natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In phase II patients (n = 100) undergoing primary or revision hip arthroplasty evaluated the outcomes up to six months after surgery: health-related quality of life, primary, and economic outcomes.
Toisessa vaiheessa primaari- tai revisioleikkaukseen tulevat potilaat (n = 100) arvioivat leikkauksen tuloksia kuuden kuukauden ajan leikkauksen jälkeen: terveyteen liittyvää elämänlaatua, primaarituloksia ja taloudellisia seurauksia.
Inductive content analysis was used to analyse this data set.
Haastatteluaineisto analysoitiin induktiivisella sisällönanalyysilla.
In explorative phase II the aim was to evaluate patientperceived health-related quality of life after surgery, and to what extent it is influenced by primary (physical function, pain, state anxiety) or economic (out-of-pocket-costs, service use) outcomes of total hip arthroplasty.
Toisessa vaiheessa tarkoituksena oli arvioida potilaiden kokemaa elämänlaatua leikkauksen jälkeen, ja sitä vaikuttivatko primaaritulokset (fyysinen toimintakyky, kipu, ahdistus) tai taloudelliset seuraukset (potilaiden itsensämaksamat kustannukset, palvelujen käyttö) terveyteen liittyvään elämänlaatuun.
In descriptive phase I, the aim was twofold: first, to describe patients’ experiences of being a patient, of care, and of the health care organisation, and, second to describe patient outcomes of total hip arthroplasty on the basis of previous research.
Tutkimuksen ensimmäisessä vaiheessa tarkoituksena oli sekä kuvailla potilaiden kokemuksia potilaana olosta, saamastaan hoidosta ja terveyspalveluorganisaatiosta että analysoida aikaisempien tutkimusten perusteella leikkauksen tuloksia potilaan kannalta.
Patients’ individual characteristics should be taken more into consideration in nursing when planning postoperative, relevant and sufficient patient care for recovery and support, as patients need personally tailored short- and long-term advice, depending on several background factors (e.g. age, gender, preoperative pain, civil status, and type of surgery).
Potilaat tarvitsevat yksilöllisiä ohjeita, sillä monet taustatekijät (esim. ikä, sukupuoli, preoperatiivinen kipu, siviilisääty, ja leikkaustyyppi) vaikuttavat toipumiseen.
This knowledge may have uses innursing when planning postoperative patient care and support In phase I of the study 17 patients undergoing primary hip arthroplasty described their experiences in focused interviews twice after surgery.
Tutkimuksen ensimmäisessä vaiheessa primaarileikkaukseen tulevat potilaat (n = 17) kuvailivat teemahaastatteluissa kokemuksiaan kahdesti leikkauksen jälkeen.
Improvements in physical function and relief from pain improved patients’ health- related quality of life, whereas a worse postoperative health-related quality was associated with increased service use but not with out-of-pocket costs.
Sen sijaan huonompi elämänlaatu toipumisaikana oli yhteydessä suurempaan palvelujen käyttöön, kun taas kustannuksilla ei ollut yhteyttä elämänlaatuun.
The participants for this study were mothers and infants and members of the FinnBrain Birth Cohort Study.
Tutkittavat olivat äitejä ja vauvoja, jotka ovat mukana FinnBrainsyntymäkohorttitutkimuksessa.
The aims of this study were: 1) to compare maternal cognitive functioning during pregnancy between two different test methods using a traditional paper-and-pencil test and a computerized neuropsychological test battery (Study I), and further, to study the associations between maternal self-reported prenatal depressive and anxiety (i.e., both general anxiety and pregnancy-related anxiety) symptoms and cognitive functions (Study II); and 2) to explore the associations between maternal pre- and postnatal depressive and general anxiety symptoms and an 8-month-old infant’s attention to social-emotional signals conveyed through faces (Studies III and IV).
Tämän väitöskirjan tavoitteena oli: 1) verrata äidin raskaudenaikaista kognitiivista suoriutumista kahden eri testimenetelmän välillä, perinteisessä kynä-paperi –testissä sekä tietokoneistetussa neuropsykologisessa testipatterissa (tutkimus I), ja lisäksi tarkastella äidin raskausaikana itseraportoimien masennus- ja ahdistusoireiden (ml. yleinen ja raskausspesifi ahdistus) ja kognitiivisten toimintojen välisiä yhteyksiä (tutkimus II), sekä 2) tarkastella äidin raskausaikana sekä synnytyksen jälkeen raportoimien masennus- ja ahdistusoireiden ja 8-kuukauden ikäisen vauvan kasvojenilmeisiin suuntautuvan tarkkaavaisuuden välisiä yhteyksiä (tutkimukset III ja IV).
Maternal prenatal symptoms of depression- and pregnancyrelated anxiety, but not general anxiety, predicted the number of errors made in a visual maze task demanding planning and updating of visuo-spatial working memory.
Äidin masennusoireet ja raskausspesifi ahdistuneisuus, mutta ei yleinen ahdistuneisuus, ennustivat korkeampaa virheiden määrää näönvaraisessa sokkelotehtävässä, joka edellyttää suunnittelukykyä ja visuo-spatiaalisen työmuistin päivittämistä.
These symptoms of distress are known to adversely impact both maternal adaptations to motherhood as well as child development.
Näiden stressioireiden on havaittu vaikuttavan haitallisesti sekä äidin valmistautumiseen vanhemmuuteen että lapsen kehitykseen.
Some effects on infants may be sex-specific.
Lapseen liittyviä vaikutuksia voi ohjata myös vauvan sukupuoli.
Moreover, little is known about the role of maternal preand postnatal symptoms of distress in shaping the development of an infant’s cognitive attention mechanisms, and more specifically, face processing.
Vähän tiedetään myös siitä, miten äidin raskausajan ja synnytyksen jälkeiset oireet voivat muokata lapsen kognitiivisten tarkkaavaisuusmekanismien kehitystä, ja erityisesti kasvojenilmeisiin suuntautuvaa tarkkaavaisuutta.
Currently, little is known about the associations between maternal prenatal distress and cognitive functions, while maternal cognitive functions, especially executive functions are closely related to maternal parenting.
Vasta vähän tiedetään äidin raskausajan stressioireiden ja kognitiivisen suoriutumisen välisistä yhteyksistä, vaikka äidin kognitiivisilla toiminnoilla, erityisesti toiminnanohjauksella, tiedetään olevan keskeinen yhteys vanhempana toimimiseen.
In conclusion, these findings suggest that maternal symptoms of depression and anxiety during the pre- and early postnatal periods, even if at sub-clinical level, relate to cognitive processing both in mothers themselves and in their infants.
Yhteenvetona voidaan todeta, että äidin raskausajan ja synnytyksen jälkeisen ajan masennus- ja ahdistusoireet ovat yhteydessä hänen omaan sekä vauvan kognitiiviseen prosessointiin.
Both maternal decreasing and increasing depressive symptoms from the pre- to postnatal period versus consistently low symptoms were associated with enhanced infant processing of threat (i.e., fearful faces) in relation to other facial expressions, and this effect was similar for boys and girls.
Sekä äidin laskevat että nousevat masennusoireet alkuraskaudesta kuusi kuukautta synnytyksen jälkeen (vs. tasaisen matalat oireet) olivat yhteydessä vauvan voimakkaampaan tarkkaavaisuuden suuntautumiseen uhkaärsykkeisiin (pelokkaat kasvot) verrattuna muihin kasvojenilmeisiin, lapsen sukupuolesta riippumatta.
The Role of maternal depressive and anxiety symptoms in maternal cognitive processing during pregnancy and infant attentional processing of emotional faces at the age of eight months - the FinnBrain birth cohort study
Äidin masennus- ja ahdistusoireiden yhteys hänen kognitiivisiin toimintoihinsa raskausaikana sekä 8-kuukauden ikäisen vauvan kasvojenilmeisiin suuntautuvaan tarkkaavaisuuteen – FinnBrain-syntymäkohorttitutkimus Äidin raskausajan masennus- ja ahdistusoireet ovat yleisiä.
Maternal pre- and postnatal anxiety symptoms were differently associated with infant attention patterns, with sex-differences in the associations.
Äidin raskausajan ja synnytyksen jälkeiset ahdistuneisuusoireet olivat eri tavoin yhteydessä vauvan tarkkaavaisuusprosesseihin, osin eri tavoin tyttö- ja poikavauvoilla.
The results showed that the cognitive test methods correlated non-significantly or only modestly depending on the cognitive domain.
Kahden kognitiivisen testin eri osien välillä havaittiin ei-merkitseviä tai vain kohtalaisia yhteyksiä.
Finally, the moderating role of child sex on the pre- and early postnatal influences of maternal distress on infant attention development has been rarely explored.
Lisäksi vauvan sukupuolen merkitystä äidin kokemien stressioireiden ja tarkkaavaisuuden kehityksen välillä ei ole juurikaan tutkittu.
Boys, in relation to maternal symptoms, disengaged their attention more often from faces to distractors and girls less often disengaged.
Äidin synnytyksen jälkeiset ahdistusoireet olivat pojilla yhteydessä suurempaan todennäköisyyteen siirtää tarkkaavaisuus kasvoista häiriöärsykkeeseen ja tytöillä vähäisempään todennäköisyyteen siirtää katse pois kasvoista.
Massification cannot be viewed as expansion and structural change but it has to be viewed in a context of a number of changes involving universities, state, economy, society and culture as well as science, technology, education and research.
Massoittumista ei voi nähdä vain laajenemisena ja rakenteellisena muutoksena, vaan sitä tulee tarkastella lukuisien yliopistoon, valtioon, talouteen, yhteiskuntaan ja kulttuuriin, samoin kuin tieteeseen, teknologiaan, opetukseen ja tutkimukseen kohdistuvien muutosten kontekstissa.
The students were seen as customers who demanded special services to facilitate their studies or were selective about the contents of the course.
Opiskelijat koettiin asiakkaina, jotka vaativat erityispalveluja opiskelunsa helpottamiseksi tai olivat valikoivia kurssin sisällön suhteen.
Some conceptions were consonant with earlier results.
Tutkittavien käsityksistä osa oli yhteneviä aiemmissa tutkimuksissa esiin tulleiden käsitysten kanssa.
The data were complemented by interviews of four teachers and email data from one teacher.
Aineistoa täydennettiin neljän opettajan haastattelulla ja yhden opettajan sähköpostiaineistolla.
In the Finnish academic context, massification is often associated with negative development and it may be used as an excuse for poor teaching.
Suomalaisessa akateemisessa maailmassa massoittuminen yhdistetään usein negatiiviseen kehitykseen ja se toimii selityksenä huonolle opetukselle.
The data were collected by means of semi-structured questionnaires from 32 language teachers working at language centres at the universities of Helsinki, Jyväskylä, Tampere and Turku in Finland.
Tutkimusaineisto kerättiin puolistrukturoitua kyselylomaketta käyttäen 32 kieltenopettajalta, jotka toimivat Helsingin, Jyväskylän, Tampereen ja Turun yliopistojen kielikeskuksissa.
The objective of the present study is to find out how the mass context is manifested in the work of university language centre language teachers.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää miten massakonteksti ilmenee kielikeskuksissa toimivien kieltenopettajien toiminnassa.
The conditions of the mass university were clearly manifested in the respondents’ conceptions about work satisfaction: there were a number of factors related to administration, teaching arrangements and the status of the language centres that were likely to add to the teachers’ work stress, whereas traditional characteristics of academic work were viewed as promoting work satisfaction.
Massayliopiston olosuhteet tulivat tutkittavien työtyytyväisyyttä koskevissa käsityksissä selkeästi esiin: hallintoon, opetusjärjestelyihin sekä kielikeskusten asemaan liittyi monenlaisia työstressiä lisääviä ongelmia, kun taas akateemista työtä leimaavat perinteiset piirteet koettiin työtyytyväisyyttä edistävinä.
Phenomenographic analysis of the informants’ conceptions enabled a description of their experiences of students at a mass university, conceptions of teaching and learning and of issues related to work health.
Analysoimalla tutkittavien käsityksiä fenomenografisesti voitiin kuvata heidän kokemuksiaan massayliopiston opiskelijoista, käsityksiään opettamisesta ja oppimisesta sekä heidän kokemuksiaan työterveyteen liittyvistä seikoista.
For the first, the conceptions of the investigated teachers provided a picture of the students as a member of a mass university.
Tutkittavien käsitykset opiskelijoista välittivät ensinnäkin kuvaa opiskelijasta massayliopiston jäsenenä.
It seemed, however, that in spite of the large student groups, general language teachers were able to support the students’ learning processes and to use learner-centred methods, whereas LSP teachers were frequently compelled to resort to knowledge transmission type of teaching.
Käsityksistä kävi ilmi, että yleiskielenopettajat suurista opetusryhmistä huolimatta pystyivät tukemaan opiskelijoiden oppimisprosesseja ja käyttämään oppijakeskeisiä menetelmiä erityisalojen kieltenopettajien joutuessa usein turvautumaan tiedon siirtoon keskittyvään opetukseen.
On the basis of the teachers’ conceptions, it is safe to assume that academic mass context and students’ orientations have an effect on the teacher’s approach to teaching, while there is no unequivocal association between mass university teaching and poor teaching.
Tutkittavien käsitysten pohjalta voidaan olettaa, että sekä massakontekstilla että opiskelijoiden suuntautumistavalla on merkitystä opettajan lähestymistavalle opetukseen, kun taas massayliopistossa annettavaa opetusta ei voi yksiselitteisesti yhdistää huonoon opetukseen.
The finding that appeared only in the LSP teachers’ data was the unengaged attitude towards language study, which appeared as mere hunt for credits.
Vain erityisalojen kieltenopettajien kokemistapana tuli esiin opiskelijoiden sitoutumaton suhde kieltenopiskeluun, mikä ilmeni pelkkien opintosuoritusten tavoitteluna.
The teachers’ conceptions of teaching and learning revealed a picture of experienced teachers with a long background of teaching, reflecting experiences from different time periods and influences from their own education and illustrating the increasing problems with organizing individual tutoring due to large, heterogeneous groups.
Tutkittavien käsitykset opettamisesta ja oppimisesta välittivät kuvaa pitkään opetustyössä olleiden opettajien yhteydestä eri aikakausiin ja saatuun koulutukseen sekä opetuksen ja yksilöohjauksen vaikeutumisesta suurten, heterogeenisten opetusryhmien seurauksena.
The conceptions revealed differences between two teacher groups, teachers of subject-specific language, or language for specific purposes (LSP), and teachers of elementary and advanced language courses (general language teachers).
Käsitykset toivat esiin eroja kahden opettajaryhmän, opiskelijan oppialaan liittyvää kieltä opettavien erityisalojen kieltenopettajien ja alkeis- ja jatkokursseja opettavien yleiskielenopettajien välillä.
All the teachers in the study had taught more than 10 years.
Kaikilla opettajilla oli yli kymmenen vuoden opetuskokemus, ja joukkoon kuuluu 26 naista ja kuusi miestä.
<b>Challenges of mass university conceived and experienced by university language centre language teachers </b> The massification of the university involved not only an expansion but also a transition from one period to another, from elite higher education to mass higher education.
Yliopiston massoittuminen merkitsee laajenemisen ohella siirtymistä ajanjaksosta toiseen, siirtymistä eliittikorkeakoulutuksesta massakorkeakoulutukseen.
Both Finnish and native speakers, 6 male and 26 female teachers, were included.
Opettajat ovat sekä suomalaisia että syntyperäisiä kieltenopettajia.
On the other hand, the students were also seen as language learning individuals, but a clear picture of a truly interested language learner was evident in the data of general language teachers.
Vain yleiskielenopettajille välittyi selkeästi kuva kiinnostuneesta kieltenopiskelijasta.
The teacher trainees' written self-reflection varied from deep deliberations to brief notes.
Harjoittelijoiden kirjallinen itsereflektio vaihteli syvällisistä pohdinnoista niukkiin merkintöihin.
<b>From student of German to teacher of German.
Saksan opiskelijasta saksan opettajaksi.
The thought of working as a teacher of German, or foreign languages in general, had grown stronger during the pedagogical studies.
Ajatus toimia saksan tai vieraan kielen opettajana oli vahvistunut pedagogisten opintojen aikana.
I supplemented the research material with a questionnaire executed in the beginning of the supervised training and with a semi-structured interview conducted at the end of the supervised training.
Täydensin aineistoa ohjatun harjoittelun alussa toteutetulla kyselyllä ja harjoittelun päätteeksi tehdyllä puolistrukturoidulla teemahaastattelulla.
The importance of self-reflection is demonstrated by the fact that the teacher trainees who had written about the use of German as the classroom language of instruction were more satisfied with how they felt they had succeeded in using the classroom language.
Itsereflektion merkityksen puolesta puhuu se, että harjoittelijat, jotka olivat myös kirjallisesti pohtineet saksan käyttöä luokkakielenä, olivat muita tyytyväisempiä siihen, miten he kokivat onnistuneensa luokkakielen käytössä.
Most teacher trainees were pleased with how they succeeded in introducing culture to the teaching whereas using the target language as language of instruction in the classroom and teaching grammar were seen as challenging.
Suurin osa harjoittelijoista oli tyytyväisiä siihen, miten he onnistuivat tuomaan kulttuuria opetukseensa, kun taas tavoitekielen käyttö luokkakielenä ja kieliopin opetus koettiin haasteellisiksi.
I collected the research material during the academic school years of 2007-2010 from all the teacher trainees of German who completed at least 15 credits of supervised teacher training.
Keräsin tutkimusaineiston lukuvuosina 2007–2010 kaikilta saksan opetusharjoittelijoilta, jotka suorittivat ohjatussa harjoittelussa vähintään 15 op Turun normaalikoulussa.
The teacher trainees emphasized the disciplinary measures teachers must take and the cooperation between teachers.
Opetusharjoittelijat korostivat opettajan kasvatustyötä ja opettajien välistä yhteistyötä.
The teacher trainees felt they had best succeeded in interacting with the students and in using diverse methods of working.
Parhaiten opetusharjoittelijat kokivat onnistuneensa vuorovaikutuksen luomisessa oppilaisiin ja opiskelijoihin sekä monipuolisten työtapojen käytössä.
In most cases the students had reflected upon the feedback they received.
Suurimmassa osassa reflektiovihoista harjoittelijat olivat miettineet palautteissa esille tulleita asioita.
Differentiation and teaching study skills were found difficult.
Eriyttäminen ja oppimaan oppimisen ohjaaminen koettiin hankalina.
The ideals that rose from the initial questionnaire were interaction and diverse methods of working, teaching culture, using the target language as the language of instruction in the classroom, and explicit teaching of grammar.
Alkukyselyn pohjalta ideaaleiksi nousivat vuorovaikutus ja monipuoliset työtavat, kulttuurin opettaminen, tavoitekielen käyttö luokkakielenä sekä selkeä kieliopin opetus.
The research questions were further defined by the data collected.
Tutkimuskysymykset tarkentuivat aineistolähtöisesti.
The research revealed that the ideals of a good teacher or good teaching of foreign languages is not necessarily reflected in the teacher trainees' goals recorded in the personalized teacher training plan or evident in their practice lessons.
Tutkimuksessa kävi ilmi, että alkukyselyssä esiin tullut hyvän opettajan tai vieraan kielen opetuksen ideaali ei välttämättä näy opettajaksi opiskelevan HOPSeihin kirjatuissa henkilökohtaisissa tavoitteissa tai toteudu hänen harjoitustunneillaan.
The first research question was related to how well the teacher trainees' ideals of good teaching of a foreign language and personal goals were actualized during the supervised teacher training.
Ensimmäinen tutkimuskysymys liittyi siihen, miten harjoittelijoiden ideaalit hyvästä vieraan kielen opetuksesta ja henkilökohtaiset tavoitteet toteutuivat ohjatun harjoittelun aikana.
During the research I worked as a German teacher and the person responsible for the German teacher training at Turun normaalikoulu.
Toimin tutkimuksen aikana Turun normaalikoulussa saksan opettajana ja aineryhmän harjoittelusta vastaavana opettajana.
A subject teacher's professional growth in supervised teacher training</b> In my research I examined how professional growth is manifested in the views and actions of teacher trainees of German during the supervised teacher training that is part of the pedagogical studies.
Tutkimuksessani tarkastelin, miten ammatillinen kasvu ilmenee saksan opetusharjoittelijoiden näkemyksissä ja toiminnassa opettajan pedagogisiin opintoihin kuuluvan ohjatun harjoittelun aikana.
As research material I used the teacher trainees' personalised teacher training plans and learning diaries that are normal tools used in supervised teacher training.
Tutkimusaineistona käytin henkilökohtaisia harjoittelusuunnitelmia (HOPS) ja reflektiovihkoja, jotka ovat ohjatun harjoittelun normaaleja työvälineitä.
The second research question examined the professional view of the teacher trainees of foreign languages at the end of the supervised teacher training.
Toisessa tutkimuskysymyksessä tarkasteltiin, millainen ammatillinen näkemys vieraan kielen opiskelijalla on ohjatun harjoittelun jälkeen.
The third research question focused on investigating how the personalized teacher training plan and learning diaries acted as support in the growth process of the teacher trainee.
Kolmas tutkimuskysymys kohdistui sen selvittämiseen, miten HOPS ja reflektiovihko toimivat harjoittelijoiden kasvun tukena.
This study indicates that the personalized teacher training plan and the learning diary are effective tools in supervised teacher training as long as the teacher trainees receive guidance in using them.
HOPS ja reflektiovihko ovat tämän tutkimuksen perusteella toimivia harjoittelun ohjauksen välineitä, kunhan harjoittelijoita ohjataan niiden käytössä.
Encryption has been used for thousands of years in order to hide private messages from enemies and any other entities that should not be able to read them.
Salausta on käytetty tuhansia vuosia piilottamaan arkaluontoisia yksityisiä viestejä vihollisilta, tai miltä tahansa muilta tahoilta, joille viestin viestien sisältöä ei haluta paljastaa.
The usage of encryption has remained the same, but the applications have become more mundane.
Salauksen käyttötarkoitus on edelleen sama, mutta käyttökohteet ovat yleistyneet arkipäiväisemmiksi.
Langton's ant is a cellular automaton and a Turing machine.
Langtonin muurahainen on eräänlainen soluautomaatti ja Turingin kone.
Even the simplest rules can cause complex behavior like repeating cycles, infinite and accelerating growth and self-replication.
Yksinkertaisillakin säännöillä solut muodostavat monimutkaisia rakenteita, kuten toistuvia syklejä, rajatonta ja kiihtyvää laajenemista, sekä itsensä kopioimista.
During a simulation certain cells die, and new cells are born depending on the state of adjacent cells.
Simulaation aikana solut syntyvät ja kuolevat riippuen niiden lähellä olevien solujen tilasta.
Because internet traffic can be monitored easily, encryption of all communication should be considered almost mandatory.
Internetissä kulkevaa liikennettä voidaan kuitenkin seurata melko helposti, joten on ensiarvoisen tärkeää, että kaikki viestit lähetetään salattuna.
Even though the color changing rules of are known, it is impossible to predict how the ant moves.
Tarkoista säännöistä huolimatta muurahaisen liikkeitä ei voi ennustaa etukäteen.
Finally, a novel encryption algorithm that is based on Langton's ant is presented and analyzed in terms of usability and security.
Tämän jälkeen esitellään uudenlainen Langtonin muurahaisen avulla toteutettu salausjärjestelmä ja pohditaan sen käyttökelpoisuutta ja turvallisuutta.
A cellular automaton is a discrete dynamical system where artificial cells arranged into a regular grid interact with each other.
Soluautomaatti on tietojenkäsittelytieteessä tutkittu dynaaminen malli, jossa eräänlaisella ruudukolla simuloidut solut ovat vuorovaikutuksessa keskenään.