natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2) What kind of characteristics can be found on situations where there are compassionate acts in kindergarten?
2) Millaisia piirteitä myötätuntotekotilanteissa ilmenee päiväkodissa?
This survey was conducted in one Finnish metropolitan area kindergarten class where there were 27 children, aged 2¬–5, two early childhood education teachers, two nurses and one nursing student doing her practical training.
Ryhmässä työskenteli kaksi lastentarhanopettajaa ja kaksi lastenhoitajaa sekä harjoittelu-jaksollaan oleva lähihoitajaopiskelija.
In this kindergarten class the acts of compassion consisted of the acts of comforting, helping, influencing the person or matter that produced the need for compassion, flexibility, including, sharing and humour.
Ryhmässä tehdyt myötätuntoteot ilmenivät lohduttamisen, auttamisen, mielipahan aiheuttajaan puuttumisen, joustamisen, mukaan ottamisen, jakamisen sekä huumorin käyttämisen tekoina.
I conducted this research by using an observation method resembling ethnography and analysing the data using Grounded Theory -method.
Aineiston analyysissä hyödynsin Grounded Theory -menetelmää.
In this research construction of compassion included different ways of noticing the need for compassion, situational factors and assessments and acts of compassion.
Tutkimuksessa havaitsin, että myötätunnon rakentumiseen liittyi mielipahan havaitsemista, tilannetekijöitä sekä toisen mielipahaa lieventäviä tekoja.
16 participants were male and 15 were female.
Näistä henkilöistä 16 oli miehiä ja 15 naisia.
"Because I can do my own part in saving this planet" : students’ views and actions on the recycling of food packaging
’’Sillä voin tehdä oman osani tämän maapallon pelastamiseksi’’ : opiskelijoiden näkemyksiä ja toimintatapoja elintarvikepakkauksien kierrättämisestä
The research was conducted as an online survey and it had 31 participants.
Tutkimus toteutettiin verkkokyselynä ja siihen osallistui 31 henkilöä.
In addition, the aim is to study whether products are chosen based on ecological packaging.
Lisäksi tavoitteena oli selvittää, valitaanko tuot-teita ekologisen pakkauksen perusteella.
The age of participants ranged from 19 to 28 and they were all students from Helsinki.
Osallistujat olivat iältään 19–28-vuotiaita helsinkiläisiä opiskelijoita.
Previous research has concluded that highly educated individuals recycle more than those who have a lower level of education.
Aiemmissa tutkimuksissa on todettu, että korkeammin koulutetut henkilöt kierrättävät enemmän vähemmän koulusta saaneet.
Through the technique of thematization, the responses were divided into different categories which were then used to answer the research questions.
Teemoitte-lulla vastauksia jaoteltiin eri kategorioihin, joiden pohjalta tutkimuskysymyksiin etsittiin vastauk-sia.
The method of content analysis was applied to the responses.
Saatuja vastauksia analysoitiin sisällönanalyysin menetelmin.
Regarding the choice of food packaging, research has found that consumers have an increasing desire for sustainability also in terms of packaging.
Elintarvikepakkauksien valintaa koskien on tutkimuksissa käynyt ilmi, että kuluttajat yhä enemmän toivovat hankkimil-taan tuotteilta ekologisuutta myöskin pakkauksien osalta.
In order to get even more people to recycle, the importance of education and teaching of home economics must be acknowledged; many respondents said to have learned recycling skills at school.
Jotta yhä useampi kierrättäisi, tulee myöskin huomioida koulutuksen ja kotitalousopetuksen merkitys; monet vastaajista kokivat oppineensa kierrättämisen taitoja koulusta.
This research studies the views and actions that students from Helsinki associate with recycling of food packaging.
Tutkimuksessa tarkastellaan helsinkiläisten opiskelijoiden näkemyksiä ja toimintatapoja koskien erityisesti elintarvikepakkauksien kierrättämistä.
The challenges related to recycling are for example the lack of plastic waste containers, which prevents recycling of plastic.
Kierrätyksen haasteena on esimerkiksi muovinkeräysastioiden puute, joka johtaa niiden kierrättämättömyyteen.
The results of this study show that almost all survey participants considered recycling as an important task.
Tutkimuksessa selvisi, että lähes kaikki kyselyyn vastanneet opiskelijat kokivat kierrätyksen tärkeäksi.
The respondents were found through private groups and they studied in different disciplines within the University of Helsinki and Aalto University.
Vastaajat kerättiin eri alan opiskelijoilta Helsingin yliopiston ja Aalto yliopiston opiskelijoiden joukosta suljet-tujen ryhmien kautta.
Another challenge is the limited space designated to waste management, which leads to all sorts of waste put into mixed waste containers.
Lisäksi haasteena ovat pienet jätteiden säilytyksen tilat, joka johtaa jätteen joutumisen sekajätteeseen.
Recycling is seen as an important act as it can diminish the overall amount of waste on this earth.
Kierrättämistä pidetään tärkeänä, jotta maailman jätekuormaa voitaisiin pienentää.
Most of the respondents claimed to occasionally pay attention to the sustainability of packaging when choosing products.
Suurin osa vastaajista kiinnittää ainakin joskus huomiota elintarvikkeiden valinnassa pakkauksen ekologisuuteen.
Consumers’ knowledge on sustainable development and the related recycling skills can be influenced in school for example in home economics classes.
Kestävän kehityksen toimintatapoja, ja sitä kautta myöskin kierrättämisen taitoja voidaan opettaa koulussa, esimerkiksi kotitalousopetuksessa.
Students recycle many types of waste, the extent of which is based on the recycling possibilities provided in the waste management facilities of their housing.
Tutkimukseen osallistuneet opiskelijat kierrättävät useita jätteitä, lähinnä sen puitteissa, mitä jätteitä voidaan oman taloyhtiön jätehuoltopisteellä kierrättää.
Whether a consumer engages in recycling depends on the information and skills that the consumer has, whether they find recycling important as well as easy access to facilities designated for recycling.
Kierrättämisen toteutumiseen vaikut-taa esimerkiksi kuluttajan tiedot ja taidot, kokemus kierrätyksen tärkeydestä ja helppo pääsy kierrätysmahdollisuuksien pariin.
Other reasons for the importance associated with recycling were protecting the nature and environment.
Luonnon ja ympäristön suojelu on myöskin opiskelijoille tärkeitä syitä kierrättää.
However today’s understanding of children both as active actors in their families and as producers of valid information made the topic relevant and important.
Nykypäivän ymmärrys lapsista sekä aktiivisina perheensä toimijoina että tiedon tuottajina teki tutkimusaiheesta ajankohtaisen ja tärkeän.
The data were mainly produced in the form of photographs and diary entries.
Aineistoa tuotettiin pääasiassa valokuvina ja päiväkirjamerkintöinä.
Children bring play also in the families’ non-playful activities.
Lapset tuovat leikkiä myös perheen arjen ei-leikillisiin toimintoihin.
The families were allowed to actively determine their participation in the study and to choose their own ways of collecting the data.
Perheet saivat itse aktiivisesti määrittää osallistumistaan tutkimukseen ja valita omat tapansa kerätä aineistoa.
Play and everyday life form a positive circle where they nourish each other.
Leikki ja perheen arki muodostavat positiivisen kehän, jossa ne ruokkivat toinen toisiaan.
Play can also be seen supporting the child’s agency in family life by providing children tools for participating and making an influence in joint activities.
Leikin voidaan myös katsoa tukevan lapsen toimijuutta perheensä arjessa, koska se tarjoaa lapselle välineen, jonka kautta osallistua ja vaikuttaa yhteiseen toimintaan.
All the families lived in Helsinki metropolitan area and had each at least one child aged between five to seven years old.
Tutkimusjoukon muodostivat neljä pääkaupunkiseudulla asuvaa lapsiperhettä, joihin kuului ainakin yksi 5–7-vuotias lapsi.
Play routines are important for the daily life of families for the flow they bring as well as for the families’ enjoyment and well being.
Leikin rutiinit ovat tärkeitä perheiden arjen sujumisen sekä arjessa viihtymisen ja hyvinvoinnin kannalta.
The data were analysed using both qualitative content analysis and thematic analysis methods.
Aineisto analysoitiin soveltaen sisällönanalyysin ja temaattisen analyysin menetelmiä ja analysoinnissa hyödynnettiin myös narratiivien analyysille tavanomaisia lähestymistapoja.
The data consisted of stimulated recall interviews with the families and was deepened by the families’ self collected material of their play memories.
Tutkimusaineisto koostui perheiden kanssa pidetyistä stimulated recall –haastatteluista, ja sitä syvennettiin perheiden itse vähintään kahden päivän ajalta keräämällä aineistolla perheen leikkimuistoista.
Play can bring family members together and create family the valuable experience of us.
Leikki ja itse leikkijät tuottavat leikkiessään perhettä, liittäen perheenjäseniä yhteen ja luoden arvokasta kokemusta meistä.
The aim is to find out different meanings of play for families in their daily lives and to view at the production of play activities especially from the perspective of children’s agency.
Tutkimuksessa selvitetään leikin merkityksiä perheille heidän arjessaan ja tarkastellaan leikkitoiminnan tuottamista erityisesti lasten toimijuuden näkökulmasta.
Play in Everyday Life and Everyday Life in Play : How Play Becomes a Part of Life in Families with Children
Leikki arjessa ja arki leikeissä : leikin rakentuminen osaksi lapsiperheiden arkea
Children’s involvement in the production of everyday life has not been studied comprehensively in the field of Home Economics Science.
Kotitaloustieteen kentällä lasten osallisuutta arjen tuottamiseen on tutkittu vasta vähän.
This study found play to be a central part of everyday life of families with children.
Tutkimuksessa todettiin leikin olevan keskeinen osa lapsiperheiden arkea.
The purpose of this study was to gain more insight into how play becomes a part of life in families with children.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on saada lisää tietoa leikin rakentumisesta osaksi lapsiperheiden arkea.
The interviews were conducted in a child-centered way to ensure reaching their perspectives.
Haastattelut pyrittiin toteuttamaan lapsilähtöisesti ja mahdollisimman toiminnallisesti lasten näkökulmien tavoittamiseksi samalla osallistuvasti havainnoiden.
The experiences of community and participation through play proved to be the most important factors in the everyday life of families.
Perheiden arjessa merkityksellisimmiksi osoittautuivat leikin kautta toteutuvat yhteisöllisyyden ja osallisuuden kokemukset.
Play was considered as a meaningful function for families with children and as the most natural way for children to act.
Ilmiöstä pyrittiin rakentamaan kokonaisvaltainen kuva ymmärtäen leikki sekä lapsiperheiden arjelle merkityksellisenä että lapsille luontaisimpana tapana toimia.
Play and players themselves produce family as they play.
Sekä perheiden aikuiset että lapset tuottivat aineistoa.
The interviews took place in the spring of 2018.
Haastattelut tehtiin keväällä 2018.
Functional solutions and forms of support, 2.
Toimivat ratkaisut ja tuen muodot, 2.
Stress from work.
Työn kuormittavuus.
Challenges faced by the class teachers, and 3.
Luokanopettajan kohtaamat haasteet sekä 3.
In the case of those pupils whose supporting was most difficult, the teachers felt that their support was not successful, and was therefore insufficient.
Vaikeimmin tuettavien osalta opettajat kokivat, ettei heidän tarjoamansa tuki ole tuloksellista, eikä näin ollen riittävää.
The subject of my study rose from my 15 years of teaching experience and from current societal discussion.
Tutkimukseni aihe syntyi viidentoista vuoden opetuskokemukseni sekä ajankohtaisen yhteiskunnallisen keskustelun tuloksena.
The study showed that class teachers plan and execute forms of special support.
Tutkimuksessa ilmeni, että luokanopettajat suunnittelivat ja toteuttivat erityisen tuen muotoja.
Each of the teachers had at least one special support pupil in their class.
Kaikilla heillä oli luokassaan ainakin yksi erityisen tuen oppilas.
When a special support pupil is integrated in a general education class, budgetary savings should never be grounds for a resolution.
Kun erityisen tuen oppilas integroidaan yleisopetuksen luokkaan, säästötoimet ei-vät koskaan saa olla ratkaisun peruste.
The experiences of the teachers imply that in order to enforce the feeling of result efficacy, attention should be directed to working conditions and development of collective pedagogic planning and operations.
Opettajien kertomukset viittaavat siihen, että tulospystyvyyden tunteen vahvistamiseksi tulisi kiinnittää huomiota työolosuhteisiin ja kehittää kollektiivista pedagogista suunnittelua ja toimintaa.
In Finland, researchers in the field of educational sciences have ended up using the term integration, which better describes the Finnish pedagogic practices in teaching pupils requiring special support.
Suomessa kasvatusalan tutkijat ovat päätyneet käyt-tämään termiä integraatio, joka kuvaa paremmin suomalaista opetuskäytäntöä erityistä tukea vaativien oppi-laiden opetuksessa.
At that stage, the material classified earlier gave rise to three themes: 1.
Palasin aineiston pariin uudelleen loppuvuodesta 2019.Tällöin aiemmin luokitellusta aineistosta nousi esiin kolme teemaa: 1.
To define the teachers’ experiences, I had an inside interview with three class teachers.
Opettajan kokemuksien selvittämiseksi tein sisäpiirihaastattelun kolmelle luokanopettajalle.
With integration, schools make pedagogic decisions and direct their resources to help the pupils.
Integraation myötä koulussa tehdään pedagogisia ratkaisuja ja kohdennetaan resurs-seja oppilaiden auttamiseksi.
Their work was stressful especially when a pupil in the class was showing signs of psychical issues and had a difficult overall situation in life.
Työ oli kuormittavaa varsinkin silloin, kun luokassa oli psyykkisesti oireileva oppilas, jolla oli vaikea kokonaiselämäntilanne.
The study is based on Bandura’s (1997) social learning theory and the concept of self- efficacy.
Tutkimukseni taustalla oli Banduran,(1997) luoma Sosiaalisen oppimisen teoria ja minäpystyvyyden käsite.
A common experience for all the teachers in the study was the feeling of loneliness in the classroom.
Yhteistä kaikille tutkituille opettajille oli luokkahuoneessa koettu yksinäisyyden tunne.
In order for special support to be productive, it is crucial that new operational models combining expertise from different professions are developed and implemented inside the classrooms.
Jotta erityinen tuki olisi tuloksellista, tulisi välttämättä kehittää uudenlaisia, eri ammattikuntien asiantuntemusta yhdistäviä toimintamalleja luokka-huoneissa sovellettavaksi.
Class teacher alone and together with others : Experiences of primary school teachers on the functionality of special support in everyday school work
Opettajana yksin ja yhdessä : luokanopettajien kokemuksia erityisen tuen toimivuudesta koulun arjessa
The teachers talked about work-related stress.
Tutkitut puhuivat työn kuormittavuudesta.
I wanted to listen to class teachers’ experiences about the forms of special support and how this support for integrated pupils really functions in the everyday work of general education classes.
Halusin kuunnella luokan-opettajien kokemuksia erityisen tuen muodoista ja siitä, kuinka integroidun oppilaan tukeminen toimii arki-työssä yleisopetuksen luokassa.
The teachers experienced self- efficacy and were willing to work to make things better for the pupils.
Opettajat kokivat minäpystyvyyttä ja olivat halukkaita ponnistelemaan oppilaiden hyväksi.
Phenomenological research methods enable the study of everyday phenomena and experiences that rise from them.
Fenomenologisen tutkimusotteen keinoin on mahdollista selvittää arjen ilmiöitä ja niistä kumpuavia koke-muksia.
The aim of the three-step support decreed by Finnish law is to bring support to the child. Nowadays this happens more and more in general education classes.Teachers have learned to record support forms in pedagogic documents (Thuneberg & Vainikainen, 2015).
Opettajat ovat oppineet kirjaamaan tukimuotoja pedagogisiin asiakirjoihin (Thuneberg & Vainikainen, 2015).
According to the idea of inclusion, all children have the right to attend a school near their home. By doing this, the aim is to realise educational equality in society.
Inkluusioajatuksen mukaan jokaisella lapsella on oikeus käydä lähikoulua.
Multi-professional cooperation was not functioning properly, teachers felt the need for an extra adult to help in the everyday situations in the classroom.
Moniammatillinen yhteistyö ontui, opettajat kaipasivat lisäaikuista luokkaan arjen tilanteisiin.
Development of co-teaching could provide relief in teachers’ everyday work.
Yhteisopettajuuden kehittäminen voisi tuoda helpotusta arkeen.
The inter-view material was analysed via qualitative content analysis.
Tein laadullista si-sällönanalyysia haastatteluaineiston pohjalta.
Realisation of the support varied from school to school.
Tuen toteutumi-sessa oli koulukohtaisia eroja.
Material-based content analysis was started during the interviews and I returned to study the material again at the end of 2019.
Aineistolähtöinen sisällönanalyysi alkoi haastattelujen aikaan.
The data was analysed quantitatively using SPSS.
Aineisto analysoitiin kvantitatiivisin menetelmin SPSS-ohjelmalla.
The data of this study was collected in a work engagement project carried out by the municipality with an electronic questionnaire in 2018 (N = 219) and 2019 (N = 228) from the employees of municipal early childhood education.
Tutkimuksen aineisto kerättiin kunnan työhyvinvointihankkeen yhteydessä sähköisellä kyselylomakkeella vuosina 2018 (N = 219) ja 2019 (N = 228) kunnallisen varhaiskasvatuksen työntekijöiltä.
In last few years there have been different kinds of pressures of change in the field of early childhood education.
Varhaiskasvatustyöhön on viime vuosina kohdistunut erilaisia muutospaineita.
Work engagement in early childhood education : job demands and resources
Työhyvinvointi varhaiskasvatuksessa : työn vaatimukset ja voimavarat
The work engagement also affects the quality of the pedagogy implemented with the children which makes it important to enhance it.
Työhyvinvointi vaikuttaa myös lapsiryhmässä toteutetun pedagogikaan laatuun, jonka vuoksi sen tukeminen on tärkeää.
The work engagement is observed based on job demands and resources model at the perspective of early childhood education.
Työhyvinvointia tarkastellaan työn vaatimukset ja voimavarat -malliin perustuen varhaiskasvatustyön näkökulmasta.
So, the work engagement of employees of early childhood education and the experienced job resources seems to be mainly good and sufficient.
Kokonaisuudessaan varhaiskasvatuksen työntekijöiden työhyvinvoinnin tila ja työn voimavarat näyttäytyvät siis pääosin hyvinä ja riittävinä.
The special early education teachers and teachers experienced more possibilities to influence their work and utilise their expertise than day care workers and assisting staff.
Varhaiskasvatuksen erityisopettajat ja opettajat kokivat enemmän mahdollisuuksia vaikuttaa työhönsä ja hyödyntää omaa osaamistaan kuin varhaiskasvatuksen hoito-, kasvatus- ja avustava henkilöstö.
All the job resources were positively correlated with the work engagement.
Kaikki tutkimuksessa löytyneet työn voimavarat olivat positiivisesti yhteydessä työhyvinvointiin.
The results also show that the job resources in early childhood education were encouraged work atmosphere and clear ways of action, the superior's support and appreciative work community, constructive interaction, balance between responsibilities and resources, possibilities on influencing ones work and utilising ones expertise as well as supporting occupational health and industrial safety.
Tuloksissa varhaiskasvatuksen työntekijöiden voimavaroiksi osoittautui kannustava työilmapiiri ja selkeät toimintamallit, esimiehen tuki ja kaikkia arvostava työyhteisö, rakentava vuorovaikutus, vastuiden ja voimavarojen tasapaino, vaikutusmahdollisuudet ja osaamisen hyödyntäminen sekä työterveyden ja -turvallisuuden tukeminen.
There was statistically significant difference between the occupational groups regards of experiencing possibilities on influencing ones work and utilising one’s expertise in one’s work.
Ammattiryhmien välillä oli tilastollisesti merkitsevä ero omien vaikutusmahdollisuuksien ja oman osaamisen hyödyntämisen kokemisessa omassa työssä.
The aim is also to find out the job demands and resources in early childhood education and whether there is a connection between them and work engagement and if there is a disparity between occupational groups in experiencing job demands and resources.
Tavoitteena on myös tarkastella työn vaatimuksia ja voimavaroja varhaiskasvatuksessa, niiden yhteyttä työhyvinvointiin sekä mahdollisia eroja ammattiryhmien välillä työn vaatimusten ja voimavarojen kokemisessa.
The results show that the state of the work engagement of employees of early childhood education was good and there was no disparity between occupational groups and there were no statistically significant changes in it during the follow up time of the work engagement project.
Tutkimustuloksista selvisi, että varhaiskasvatuksen työntekijät kokivat työhyvinvointinsa hyväksi, eikä ammattiryhmien välillä ollut tilastollisesti merkitsevää eroa työhyvinvoinnin kokemisessa.
Although studies show the work engagement of early childhood educators is mainly good there have also been signs of lacking well-being.
Vaikka tutkimuksissa työntekijöiden työhyvinvointi on näyttäytynyt pääosin hyvänä, myös työssä jaksamisen vähenemistä on havaittu.
The aim of this study is to find out the state of the work engagement in a Southern Finland municipality during a work engagement project carried out in the municipal early childhood education and if there is disparity between occupational groups.
Tiivistelmä - Referat - Abstract Tutkimuksen tavoitteena on selvittää eteläsuomalaisen kunnan varhaiskasvatuksen työntekijöiden työhyvinvoinnin tilaa kunnassa toteutetun työhyvinvointihankkeen seuranta-aikana sekä mahdollisia eroja työhyvinvoinnin kokemisessa ammattiryhmien välillä.
The interview was a half-structured individual interview.
Haastattelu oli puolistrukturoitu yksilöhaastattelu.
The factors affecting a primary school student teacher’s professional development of working on a summer camp were increased experience, reflection, co-workers and teamwork, difficult cases, interaction with children and the young and reflection on teaching.
Kesäleirityön luokanopettajaopiskelijan ammatilliseen kehitykseen vaikuttavat tekijät olivat kokemuksen karttuminen, ajattelu ja reflektio, työkaverit ja yhteistyö, vaikeat tapaukset, vuo-rovaikutus lasten ja nuorten kanssa sekä opetustyön reflektio.
The method used in this thesis was a qualitative case study.
Tutkimuksen menetelmäksi valittiin laadullinen tapaustutkimus.
The first group consisted of four respondents that emphasized the six main themes in their answers.
Samantyyppisiin vastaajiin kuuluivat neljä haastateltavaa, jotka painottivat vastauksis-saan kuutta pääteemaa.
The data was analyzed by using thematic analysis, and six themes were found from the analyzed data.
Aineisto analysoitiin teema-analyysilla ja aineistosta löydettiin kuusi teemaa.
The data consisted of interviews with seven primary school student teachers that had worked on a summer camp during the past three years.
Tutkimuksessa haastateltiin seitsemää luokanopettajaksi opiskelevaa henkilöä, jotka olivat työskennelleet kesäleirillä vii-meisen kolmen vuoden sisällä.
Nowadays the part of practical training in teacher education studies is becoming even smaller.
Nykypäivänä luokanopettajakoulutusta ollaan muuttamassa suuntaan, jossa käytännön harjoitteluiden osa koulutuksessa on entistä-kin pienempi.
Due to the diverging answers of the respondents, the thematic analysis was extended by categorizing the test subjects into four different groups.
Tutkimushenkilöiden toi-sistaan poikkeavien vastausten vuoksi teema-analyysia jatkettiin tyypittelemällä tutkimus-henkilöt neljään erilaiseen vastaajatyyppiin.