natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim of the present study was to provide new insight into the comorbidity of BPD and MDD by focusing on the associations between EMSs and BPD symptomatology among depressed inpatient population.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli perehtyä epävakaan persoonallisuushäiriön ja masennuksen väliseen yhteisesiintyvyyteen tarkastelemalla skeemojen yhteyttä epävakaan persoonallisuushäiriön oireisiin osastohoitoa vaativassa masentuneessa potilasväestössä.
However, the associations between EMSs and psychiatric comorbidity have rarely been studied.
Skeemat ovat yhteydessä sekä masennuksen että epävakaan persoonallisuushäiriön oireisiin ja oireiden vakavuusasteeseen, mutta skeemojen yhteyttä psykiatriseen yhteisesiintyvyyteen on kaikesta huolimatta tutkittu vain vähän.
There is only few former studies about this subject, especially in Finland.
Aiempaa tutkimusta aiheesta on vain vähän, ja varsinkin Suomessa tutkimusasetelma on uusi.
Bilingualism can be defined in many ways, for example by the age when a person has been exposed to his/her languages.
Kaksikielisyys voidaan määritellä monella tapaa esimerkiksi sillä perusteella, minkä ikäisenä ihminen on altistunut kahdelle tai useammalle kielelleen.
In this study we also asked if there are some typical challenges in the co-operation and could something be done to develop this liaison.
Tutkimuksessa kysyttiin myös, ilmeneekö yhteistyössä tyypillisiä haasteita ja miten yhteistyötä voisi edelleen kehittää.
Co-operation of speech therapist and interpreter when evaluating a bilingual child
Puheterapeutin ja tulkin yhteistyö kaksikielisen lapsen arvioinnissa
The SLT's had been working 2-34 years and they all had evaluated bilingual children in co-operation with an interpreter.
Tutkittavat olivat työskennelleet kaksikielisten lasten kanssa 2-34 vuotta ja jokainen heistä oli arvioinut kaksikielistä lasta tulkin avustuksella.
Background and aim.
Tavoitteet.
Co-operation between SLT and interpreter shows out to be working mainly fine.
Puheterapeutin ja tulkin yhteistyö koettiin sujuvan pääosin hyvin.
Some studies have been made to examine the co-operation of the interpreter and another healthcare provider.
Jonkin verran aiempaa tutkimusta on tehty tulkin yhteistyöstä muiden terveydenhuoltoalan ammattilaisten kanssa.
In this research the aim was to identify how the SLT's feel the co-operance with the interpreters in evaluation situations.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten puheterapeutit kokevat yhteistyönsä tulkkien kanssa sujuvan heidän arvioidessaan kaksikielistä lasta.
In this study 12 SLT's were interviewed.
Tutkimuksessa haastateltiin 12 pääkaupunkiseudulla työskentelevää puheterapeuttia.
The semistructured interview material was gathered and transcribed in the autumn 2014.
Aineisto kerättiin syksyllä 2014 ja se litteroitiin, jonka jälkeen siitä koottiin avainsanojen avulla neljä pääteemaa.
The SLT's seem to appreciate interpreters' social skills, language proficiency, natural interaction with children and flexibility in diverse therapy situations.
Puheterapeutit arvostivat ainakin tulkin hyviä vuorovaikutustaitoja, kielitaitoa, lapseen muodostettua kontaktia sekä tilanteen vaatimaa joustavuutta, mikä toisinaan saattoi tarkoittaa kulttuuriherkkyyttä ja toisinaan tiukasti asiassa pysymistä.
Typical challenge mentioned is for example achieving a natural interaction.
Tyypillisiksi haasteiksi mainittiin toimivan vuorovaikutussuhteen luominen sekä tulkkauksen oikeellisuuteen luottaminen.
When evaluating the linguistic skills of a bilingual child the speech therapist might need to co-operate with an interpreter.
Maahanmuuton myötä kaksikielisten lasten osuus puheterapeuttien asiakkaista on kasvanut, ja arvioidessaan kaksikielisen lapsen kielellisiä taitoja puheterapeutti voi tarvita avukseen tulkin.
There are still some lacks in the language skills of the interpreters and the SLT's hope to develop the co-operation with a better guidance (also in the training program of logopedics) and diverse co-operation opportunities.
Näyttää siltä, että yhteistyön toivottaisiin kehittyvän edelleen monipuolisemmalla tiedottamisella, laajemmalla yhteistyöllä sekä mahdollisesti lisäämällä kaksikielisyyteen ja tulkkaukseen liittyvää tietoa jo logopedian koulutusohjelmaan.
I contacted the leading SLT's to recruit the examinees.
Tutkittavat hankittiin ottamalla yhteyttä kaupunkien johtaviin puheterapeutteihin.
Nearly all the interviewees also criticised teacher education widely.
Lähes kaikki haastateltavat myös kritisoivat opettajankoulutusta laajasti.
Teacher education also divided their opinions.
Myös opettajankoulutus jakoi haastateltavien mielipiteet.
The interviewees felt they had progressed in different areas during their career, even though most of them had not actively sought personal or professional development.
Haastateltavat kokivat kehittyneensä eri osa-alueilla työuransa aikana, vaikka suurin osa heistä ei ollutkaan juuri kehittänyt itseään tai osaamistaan.
One of the latter had also already graduated with a certificate of education.
Yksi jälkimmäisenä mainituista oli jo ehtinyt valmistuakin koulutuksesta.
Three of these people worked as teachers without any teacher education at the time of the research whereas the other three had applied and been accepted into teacher education after having already worked as teachers.
Kolme näistä henkilöistä toimi tutkimushetkellä opettajana ilman minkäänlaista opettajankoulutusta, kun taas loput kolme olivat jo opettajana toimittuaan hakeneet ja päässeet opettajankoulutukseen.
The thoughts on and experiences of working as a teacher were quite similar whereas formal qualifications elicited contradictory thoughts among the interviewees.
Haastateltavien ajatukset ja kokemukset opettajan työstä olivat pitkälti samankaltaisia, kun taas muodollinen kelpoisuus herätti heissä ristiriitaisia ajatuksia.
Moreover, the aim was to outline the teaching career of these teachers as well as their thoughts on and experiences of teacher education and professional development.
Lisäksi tavoitteena oli kartoittaa vailla opettajankoulutusta olevien opettajien työuraa sekä ajatuksia ja kokemuksia opettajankoulutuksesta ja ammatillisesta kehittymisestä.
The ways the interviewees had ended up working as teachers were very similar but their plans for the future differed.
Opettajan työhön oli päädytty hyvin samoin tavoin, mutta haastateltavien tulevaisuudensuunnitelmat erosivat toisistaan.
The interviewees who had undergone teacher education evaluated the effectiveness of the education in a similar manner.
Opettajankoulutusta käyneillä haastateltavilla oli samantyyppisiä arvioita opettajankoulutuksen vaikuttavuudesta.
This was a qualitative study and the data was gathered by doing theme interviews and analysed by using inductive qualitative analysis.
Aineisto kerättiin teemahaastatteluilla ja analysoitiin aineistolähtöisen sisällönanalyysin menetelmin.
Many similarities were found in the narratives of the interviewees and a more detailed examination of the themes revealed some outliers.
Haastateltavien kertomuksista löytyi monia samankaltaisuuksia, minkä lisäksi eri teemoja tutkittaessa löytyi selkeästi joukosta erottuvia henkilöitä.
Overall, the research elucidated a phenomenon that had been studied very little beforehand.
Kaiken kaikkiaan tutkimus antoi alustavaa kuvaa vähän tutkitusta ilmiöstä ja nosti esiin koulutuspoliittisesti tärkeitä teemoja myöhempiä, tarkentavia tutkimuksia varten.
The aim of my research was to study those teachers who have not undergone any teacher education and their thinking about teacher's work.
Tutkimukseni tavoitteena oli tutustua kokonaan vailla opettajankoulutusta oleviin opettajiin sekä opettajan työhön heidän näkökulmastaan.
The research was conducted through literature and through the narratives of six people who either are working or have been working as teachers without any teacher education.
Tutkimuksessani perehdyttiin vailla opettajankoulutusta oleviin opettajiin sekä kirjallisuuskatsauksen muodossa että kuuden vailla opettajankoulutusta toimivan tai toimineen opettajan kertomusten avulla.
‘So You’re not Qualified?’ : Thoughts on and Experiences of Working as a Teacher and Formal Qualifications from Teachers without Teacher Education
: Vailla opettajankoulutusta olevien opettajien ajatuksia ja kokemuksia opettajan työstä sekä muodollisesta kelpoisuudesta
This phenomenon was chosen as the research subject because it has been studied very little compared to the research on regular teachers in Finnish schools.
Ilmiö valikoitui tutkimusaiheeksi sen vuoksi, että sitä on tutkittu niukasti siihen nähden, kuinka paljon tällaisia opettajia Suomen kouluissa on. Tutkimustehtävänäni on tutkia täysin vailla opettajankoulutusta toimivia tai toimineita opettajia sekä heidän ajatuksiaan ja kokemuksiaan opettajan työstä ja muodollisesta kelpoisuudesta.
However, the details of this effect remain largely unknown.
Näiltä osin vaikutuksen yksityiskohdat jäävät kuitenkin pääosin tuntemattomiksi.
In general, this study confirms earlier observations about the subject, but it also provides some new information.
Ennen kaikkea tämä tutkimus vahvistaa aiemmin tehtyjä havaintoja, mutta tarjoaa jonkin verran myös uutta tietoa.
It contained quite a large (N 1606-2316) set of data, where one age-group of primal school students in the city of Vantaa was measured - in 6th grade, 9th grade and in secondary school.
Aineistona oli koulutuksen arviointikeskuksen keräämää laaja (N 1606 – 2316) oppilasaineisto, jossa yhtä Vantaan koulujen ikäluokkaa oli tutkittu 6. luokalla, 9. luokalla ja 2. asteella.
It was possible to explain the whole effect of gender by motivational factors.
Sukupuolen vaikutus oli mahdollista selittää kokonaisuudessa motivaatiotekijöillä.
Gender and parental education effect on school performance
Sukupuolen ja vanhempien koulutuksen vaikutuksesta koulusuoriutumiseen
It might provide a useful starting point for future studies, and it may direct research towards more detailed knowledge of school motivation.
Etenkin havainto sukupuolen yhteydestä opiskelumotivaatioon voi tarjota hyödyllisen polun jatkotutkimuksille ja kannustaa etenkin koulumotivaation liittyvien tekijöiden tarkempaan tutkimukseen.
This study aimed at providing additional information about the effects of gender and the education level of parents to a child's school performance.
Tämän tutkielman tarkoituksena oli tarjota lisätietoa sukupuolen ja vanhempien koulutuksen vaikutuksesta lapsen koulusuoriutumiseen.
According to the results of this study, the effect of gender and parents' education to the children's educational performance is at the same level as international studies have reported.
Tulosten mukaan, sukupuoli ja vanhempien koulutus vaikuttivat tämän tutkielman aineistossa samalla tavalla, kuin vastaavissa kansainvälisissä tutkimuksissa.
Participants' cognitive performance was measured, and they were also asked about lifestyle, and about their methods of study.
Kunakin mittauskertana oppilailta oli kerätty tietoja oppiaineiden arvosanoista, mitattu kognitiivista suoriutumista sekä kysytty erilaisia elämäntapoihin ja opiskelutyylin liittyviä kysymyksiä.
On the basis of previous research, it was known that in the Western countries the school performance of girls is somewhat better than boys.
Aiemman tutkimuksen pohjalta tiedettiin, että keskimäärin länsimaissa tytöt suoriutuvat koulussa poikia paremmin ja että korkeasti koulutettujen vanhempien lapsen menestyvät matalammin koulutettujen vanhempien lapsia paremmin koulussa.
The effect of gender was mediated by certain motivational factors.
Sukupuolen vaikutusta aineistossa välitti erilaiset motivaatiotekijät.
It seems that the effect of parental education was mediated by the cognitive performance of the participants.
Vanhempien koulutuksen vaikutus näytti välittyvän aineistossa oppilaiden kognitiivisen suoriutumisen kautta.
The study aimed to find mediating factors which could explain the effect of these variables.
Tutkimuksessa pyrittiin löytämään välittäviä tekijöitä jotka selittävät sukupuolen ja vanhempien koulutuksen vaikutusta koulusuoriutumiseen.
The effect of parental education was mediated by the cognitive performance of the participants.
Vanhempien koulutuksen vaikutus koulusuoriutumiseen vaikuttaa välittyvän kognitiivisen suoriutumisen kautta.
The interviews were done during May-June 2014.
Haastattelut toteutettiin touko-kesäkuussa 2014.
All the stuttering children were boys, aged 7 to 17 years.
Kaikki änkyttävät lapset olivat poikia, iältään 7–17-vuotiaita.
Methods: The method in this study was a semi-structured interview.
Menetelmät: Menetelmänä tässä tutkimuksessa oli puolistrukturoitu teemahaastattelu.
Results and conclusions: For the parents speech therapy and the cooperation with the speech therapist was mainly a positive experience.
Tulokset ja johtopäätökset: Puheterapia ja yhteistyö puheterapeutin kanssa koettiin pääasiassa positiivisena.
Theory bound content analysis was used in the study.
Analyysissä käytettiin teoriasidonnaista sisällönanalyysiä ja teemoittelua.
There should be more emphasis in speech therapy on parental guidance and on considering the family's overall situation.
Etenkin vanhempien ohjaukseen ja perheen tilanteen kokonaisvaltaiseen huomioimiseen tulisi kiinnittää enemmän huomiota.
Altogether eight interviews were done in which seven mothers and one mother-father pair was interviewed.
Seitsemässä haastateltavana oli perheen äiti ja yhdessä molemmat vanhemmat.
By learning more about parents' perceptions of speech therapy it is possible to increase the acceptance of therapy, develop therapy practices and the training of professionals.
Vanhempien puheterapiakäsityksiä tutkimalla voidaan kuitenkin lisätä kuntoutukseen kohdistuvaa hyväksyntää sekä kehittää kuntoutusmuotoja ja ammattilaisten koulutusta.
Supporting children's speech fluency was seen as challenging.
Lapsen puheen sujuvuuden tukeminen koettiin osin haastavana.
The lack of therapy resources and especially the regional differences in therapy resources was evident in this study.
Tutkimuksessa korostuivat myös puheterapiaresurssien vähyys ja etenkin merkittävät alueelliset erot resursseissa.
The child's age had a bearing on the parents' experiences of their own role, on how well family life could be combined with therapy and on which of the ways to support the child's speech fluency were seen as helpful.
Lapsen ikä oli kuitenkin yhteydessä niin vanhempien kokemukseen omasta roolistaan, puheterapian ja arjen yhdistämiseen, kuin siihen, mitkä puheen sujuvuuden tukemisen keinot perheessä koettiin tärkeinä.
This study concentrated on stuttering children's speech therapy because there is very little research done on the topic and the role of parents is especially important in the speech therapy of stuttering children.
Tässä tutkimuksessa puheterapiakenttää haluttiin rajata änkyttävien lasten kuntoutukseen, koska tästä ei juuri ole tutkimustietoa ja koska vanhempien rooli on erityisen tärkeä änkyttävien lasten kuntoutuksessa.
The lack of therapy resources, however, makes increasing the parental guidance difficult.
Puheterapiaresurssien niukkuus asettaa kuitenkin haasteita ohjauksen lisäämiselle.
The aim of this study was to increase the knowledge of parents' experiences of stuttering children's speech therapy as a part of daily life.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli siis lisätä tietoa vanhempien kokemuksista änkyttävien lastensa puheterapiasta osana perheen arkea.
The parents would have wanted more guidance from the speech therapist in supporting the child's speech fluency in everyday life.
Puheterapeutilta olisi kaivattu lisää ohjausta lapsen puheen sujuvuuden tukemiseen arjessa.
Acceptance and commitment therapy was seen as more helpful than speech therapy in helping the parents come to terms with their child's stuttering and in supporting the child's speech fluency.
Sopeutumisvalmennus koettiin puheterapiaa tärkeämmäksi vanhempien oman änkytykseen suhtautumisen ja lapsen puheen sujuvuuden tukemisen kannalta.
More research is needed on parents' experiences of their stuttering children's speech therapy in order to take the parents' perspective better in to consideration in speech therapy.
Tietoa vanhempien kokemuksista änkyttävien lastensa puheterapiasta kaivataan lisää, jotta vanhemmat voitaisiin huomioida puheterapiassa nykyistä monipuolisemmin.
Study aims: Parents' role has been emphasized in children's speech therapy in recent years.
Tavoitteet: Lähi-ihmisten rooli lasten puheterapiassa on korostunut viime vuosina, mutta vanhempien kokemuksia puheterapiasta on tutkittu varsin vähän.
Parents' experiences of their stuttering children's speech therapy
Änkyttävien lasten puheterapia vanhempien kokemana
Some of the advice received in supporting the child's speech fluency had been seen helpful for the parents while some others were questioned.
Osa puheen sujuvuuden tukemiseen saaduista ohjeista koettiin kuitenkin arjessa hyödyllisiksi, osan merkitys taas kyseenalaistettiin.
The parents had mainly been successful in combining family life and therapy although the hurry of everyday life in families with small children was evident.
Puheterapian ja perheen muun arjen yhdistäminen oli sujunut melko hyvin, mutta lapsiperheiden arjen hektisyys tuli kuitenkin esiin.
On the basis of this study it can be stated that the parents of stuttering children experience their role in speech therapy as an important one.
Tämän tutkimuksen tulosten pohjalta voidaan todeta, että vanhemmat kokevat roolinsa lapsen puheterapiassa tärkeäksi, mutta arjen kiireiden ja puheterapiaresurssien vähäisyyden takia haastavaksi.
The biggest challenge was the lack of therapy resources.
Puheterapiaresurssien vähyys koettiin kuitenkin haastavana.
Parents saw the peer support as especially helpful.
Etenkin sopeutumisvalmennuksen tarjoama vertaistuki koettiin tärkeäksi.
The material was analysed with a content analysis.
Aineisto analysoitiin teemoittain sisällönanalyysin avulla.
In the school world today more attention should be put to the attitudes towards difference.
Nykypäivän kouluissa tulisi kiinnittää erityistä huomiota asenteisiin erilaisuutta kohtaan.
The interview was a three parted focused interview.
Haastattelu oli kolmeosainen, noin tunnin mittainen teemahaastattelu.
Individuals should learn to recognize and accept diversities in the society.
Avarakatseisuuden lisäämistä tulisi edesauttaa ja yksilöiden tulisi oppia tunnistamaan ja hyväksymään moninaisuutta.
The results emphasize the development of different skills: thinking skills, self-regulation skills, interaction skills, co-operational skills, conversational skills and cultural skills.
Tutkimuksessa painottuivat erilaisten taitoalueiden kehittäminen, kuten ajattelun-, itsesäätely-, vuorovaikutus-, yhteistyö-, keskustelu- sekä kulttuuristen taitojen kehittäminen.
The research studies the views of primary school ethics teachers about cultural identity, the goals of their teaching and the methods to support the development of the pupil's cultural identity in the framework of ethics.
Tutkimus esittelee alakoulun elämänkatsomustiedon opettajien tarjoamia käsityksiä kulttuuri-identiteetistä, heidän opetukselleen asettamiaan tavoitteita näiden käsitysten suunnassa sekä tarjoaa tietoa konkreettisista keinoista tukea yksittäisen oppilaan kulttuuri-identiteetin kehitystä elämänkatsomustiedon viitekehyksessä.
Eight primary school ethics teachers from different backgrounds were interviewed for this research.
Tutkimukseen haastateltiin kahdeksaa erilaisista taustoista tulevaa alakoulun elämänkatsomustiedon opettajaa.
First it's important to become aware of the personal cultural background before understanding other views and co-operate with people from different backgrounds.
Ensin on tarkoitus löytää oma kulttuurinen viitekehys, jonka jälkeen mahdollistuu ymmärrys ja kunnioitus muita elämäntapoja kohtaan sekä yhteistyö eri tavalla maailmaa hahmottavien ihmisten kanssa.
From self-awareness to cultural awareness : The primary school ethics teachers views about the development of cultural identity and how to support it
Itsetutkiskelusta maailmantutkiskeluun : Alakoulun elämänkatsomustiedon opettajien näkemyksiä kulttuuri-identiteetistä ja sen tukemisesta
The categories are the awareness of the self, cultural awareness, co-operation and interaction, cultural education and cultural competence.
Päätuloksiksi voidaan esittää tietojen ja taitojen kehittämistä viidestä eri tavoitekategoriasta, jotka ovat tietoisuus omasta minästä, kulttuurinen tietoisuus, yhteistyö ja vuorovaikutus, kulttuurinen yleissivistys sekä kulttuurinen osaaminen.
Main goal is to be able to encounter others more tolerant and respect the different values in the world.
Taitoalueina korostetaan taitoa kohdata toinen ja kunnioittaa muiden arvoja sekä tapaa katsoa maailmaa.
The common view of the development was towards a respectful and tolerant cultural identity.
Kehitystä kohti suvaitsevaista ja muita kunnioittavaa kulttuuri-identiteettiä tuettiin ET:ssa monenlaisin keinoin.
The aim of this research is to clarify the objectives and contents of ethics in the National Curriculum 2004.
Tämän laadullisen tutkimuksen tarkoituksena on tarkentaa alakoulun elämänkatsomustiedon opetussuunnitelman (POPS 2004) aihepiiriin Itsetuntemus ja kulttuuri-identiteetti kirjattuja tavoitteita ja sisältöjä teemahaastattelujen avulla.
The aim of ethics teaching is to support pupil's identity work to find a tolerant and open-minded cultural identity.
ET:a koskevat julkaisut osoittavat, että oppilaiden kulttuuri-identiteetin kehityksessä pyritään suvaitsevaisuuteen ja avarakatseisuuteen.
The focus of the ethics is to assist pupils to become conscious of their personal worldview and be aware of the differences of their fellow pupil's views.
Elämänkatsomustiedon tavoitteena on oman elämänkatsomuksen tiedostamisen lisäksi oppia ryhmässä ymmärtämään muiden elämänkatsomusta.
No Finnish research has been made.
Suomalaista tutkimusta aiheesta ei ole.
The correlation of gender and voice
Äänen ja sukupuolen yhteys
The vowels /a/, /i/ and /u/ and two read sentences were collected into a listening test that was held for 25 people performing as listeners.
Vokaalit /a/, /i/ ja /u/ sekä kaksi luettua virkettä koottiin kuuntelukokeeksi, johon osallistui 25 kuuntelijaa.
Also the higher the vowel formant frequencies were the more often the voice was evaluated as female and feminine.
Lisäksi mitä korkeammat vokaalien formanttitaajuudet olivat, sitä useammin ääni arvioitiin naisen ääneksi ja feminiiniseksi.
The listeners evaluations of the voice femininity or masculinity differed most of the time (75 %) statistically significantly from the speakers own evaluations.
Kuuntelijoiden arviot äänen feminiinisyydestä tai maskuliinisuudesta erosivat suurimmaksi osaksi (75 %) tilastollisesti merkitsevästi puhujien omista arvioista.
When the fundamental frequency was 153–244 Hz, the fundamental frequency minimum was 68–137 Hz and maximum was 233–359 Hz the voice was evaluated more often (over 50 % of the evaluations) as female voice and feminine.
Kun perustaajuus oli 153–244 Hz, perustaajuuden minimiarvo 68–137 Hz ja maksimiarvo 233–359 Hz, ääni arvioitiin useammin (yli 50 % arvioista) naisen ääneksi ja feminiiniseksi.
They also gave prolonged vowel, reading and spontaneous speech samples that were acoustically analysed.
Lisäksi heiltä äänitettiin vokaali-, luku- ja spontaanipuhenäytteet, jotka analysoitiin akustisesti.
Making a solid judgment of ones gender based on his/hers voice is not easy, but based on the acoustical elements mentioned above it can be judged quite reliably.
Sukupuoliarvion tekeminen äänen perusteella ei ole helppoa, mutta edellä mainittujen puheen akustisten ominaisuuksien perusteella se voidaan arvioida kuitenkin melko luotettavasti.
The listeners evaluated the reading speech very differently than the speakers evaluated their own speech.
Kuuntelijat arvioivat lukupuheäänen hyvin eri tavalla kuin puhujat itse arvioivat oman äänensä.
With the women's and men's gender judgments there was almost a 100 % agreement, but this was not the case with the transgender people.
Naisten ja miesten oman äänen sukupuoliarvioiden kanssa kuuntelijat olivat lähes 100 % samaa mieltä, mutta transsukupuolisten henkilöiden kanssa oli enemmän eroavaisuuksia.