natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the analysis I used thematic analysis and discourse analytic methods.
Aineiston analysoinnissa käytin teema-analyysiä sekä diskurssianalyyttisiä menetelmiä.
On the basis of the results of this study the structures and discourses determining the practises of schools should be more critically examined.
Tämän tutkimuksen tulosten perusteella olisi entistä kriittisemmin tarkasteltava niitä rakenteita ja diskursseja, jotka koulun toimintaa määrittävät.
"In my class Muslim boys like to hang out among each other and Finnish natives among each other."
"Munkin luokassa muslimipojat tykkää hengata keskenään ja kantasuomalaiset keskenään."
All the discourses created based on the data were seemingly positive, in accordance with a fair equality understanding and acceptable speaking manners.
Kaikki aineistosta muodostamani diskurssit olivat näennäisesti positiivisia, tasa-arvokäsityksen mukaisia ja yleisesti hyväksyttäviä puhetapoja.
I collected the research data through theme interviews.
Keräsin aineiston teemahaastattelujen kautta.
The core of the discourses was based on the division between a child-origininating and a societal frame.
Diskurssien ydin kietoutui kahtiajakoon lapsilähtöisyyden ja yhteiskunnallisen viitekehyksen välillä.
We are saturated and surrounded by intertwined cultures, by multiculturality.
Olemme läpäistyjä ja ympäröityjä kulttuurisella yhteenkietoutumisella, monikulttuurisuudella.
In this qualitative study I interviewed four teachers working in the Helsinki metropolitan area.
Kyseessä on laadullinen tutkimus, jossa haasteltavina oli neljä pääkaupunkiseudulla työskentelevää opettajaa.
The objective of this study is to examine how teachers talk about multiculturality and what kind of meanings and implications are associated with multiculturality within this discussion.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, miten opettajat monikulttuurisuudesta puhuvat ja millaisia merkityksiä monikulttuurisuuteen opettajien puheen perusteella liitetään.
In the teachers' narrations of multiculturality a childcentric, pragmatical realistic and a natural multiculturality discourses were present.
Opettajat kuvasivat monikulttuurisuutta lapsikeskeisen, pragmaattisen realismin sekä luonnollisen monikulttuurisuuden diskurssien kautta.
Due to the use of language in a way that it creates otherness, school does not appear and actualize similar to all children, as the institution sustains ethnocentric and segregation-creating reality.
Toiseuttavien puhetapojen seurauksena koulu ei näyttäydy ja toteudu kaikille lapsille samanlaisena vaan instituutio ylläpitää etnosentristä ja eroja tuottavaa kasvatustodellisuutta.
Furthermore, becoming aware of this discussion should not only happen at the individual and societal level, but it also should concern the education of future teachers.
Havahtumisen ja sen synnyttämän keskustelun tulisi läpäistä yksilö- ja yhteiskunnallisen tason lisäksi myös opettajankoulutus.
However, a deeper examination of the nuances and functions of the discourses showed hidden mechanisms creating and sustaining otherness.
Vivahteiden ja funktioiden syvempi tarkastelu nosti kuitenkin näkyviin diskursseissa piileviä toiseutta luovia ja ylläpitäviä mekanismeja.
However the discussion concerning them has often a very stiff and a segregational tone to it. As a consequence we create seemingly natural distinctions between the categories generated and reconstruct an idea of "us" and "others".
Tämän seurauksena luomme luonnollisilta näyttäviä eroja tuottamiemme kategorioiden välille ja rakennamme kuvaa "meistä" ja "toisista".
I also try to illustrate power relations both between and inside the narrational discourses and present possible rationale behind these discourses, all in the theory frame of critical pedagogics.
Kriittisen pedagogiikan teoriakehyksessä pyrin tuomaan esiin myös kerronnan diskurssien välisiä ja sisäisiä valtasuhteita sekä esittää mahdollisia perusteluita diskurssien takana.
Constant change and internal diversity are characteristics of identities and cultures.
Vaikka identiteettien ja kulttuurien luonteeseen kuuluu jatkuva muutos ja sisäinen moninaisuus, korostuu niihin liittyvässä puheessa usein jähmettävä ja kategorisoiva sävy.
Nine different themes were found from the material, with which the study questions were answered.
Aineistosta nousi esille yhdeksän erilaista teemaa, joiden avulla pyrittiin vastaamaan tutkimuskysymyksiin.
According to the curriculum the parents of a child should be involved into the school activities.
Opetussuunnitelman mukaan lapsen vanhemmat tulee ottaa osalliseksi koulun toimintaan.
The material was analysed using quality analysis methods, mainly using the theme grouping.
Aineisto analysointiin laadullisia analyysimenetelmiä, lähinnä teemoittelua apuna käyttäen.
The co-operation between home and school supports the normal growth and development of a child, thus also learning.
Kodin ja koulun välinen yhteistyö tukee lapsen normaalia kasvua ja kehitystä, näin myös oppimista.
The study is a content analysis study based on a document.
Tutkimus on dokumenttiin kohdistuvaan sisällönanalyysitutkimusta.
Home and school co-operation in the curriculum of basic education
Kodin ja koulun yhteistyö perusopetuksen opetussuunnitelmassa
The goal was to find out how the roles of different actors in co-operation between home and school are shown in curriculum.
Tavoitteena oli tarkastella, millaisena eri toimijoiden roolit kodin ja koulun välisessä yhteistyössä näyttäytyvät opetussuunnitelmassa.
The importance of the co-operation between home and school is emhazised when offering support for learning and with studies of languages such as finnish, another native language of a student or a foreign language.
Kodin ja koulun välisen yhteistyön merkitys korostuu oppimisen tuen tarpeessa sekä kielen opinnoissa, kuten äidinkieli, muu oppilaan oma äidinkieli sekä vieras kieli.
The material of this study was used the national groundschool curriculum (2014).
Tutkimuksen aineistona on valtakunnallinen perusopetuksen opetussuunnitelma (2014).
There are several different modes of action for co-operation between home and school but in ordinary days the co-operation is mainly one directional communication and information.
Kodin ja koulun väliselle yhteistyöllä on esillä monia erilaisia toimintamalleja, mutta arjessa kodin ja koulun välillä yhteistyö näyttäytyy kuitenkin lähinnä yksisuuntaisena viestintänä ja tiedottamisena
It was studied how the co-operation between home and school is shown in national groundschool curriculum (2014).
Tutkimuksessa selvitettiin, millaisena kodin ja koulun välinen yhteistyö tulee esiin valtakunnallisessa perusopetuksen opetussuunnitelmassa (2014).
Also in pupil councelling and home economics the co-operation between home and school is emhasized.
Myös oppilaanohjauksessa sekä kotitaloudessa kodin ja koulun välisellä yhteistyöllä on korostunut merkitys.
However, there are no concrete models of action, but the maintenance and active operations of co-operation is left for schools.
Yhtenä tärkeimpänä tehtävänä nähdään vanhempien osallisuus koulun toimintakulttuurin luomiseen ja kehittämiseen, kuitenkaan mitään konkreettisia toimintamalleja ei tuoda esiin, vaan yhteistyön ylläpito ja aktiivinen toiminta on jätetty koulujen kontolle.
What kinds of forms of co-operation are risen from the curriculum and is there differences in co-operation between subjects.
Tämän lisäksi tarkasteltiin, millaisia toimintamuotoja kodin ja koulun väliselle yhteistyölle nousee opetussuunnitelmasta sekä millaisia eroja oppiaineiden välillä kodin ja koulun välisessä yhteistyössä on.
and "What were the reasons for continuing or giving up doing craft after being released?".
sekä kolmantena "Minkälaisista syistä käsityön tekemistä jatkettiin tai se lopetettiin?"
", "What connections do former prisoners find between doing craft, self-esteem and life management?"
", "Millaisia yhteyksiä entinen vanki kokee käsityön harrastamisella olevan itsetuntoonsa ja elämänhallintaansa siviilissä?"
I analyzed the interviews using the content analysis.
Analysoin aineistoni sisällönanalyysillä luokittelemalla, teemoittelemalla ja tyypittelemällä käyttäen laatimaani taulukkoa.
I wanted to find out the reasons that they had for doing craft, as well as what they made and why.
Halusin tutkia, mitä tai millaisia ne ovat.
I had three questions in my study which I wanted to get an answer to: "How did the prisoners consider the value of doing craft for self-esteem and life management in jail and in the activity centre Monikko in Hämeenlinna prison?
Tutkimusongelmat olivat, "Miten naisvangit kokivat käsityön tekemisen itsetunnon ja elämänhallinnan kannalta vankeudessa ja toimintakeskus Monikossa?
I had an interview with the women a few times while they were in prison and six months after they had been released.
Hankin aineistoni haastatteluin, vastaajien oltua vapaudessa noin 6 kuukautta.
They found that knitting increased the quality of life and the feeling of life management.
Sen parissa koetut onnistumiset kohensivat itseluottamusta ja lisäsivät elämänhallinnan tunnetta.
Mental benefits of doing craft in jail and in freedom : A study of how doing craft has an impact on self-esteem and life management for two women prisoners
Käsityön tekemisen merkitys vankeuden ja vapauden kynnyksellä : Kahden naisvangin kokemuksia itsetunnon, elämänhallinnan ja käsityön yhteydestä
In this study my hypothesis was that doing craft might help prisoners to cope with stressful feelings during the time in prison.
Käsityön tekemisen myönteiset hyvinvointivaikutukset voivat auttaa vankia selviytymään paremmin vankilaelämän stressaavuudesta.
I was also interested in knowing if they continued with their hobby, or if not, after being released and the reasons for their choice.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää myös niitä syitä, miksi ja millaisia käsitöitä vankeusaikana tehtiin ja jatkuiko harrastaminen haastateltavien päästyä vapauteen ja millaiset asiat siihen vaikuttivat.
My hypothesis was based on the theories of the role of craft in well-being and the impacts on self-esteem and life management.
Käsityön hyvinvointivaikutuksia koskevan tutkimustiedon mukaan käsityön tekeminen voi parantaa itsetuntoa, lisätä itseluottamusta ja lisätä elämänlaatua sekä elämänhallintaa.
The interviews revealed that while in prison both women found the influence of doing craft, especially knitting, calming, stress reducing and therapeutic.
Toinen vastaajista hyötyi erityisesti vankilassa ollessaan neulomisen aikana tehdystä stressinpurku- ja ajattelutyöstä.
Based on the results in my study, crafts, especially knitting, can be considered a useful chore in prison for its impact on reducing stress and on other benefits to mental well-being.
Pohjateorioihin perustuen voidaan olettaa, että käsityön tekemisellä olisi vankeuden aikana hyvinvointia lisääviä vaikutuksia.
Doing craft has been found therapeutic for its ability to improve a person's self image and for maintaining functional mental health and for several benefits for mental well-being.
Se voi lisätä vangin itseluottamusta, kohottaa itsetuntoa ja rentouttaa sekä lisätä elämänhallinnantunnetta tarjoamalla onnistumisia ja mielekästä tekemistä ja olemalla muun terveellisen elämän tukena.
The aim of this study was to find out how doing craft has an impact on self-esteem, life management and well-being for two women prisoners in Hämeenlinna prison.
Tutkimukseni tarkoituksena oli saada tietää, millaisia itsetunnon ja elämänhallinnan vaikutuksia haastattelemani käsitöitä tekevät naisvangit olivat huomanneet käsityön tekemisellään olleen itselleen vankeustuomionsa aikana ja sen jälkeen.
Social or individual equality?
Sosiaalista vai yksilöllistä tasa-arvoa?
I analyzed the material with a theory-driven content analysis method.
Analysoin aineiston teoriaohjautuvan sisällönanalyysin menetelmällä.
Educational equality has long been the aim of the Finnish education policy.
Koulutuksellinen tasa-arvo on ollut pitkään suomalaisen koulutuspolitiikan tavoitteena.
Educational equality appeared to be a complex phenomenon.
Koulutuksellinen tasa-arvo näyttäytyi tuloksissa monitahoisena ilmiönä.
I collected the answers from the electoral machine after the final municipal election result in spring 2017.
Keräsin vastaukset vaalikoneesta kevään 2017 kuntavaalien tulosten vahvistumisen jälkeen.
High quality was striven for all schools, but at the same time the answerers tried to meet the demands for individual services and different life situations.
Valtuutetut halusivat kaikkien koulujen olevan hyviä kouluja, mutta samaan aikaan he olivat pyrkineet vastaamaan yksilöllisten palveluiden vaatimukseen ja perheiden erilaisiin elämäntilanteisiin.
Earlier research suggests that individual equality is more supported by the right-wing parties and the Greens, while supporters of social equality have been more common in the left and center groups.
Aiempi tutkimus viittaa siihen, että yksilöllistä tasa-arvoa kannattavat perinteiset oikeistopuolueet ja vihreät, kun taas sosiaalisen tasa-arvon kannattajia on löytynyt perinteisestä vasemmistosta ja keskustasta.
With the advance of the neoliberalist view, educational equality was defined as an individual's possibility to pursue their own endeavors.
Uusliberalistisen aatteen myötä koulutuksellinen tasa-arvo määriteltiin tarkoittamaan yksilöiden mahdollisuuksia toteuttaa omia pyrkimyksiään.
Less researched is, what the city's decision-makers refer to as equality.
Vähemmän on tutkittu sitä, mitä kunnan päättäjät tasa-arvolla tarkoittavat.
Actions to promote equality was most strongly linked to social equality.
Toimenpiteet tasa-arvon edistämiseksi linkittyivät sosiaaliseen tasa-arvoon.
School market and school choice enabled t to support the students' talent and interest.
Koulumarkkinoilla ja kouluvalinnalla mahdollistettiin painotettu opetus oppilaiden lahjakkuutta ja kiinnostusta tukemaa.
A key element in promoting equality was the creation of a cohesive primary school.
Keskeisenä toimenpiteenä tasa-arvon edistämiseksi luotiin yhtenäinen peruskoulu.
In addition, I review which measures Council Members propose to promote educational equality.
Lisäksi tutkin minkälaisia toimenpiteitä valtuutetut ehdottavat koulutuksellisen tasa-arvon edistämiseksi.
The answers focused on the view of individual equality, but the concepts of equality did not comply with previous studies of party division in all respects.
Valtuutettujen näkemykset painottuivat yksilöllisen tasa-arvon käsityksiin, mutta tasa-arvon käsitteet eivät kaikilta osin noudatelleet aiemmista tutkimuksista tuttua puoluejakoa.
In the early days of the welfare state, education was considered, as far as possible, as an independent right, unbound by socio-economic status.
Hyvinvointivaltiota rakennettaessa se käsitettiin sosioekonomisesta asemasta riippumattomaksi oikeudeksi kouluttautua mahdollisimman pitkälle.
: Equality concepts of school choice and measures to promote equality according to voting advice application answers for the elected Helsinki City Council members in the municipal elections of 2017
: Helsingin kaupunginvaltuutettujen kouluvalintaan liittyvät tasa-arvokäsitykset ja tasa-arvon edistämisen toimenpiteet vuoden 2017 Helsingin Sanomien vaalikonevastausten perusteella
The data for the study was the answers of the elected Helsinki City Council on the issue of school election in the Helsingin Sanomat VAA.
Tutkimuksen aineistona olivat Helsingin kaupunginvaltuutettujen vastaukset HS:n vaalikoneen kouluvalintaa koskevaan kysymykseen.
I examine which views of social and individual equality, in connection with the school choice, are seen in the voting advice application answers of elected Helsinki City Council Members.
Tutkin miten sosiaalisen ja yksilöllisen tasa-arvon käsitykset näkyvät Helsingin kaupungin-valtuutettujen vaalikonevastauksissa kouluvalinnan yhteydessä.
While controlling education, municipalities have played a key role in promoting educational equality.
Kunnilla on ollut oppilaaksiottoa säädellessä keskeinen rooli koulutuksellisen tasa-arvon edistämisessä.
My research specifies the meaning of educational equality in a situation where the coming regional reform puts primary education in the center of the city council's responsibility.
Tutkimustulokset tarkentavat valtuutettujen käsityksiä koulutuksellisesta tasa-arvosta tilanteessa, jossa kasvatuksen ja koulutuksen toimiala nousee maakuntauudistuksen myötä entistä vahvemmin valtuutettujen työn keskiöön.
I analyze the Council Members' justifications for their perceptions of educational equality and their opinion on the matter.
Analysoin perustelut, jotka linkittyvät näihin tasa-arvo käsityksiin sekä sitä, mitä valtuutetut koulutuksellisella tasa-arvolla tarkoittavat.
I interviewed four ninth grade students from both schools.
Haastattelin molemmista kouluista neljää yhdeksäsluokkalaista nuorta.
Seven of the eight ninth grade students said that dealing with character strengths is important for the future career and the career choice.
Seitsemän kahdeksasta yhdeksäsluokkalaisesta sanoi, että vahvuuksien käsitteleminen on merkityksellistä tulevaisuuden työn ja ammatinvalinnan kannalta.
All the ninth grade students found their own character strengths and expressed their own strengths in a positive way in the interview.
Kaikki yhdeksäsluokkalaiset löysivät itsestään omat luonteenvahvuutensa, ja kuvasivat myönteisesti omia vahvuuksiaan haastattelussa.
In total, eight ninth grade students participated in the study.
Yhteensä tutkimukseen osallistui kahdeksan yhdeksäsluokkalaista nuorta.
It can also be concluded that positive education, dealing with character strengths and Positive CV would help ninth grade students especially with their career and career choices in the future, as well as in building up their own identity and positive self-image.
Johtopäätöksenä voidaan esittää myös, että positiivinen kasvatus, vahvuuksien käsitteleminen ja Positiivinen CV auttaisivat yhdeksäsluokkalaisia erityisesti tulevaisuuden työn ja ammatinvalinnassa, sekä myös oman identiteetin ja positiivisen minäkuvan rakentamisessa.
According to the results of the study, seven of the eight interviewed ninth grade students considered positive education classes positive.
Tutkimuksen tulosten mukaan seitsemän kahdeksasta haastatellusta yhdeksäsluokkalaisesta piti positiivisen kasvatuksen tunteja myönteisinä.
The theoretical framework also introduces the link between strengths-based education and the national curriculum 2014.
Teoreettisessa viitekehyksessä tulee myös esille luonteenvahvuusopetuksen yhteys perusopetuksen opetussuunnitelmaan 2014.
The material of my research was collected in September 2017 at the end of Positive CV intervention with focused interview from selected ninth grade students.
Tutkimukseni aineisto on kerätty syyskuussa 2017 Positiivinen CV -tutkimusintervention lopussa teemahaastatteluna harkinnanvaraisesti valituilta yhdeksäsluokkalaisilta.
In addition, the theoretical framework examines other earlier results of research and research interventions related to positive education and character strengths.
Lisäksi teoreettisessa viitekehyksessä tarkastellaan muita aikaisempia positiiviseen kasvatukseen ja luonteenvahvuusopetukseen liittyviä tutkimustuloksia ja tutkimusinterventioita.
As a conclusion, the classes of positive education, dealing with character strengths and Positive CV had more positive than negative effects on ninth grade students.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että positiivisen kasvatuksen tunneilla, vahvuuksien käsittelemisellä ja positiivisella CV:llä oli enemmän myönteisiä kuin kielteisiä vaikutuksia yhdeksäsluokkalaisiin.
Positive education, character strengths and Positive CV from Ninth grade students' perspective
Positiivinen kasvatus, luonteenvahvuudet ja Positiivinen CV yhdeksäsluokkalaisten näkökulmasta
The theoretical framework of the thesis familiarizes the concepts of positive psychology, positive education, character strengths, strengths-based education, and youth.
Tutkielman teoreettisessa viitekehyksessä perehdytään käsitteisiin positiivinen psykologia, positiivinen kasvatus, luonteenvahvuudet, luonteenvahvuusopetus ja nuoruus.
The purpose of this study is to find out what kind of thoughts ninth grade students have about positive education, dealing with character strengths, positive CV, and their own strengths.
Tarkoituksena on selvittää, millaisia käsityksiä yhdeksäsluokkalaisilla on positiivisesta kasvatuksesta, luonteenvahvuusopetuksesta, Positiivisesta CV:stä ja omista vahvuuksistaan.
This master's thesis is a case study during Positive CV intervention in two ninth grades in Southern Finland.
Pro gradu –tutkielma on tapaustutkimus Positiivinen CV -tutkimusintervention aikana kahden eteläsuomalaisen koulun yhdeksäsluokilla.
The results of this thesis are compatible with the results of earlier positive psychology interventions based on character strengths.
Tutkimustulosten luotettavuutta vahvistaa se, että tulokset ovat yhteensopivia aikaisempien positiivisen psykologian luonteenvahvuuksien käyttöön perustuvien tutkimusinterventioiden tulosten kanssa.
Each of the interviewed ninth grade students felt happy when making Positive CV. Six of the eight students found that making Positive CV would be useful for other students as well.
Kuusi kahdeksasta oppilaasta koki, että Positiivisen CV:n tekeminen olisi hyödyllistä muillekin oppilaille.
A total of 8 primary school teachers participated in this study in the fall of 2017.
Tähän tutkimukseen osallistui yhteensä 8 alakoulun opettajaa syksyllä 2017.
The teachers were interviewed by semi-structured theme interviewing and the research material was analyzed in accordance with qualitative content-based content analysis.
Opettajat haastateltiin puolistrukturoidulla teemahaastattelulla ja tutkimusaineisto analysoitiin laadullisen aineistolähtöisen sisällönanalyysin mukaisesti.
The conditions for co-operation in positive education were manifested through a specific culture of operation and interaction.
Yhteistyön ehdot positiivisessa kasvatuksessa näyttäytyivät toimintakulttuurin sekä vuorovaikutuksen kautta.
"Let's boost that positivism together" : teacher's understanding of co-teaching as a way to support positive education
"Boostataan yhdessä sitä positiivisuutta" : Opettajien käsityksiä yhteisopettajuudesta positiivista kasvatusta tukevana keinona
The benefits of joint teaching in positive education increased with collegial support, use of time as well as planning and assessment and lastly through the social and emotional integration of the students and the interaction between the student and the teacher.
Yhteisopetuksen hyötyinä positiivisessa kasvatuksessa nousi kollegiaalinen tuki, ajankäyttö sekä työn suunnittelu ja arviointi, oppilaiden sosiaalinen ja emotionaalinen integraatio sekä oppilaan ja opettajan välinen vuorovaikutus.
The study highlighted three main themes, which are the charm of co-teaching, the importance of positive education, and to describe positive education from the perspective of co-education.
Tutkimuksessa nousi esiin kolme pääluokkaa, jotka ovat yhteisopetuksen viehätys, positiivisen kasvatuksen merkitys sekä positiivinen kasvatus yhteisopetuksen näkökulmasta.
Positive education was seen to be very significant, especially as a classroom teacher, for the development of work prosperity and self-education, as well as for the students' perceptions and learning.
Positiivien kasvatus nähtiin hyvin merkittävänä etenkin luokan ilmapiirin rakentajana, työhyvinvoinnin ja oman opettajuuden kehittymiselle sekä oppijan luonteenvahvuuksien kehittymiselle sekä oppimiselle.
The teaching methods used in co-teaching were the well-being of the teacher, the collegial models in everyday life, and the learning situations and characteristics of everyday life.
Yhteisopetuksen toimintamalleiksi nousi opettajan hyvinvointi, arjen kollegiaaliset toimintamallit sekä arjen oppimistilanteet ja luonteenvahvuudet.