natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The impact of stressful experiences across the lifespan on anxiety symptoms in late adulthood
Elinaikaisten stressikokemusten yhteys ahdistusoireisiin myöhäisaikuisuudessa
Moreover, the number of traumatic experiences, the age in which trauma and separation were experienced, and cumulative stressful life experiences as risk factors for anxiety symptoms were examined using one-way ANOVA and t-tests.
Erilaisten stressikokemusten yhteyttä myöhäisaikuisuuden ahdistusoireisiin tutkittiin lineaarisen regressioanalyysin avulla, ja lisäksi traumakokemusten lukumäärän, trauman ja erokokemuksen tapahtumaiän sekä stressitekijöiden kumuloitumisen yhteyttä ahdistuneisuuteen tutkittiin varianssianalyysin ja t-testin avulla.
Results and conclusions: As expected, higher amount of self-reported traumatic experiences were associated with higher levels of anxiety symptoms in late adulthood.
Tulokset ja johtopäätökset: Itseraportoitujen traumakokemusten esiintyminen ja korkeampi lukumäärä, fyysiset ja emotionaaliset traumakokemukset sekä lapsuuden ja aikuisuuden matala sosioekonominen asema olivat yhteydessä suurempaan määrään ahdistusoireita myöhäisaikuisuudessa.
The material was then analysed by using content analysis.
Aineisto analysoitiin sisällönanalyysia käyttäen.
All them were individually interviewed by using semi-structured interview method.
Heidät kaikki haastateltiin yksilöhaastattelulla puolistrukturoitua haastattelurunkoa hyödyntäen.
You cannot hide from death : 11-year old childrens' perceptions on death
"Kuolemaa ei voi paeta" : 11-vuotiaiden lasten käsityksiä kuolemasta
All of the interviewees thought that death is something irreversible and a deceased person cannot feel or experience anything.
Kaikkien haastateltavien mielestä kuolema on peruuttamatonta eikä kuollut voi tuntea tai kokea mitään.
Interviewees explained death both from a religious as well as biological viewpoint.
Haastateltavat selittivät kuolemaa sekä uskonnollisesta että biologisesta näkökulmasta käsin.
Objectives: The objective of this study is to search and clarify 11-year-olds perceptions on death.
Tavoitteet: Tämän tutkimuksen tarkoitus on tutkia ja selventää 11-vuotiaiden lasten kuolemakäsityksiä.
The feelings surrounding death were clearly negative.
Haastateltavien kuolemaan liittyvät tunteet olivat selvästi negatiivisia.
The interviewees were twelve eleven-year-olds.
Haastateltavina oli kaksitoista 11-vuotiasta lasta, seitsemän poikaa ja viisi tyttöä.
Interviewees' perceptions on death and after life were all individual and different, but all of them were already realistic.
Haastateltavilla oli keskenään erilaisia käsityksiä kuolemasta ja kuolemanjälkeisestä elämästä, mutta kaikki käsitykset olivat jo hyvin realistisia.
Findings and conclusion: The interviewees' perceptions on death were found to be very similar than in previous studies.
Tulokset ja johtopäätökset: Haastateltavien käsitykset kuolemasta olivat hyvin vastaavanlaisia kuin aiemmin tehdyissä tutkimuksissa on todettu lasten kuolemakäsitysten olevan noin 11-vuotiaana.
Also the after life was described from a religious as well as atheistic standpoint.
Kuolemanjälkeinen elämä selitettiin vaihtelevasti uskonnolliseen ja ateistiseen näkökulmaan nojaten.
In addition, the study concentrates on how the religion in the children's home affects their perceptions and where children receive their information on death.
Lisäksi tutkimuksessa selvitetään, missä määrin kotien edustamat uskontokunnat vaikuttavat lasten käsityksiin ja mistä lapset saavat tietoa kuolemasta.
Every interviewee connected sorrow and sadness to death even though they have not previously perceived death as a negative thing.
Jokainen haastateltava yhdisti surun tai pahan mielen kuolemaan, vaikka ei olisikaan aiemmin kokenut kuolemaa kamalana asiana.
However, researching this is important, so that people that work with children know how to act and relate when a child is faced with death.
Lasten kuolemakäsitysten sekä kuolemaan suhtautumisen tutkiminen on kuitenkin tärkeää, jotta lasten kanssa työskentelevät osaavat toimia ja suhtautua oikein lapsen kohdatessa kuoleman.
The interviewees did not actually have fears relating death, even though some issues were problematic.
Haastateltavilla ei myöskään varsinaisesti ole kuolemaan liittyviä pelkoja, vaikka jotkut asiat lapsia mietityttävätkin kuolemaan liittyen.
Methods: Thematic interviews were used as the main research method in this study.
Menetelmät: Tutkimuksen menetelmänä käytettiin teemahaastattelua.
The perceptions of death were not always consistent with the religion at the interviewee's home.
Haastateltavien kuolemakäsitykset eivät juurikaan olleet yhdenmukaisia kotien edustamien uskontokuntien kanssa.
While there has not been a lot of research on children's perception on death, Reetta Ikola wrote her thesis about this topic in 2013.
Lasten kuolemakäsityksistä ei ole tehty viime aikoina monia tutkimuksia, yhtenä viimeaikaisimpana tutkimuksena kuitenkin nousee esille Reetta Ikolan pro gradu Kolmasluokkalaisten käsityksiä kuolemasta.
The perceptions were based more on everyday life experiences.
Sen sijaan haastateltavien kuolemakäsitykset olivat rakentuneet kokemusten ja arkipäiväisten asioiden kautta.
This study focuses on how children perceive death and the after life.
Tutkimuksessa keskitytään ensisijaisesti lasten omaksumiin käsityksiin kuolemasta ja kuoleman jälkeisestä elämästä ja miten lapset suhtautunut yleisesti ottaen kuolemaan.
This master thesis examines children's death perceptions, concerns and how to deal with death.
Tutkimus avaa tietyn lapsijoukon kuolemakäsityksiä ja suhtautumista kuolemaan ja sen käsittelemiseen.
The results of this study are multiple.
Tutkimustulokset ovat moninaiset.
Media Representations of Teachers : The Case of Finnish Teachers in a TV-series
Opettajien representaatiot mediassa : Suomalaiset opettajat suomalaisessa TV-sarjassa
Representation is a process in which also TV-series take part in constructing.
Representaatio on prosessi jonka rakentamiseen myös TV-sarjat osallistuvat.
The TV-series reflects societal issues such as school reforms and constructs an "appropriate" cultural model for activism.
TV-sarja heijastelee yhteiskunnallisia ilmiöitä kuten koulu-uudistuksia ja rakentaa "asiallista" kulttuurimallia aktivismista.
Representations are also inscribed in wider discourses.
Representaatiot ovat mukana myös laajemmissa diskursseissa.
Both of these representations are not only one sided but rather caricature like representations of earlier representations.
Kumpikaan näistä representaatioista ei ole yksipuolinen, mutta ikään kuin karikatyyri aiemmista representaatioista.
Characters web-profiles were analyzed.
Hahmojen web-profiilit olivat myös tarkastelussa.
The analysis was made with qualitative approaches of content analysis and discourse analysis.
Analyysi tehtiin laadullisin menetelmin sisällönanalyysiä ja diskurssianalyysiä yhdistäen.
This study investigates what kind of representations of teachers' are constructed in fiction.
Tämä tutkielma tarkastelee millaisia representaatioita opettajista fiktiossa rakennetaan.
Data was recorded and transcribed.
Jaksot nauhoitettiin ja litteroitiin.
In Finland in literature, TV and movies there has been many teacher characters and, despite their well-esteem status in society, their representation has been mainly negative as is evidenced by labels such as discipline keeper or dictator-like.
Suomessa kirjallisuudessa, TV:ssä ja elokuvissa on aina ollut paljon opettajahahmoja ja huolimatta opettajien yhteiskunnallisesta arvostuksesta, heidän representaationsa on ollut pääosin negatiivinen, kuten kurinpitäjä, diktaattori tyyppinen.
Compared to the traditional representation of teachers the artist teacher's representation is more positive and has Anglo-Saxon influences.
Verrattuna aiempiin suomalaisiin representaatioihin taiteilijaopettajien representaatio on positiivisempi ja pitää sisällään anglosaksisia vaikutteita.
The juxtaposition of these groups was made in discursive forms but also in the plot of the series.
Näiden representaatioiden vastakkaisasettelu sarjassa tapahtui diskursiivisesti, mutta myös juonen käänteissä.
Representation is as well as an individual mental model of an element, for example teachers', it also shared.
Representaatio on yksilöllisen jostain asiasta (kuten opettajasta) mielessä muodostetun mallin lisäksi myös jaettuja malleja.
The normal teachers seem to be following the Finnish tradition.
Normaaliopettajat seuraavat aiempien suomalaisten representaatioiden jalanjäljissä.
The analysis concentrates on teacher characters' interaction and with other interlocutors.
Analyysi keskittyy opettajahahmojen kommunikaatioon toisten hahmojen kanssa.
Previous research indicates that fiction is as powerful as nonfiction in changing peoples' attitudes, beliefs and opinions.
Aiempi tutkimus osoittaa, että fiktio vaikuttaa ihmisten asenteisiin, uskomuksiin ja mielipiteisiin yhtä vahvasti kuin tietokirjallisuus/tietoinformaatio.
The main concept used as a tool for analysis is representation.
Tärkein työkalu tässä tutkimuksessa on representaation käsite.
Teachers' relationship with students is either friendly (artists) or discipline keeping (normal) oriented.
Opettajien suhde opiskelijoihin on joko ystävällinen tai kurinpidollinen.
This study examines how teachers are represented in a TV-series called Uusi päivä (New day, 2010-) and if the representations relate to earlier representations.
Tässä tutkimuksessa selvitetään kuinka opettajat esitetään Uusi päivä (2010-) TV-sarjassa ja kuinka se suhteutuu aiempiin representaatiohin Tutkimuksen aineisto oli viisi peräkkäistä jaksoa sarjan kolmannelta tuotantokaudelta (syksy 2012).
These representations were artist teachers and normal teachers.
Tutkimuksessa löytyi kaksi pää opettajatyyppiä ns. taiteilijaopettajat ja normaaliopettajat.
In Anglo-Saxon movies and TV-series teachers' representation is on the contrary mainly positive e.g. charismatic and heroic.
Angosaksisissa elokuvissa ja TV-sarjoissa on taas opettajat representoitu pääosin positiivisesti karismaattisina sankareina.
However none of these effects can be defined significant.
Mitään näistä vaikutuksista ei voida kuitenkaan pitää merkittävänä.
Studied themes are very important and topical.
Tutkimuksen teemat ovat varsin ajankohtaisia.
The coaching impacts was examined also for longer (12+ months) period.
Lyhytaikaisten (3 kk) vaikutusten lisäksi kartoitettiin myös pidempiaikaisia (12+ kk) vaikutuksia.
One potential way is a goal-oriented coaching.
Yksi potentiaalinen keino on työhön liittyvä tavoitteellinen valmennus.
The number of coached individuals was 12.
Valmennukseen osallistui yhteensä 12 henkilöä.
The method of this qualitative research was a content analysis.
Kyseessä oli kvalitatiivinen tutkimus ja tutkimusmetodina käytettiin sisällönanalyysiä.
The survey concentrating on perceptions and attitudes showed similar results.
Myös käsityksiin ja asenteisiin liittyvät tutkimustulokset olivat samansuuntaisia.
The material of the study included individual interviews, guestionnaires and other material accumulated during the coaching process.
Tutkimuksen aineisto koostui valmennukseen osallistuineiden henkilöiden haastatteluista, kyselylomakevastauksista sekä valmennusprosessin aikana kertyneestä materiaalista.
The coaching methods in these study are based on three theories: flow, work engagement and Good Work.
Tässä tutkimuksessa käytetty valmennus pohjautuu teoreettisilta lähtökohdiltaan flow'n ja työn imun teorioihin sekä Good Work -malliin.
The strengthening of individual's own opinions and perceptions was considered both pleasant and empowering.
Omien olemassa olleiden käsitysten vahvistuminen koettiin myönteisenä ja voimaannuttavana.
Looking for better work : Can work satisfaction, the identification of work resources, work motivation and work engagement be improved by coaching?
Paremman työn jäljillä : Voidaanko valmennuksen avulla lisätä työssä viihtymistä, työn voimavarojen tunnistamista sekä työmotivaatiota ja työhön sitoutumista?
The purpose of this thesis is to examine if individual's work satisfaction can be improved by coaching.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on analysoida onko valmennuksen avulla mahdollista vaikuttaa yksilöiden työssä viihtymiseen.
Enhanced identification of work resources, work motivation and work engagement is expected to increase the work satisfaction.
Oletuksena on, että kohonnut työn voimavarojen tunnistaminen sekä korkeampi työmotivaatio ja työhön sitoutuminen parantavat työssä viihtymistä.
A coherent frame for the studied phenomenon was accomplished through a diligent analysis of the research material in overall.
Aineistoa analysoimalla muodostettiin yhtenäinen kuva tutkittavasta ilmiöstä.
The given feedback also indicates at least general level usefulness for the majority of the performed coaching processes.
Myös palautteenannossa enemmistö valmennettavista piti valmennusta yleisesti hyödyllisenä.
The study creates a big picture of general avoidance for extensive changes in short time frame.
Kokonaisuutena tämän tutkimuksen valossa muodostuu kuva suuria muutoksia kaihtavasta ihmisestä.
The duration of a single coaching process was approximately three months.
Valmennusprosessit kestivät noin kolme kuukautta, jonka jälkeen oli mahdollista ja suositeltavaa osallistua kontrolliin viimeistään vuoden kuluttua.
Several employees are dissatisfied with their work conditions, which should be improved by all possible means.
Kasvava joukko työntekijöitä voi työssään pahoin eli parempaan työtyytyväisyyteen ja työssä viihtymiseen tulisi tähdätä kaikin mahdollisin tavoin.
Furthermore changes in workers' work related perceptions and attitudes are analyzed and studied whether career coaching had any impact on them.
Lisäksi tutkitaan voidaanko valmennuksen keinoin vaikuttaa yksilöiden työhön liittyviin käsityksiin ja asenteisiin.
The results suggest a possible improvements after one year regardless of the progress in short term (3 months).
Vaikka valmennuksella ei olisi merkittäviä lyhyen aikavälin vaikutuksia, voi toivottua kehittymistä tapahtua pidemmällä aikajänteellä.
Study shows a slight improvement can be gained in work motivation and work engagement.
Tutkimuksen mukaan valmennuksen avulla on mahdollista laajentaa ja syventää erilaisten työn voimavaratekijöiden tunnistamista sekä jossain määrin lisätä työmotivaatiota ja työhön sitoutumista.
Outcomes and conclusions.
Tulokset ja johtopäätökset.
Eleven students were interviewed and the information was complemented with interviews of three instructors.
Tutkimusta varten haastateltiin 11 opiskelijaa ja tietoja täydennettiin haastattelemalla kolmea kouluttajaa.
Writing was improved if it was not instructed too precisely and when the grammar did not need to be flawless.
Opiskelijoiden kirjoittamista edisti, että sitä ei ollut ohjeistettu liian tarkasti eikä kieliasun tarvinnut olla virheetöntä.
The writing of learning journals was studied using Bereiter and Scardamalia's (1987) theory of writing as knowledge telling and knowledge transformation.
Oppimispäiväkirjojen kirjoittamista tarkasteltiin Bereiterin ja Scardamalian (1987) kirjoittamista tiedon kertomisena ja tiedon muuntamisena käsittelevän teorian avulla.
Interviews were conducted as focused interviews and the material was analyzed using inductive content analysis.
Haastattelut toteutettiin teemahaastatteluina ja aineisto analysoitiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin avulla.
When using online learning journals, special attention should be paid to creating a closed and safe learning environment, to integrate work based learning with learning journals and to ensure that the technical environment functions well and that it supports the activities of a community.
Käytettäessä oppimispäiväkirjablogeja tulisi erityistä huomiota kiinnittää suljetun ja turvallisen ympäristön luomiseen, teknisen oppimisympäristön toimivuuteen ja yhteisön toimintaa tukeviin ominaisuuksiin, työssäoppimisen tukemiseen sekä kouluttajan aktiiviseen mukanaoloon.
The objective of this study is to investigate the use of online learning journals in the context of vocational adult education.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tutkia oppimispäiväkirjablogien käyttöä osana ammatillista aikuiskoulutusta.
What aspects influenced the learning experience of students when using online learning journals as part of the activities of the communities of practice?
Mitkä asiat vaikuttivat opiskelijoiden oppimiskokemukseen käytettäessä oppimispäiväkirjablogeja osana käytännön yhteisöjen toimintaa?
The research questions were: What was the meaning of online learning journals for students learning?
Tutkimuskysymyksiä olivat: Mikä merkitys oppimispäiväkirjablogeilla oli opiskelijoiden oppimiselle?
Writing and reading learning journals helped to revise course content, to share experiences and to clarify thoughts.
Oppimispäiväkirjojen kirjoittaminen ja lukeminen toimi kertauksena, kokemusten jakona sekä ajatusten selkiyttäjänä.
They were regarded as artifacts that supported the activities of a community.
Ne nähtiin työkaluina, artefakteina, jotka tukivat yhteisön toimintaa, eli oppimista.
The use of online learning journals can be activated by submitting all the assignments into the journal.
Oppimispäiväkirjablogien käyttöä saadaan aktivoitua palauttamalla kaikki koulutuksen tehtävät blogiin.
Online learning journals as tools for learning in the context of communities of practice
Oppimispäiväkirjablogit käytännön yhteisöissä tapahtuvan oppimisen työkaluina
Online learning journals had a major impact on students learning.
Oppimispäiväkirjablogien käytöllä oli keskeinen merkitys opiskelijoiden oppimisen kannalta.
Learning from face-to-face meetings was enhanced by writing the online learning journal.
Lähipäivistä oppiminen vahvistui oppimispäiväkirjaa kirjoittamalla.
Online learning journals were studied as part of activities in communities of practice.
Oppimispäiväkirjablogeja tarkasteltiin osana käytännön yhteisöjen toimintaa.
The best kinds of assignments for this are those with concrete subjects that encourage sharing experiences and giving ones opinions.
Oppimispäiväkirjaan voidaan myös palauttaa oppimistehtäviä, joissa jaetaan kokemuksia ja mielipiteitä konkreettisista aiheista.
In the courses investigated blogs were used to facilitate the learning journals and online learning journals were used according to blended learning tradition.
Tarkasteltavissa koulutuksissa käytettiin oppimispäiväkirjablogeja sulautuvan oppimisen periaatteita noudattaen integroiden ne osaksi koulutuspäivistä oppimista sekä työssäoppimista.
With them students could read and comment on each other's postings.
Oppimispäiväkirjablogit toimivat hyvänä käytännön yhteisön työkaluna: niiden avulla pystyi lukemaan ja kommentoimaan toisten kirjoituksia.
The participants of this study are a part of the Arvo Ylppö Longitudinal Study follow-up cohort, which consists of children born in 1985-86 in maternal hospitals in the district of Uusimaa, Finland.
Tutkimuksen aineisto oli osa Arvo Ylppö –seurantatutkimuksen kohorttia, johon kuului Uudenmaan synnytyssairaaloissa vuosina 1985-86 syntyneitä lapsia.
This could help further determine the groups of individuals in risk for psychiatric symptoms.
Tämä saattaisi auttaa tunnistamaan ne riskiryhmät, jotka ovat muita alttiimpia psykiatriselle oireilulle.
However, recently more attention has been brought to the fact that even late preterm birth (34 – 36 weeks of gestation) significantly increases the risk of morbidity and need for hospitalization.
Viime vuosina on kuitenkin kiinnitetty enemmän huomiota siihen, että myös lievästi ennenaikainen syntymä (34 – 36 raskausviikkoa) lisää riskiä vakaviin terveysongelmiin.
Adults born late preterm have been found to have reached lower levels of educational attainment and lower income.
Aikuisiällä lievästi ennenaikaisen syntymän on havaittu olevan yhteydessä matalamman koulutusasteen ja tulotason saavuttamiseen.
Risks are elevated in infants who are also born small for gestational age.
Riskit korostuvat niillä lapsilla, jotka syntyvät lisäksi raskauden kestoon nähden pienipainoisina.
Late preterm birth was not associated with increased psychiatric symptoms in adulthood.
Lievästi ennenaikainen syntymä ei ollut yhteydessä lisääntyneeseen psykiatriseen oireiluun aikuisiällä.
Measurement of symptoms was conducted with the Adult Self Report –questionnaire.
Tutkittavien psykiatrista oireilua noin 25 vuoden iässä tarkasteltiin Adult Self Report –itsearviointilomakkeella.
The association between late preterm birth and psychiatric symptoms was examined with linear regression models.
Lievän ennenaikaisuuden yhteyttä psykiatriseen oireiluun tarkasteltiin lineaarisella regressioanalyysillä.
Preterm birth (< 37 weeks of gestation) has been associated with increased health risks in infants, with increasing morbidity for shorter gestation times.
Ennenaikaisen syntymän (< 37 raskausviikkoa) on havaittu olevan huomattava riski lapsen hyvinvoinnille, ja riskit ovat sitä suurempia, mitä aikaisemmin lapsi syntyy.
The gender or relative birth weight of participants was not a moderating factor for this association.
Sukupuoli tai raskauden kestoon suhteutettu syntymäpaino eivät vaikuttaneet yhteyteen.
Late preterm birth has been associated with neuromotor and cognitive developmental delays and psychiatric symptoms in childhood.
Lievästi ennenaikaisena syntyneillä lapsilla on havaittu muun muassa tavanomaista enemmän neuromotorisen ja kognitiivisen kehityksen viivästymiä sekä psykiatrisia oireita.
Late preterm birth and psychiatric symptoms in young adulthood
Lievästi ennenaikaisen syntymän yhteys psykiatriseen oireiluun nuorilla aikuisilla
This study examines whether late preterm birth is also associated with self-assessed psychiatric symptoms in adulthood.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan, onko lievästi ennenaikaisena syntyneillä aikuisilla täysaikaisena syntyneisiin verrattuna enemmän itsearvioitua psykiatrista oireilua.
The study also examines whether the participant's gender or birth weight relative to length of gestation is a moderating factor for this association.
Tutkimuksessa tarkastellaan lisäksi, vaikuttaako lievän ennenaikaisuuden ja psykiatrisen oireilun väliseen yhteyteen tutkittavien sukupuoli tai suhteellinen syntymäpaino raskauden kestoon nähden.
The results highlight the need to determine the specific risk factors that have contributed to the previously discovered associations between late preterm birth and adverse outcomes.
Vastaisuudessa olisi mielekästä tutkia, vaikuttavatko lievästi ennenaikaisen syntymän taustalla olevat syyt niihin seurauksiin, joita ennenaikaisella syntymällä on havaittu olevan hyvinvoinnille.
Some studies have associated late preterm birth with diagnoses of psychiatric disorders in adulthood.
Lievästi ennenaikaisena syntyneillä aikuisilla on joissain tutkimuksissa havaittu olevan myös tavanomaista enemmän psykiatrisia diagnooseja.
Prevalence of psychosis among reform adolescents was 7.1%, which was significantly higher than among general population controls (0.8%) (χ² = 205.550, df =1, P<.000).
Psykoosisairauksien esiintyvyys koulukotivuorilla oli 7,1 %, mikä oli selvästi suurempi kuin verrokkiryhmässä (0,8 %) (χ² = 205.550, df =1, P<.000).
After controlling for gender and cohort, reform school adolescents had a 9.44 fold risk for psychosis compared to controls (OR=9.440, p<.000).
Sukupuolen ja kohortin vaikutuksen kontrolloinnin jälkeen koulukotinuorilla oli verrokkiryhmään verrattuna 9,44-kertainen riski sairastua psykoosiin (OR=9.440, p<.000).
The subjects (N=1159, M/F=749/410) were chosen from the Finnish welfare registry by status "placement in reform school" the last day of the years 1991, 1996, 2001, 2006 or (/and?)
Koehenkilöt (N=1159, M/N=749/410) valittiin Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen (THL) lastensuojelurekisteristä sijoituspaikkatiedon "koulukoti" perusteella vuoden viimeisenä päivänä vuosina 1991, 1996, 2001, 2006 ja 2011.
In this large register based longitudinal study we aimed to investigate the prevalence of psychosis among Finnish reform school adolescents compared to matched peers in general population.
Tämä laaja rekisteripohjainen pitkittäistutkimus pyrki selvittämään psykoosisairauksien esiintyvyyttä suomalaisten koulukotinuorten keskuudessa verrattuna samanikäisiin nuoriin koko väestössä.