natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The earlier studies have shown that the intrinsic motivation has a strong connection with the learning results of the mathematics.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että sisäsyntyisellä motivaatiolla on vahva yhteys ma-tematiikan oppimistulosten kanssa.
The connections between the variables were tested with a correlation coefficient.
Muuttujien välisiä yhteyksiä testattiin korrelaatiokertoimella.
Motivation to study mathematics at school and informal STEAM-learning environment
Motivaatio matematiikan opiskeluun koulussa ja informaalissa STEAM-oppimisympäristössä
The experience of the relative autonomy (RAI) correlates with interest in studying mathematics at school, especially among girls.
Suhteellisen autonomian kokemus (RAI) korreloi matematiikasta kiinnostumiseen koulussa, varsinkin tytöillä.
Objective of this pro gradu was firstly to analyse the connection of the sixth grade girls and boys' of the school success, to study mathematics at school and at informal learning environment, which in this case was Math & Art exhibition based on STEAM-model.
Tämän pro gradu –tutkielman tavoitteena oli ensiksikin kartoittaa peruskoulun kuudesluokkalaisten tyttöjen ja poikien koulumenestyksen yhteyttä opiskella matematiikkaa koulussa ja informaalissa oppimisympäristössä, joka oli STEAM-mallia toteuttava matematiikkaa ja taidetta yhdistävä näyttely ja rakentelutyöpaja.
The boys were more interested than girls in continuing at the vocational school, and girls at the upper secondary school.
Pojat olivat tyttöjä kiinnostuneempia suuntautumaan ammatilliseen koulu-tukseen ja tytöt poikia kiinnostuneempia jatkamaan lukioon.
The connection of school success and going to the upper secondary school was stronger than going to the vocational school.
Koulumenestyksen ja lukioon menon yhteys oli voimakkaampi kuin ammattikouluun menon.
Secondly the connection of the relative autonomy experience of the girls' and boys' was studied in connection to interest in mathematics at school and at mathematics exhibition.
Toiseksi tutkielmassa selvitettiin tyttöjen ja poikien suhteellisen autonomian kokemuksen yhteyttä kiinnostukseen opiskella matematiikkaa koulussa ja informaalissa oppimisympäristössä.
The main results were that the interest to study mathematics at school was higher among the higher achievers but at the mathematics exhibition there were no differences between the lower and higher achievers.
Tutkielman päätulokset olivat, että koulussa paremmin menestyvät ovat enemmän kiinnos-tuneita matematiikan opiskelusta koulussa, mutta näyttely näytti onnistuvan tasoittamaan koulumenestykseen liittyviä eroja ja herättämään kiinnostuksen myös niillä oppilailla, joilla kiinnostus koulumatematiikkaa kohtaan oli vähäisempää ja koulumenestys heikompaa.
The success of the boys at school was more tied up with the plans than that of the girls.
Pojilla molemmat yhteydet olivat voimakkaammat eli pojilla menestyminen koulussa on enemmän sidoksissa tulevai-suuden suunnitelmiin kuin tytöillä.
Thirdly and last it was studied how autonomy experience was connected to plans to continue education at the upper secondary school or at the vocational educational institution.
Viimeisenä kolmantena tutkimustehtävänä oli analysoida miten sukupuoli, koulumenestys, kiinnostus matematiikan opiskeluun koulussa ja matematiikkanäyttelyssä sekä suhteellisen autonomian kokemus ennustivat suuntautumista ammatilliseen oppilaitokseen tai lukioon.
Tiivistelmä - Referat – Abstract Aims.
Tiivistelmä - Referat - Abstract Tavoitteet.
The data was analyzed using hierarchical regression analysis.
Aineisto analysoitiin käyttäen hierarkkista regressioanalyysiä.
This study is a part of an occupational health study, in which employees (N = 1415) from three big Finnish organizations participated in 2011.
Tutkimus on osa suurempaa työhyvinvoinnin kyselytutkimusta, johon osallistui kolme suurta suomalaista organisaatiota vuonna 2011 (N= 1415).
The job demands and resources (JD-R) model by Bakker & Demerouti (2007) was used as the theoretical framework of the study.
Tutkimuksen viitekehyksenä oli Bakkerin ja Demeroutin (2007) työn voimavarojen ja vaatimusten malli.
Workplaces could support their employees for example by promoting sports during worktime.
Tätä voisi organisaatioissa tukea esimerkiksi tukemalla työntekijöiden liikuntaa työajalla.
Personal resource, leisure time activities, was also positively associated with work engagement and life satisfaction, which was a new result.
Myös henkilökohtainen voimavara, harrastuneisuus oli positiivisesti yhteydessä työintoon ja elämäntyytyväisyyteen, mikä oli uusi tulos.
Associations between work related resources, personal resources and demands and work engagement and life satisfaction
Työhön liittyvien ja henkilökohtaisten voimavarojen sekä haasteiden yhteys työintoon ja elämäntyytyväisyyteen
This study investigated to what extent work related resources (servant leadership and role in the organization) and personal resources (leisure time activities) as well as work related demands (interpersonal conflicts) are associated with employees’ work engagement and life satisfaction.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin työhön liittyvien voimavarojen (palveleva johtajuus, rooli organisaatiossa) ja henkilökohtaisten voimavarojen (harrastuneisuus), sekä työhön liittyvien haasteiden (vuorovaikutuskuormitus) yhteyttä työintoon ja elämäntyytyväisyyteen.
Also, leisure time activities are associated with well-being both at the workplace and during leisure time.
Lisäksi harrastuneisuudella on yhteys työntekijöiden hyvinvointiin niin työssä kuin vapaa-ajallakin.
However, there are only few studies examining role in the organization, leisure activities and interpersonal conflict as resources and demands of engagement and life satisfaction, and the results of these few studies have been mixed.
Roolin organisaatiossa, harrastuneisuuden ja vuorovaikutuskuormituksen yhteyttä työintoon ja elämäntyytyväisyyteen on tutkittu verrattain vähän ja tulokset ovat olleet ristiriitaisia.
Previously it has been found that servant leadership is positively associated with work engagement and life satisfaction.
Aikaisemmassa tutkimuksessa on havaittu, että palveleva johtajuus on yhteydessä työintoon ja elämäntyytyväisyyteen.
The results showed that both servant leadership and role in the organization were positively associated with both work engagement and life satisfaction.
Tulokset osoittivat, että työhön liittyvät voimavarat (palveleva johtajuus, rooli organisaatiossa) olivat positiivisesti yhteydessä työintoon ja elämäntyytyväisyyteen.
The participants filled in an online questionnaire concerning servant leadership, role in the organization, leisure activities and interpersonal conflict at work as well as questions about work engagement and life satisfaction.
Vastaajille lähetettiin sähköinen kyselylomake, johon he vastasivat muun muassa palvelevaa johtajuutta, harrastuneisuutta ja vuorovaikutuksen kuormitusta koskeviin kysymyksiin, sekä työintoa ja elämäntyytyväisyyttä koskeviin kysymyksiin.
Interpersonal conflict was negatively associated with work engagement and life satisfaction.
Vuorovaikutustilanteiden kuormitus oli puolestaan negatiivisesti yhteydessä työintoon ja elämäntyytyväisyyteen.
Following the JD-R -model, it was hypothesized that resources were positively associated and demands negatively associated with work engagement and life satisfaction.
Tutkimuksessa oletettiin, että voimavarat ovat positiivisesti ja kuormitus negatiivisesti yhteydessä työintoon ja elämäntyytyväisyyteen.
However, there is also a connection between interpersonal conflict and work engagement and life satisfaction, so employers could create some interventions (e.g., small group discussions) for social conflicts already before the problems occur.
Vuorovaikutustilanteiden haasteet saattavat myös heijastua työntekijöiden hyvinvointiin, jolloin kaikenlaisiin vuorovaikutuksen haasteisiin tulisi puuttua työpaikoilla ennaltaehkäisevästi ja saman tien ongelmien aiheutuessa esimerkiksi erilaisten interventioiden avulla.
As a conclusion, leadership style and role in the organization are associated with both work engagement and general life satisfaction.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että johtajuudella ja työroolilla on yhteys työntekijöiden hyvinvointiin ja tätä voisi tukea kehittämällä johtamista työpaikoilla.
"Now I´m able to eat anything!"
"Nyt mä voin syödä ihan mitä vaan!"
The interviewees represented both sexes from all over Finland and were 28–45 years of age.
Haastateltavat edustivat molempia sukupuolia eri puolilta Suomea ja olivat iältään 28–45-vuotiaita.
With relieved food hypersensitivity, food-related emotions also become more positive.
Ruokayliherkkyyden lievenemisen myötä myös ruokaan liittyvät tunteet muuttuvat positiivisemmiksi.
The same model describes the situation even after the respondents had decided on a six-month rehabilitation period for the DNRS program.
Samalla mallilla kuvaillaan tilannetta myös sen jälkeen, kun haastateltavat olivat päättäneet DNRS-ohjelmaan liittyneen kuuden kuukauden kuntoutumisjakson.
The study material was collected by semi-structured theme interviews and analyzed by qualitative methods using International Classification of Function Classification (ICF) as content analysis.
Tutkimuksen aineisto kerättiin puolistrukturoiduilla teemahaastatteluilla ja analysoitiin laadullisin menetelmin sisällönanalyysin avulla, jossa hyödynnettiin International Classification of Function-luokittelua (ICF).
In addition, everyday food restrictions are perceived as stressful, as it involves significant planning and other meta-work that consumes individual resources.
Lisäksi ruokarajoitusten määrittämä arki koetaan stressaavana, koska siihen liittyy merkittävästi suunnittelua ja muuta metatyötä, joka kuluttaa yksilön voimavaroja.
The sample of the study consists of six interviewees with multiple levels of food sensitivities and chemical sensitivities, which they had used DNRS to rehabilitate.
Tutkimuksen otos koostuu kuudesta haastateltavasta, joilla oli monentasoisia ruokayliherkkyyksiä ja kemikaaliyliherkkyyksiä, joiden kuntouttamiseen he olivat hyödyntäneet DNRS-ohjelmaa.
On this basis, a model of food-sensitive daily life and functional ability was created, which shows the effects of food sensitivity on various aspects of everyday life.
Tämän pohjalta luotiin ruokayliherkän arkea ja toimintakykyä kuvaava malli, joka tuo ilmi ruokayliherkkyyden vaikutukset arjen eri osa-alueisiin.
Earlier studies show that food sensitivity lowers the well-being and quality of life experienced by the individuals and their family.
Aiemmat tutkimukset osoittavat ruokayliherkkyyden alentavan selvästi yksilön ja hänen perheensä koettua hyvinvointia ja elämänlaatua.
According to this study, rehabilitation of food hypersensitivity is of great importance to the individual, with emphasis on easier everyday life and psychosocial well-being of the individual.
Tämän tutkimuksen mukaan ruokayliherkkyydestä kuntoutumisella on yksilölle hyvin suuri merkitys, jossa korostuvat arjen helpottuminen ja yksilön psykososiaalinen hyvinvointi.
The purpose of this study is to describe and compare the everyday life of the people with food hypersensitivity, after taking part of limbic system training of Dynamic Neural Retraining System, the DNRS program.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvailla ja vertailla ruokayliherkän arkea ennen- ja jälkeen limbisen järjestelmän kuntoutukseen perustuvan Dynamic Neural Retraining System eli DNRS-ohjelman harjoittelua.
The second research task is to describe how the DNRS program has affected the every day life of a person with food hypersensitivities and what kind of importance the changes have had.
Toisena tutkimustehtävänä puolestaan on kuvailla, millä tavoin DNRS-ohjelma on vaikuttanut ruokayliherkän arkeen ja mikä merkitys muutoksilla on ollut tutkittaville.
The first research task in this study is to describe what kind of every day life is a person with food hypersensitivity living and how food hypersensitivities affect different aspects of everyday life.
Tutkimuksessa ensimmäisenä tutkimustehtävänä on kuvailla, millaista ruokayliherkistyneen henkilö arki on ja miten ruokayliherkkyydet vaikuttavat arkeen.
Food hypersensitivity affects well-being, for example, by limiting performance and participation, and makes it more difficult for the individual to function through environmental factors.
Ruokayliherkkyys vaikuttaa hyvinvointiin esimerkiksi rajoittamalla suorituksia ja osallistumista.
According to this study, food hypersensitivity has a significant impact on the individual's everyday life and on the well-being.
Tämän tutkimuksen mukaan ruokayliherkkyys vaikuttaa merkittävästi yksilön arkeen ja koettuun hyvinvointiin.
: How DNRS practice affects eating in everyday life of people with food hypersensitivity
: Ruokayliherkistyneiden kokemuksia DNRS-ohjelman vaikutuksista arjen ruokailuun
The participants in the present study were 135 first-year students from the National Defence University in Finland.
Tutkimusaineisto kerättiin Maanpuolustuskorkeakoulun 135 ensimmäisen vuoden opiskelijalta.
The students completed a self-report questionnaire via a weblink.
Opiskelijat vastasivat kyselylomakkeeseen internet-linkin kautta.
In this study, time preference was assessed as performance in the Consideration of Future Consequences Test (CFC-14; Joireman, Shaffer, Balliet, & Strathman, 2012).
Tässä tutkimuksessa aikapreferenssiä mitattiin Consideration of Future Consequences -testillä (CFC-14; Joireman, Shaffer, Balliet, & Strathman, 2012).
Therefore, future research could investigate further how neurobiological temperament sets our concerns with future and immediate consequences, that is, our farsightedness or the lack of it.
Tulevaisuudessa olisikin mielenkiintoista tutkia lisää neurobiologisen temperamentin mahdollisia vaikutuksia siihen, kuinka suhtaudumme kauempana tulevaisuudessa odottaviin ja välittömiin seurauksiin, toisin sanoen, kuinka kaukonäköisiä olemme.
If a strong correlation between the ability to analytical thinking and some other types of characteristics was found, it would help to identify individuals with good analytical decision-making skills and to clarify the phenomenon of analytical thinking.
Mikäli vahva korrelaatio analyyttisen ajattelutaidon ja eräiden muiden ominaisuuksien välillä kyetään todentamaan, auttaa tämä paitsi tunnistamaan yksilöt, joilla hyvä analyyttinen päätöksentekokyky on, mutta myös selventämään, mistä analyyttisessä ajattelutaidossa on ilmiönä kyse.
The Links Between Analytical Thinking Skills, Decision-Making Characteristics and Temperament
Analyyttisen ajattelutaidon, päätöksenteko-ominaisuuksien ja temperamentin väliset yhteydet
However, interesting links between time preference and temperament were found.
Aikapreferenssin ja temperamentin välillä havaittiin kuitenkin kiinnostavia yhteyksiä.
The correlations between the tests were examined and by using standard regression analyses the effects of the temperament on the time preference were analysed.
Mittareiden välisiä korrelaatioita tarkasteltiin, ja regressioanalyysin avulla analysoitiin, miten temperamentti ennustaa aikapreferenssiä.
The current study extended previous research by examining also the relation of analytical thinking skills and neurobiological temperament (Rawlings, Tapola & Niemivirta, 2017).
Tutkimus myös selvitti niin analyyttisen ajattelutaidon kuin ai-kapreferenssinkin mahdollisia yhteyksiä neurobiologiseen temperamenttiin (Rawlings, Tapo-la, & Niemivirta, 2017).
The purpose of this study was to look for relationships between analytical thinking skills, two selected decision-making characteristics (time preference, risk preference) and temperament.
Tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella analyyttisen ajattelutaidon, valikoitujen päätöksenteko-ominaisuuksien (aikapreferenssi, riskipreferenssi) sekä temperamentin välisiä yhteyksiä.
With data gathered from Finnish university students, this study attempted to replicate the findings of the original study (Frederick, 2005), where a relationship between the CRT and risk preference was detected.
Suomalaisilta yliopisto-opiskelijoilta kerätyllä aineistolla pyrittiin replikoimaan aiempia tuloksia (Frederick, 2015) riskipreferenssin osalta.
An exploratory factor analysis was performed to test the construct validity of the models applied.
Mallien rakenteellista validiteettia tutkittiin eksploratiivisen faktorianalyysin avulla.
Contrary to expectations, no relation between the CRT score and time preference, risk preference or temperament were detected.
Odotusten vastaisesti yhteyksiä analyyttisen ajattelutaidon ja aikapreferenssin tai riskipreferenssin välillä ei löytynyt.
A commonly applied test to detect individual differences in analytical thinking is the Cognitive Reflection Test (CRT; Frederick, 2005), which captures important characteristics of rational thinking, different from intelligence and other cognitive ability (Toplak, West, & Stanovich, 2011).
Testi mittaa rationaalista ajattelutaitoa, joka on erotettavissa älykkyydestä sekä muista kognitiivisista kyvyistä (Toplak, West, & Stanovich, 2011).
This work continued the exploration of relations between individual differences in analytical thinking, assessed as performance in CRT, and selected psychological characteristics: time preference and risk preference, where a link has been detected in previous research on university students in the U.S.
Aiemmissa tutkimuksissa on havaittu yhteyksiä yksilön analyyttisen ajattelutaidon (mitattuna CRT-testillä), sekä aikapreferenssin ja riskipreferenssin välillä yhdysvaltalaisilla yliopisto-opiskelijoilla.
This study is a part of longitudinal FinEdu (Finnish Educational Transitions) study.
Tutkimus on osa FinEdu (Finnish Educational Transitions) pitkittäistutkimusta.
In the future, organizations should invest to the health and wellbeing of young employees.
Organisaatioiden tulisi investoida nuoren työntekijän terveyteen ja hyvinvointiin.
In addition, 4 upper categories formed the circumplex- model, which was further divided into 11 lower categories.
Tunneluokista muodostui kehämalliin 4 yläkategoriaa, jotka jaettiin vielä 11 alakategoriaan.
Complexity in the concept of emotions makes it challenging subject to study.
Emootion käsitteen moniulotteisuus tekee siitä haastavan tutkimuskohteen.
Young adults’ emotions concerning work-life
Nuorten aikuisten tunteet nykypäivän työelämästä
Negative and mixed emotions can result from todays’ uncertain and demanding work culture.
Negatiiviset ja ristiriitaiset tunteet voivat olla seurausta nykypäivän työelämän ja työkulttuurin epävarmuudesta tai vaativuudesta tai yksi sen sivutuotteista.
This study investigated what kind of emotions work-life evokes in young adults.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin millaisia tunteita työelämä herättää nuorissa aikuisissa.
Thirty emotion categories were formed based on young adults’ responses (e.g. joy, anxiety, hope), and 27 of them ended up to the final analysis and as a part of circumplex- model of emotions.
Tutkimuksen tuloksena muodostui 30 eri tunneluokkaa, esimerkiksi ilo, ahdistus ja toivo, joista 27 päätyi lopulliseen analyysiin ja osaksi tunteiden kehämallia.
Young adults’ emotions were examined with an open question which was presented to the research subjects (N=551).
Tutkimuksen mittarina toimi avoin kysymys, johon oli kerätty vastauksia 27-28- vuotiailta nuorilta aikuisilta (N=551).
Theory of psychological construction of emotions and emotions circumplex- model was used as the main theoretical framework.
Teoreettisena taustana hyödynnettiin teoriaa emootion psykologisesta konstruktiosta sekä emootioiden circumplex- mallia eli kehämallia.
Emotions in the area of work-life have been studied in the field of organizational psychology, and in these studies the research has focused on examining emotions connected to work engagement or burnout.
Työelämään liittyviä emootioita on tutkittu esimerkiksi organisaatiopsykologian saralla diskreettien tunteiden muodossa sekä emootioiden yhteyttä työhön sitoutumiseen ja työuupumukseen.
The aim of the study was to get a full picture on young adults’ emotions that were focused on their work-life.
Tutkimuksen tehtävänä oli saada kuva nuorten aikuisten nykypäivän työelämään kohdistuneesta tunneavaruudesta.
The most common emotions that young adults reported were positive activating emotions, such as general positive emotions, joy and excitement.
Työelämä herätti nuorissa aikuisissa eniten positiivisia aktivoivia tunteita, kuten yleisiä positiivisia tunteita, iloa ja innostusta, mutta myös negatiivisia aktivoivia tunteita, kuten stressiä, ahdistusta ja pelkoa.
However, no previous studies exist concerning young adults’ emotions towards work or work-life.
Erityisesti nuorten aikuisten työelämään kohdistuvista tunteista ei ole tehty aiempaa tutkimusta.
Concerning deactivating emotions, the most common were tiredness or feelings of burnout/exhaustion.
Epäaktivoivista tunteista eniten koettiin uupumuksen tunteita.
As a conclusion, todays’ work-life raised mostly positive activating emotions, and some negative and/or mixed emotions.
Voidaan sanoa, että nykypäivän työelämä herättää nuorissa aikuisissa eniten positiivisia ja aktivoivia tunteita, mutta myös negatiivisia aktivoivia tunteita sekä ristiriitaisuuden kokemusta on havaittavissa.
The responses were categorized and merged to the circumplex- model of emotions.
Aineistoa analysoitiin luokittelemalla tutkittavien vastauksissa esiintyviä tunteita ja yhdistämällä niitä tunteiden kehämalliin.
The research was carried out as a qualitative study.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena.
The research questions guiding the research are: 1.
Tutkimuksen tarkastelua ohjaavat tutkimuskysymykset ovat: 1.
The main themes are competitiveness and work life, equality, educational performance, innovation, lifelong learning, educational coverage and internationality themes.
Pääteemat ovat kilpailukyky ja työelämä- yhdenvertaisuus-, koulutuksen tuloksellisuus-, innovaatio-, elinikäinen oppiminen-, koulutuksen kattavuus- ja kansainvälisyysteema.
Earlier studies have shown that international education policies are increasingly spreading, and that transnational organizations such as OECD play a key role in this development.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että kansainväliset koulutuspoliittiset trendit leviävät yhä nopeammin, ja että tässä kehityksessä keskeisessä roolissa ovat ylikansalliset organisaatiot, kuten OECD.
The purpose of the results is to stimulate an education-related debate on transnational educational policy guidance.
Tulosten tarkoitus on herättää koulutuspoliittista keskustelua ylikansallisesta koulutuspoliittisesta ohjauksesta.
An analysis method used in this study was data-driven thematic content analysis.
Aineistona analyysimenetelmänä käytettiin aineistolähtöistä teemoittelevaa sisällönanalyysiä.
What are the main educational policy themes that can be identified in OECD educational publications?
Mitä koulutuspoliittisia pääteemoja voidaan havaita OECD:n koulutusjulkaisuissa?
In response to the first research question, seven main educational policy themes themes emerged from the OECD’s publications.
Vastaukseksi ensimmäiseen tutkimuskysymykseen OECD:n koulutusjulkaisuista nousi seitsemän pääteemaa.
What are the similarities between the educational policy themes of the OECD and the educational policy objectives of the Finnish government programs for the 2010s?
Mitä yhteneväisyyksiä voidaan havaita OECD:n koulutuspoliittisten teemojen ja Suomen 2010-luvun hallitusohjelmien koulutuspoliittisten tavoitteiden välillä?
The research material was collected from the OECD educational publications and from the educational policy objectives sections of government programs of the 2010s.
Tutkimusaineisto kerättiin OECD:n koulutusjulkaisuista sekä 2010-luvun hallitusten hallitusohjelmien koulutuspoliittisia tavoitteita käsittelevistä osioista.