisto analysoitiin sisällön analyysilla.
The results of this study on appreciative management can further manager’s knowledge in the health care setting, and also their education.
Näiden tutkimustulosten avulla voidaan lisätä johtamisosaamista terveydenhuollon organisaatioissa ja johtajien koulutuksessa.
The concept of appreciative management was defined using concept analysis (n = 14).
Käsiteanalyysin (n = 14) avulla kuvattiin arvostavan johtamisen käsitettä.
The weakest recognition was given to systematic management.
Parhaiten toteutui tasa-arvoisuus ja heikoiten suunnitelmallinen johtaminen.
The essays provided a complementary view of appreciative management, adding to formal previous literature which described appreciative management to be an appreciation of professionalism, and interaction and collaboration with staff.
Aikaisempaan tutkimukseen perustuvan kirjallisuuskatsauksen mukaan arvostava johtaminen on ammattitaidon arvostamista, vuorovaikutusta ja yhteistyötä henkilöstön kanssa.
The connections between appreciative management and commitment to work, leaving work and profession, career development, and flexibility at work were also studied using Pearson’s correlation.
Pearsonin korrelaatiokertoimella tutkittiin arvostavan johtamisen yhteyttä sitoutumiseen, työstä lähtemiseen, ammatista lähtemiseen, urakehitykseen ja joustavuuteen työssä.
According to the results of the study, appreciative management is well realized in the health care organizations, with most recognition being given to equality.
Arvostava johtaminen toteutui terveydenhuollon organisaatioissa hyvin.
Within the study, results relating to a commitment to work were average, and appreciative management was increasingly connected to increasing work commitment.
Arvostava johtaminen oli yhteydessä työhön sitoutumiseen siten, että mitä enemmän arvostavaa johtamista oli, sitä enemmän työhön sitouduttiin.
The writers of the essays were then asked if the statements corresponded with their views of appreciative management.
Esseitä kirjoittaneet arvioivat kaksi iteraatiokierrosta käsittävällä likert-asteikollisella tutkimuksella, vastasivatko väittämät heidän käsityksiään arvostavasta johtamisesta.
The description of appreciative management was focused on defining appreciative management and how it has been previously studied by way of a systematic literature review (n = 20).
Kirjallisuuskatsauksen (n = 20) avulla tarkennettiin arvostavan johtamisen kuvausta siitä, mitä arvostavalla johtamisella tarkoitetaan ja miten arvostavaa johtamista on tutkittu.
Appreciative management was seen to have no connection to leaving a profession, and a showed a moderate connection to career development.
Arvostavan johtamisen yhteys urakehitykseen oli kohtalaista.
The analysis section of the thesis is divided into three parts.
Analyysiosio on jaettu kolmeen osaan.
The changes in the culture and the political atmosphere in the United States in the recent years have made the story seem more plausible.
Muutokset Yhdysvaltojen kulttuurissa ja poliittisessa ilmapiirissä ovat tehneet tarinasta uskottavamman.
I will look at what kinds of changes the adapters have made to the story and the characters and what the reasons behind these changes are.
Tutkin millaisia muutoksia adaptoijat ovat tehneet tarinaan ja hahmoihin ja mitkä ovat syyt näiden muutosten taustalla.
During the recent years, viewers of the television series have been worried that women’s rights, especially reproductive rights and abortion, are under attack from the religious right.
Viime vuosina The Handmaid’s Tale – Orjattaresi -sarjan katsojat ovat olleet huolissaan siitä, että naisten oikeudet – etenkin lisääntymis- ja aborttioikeudet – ovat olleet uskonnollisen oikeiston hyökkäysten kohteena.
In addition to that, the adapters have made several choices to move the story to the current time and to add new, relevant themes to it.
Sen lisäksi adaptoijat ovat tehneet useita valintoja siirtääkseen tarinan nykyaikaan ja lisätäkseen uusia, ajankohtaisia aiheita siihen.
The culture in which an adaptation is made affects the adaptation itself, and this is especially true for The Handmaid’s Tale, where the story is moved from the near future of the 1980’s to the near future of the 2010’s.
Kulttuuri, jossa adaptaatio tehdään, vaikuttaa itse adaptaatioon, ja tämä on totta etenkin tässä tapauksessa, jossa adaptoitava tarina on siirretty 1980-luvun lähitulevaisuudesta 2010-luvun lähitulevaisuuteen.
This has led to demonstrators wearing clothes fashioned after the dresses of the Handmaids from the television series in women’s rights demonstrations.
Tämä on johtanut siihen, että mielenosoittajat ovat pukeutuneet orjattarien pukujen mukaan tehtyihin vaatteisiin osallistuessaan naisten oikeuksia puolustaviin mielenosoituksiin.
The television series adaptation based on the book premiered on the streaming service Hulu in April 2017.
Kirjaan perustuvan televisiosarjan ensimmäinen jakso julkaistiin Hulu-suoratoistopalvelussa huhtikuussa 2017.
As has been theorized in the adaptational field, multiple different factors affect the adapters’ choices during an adaptation process.
Kuten adaptaatiota tutkiessa on teoretisoitu, monet eri asiat vaikuttavat adaptoijien valintoihin adaptaatioprosessin aikana.
The theoretical framework consists mainly of adaptational theory, with an emphasis on texts from Linda Hutcheon and Robert Stam, and a collection of academic articles written about The Handmaid’s Tale.
Tutkielman teoreettinen viitekehys koostuu pääosin adaptaatioteoriasta, keskittyen erityisesti Linda Hutcheonin ja Robert Stamin teksteihin, sekä kokoelmasta Orjattaresi-kirjasta kirjoitetuista akateemisista artikkeleista.
These themes are the agency of female characters, religion, and language and thought.
Nämä teemat ovat naishahmojen toiminnallisuus, uskonto, sekä kieli ja ajatukset.
The aim of this thesis is to study what has changed and what has been changed when making this television series into a relevant adaptation of the book.
Tämän tutkielman tarkoituksena on tutkia mikä on muuttunut ja mitä on muutettu tehdessä tästä kirjasta ajankohtaista televisiosarja-adaptaatiota.
The third part discusses the decision to omit the epilogue of the book from the television series, and how this affects the story.
Kolmas osa pohtii päätöstä jättää kirjan epilogi pois sarjasta ja sitä, miten tämä päätös vaikuttaa tarinaan.
Instead of individual scenes, I focus on a collection of larger themes and the way they are handled in the television adaptation.
Yksittäisten kohtausten sijaan keskityn kokoelmaan suurempia teemoja ja niiden käsittelyä tässä adaptaatiossa.
Some chapters also include specific theories that are relevant to the theme in question, such as Foucault’s theory of discourse and power in the chapter concerning language and thought and the control imposed on them in both versions of The Handmaid’s Tale.
Joissakin luvuissa on myös käytetty yksittäisiä, juuri kyseiseen teemaan liittyviä teorioita kuten Foucaultin diskurssi- ja valtateoriaa luvussa, joka käsittelee kieltä ja ajatuksia ja niiden kontrollointia eri versioissa.
The first season included most of the plot of the novel, and the second season continued the story forward.
Ensimmäinen tuotantokausi sisälsi lähes kaiken kirjan juonesta ja toinen kausi vei juonta kirjaa pidemmälle.
The first discusses three themes that are present in both the novel and the television series but are represented in different ways in the two versions.
Ensimmäinen käsittelee kolmea eri teemaa, jotka ovat läsnä sekä kirjassa että televisiosarjassa, mutta joita käsitellään niissä eri tavoin.
The series was renewed for a second season less than a month later due to its popularity.
Suuren suosion ansiosta sarjaa päätettiin jatkaa toiselle kaudelle jo alle kuukausi ensi-illan jälkeen.
The television show has been called extremely relevant in the current society of the United States.
The Handmaid’s Tale – Orjattaresi -sarjaa on kutsuttu äärimmäisen ajankohtaiseksi Yhdysvaltojen nykyisessä yhteiskunnassa.
This was found to be true in this study as well.
Myös tämän tutkielman tulokset tukevat tätä päätelmää.
Situating the story close to the current day allows the adapters to include such relevant themes as the overturning of the same-sex marriage in the show.
Tapahtumien siirtäminen nykyaikaan antaa adaptoijille mahdollisuuden lisätä tarinaan ajankohtaisia aiheita kuten tasa-arvoisen avioliittolain kumoaminen.
Deciding to make the language use of the characters less controlled than it is in the novel also increases the agency of the characters.
Päätös vähentää hahmojen kielenkäyttöön liittyvää kontrollia päätyy samalla lisäämään hahmojen toiminnallisuutta.
In this thesis, I examine the book The Handmaid’s Tale and the first two seasons of the television series adaptation made from it. Margaret Atwood wrote the dystopian story of The Handmaid’s Tale in the 1980’s inspired by, among other things, the rise of the religious right in the United States.
Margaret Atwood kirjoitti tämän dystooppisen tarinan 1980-luvulla inspiraationaan muun muassa uskonnollisen oikeiston nousu Yhdysvalloissa.
The second part discusses two themes that have been added or greatly expanded in the television series compared to the book, which are sexual minorities, and diplomacy and media.
Toinen osa käsittelee kahta teemaa, jotka on lisätty televisiosarjaan tai joiden merkitystä siinä on kasvatettu merkittävästi.
One of the key findings of this thesis was the fact that the many choices the adapters make to change a text are connected to each other.
Tutkielmassa selviää, että adaptoijien tekemät päätökset liittyvät ja vaikuttavat toisiinsa.
And deciding to make the protagonist a more active and resistant character also makes her less complex than her counterpart in the book.
Ja päätös tehdä päähenkilöstä aktiivisempi ja vahvemmin valtaapitäviä vastustava johtaa siihen, että hahmosta tulee yksitahoisempi kuin mitä kirjan päähenkilö on. Eri teemojen analysointi osoitti, että on olemassa kaksi pääsyytä sille, miksi The Handmaid’s Tale – Orjattaresi -sarjaa pidetään niin ajankohtaisena.
According to the results, 21.6% of the healthcare workers felt depressed and 54.1% of respondents felt exhausted.
Tulosten mukaan masentuneeksi itsensä tuntevia hoitotyöntekijöitä oli 21,6 % ja uupuneeksi koki itsensä 54,1% vastaajista.
The empirical material was collected during the years 1996-1997 and, in part, in 2002, by means of questionnaires and interviews.
Tutkimuksen empiirinen aineisto koottiin vuosina 1996-1997 ja osin 2002 kyselylomakkeiden ja haastattelujen avulla.
The causes of depression were mainly related to the world of work (69.2%), the workplace community, the work itself, or organisational matters.
Koetun masennuksen syyt olivat pääasiassa työelämään liittyviä (69,2%): työyhteisöllisiä, työstä johtuvia tai organisatorisia.
In this research, the emphasis has been on the understanding and phenomenological approach.
Tutkimuksessa painottuu ymmärtävä, fenomenologinen lähestymistapa.
Additionally the Annual Municipal Reports of the Pirkanmaa Healthcare Authority of 1996-2001 and the personnel reports from the years 1998-2001, were used as research material.
Lisäksi käytettiin tutkimusmateriaaleina Pirkanmaan sairaanhoitopiirin vuosikertomuksia ajalta 1996-2001 ja henkilöstökertomuksia ajalta 1998-2001.
The researcher was additionally concerned in discovering how the workplace appeared from the point of view of the healthcare workers themselves, and also what expectations they held for the kind of organisation which would increase their own well-being.
Lisäksi keskitytään siihen, minkälaisina työyhteisöt näyttäytyivät hoitotyöntekijöiden kokemuksina ja minkälaisia odotuksia he loivat hyvinvointia edistäville organisaatioille.
Both the individual and the workplace support mechanisms which those who were suffering from depression had used, was also reviewed.
Tutkimuksessa selviteltiin myös masentuneiden käyttämiä sekä yksilöllisiä että työyhteisöllisiä tukitoimia.
The researched organisations were considered to be rather reactive.
Terveydenhuollon organisaatiot todettiin osin reaktiivisiksi ja jähmeiksi.
It was seldom that organisational supporting measures were recognised and used.
Kokonaisvaltaiset tukitoimet ja toimintamallit puuttuivat.
The background of this research is the apparent increase of problems within the public health care working environment and the symptoms of depression shown by healthcare personnel in the 1990 s. This research relates to the Finnish national project on depression, named Mieli maasta , which was conducted during the years of 1994 -1998.
Väitöskirjatutkimuksen taustana on 1990-luvulla terveydenhuollon toimintaympäristöjen ongelmien ja hoitotyöntekijöiden henkisen masennusoireilun oletettu lisääntyminen.
The purpose of this research has been to describe the associations which those healthcare workers who were suffering from depression, themselves attributed to their indisposition, namely their working environment, the work itself, and their own capacity for coping with, and controlling the work.
Riittämättömyyden tunteet kohdistuivat muun muassa ylisuuriin työmääriin, ajankäyttöön, tehtävien ja opittavan paljouteen, potilaiden runsaisiin ongelmiin, koulutuksen, omien voimavarojen ja työkykyisyyden riittämättömyyteen.
There were many expectations which were voiced to organisation managements, to colleagues and to workers health care services.
Toiveita masennuksen ehkäisemistoimenpiteiksi kohdistettiin hallinnolle ja organisaatiolle runsaasti.
These organisations did not give priority to measures which would have assisted the depressed members of healthcare personnel to avoid work-related fatigue.
Organisaasioissa ei myöskään pääosin tuettu hoitohenkilöstön jaksamista.
There were not, on an organisational level, many operational models which related to the workplace community and which would offer support and help to avoid and to alleviate the depression.
Masennus todettiin kehämäiseksi, jolloin työyhteisössä masennusta saattavat vahvistaa monet tekijät, kuten asianomaisen tunne osaamattomuudesta ja palaute huonosti tehdystä työstä tai virheestä.
Workplace communities are reviewed with the help of both a functioning organisational model and a bureaucratised and crisis affected organisational model.
Tutkimuksen tuloksissa todettujen jähmeiden ja hitaasti uusiutuvien organisaatioiden toimintakulttuurien kehittämiseksi tarvitaan hallintotieteellistä tutkimusta, joka paneutuu sekä työkulttuuriseen että organisaatioiden rakenteiden kehittämiseen tähtäävään tutkimukseen.
The characteristics of depression mentioned by the healthcare workers were rather similar to the diagnosed symptoms of depression.
Masennuksen koettiin olevan yhteydessä potilaan hoidon laadullisuuteen.
The feeling, both of diminishing control over the work and of the increase in the workload, were typical comments by those who suffered from depression.
Osaamattomuus lisää arvottomuuden tunnetta ja jälleen vahvistaa masennusta, jolloin pärjäämättömyyden tunne entisestään lisääntyy.
The main objective of this research has been to increase the amount of research-based information on those factors relating to organisations and the workplace, which are contributory to the depression suffered by healthcare personnel.
Tutkimuksessa tarkastellaan kohdeorganisaatioiden hoitotyöntekijöiden masennuksen kokemuksia ja niiden yhteyksiä työyhteisötekijöihin.
This research was carried out among the healthcare personnel of five hospitals (N=255) in the Pirkanmaa Healthcare Authority district.
Tutkimuksen kohteena olevat Pirkanmaan sairaanhoitopiirin viisi sairaalaa ovat osaltaan olleet erilaisten rakenteellisten ja toiminnallisten muutosten kohteina.
Uncontrolled and partly unreasonable changes in the world of work, management which had become distanced from the actual work, along with the workplace culture, were found to be significant.
Johtamisen välineiden puutteellisuudet ilmenivät osin palautumisena vanhoihin johtamiskäytäntöihin ja eriytymiseen ydintyöstä.
The phenomenological approach in this research means that the organisational, workplace and administrative phenomena appear through the healthcare worker s personal depression experiences, mainly as contexts of situationality.
Muutosten seurauksina kyseisissä organisaatioissa ilmeni henkilöstöresurssien niukkenemista, työsuhteiden määräaikaisuuden kasvua, sijaistyövoiman käytön vähäisyyttä ja organisaatioiden ilmapiirin huonontumista.
The experiences and associations of depression in healthcare workers are reviewed with the help of consciousness of different human existence forms, situationality and physique dimensions developed by philosopher Lauri Rauhala.
Terveydenhuollon organisaatiot tulisi kehittää joustaviksi, jolloin ne tukisivat henkilöstön jaksamista ja ammatillista uusiutumista.
These related both to expanding the range of supporting measures and to an improvement of the efficacy of management and the functioning of work cultures.
Osa odotuksista liittyi konkreettisiin tukitoimiin, kuten kuntoutus ja virkistys.
Characteristic of the working culture was the phenomenon that however much work was done it was insufficient.
Organisaatioissa muutosten valmistelut todettiin puutteellisiksi ja niiden perustelut hatariksi.
The information collected by the closed questions in the first questionnaire was analysed by statistical methods and the information collected by open questions, in both questionnaires and by interviews, was analysed by qualitative methods.
Analyysin yhteenvetona löytyi kolme merkitysryhmää: sisäänpäin heijastava, ulospäin heijastava ja tasapainoisuutta heijastava.