natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During adolescence, aggressive behavior was assessed both by teacher and as a self-report.
Ensimmäisellä mittauskerralla nuoren aggressiivista käyttäytymistä arvioivat nuoren opettaja ja nuori itse.
Adolescence and Adulthood Aggression : Association with Well-Being in Adulthood
Nuoruuden ja aikuisuuden aggressiivisuuden yhteydet aikuisuuden hyvinvointiin
Contrary to this, and against prior expectations, aggression in adolescence was found to predict higher hedonic well-being in adulthood.
Vastoin odotuksia, nuoruuden aggressiivinen käyttäytyminen ennusti korkeampaa hyvinvointia aikuisuudessa.
The aim of this study is to examine whether aggressive behavior in adolescence and in adulthood is associated with hedonic well-being in adulthood.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin, onko nuoruuden aggressiivinen käyttäytyminen yhteydessä hedoniseen hyvinvointiin aikuisuudessa, ja lisäksi tutkittiin poikittaisasetelmassa aikuisuuden aggressiivisuuden ja hyvinvoinnin välistä yhteyttä.
During last decades, research has concentrated on examining which psychological factors are associated with hedonic well-being.
Kiinnostus hyvinvoinnin taustalla vaikuttaviin tekijöihin on kasvanut runsaasti viime vuosikymmeninä.
Hypothesis is that higher aggression in adolescence and in adulthood is associated with lower hedonic well-being in adulthood.
Molemmissa asetelmissa hypoteesiksi asetettiin, että korkea aggressiivisuus on yhteydessä matalampaan hedoniseen hyvinvointiin.
Gender and age were only control variables in this setting.
Tutkimusasetelmassa kontrolloitiin ikä ja sukupuoli.
I spread the survey on different channels of social media 24.2–10.3.2015.
Jaoin kyselyä sosiaalisen median eri kanavilla 24.2–10.3.2015.
So-called yokel clothing is not mentioned among the respondents.
Niin sanottu junttipukeutuminen ei nouse vahvasti esiin vastaajien keskuudessa.
Although there is a little margin of error in the results, they can be considered to cover the Finnish adults.
Vaikka tulosten suhteen on olemassa pieni virhemarginaali, voi ne siirtää koskemaan suomalaisia aikuisia.
For the qualitative content analysis I used Atlas.ti-program.
Laadullista aineistoa tutkin sisällönanalyysin menetelmällä, jossa käytin Atlas.ti-ohjelmaa.
They favour casual and comfortable clothing, but the definitions differentiate.
He suosivat rentoa ja mukavaa vaatetusta, mutta määritelmät eroavat toisistaan.
Casual Businesslike and Considered Careless : Everyday Clothing of Finnish Adults
Rentoa asiallisuutta ja harkittua huolettomuutta : suomalaisten aikuisten arkipukeutuminen
To analyse the quantitative data, I used cross tabulation, correlation and regression analysis of SPSS-program.
Määrällisestä menetelmästä käytin tulosten tarkasteluun ristiintaulukointia, korrelaatiota sekä regressioanalyysia.
These were the reasons why I decided to study casual everyday clothing of Finnish adults in different contexts.
Sen vuoksi päätin tutkimuksessani keskittyä suomalaisten aikuisten rentona pidetyn pukeutumisen tarkasteluun sen eri konteksteissa.
I got 521 replies, one of which was empty, so the final data consisted of 520 replies from all around Finland.
Aineisto koostui siis 520 henkilön vastauksesta kaikkialta Suomesta.
In the survey there were statements with the focus on quantitative data and open questions with the focus on qualitative data.
Kyselyssä oli väittämäkysymyksiä, jotka kohdentuivat määrällisen aineiston keruuseen ja avoimia kysymyksiä, joilla keräsin laadullista aineistoa.
I also studied which environmental matters have an influence on everyday clothing of Finnish adults.
Lisäksi tutkin, mitkä elinympäristön tekijät vaikuttavat suomalaisten aikuisten arkipukeutumiseen.
Many of the respondents change their clothes when they come home. Their clothing at home is made of mainly flexible and soft materials, usually college fabric.
Heidän kotivaatetuksensa on pääasiassa joustavaa ja pehmeää, yleensä collegekankaista.
I collected the data with an e-form survey.
Aineiston keräsin e-lomakekyselyn avulla.
It has been a common image that Finnish adults dress casually, even yokel-like, influenced primarily other things by weather and sports, but there is no research-based evidence to support this conception.
Suomalaisten aikuisten oletetaan pukeutuvan sään ehdoilla urheilullisesti ja rennosti, jopa junttimaisesti, mutta tieteellistä tutkimusta aiheesta ei ole tehty.
The people who live outside the capital region dress in the same way as the people living inside it. Also the sex does not make a difference to how Finnish adults dress in general.
Pääkaupunkiseudun ulkopuolella asuvat henkilöt pukeutuvat samalla tavoin kuin pääkaupunkiseutulaiset.
I used the mixed methods approach, which integrates quantitative and qualitative research methods.
Menetelmässä sekä määrälliset että laadulliset tutkimusmenetelmät integroituvat keskenään.
Casual clothing is represented by the look of clothes, and comfortable clothing is associated to the feeling of clothes and to the moods they put a person into.
Rento pukeutuminen keskittyy vaatteen ulkonäköön ja mukava pukeutuminen puolestaan vaatteen tuntuun sekä sen luomaan mukavaan olotilaan.
I took into account comfortable clothing, and I studied definitions of and differences between comfortable and casual clothing.
Otin huomioon myös pukeutumisen mukavuuden, ja tutkin sen sekä rentouden määritelmät ja eroavaisuudet.
The focus of researches has been on women's clothing and qualitative methods.
Toteutetut tutkimukset ovat olleet pääasiassa laadullisia tutkimuksia, jotka ovat keskittyneet naisten pukeutumiseen.
The most popular dress combination among the respondents is jeans, a t-shirt and a knitted sweater or a cardigan.
Vastaajien keskuudessa suosituin ja pääasiallinen vaatekokonaisuus muodostuu farkuista, trikoopaidasta ja neuleesta, joten käsite tuulipukukansa voidaan unohtaa.
The analyses were done by Poisson Regression.
Analyysit tehtiin käyttäen Poisson Regressioanalyysiä.
The subjects were 14–19 years old adolescents and the number of subjects fluctuated between 699–1262 adolescents depending on analysis.
Tässä tutkimuksessa käytetty aineisto koostui 14–19 vuotiaista nuorista, joiden lukumäärä vaihteli analyysistä riippuen 699–1262 nuoren välillä.
Methods: The data of this study was a part of a wider Pathways to Desistance –study which followed serious juvenile offenders' psychological development, behaviour, social relationships, mental health, and experiences in the juvenile or criminal justice system.
Menetelmät: Tutkimuksen aineisto oli osa laajempaa yhdysvaltalaista Pathways to Desistance –tutkimusta, jossa seurattiin vakavasta rikoksesta tuomittujen nuorten psykologista kehitystä, käyttäytymistä, sosiaalisia suhteita, mielenterveyttä ja kokemuksia rikosoikeusjärjestelmästä.
This was also seen to explain the possible associations between romantic relationship and psychic symptoms.
Tämän ajateltiin mahdollisesti myös selittävän seurustelun ja psyykkisten oireiden välistä yhteyttä.
Therefore the bad quality of romantic relationship does not seem to predispose adolescents to more symptoms and respectively the good quality does not seem to promote psychological wellbeing.
Näin ollen huono laatu ei vaikuta altistavan nuorta psyykkisille oireille eikä parisuhteen hyvä laatu vastaavasti näytä edistävän psyykkistä vointia.
Aims: Previous studies have shown, that being in a romantic relationship in adolescence is associated with increase in depressive symptoms.
Tavoitteet: Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet nuoruuden seurustelun altistavan nuorta masennusoireille.
The quality of romantic relationship does not either seem to be associated with the amount of symptoms.
Myöskään parisuhteen laadun ei havaittu olevan yhteydessä nuoren psyykkisten oireiden määrään.
Thus, being in a relationship does not seem to be a risk factor for depression, anxiety or psychotic symptoms according to this study.
Näin ollen nuoruuden seurustelu ei näytä olevan riskitekijä masennus-, ahdistus- eikä psykoosioireille.
According to this study only adolescent's partner's antisocial influence was a significant risk factor to an adolescent's psychological wellbeing; It was associated with more depressive, anxiety and psychotic symptoms.
Parisuhteen laatua kuvaavista piirteistä ainoastaan nuoren seurustelukumppanilta tuleva rohkaisu rikolliseen toimintaan näytti olevan merkittävä riskitekijä nuoren psyykkiselle hyvinvoinnille, sillä se oli yhteydessä nuoren enempiin masennus-, ahdistus- ja psykoosioireisiin.
Results and conclusions: This study showed no associations between being in a romantic relationship in adolescence and depression, anxiety and psychotic symptoms.
Tulokset ja johtopäätökset: Seurustelun ei havaittu olevan yhteydessä masennus-, ahdistus- tai psykoosioireisiin.
Besides that this study also examined the linkages between the quality of romantic relationship and depressive, anxiety and psychotic symptoms.
Tutkimuksessa tarkasteltiin myös parisuhteen laadun yhteyttä masennus-, ahdistus- ja psykoosioireisiin.
The linkages between romantic relationship and symptoms were examined both in a cross-sectional and longitudinal studies whereas the associations between the quality of relationship and symptoms were studied only cross-sectionally.
Seurustelun yhteyttä tutkittiin sekä sen hetkisiin (poikkileikkausasetelma) että vuotta myöhempiin (pitkittäisasetelma) masennus-, ahdistus- ja psykoosioireisiin, kun taas parisuhteen laadun yhteyttä tutkittiin ainoastaan sen hetkisiin oireisiin.
The relation between being in a romantic relationship & the quality of relationship and depressive, anxiety and psychotic symptoms
Nuoruuden seurustelun ja parisuhteen laadun yhteys masennus-, ahdistus- ja psykoosioireisiin
It was assumed that the good quality would be associated with increase in symptoms whereas the bad quality would be associated with fewer symptoms.
Hypoteesina on, että parisuhteen hyvä laatu ennustaa vähäisempiä masennus-, ahdistus- ja psykoosioireita, kun taas huono laatu on yhteydessä enempiin masennus-, ahdistus- ja psykoosioireisiin.
The major aim of this study was to determine whether the association can also be found between romantic relationship and anxiety and psychotic symptoms.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tutkia, ennustaako nuoruuden seurustelu masennusoireiden lisäksi myös ahdistus- ja psykoosioireita.
The linkages between being in a romantic relationship and depressive, anxiety and psychotic symptoms were examined in this study.
Tutkimuksessa tutkittiin nuoruuden seurustelun ja masennus-, ahdistus- sekä psykoosioireiden välistä yhteyttä.
It was hypothesized that being in a romantic relationship would predict increase at least in depressive and anxiety symptoms.
Tutkimuksen hypoteesina on, että seurusteleminen on enempien masennusoireiden lisäksi yhteydessä myös enempiin ahdistusoireisiin.
The results of the research can be used in the development of teachers' international mobility and teacher education.
Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää opettajien kansainvälisen liikkuvuuden ja opettajakoulutuksen kehittämiseen.
b) Have teachers' professional identities changed according to their stories?
b) Onko opettajien ammatillinen identiteetti muuttunut heidän kertomustensa perusteella?
This is because my intention has been to open up new perspectives to better understand the experiences of expatriate teachers, instead of trying to get measurable results.
Täten tarkoituksenani on ollut ensisijaisesti avata uusia näkökulmia ja ymmärtää paremmin ekspatriaattiopettajien kokemuksia sen sijaan että pyrkisin saamaan mitattavia tuloksia.
Exploring expatriate teachers' identity stories : Experiences from Abu Dhabi
Ekspatriaattiopettajien identiteettikertomusten äärellä : Kokemuksia Abu Dhabista
a) How do teachers experience the fact that they have been expatriate teachers?
a) Miten opettajat kokevat sen, että ovat olleet ekspatriaattiopettajia?
This approach is based on Hermans' (2001) positioning theory according to which people have different roles depending on context and interaction with other people.
Taustalla on Hermansin (2001) positioteoria, jonka mukaan henkilöillä on erilaisia rooleja riippuen kontekstista ja vuorovaikutussuhteista.
My study is based on a narrative inquiry.
Tutkimukseni on luonteeltaan narratiivinen.
How do teachers reflect on their professional identities after their working period abroad?
Miten opettajat reflektoivat ammatillista identiteettiään ulkomaanjakson jälkeen?
The results revealed that expatriate teachers have multiple roles many of which are in conflict with each other.
Tulokset osoittivat, että ekspatriaattiopettajilla on lukuisia rooleja, joista useat ovat ristiriidassa keskenään.
In my study I examine expatriate teachers' experiences of working abroad and the development of their professional identity.
Tutkimuksessani tutkin ekspatriaattiopettajien kokemuksia ulkomailla työskentelystä sekä heidän ammatillisen identiteettinsä muokkautumista.
In the end the teachers found their experiences as expatriate teachers positive but also educational.
Lopulta opettajat kokivat ekspatriaattiopettajuuden positiivisena, mutta kasvattavana kokemuksena.
In my second research question I used Webster's and Mertova's (2007) critical event analysis to outline the conflicting roles from the data.
Toisen tutkimuskysymykseni yhteydessä käytin Websterin ja Mertovan (2007) kriittisten tapahtumien analyysia hahmotellessani opettajien rooleista ristiriitaiset roolit.
They experienced that the period abroad had an influence on their professional identities in different ways and that it brought change to their thinking as well as to their teaching in practice.
He kokivat ulkomaanjakson vaikuttaneen heidän ammatilliseen identiteettiinsä eri tavoin ja tuoneen muutosta sekä heidän ajatusmaailmaan että käytännön opetukseen.
The starting point of my study is the idea that a person's identity is formed through interaction with other people and is a constantly changing process.
Tutkimukseni lähtökohtana on ajatus ihmisen identiteetin rakentumisesta vuorovaikutuksessa toisten ihmisten kanssa sekä käsitys jatkuvasti muokkautuvasta identiteetistä.
From the roles of expatriate teachers were formed four different classes of conflicting roles through which the teachers reflected on their professional identity.
Ekspatriaattiopettajien rooleista muodostui neljä erilaista ristiriitaisten roolien luokkaa, joiden kautta opettajat reflektoivat omaa ammatillista identiteettiään.
What kind of image(s) do teachers give about expatriate teacher's work?
Minkälaisen kuvan opettajat antavat ekspatriaattiopettajan työstä?
Four teachers who taught in Abu Dhabi as part of EduCluster Finland's education export program were interviewed.
Haastattelin tutkimustani varten neljää Abu Dhabissa opettanutta opettajaa, jotka olivat olleet osana Edu-Cluster Oy:n koulutusvientihanketta.
In the end I focused more on the conflicting roles by using dialogical analysis based on Hermans' (2001) positioning theory.
Lopuksi paneuduin ristiriitaisiin rooleihin Hermansin (2001) positioteoriaan perustuvan dialogisen analyysin avulla.
In my first research question I used content analysis as a method to find out the different roles teachers held in their different social contexts.
Ensimmäisen tutkimuskysymykseni yhteydessä käytin analyysimenetelmänä sisällönanalyysia muodostamaan opettajien erilaiset roolit eri sosiaalisissa konteksteissa.
In the data analysis I used the perspective of the different roles teachers held.
Aineiston analyysissa käytin näkökulmanani opettajien erilaisia rooleja.
In my interviews I used the method of thematic interview which gave space for stories.
Haastattelut olivat teemahaastatteluja ja antoivat näin tilaa kertomuksille.
As a result of their self reflecting process the teachers created an in between identity in order to survive among all the conflicting roles.
Itsereflektioprosessinsa ratkaisuna opettajat muodostivat välitilaidentiteetin ristiriitaisten roolien keskellä selviytymiselle.
The data was collected in the spring of 2015.
Aineisto kerättiin keväällä 2015.
In recent decades Finnish society and beliefs of Finnish citizens have undergo a lot of changes.
Suomalainen yhteiskunta ja katsomukset suomalaisessa yhteiskunnassa ovat kokeneet viime vuosikymmenten aikana paljon muutoksia.
The transcribed material was analysed using content analysis.
Litteroitu tutkimusaineisto analysoitiin sisällönanalyysillä.
The interviews were conducted individually by using qualitative attitudinal research methods.
Haastattelut toteutettiin laadullisen asennetutkimuksen metodeja käyttäen.
Based on the results strong valuation of Christianity of the Finnish society and significance of the Christian cultural heritage at school can be detected.
Tutkimustulosten perusteella voitiin myös havaita voimakas arvotus suomalaisen yhteiskunnan kristillisyydestä ja kristillisen kulttuuriperinnön merkityksestä koulussa.
The current model of Religious Education was seen problematic because the content do not correspond to the needs of the society, the responsibility of preventing the separation of faith is only for teachers and faiths are in an unequal position.
Katsomusaineiden nykyinen malli koettiin ongelmalliseksi, koska sen sisältöjen ei koettu vastaavan yhteiskunnan tarpeita, katsomusten erottelevuuden ehkäisy jäi pelkästään luokanopettajan vastuulle ja katsomusaineiden havaittiin olevan keskenään epätasa-arvoisessa asemassa.
Since the Finnish educational system is based on scientific research, there has to be other than purely attitudinal reasons behind this antichange climate of teachers.
Koska suomalainen koulutusjärjestelmä perustuu tieteelliseen tutkimukseen, on muutosvastaisuuden taustalla oltava johonkin muuhun kuin tieteelliseen tutkimukseen pohjautuvia asenteita.
For the study, eight teachers working in Kouvola or Helsinki Metropolitan Area were interviewed.
Tutkimusta varten haastateltiin kahdeksaa virassaan toimivaa luokanopettaa Kouvolasta ja pääkaupunkiseudulta.
Previous research has even indicated the current model of Religious Education teaching in schools to be inconsistent with the changed needs of the society.
Aikaisemmat tutkimukset ovat osoittaneet, ettei nykyinen katsomusaineiden opetuksen malli kykene vastaamaan muuttuneen yhteiskunnan tarpeisiin.
Based on this study, class teachers Religious Education is important for the development of the students' all-round education, answering to fundamental questions of life, to the development of ethical thinking, students' personal growth and to the development of student's worldview.
Tämän tutkimuksen perusteella katsomusaineiden opetus oli luokanopettajien mielestä tärkeää oppilaan yleissivistyksen, elämänkysymyksiin vastaamisen, eettisen ajattelun kehittymisen, ihmisenä kasvamisen ja maailmankatsomuksen kehittymisen kannalta.
Teachers' opinion is that the most important content of the subjects could be taught in an integrated way and that would be the most relevant in terms of the students' holistic development.
Oppiaineiden tärkeimmät sisällöt olisivat opettajien mielestä integroitavissa ja niiden opettaminen integroidusti olisi oppilaan kokonaisvaltaisen kehittymisen kannalta merkityksellisintä.
The goal of this study is to identify those underlying values of class teachers' attitudes and to clarify their general attitudes about the beliefs related to the Religious Education in school.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on osaltaan kartoittaa näitä luokanopettajien arvomaailman taustalla vaikuttavia asenteita, sekä selvittää luokanopettajien asenteita yleisemmin katsomuksia kohtaan koulussa.
It was also found from this study that the teachers strongly dignify the changes in Religious Education.
Tutkimuksen perusteella luokanopettajilla oli havaittavissa voimakas arvotus siitä, että katsomusaineiden opetuksen olisi muututtava.
Therefore in Teacher Education this should take more attention in the future.
Luokanopettajan rooli korostui katsomusaineiden opetuksessa ja tämä olisi huomioitava jatkossa opettajankoulutuksessa.
Class teachers attitudes about beliefs in school, Religious Education and the current teaching model of Religious Education
Luokanopettajien asenteet katsomuksia koulussa, katsomusaineiden opetusta ja katsomusopetuksen järjestämistä kohtaan
Attitudes are examined through three themes, which are beliefs in school, Religious Education and the current teaching model of Religious Education.
Teemat ovat katsomukset koulussa, katsomusaineiden opetus ja katsomusaineiden opetuksen järjestäminen.
Studies show that heteronormative nuclear family is usually seen as "normal" family.
Aiempien tutkimusten mukaan heteronormatiivinen ydinperhe nähdään usein perheen "normaalina" mallina.
Therefore the context of the study was put up with discourses concerning nuclear family.
Siksi tutkimuksen kontekstina toimi ydinperhepuhe.
The data was collected from the electronic archive of Helsingin Sanomat using all different forms of the keyword nuclear family.
Aineistojen mielipidekirjoitukset rajattiin Helsingin Sanomien sähköisen arkiston kautta käyttäen hakusanaa ydinperhe ja sen muotoja.
In any case family discourses have transformed to be more equal.
Perhepuheen voi kuitenkin nähdä muuttuneen moniäänisemmäksi ja täten yhdenvertaisemmaksi.
The research questions are: how family is constructed in the opinion texts in Helsingin Sanomat and how discourses in 1990–1994 differ compared to 2010–2014 concerning equality?
Tutkimuskysymykset ovat: miten perhettä rakennetaan Helsingin Sanomien mielipidekirjoitusten ydinperhepuheessa vuosina 1990–1994 ja 2010–2014 sekä miten vuosien 1990–1994 ja 2010–2014 puhetavat eroavat toisistaan suhteessa eriarvoisuuteen?
The research method was critical discourse analysis which focuses on how societal power relations and inequality are constructed and reinforced through the use of language.
Tässä tutkimuksessa kriittisen diskurssianalyysin tavoitteena oli paljastaa eriarvoisuutta synnyttäviä ja ylläpitäviä valtasuhteita suhteessa perheeseen.
These differences constructed with conservative and liberal values.
Erilaiset perhediskurssit asettuivat kuitenkin vastakkain ideologialtaan konservatiivisissa ja liberaaleissa diskursiivisissa käytännöissä.
Into Family : Discourses of (nuclear) family in opinion pieces of Finland’s most popular newspaper Helsingin Sanomat in 1990-1994 and 2010-2014
Perheen ytimeen : Perhediskurssit Helsingin Sanomien mielipidekirjoitusten ydinperhepuheessa vuosina 1990–1994 ja 2010–2014
Into Family examines how family is constructed in opinion pieces of Finland's most popular newspaper Helsingin Sanomat in 1990–1994 and 2010–2014.
Perheen ytimeen tarkastelee, miten perhettä rakennetaan Helsingin Sanomien mielipidekirjoituksissa vuosina 1990–1994 ja 2010–2014.
In the beginning of this study, I assumed that discourses of nuclear family would reveal intersecting ideas of family.
Tutkimuksen alussa oletin heteronormatiivisen ydinperheen toimivan heijastuspintana erilaisille perhettä ravisteleville merkityksille.
Heteronormative nuclear family was constructed as self-evident family.
Heteronormatiivinen ydinperhe määrittyi oletusarvoiseksi perheen malliksi ja sillä oli hegemoninen positio molempien aineistojen perhepuheessa.
Anyhow family discourses constructs and reinforces inequality by treating heteronormative nuclear family as normal and ideal.
Perhepuheessa rakennettiin ja ylläpidettiin kuitenkin eriarvoisuutta suhteessa erilaisiin perheisiin.
The comparative study showed that discourses of family had transformed to be more polyphonic and equal.
Vertaileva tutkimus osoitti perhepuheen muuttuneen moniäänisemmäksi, eikä heteronormatiivisen perheen hegemoniaa enää tuotettu yhtä vahvasti vuosien 2010–2014 aineistossa.
"It's not about what is learned but how it's learned."
"Tärkeetä on, ei niinkään se, mitä opitaan, mutta se, miten opitaan."
In the beginning of the preschool year children in day care center 2 also told what they would like to do during the year and this was taken into account in day-to-day activities.
Lapset (pk 2) olivat myös kertoneet esiopetusvuoden alussa, mitä he haluaisivat tehdä esiopetusvuonna, ja tämä huomioitiin toiminnassa.
: Knowledge Practices in non-study Book Preschools
: Tietokäytännöt oppikirjattomissa esiopetusryhmissä
The analysis methodology for the sample was theory-based.
Aineiston analyysi oli teorialähtöinen.