natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Two individual parcels used in this study were measured by drones in OPAL-life project in 2016 and 2017.
Kohteeksi valittiin kaksi OPAL-life hankkeessa vuosina 2016 ja 2017 droonilla kuvattua lohkoa.
Comparing parcel remote sensing between satellite and drone in defining and utilization of vegetation indices
Satelliitilla ja droonilla tehtävän kaukokartoituksen vertailu lohkon kasvillisuusindeksin määrityksessä ja hyödyntämisessä
Results were compared and satellite measurement proved to be quite accurate.
Tulokset olivat keskenään vertailukelpoisia ja satelliitin kuva-aineisto osoittautui yllättävän tarkaksi.
Other issues with surveying formed to be a problem.
Lisäksi muut tekijät muodostuvat helposti ongelmaksi.
There is a lack of comparative research between these survey methods and usually satellite images have been used only in larger entireties.
Vertailevaa tukimusta näiden kahden kartoitustavan välillä peltolohkotasolla on saatavilla rajoitetusti ja satelliittiaineistoa on aiemmissa tutkimuksissa käytetty yleisesti isompien kokonaisuuksien tarkasteluun.
Measuring was made with multi- and hyperspectral cameras and vegetation indices made from these measures were compared with maps made from Sentinel-2 material.
Multi- ja hyperspektrikameralla kuvattuja lohkoja ja niiden perusteella laskettuja normalisoituja kasvillisuusindeksikarttoja verrattiin Sentinel-2 satelliitin vastaaviin aineistoihin, visuaalisesti ja tilastollisesti.
Also, a very significant correlation between vegetation indices and observed grain yields in parcel was observed (R2=0.93) before flag leaf emerging.
Sadon ja satelliitin perusteella lasketun lohkon kasvillisuusindeksin välillä havaittiin parhaimmillaan erittäin merkittävää riippuvuutta (R2=0,93) pensomis- ja lippulehtivaiheen välisenä ajankohtana.
Satellite images were quite accurate, although some anomalies could not be observed in satellite images.
Satelliitilla saavutettiin kohtalainen tarkkuus, mutta tietyt anomaliat jäävät helposti havaitsematta drooniin verrattuna epätarkemmalla resoluutiolla.
Satellite based NDVI pixel values corresponded quite good with drone-based pixel values (R2=0.65).
Drooni- ja satelliittikuvauksella laskettujen pikseliarvojen välillä havaittiin selvää riippuvuutta (R2=0,65).
In the past remote sensing methods in agriculture have mainly been done with satellite images.
Pidempään käytössä ollut kaukokartoituksen keino on ollut tarkastella lohkoja satelliittikuvien perusteella.
Hypothesis is that data observed with drone is more accurate, thus there should be noticeable differences in parcel vegetation indices between these two methods.
Hypoteesina oli, että droonilla saavutetaan suurempi tarkkuus kasvillisuusindeksien havaitsemisessa.
NDVI timelines from parcel were almost identical between satellite- and drone images.
Lisäksi lohkon NDVI aikajanakuviot noudattivat lähes identtisesti toisiaan.
On the other hand, anomalies and variation in parcel were more observable in drone-based images.
Toisaalta droonin tarkemmalla resoluutiolla ongelmakohdat ja vaihtelut nähtiin visuaalisessa tarkastelussa tarkemmin.
The main objective of this research was to determine whether there is a significant difference in accuracy between drone and satellite survey.
Tutkimuksen tavoitteena oli kartoittaa tarkkuuseroja näiden kaukokartoitusmenetelmien välillä.
Results were surprising, but also highlighted the problems involved in this kind of parcel imagery.
Mittausajankohdalla havaittiinkin olevan suuri vaikutus tulokseen Tulokset myös toivat esiin ongelmakohtia.
Monitoring of canopies in different growth stages is therefore quite easily accessible.
Drooniin kiinnitettävien sensorien avulla kasvustoja voidaan tutkia suhteellisen nopeasti niiden eri kehitysvaiheissa ja tehdä viljelytoimenpiteitä saadun datan perusteella.
Additional comparison was also made between Sentinel-2 based average normalized difference vegetation index and measured grain yield from defined parcels.
Lisäksi satelliittiaineiston osalta tarkasteltiin lohkon kasvillisuusindeksin keskiarvon ja mitatun jyväsadon korrelaatiota.
Primary data was collected using three different methods.
Primaarinen data kerättiin kolmella eri tutkimusmenetelmällä.
Altogether 90 randomly selected households were interviewed in the three rural villages in Nambak district in Luang Prabang province.
Yhteensä 90 satunnaisesti valittua kotitaloutta haastateltiin kolmessa maalaiskylässä Nambakin alueella, Luang Prabangin provinssissa.
Over 80% of the respondents thought their incomes have increased over the past 10 years.
Yli 80 prosenttia kotitalouksista ilmoitti tulojen kasvusta viimeisen kymmenen vuoden aikana.
The economy of Laos has been growing fast in recent decades, causing profound changes in rural livelihoods, traditional agriculture and the environment.
Laosin talous on kasvanut nopeasti viime vuosikymmeninä, muuttaen merkittävästi maaseudun elinkeinoja, perinteistä maanviljelyä ja ympäristöä.
4) What kind of shocks the households have experienced in the past 12 months and what have been their coping strategies to overcome the shocks?
4) minkälaisia shokkeja kotitaloudet ovat kokeneet viimeisen 12 kuukauden aikana ja millä tavoin kotitaloudet ovat selviytyneet mahdollisista shokeista.
Despite the rapid economic growth, income disparities remain high in Laos, with high rates of poverty especially in rural areas remaining common.
Nopeasta talouskasvusta huolimatta tulojen eroavaisuudet ovat pysyneet korkealla Laosissa ja etenkin köyhyys maaseudulla on tavanomaista.
In addition, two separate focus group discussions with different gender and one key informant interview were conducted in each of the study village.
Tämän lisäksi, joka kylässä järjestettiin kaksi erillistä fokusryhmäkeskustelua ja avainhenkilön haastattelu.
The relatively poor households are generally more vulnerable to livelihood shocks; therefore, having sustainable and diverse livelihood strategies is important in rural villages.
Suhteellisen köyhät kotitaloudet ovat yleensä haavoittuvaisia taloudellisille shokeille, siksi, kestävät ja monipuoliset elinkeinostrategiat ovat tärkeitä maaseutujen kotitalouksille.
Livelihood shocks experienced by households were mostly crop failures due to drought, livestock losses due to diseases and severe illnesses of household members.
Kotitalouksien kokemat shokit koskivat pääasiassa satojen menetyksiä kuivuuden takia, karjan menetyksiä sairauksiin ja perheenjäsenten vakavia sairauksia.
Therefore, it is important to study how the rapid economic transition and changes in agriculture affect their livelihood strategies.
Siksi onkin tärkeää tutkia miten nopea talouden kehitys ja muutokset maanviljelyksessä vaikuttavat kotitalouksien elinkeinostrategioihin.
3) How the smallholders’ access to and availability of forest resources have changed over the past ten years?
3) Miten pienviljelijöiden pääsy metsävarantoihin ja niiden saatavuus on muuttunut viimeisen kymmenen vuoden aikana?
Improved access to markets and high demand for crops, (such as cardamom, galangal, broom grass and rubber) from neighboring countries has changed crop production, livelihood strategies and livelihood outcomes in study villages.
Parantunut pääsy markkinoille ja viljelykasvien (kuten kardemumman, galangal-juuren ja raakakumin) korkea kysyntä naapurimaissa ovat muuttaneet viljelykasvien tuotantoa ja elinkeinostrategioita tutkimuskylissä.
However, the cash crops price fluctuations and potential decline of sale prices can have negative impacts to the smallholders’ livelihoods and food security.
On kuitenkin mahdollista, että rahakasvien myyntihintojen vaihteluilla ja myyntihintojen alenemisella voi olla negatiivisia vaikutuksia pienviljelijöiden elinkeinoihin ja ruokaturvaan.
In addition, increased job opportunities, improved infrastructure and increased land pressures are affecting smallholder farmers’ livelihood strategies.
Tämän lisäksi, lisääntyneet työmahdollisuudet, parantunut infrastruktuuri ja lisääntynyt maankäytön paine vaikuttavat pienviljelijöiden elinkeinostrategioihin.
The four research questions addressed in this study were 1) What are the main changes in households’ livelihoods ( ‒ the strategies households create and follow to improve their livelihoods) and land use at village-level over the past 10 years?
Tutkimuksen neljä tutkimuskysymystä olivat 1) Mitkä ovat suurimmat muutokset kotitalouksien elinkeinoissa ja maankäytössä viimeisen kymmenen vuoden aikana?
In key informant interview data was collected on main characteristic of village infrastructure, history, forest cover and land use.
Avainhenkilöhaastatteluissa kerättiin tietoa kylän ominaispiirteistä, kuten historiasta, viljelykasveista, maankäytöstä ja metsistä.
The rural households are often highly dependent on agriculture and forest resources for the income and food security.
Maaseudun kotitalouksien tulonlähteet ja ruokaturva ovat yleensä hyvin riippuvaisia maanviljelyksestä ja metsävarannoista.
It was found that households mainly coped with shocks by using cash savings, indicating that shocks were either relatively minor, or increased incomes allow them to overcome shocks without having to sell assets or other actions.
Tämä osoittaa, että shokit olivat suhteellisen vähäisiä tai kasvaneet tulot sallivat shokeista selviytymisen ilman, että varallisuutta pitäisi myydä.
The households’ resilience to cope with livelihood shocks is often dependent on the capital assets they possess.
Kotitalouksien shokkien sietokyky riippuu yleensä varallisuudesta, joita kotitaloudet omistavat.
The study showed that the households have introduced many valuable cash crops and trees to their farms in the last 10 years.
Tutkimus osoitti, että kotitaloudet ovat alkaneet viljellä tiloillaan monia arvokkaita rahakasveja.
The governments’ land use policies aiming to restrict shifting cultivation are shifting the subsistence farming towards more market-oriented agriculture production.
Hallituksen asettamien maankäytön linjausten tarkoituksena on rajoittaa kaskiviljelyä ja muuttaa omavaraisviljelyä enemmän kaupallisten viljelykasvien tuotantoon.
Household surveys data was collected on households’ demographics, main income sources and changes in capital assets and cropping.
Kotitaloushaastatteluilla kerättiin tietoa väestöstä, päätulonlähteitä sekä muutoksista kotitalouksien varallisuudessa ja maanviljelyksessä.
In focus group discussion data was collected on most important environmental resources, forests and landscape changes.
Fokusryhmäkeskusteluissa kerättiin tietoa tärkeimmistä luonnonresursseista ja metsien tilasta.
2) How the forests/forest cover have changed in the village over the past ten years and what have been the main drivers for the changes?
2) Miten kylien metsät/metsäpeite on muuttunut viimeisen kymmenen vuoden aikana?
The shift from subsistence agriculture to more cultivation of cash crops and more labour opportunities in large-scale cash crop plantations has increased household income.
Muutos omavaraisviljelystä enemmän rahakasvien viljelyyn ja työmahdollisuudet suurilla plantaaseilla ovat kasvattaneet kotitalouksien tuloja ja vähentäneet tarvittavaa työpanosta maanviljelyksessä.
In addition, the increasing land pressures from agricultural intensification and population growth, overuse of NTFPs, and large-scale cash crop plantations can lead to deforestation and forest degradation in the village areas.
Tämän lisäksi on vaarana, että metsäresurssien liikakäyttö ja laajat rahakasviplantaasit voivat johtaa metsäkatoon ja metsien heikentyneeseen tilaan kyläalueilla.
The changes in crop production and intensification of land use has improved the households’ overall income-level.
Tämän lisäksi, metsää on raivattu kumipuuplantaasien ja viljelymaan tieltä Muutokset maataloustuotannossa ja maankäytön tehostamisessa ovat parantaneet kotitalouksien kokonaistulotasoja.
In terms of changes in availability of forest resources, some of the non-timber forest products are reportedly over-harvested in the villages and there are less trees now than 10 years ago, especially in production forests, since local people have been cutting them for domestic use.
Tämän lisäksi myös puut ovat vähentyneet viimeisen kymmenen vuoden aikana, etenkin tuotantometsissä, joista puita kaadetaan kotitalouskäyttöön.
In 2019 25% of the worlds caraway crop was produced in Finland.
Suomessa viljeltiin vuonna 2019 yli 25% koko maailman kuminasta, josta yli 99% meni vientiin.
Caraway (Carum carvi L.) is a spice, which belongs to Apiaceae-family.
Tiivistelmä/Referat – Abstract Kumina (Carum carvi L.) on maustekasvi, joka kuuluu Apiaceae-heimoon.
Foliar fertilizers may be a good solution in certain situations to back up the nutrient deficit, but they are not a replacement for granular fertilizers.
Lehtilannoitteet saattavat tietyissä tilanteissa olla hyvä vaihtoehto paikkaamaan maan ravinnevajetta, mutta niistä ei ole korvaamaan rakeisia lannoitteita.
The amount of embels, series and lateral shoots and crop potential were counted, seed and oil crop was determined from the samples, gathered from the plots, Seed samples were sent to oil analysis.
Kasvustoista kerätyistä näytteistä laskettiin kerrannaissarjojen, sarjojen ja sivuversojen määrät ja satopotentiaali, mitattiin siemen- ja öljysato, ja siemennäytteet lähetettiin öljypitoisuusmäärityksiin.
The aim of this study was to study the effect of foliar micronutrient fertilizers, and especially the effect of boron, to crop formation of caraway.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää lehtilannoituksena annettavan hivenlannoituksen, ja erityisesti boorin, vaikutus kuminan sadonmuodostukseen.
Caraway is an important cultivated plant in Finland, and broader knowledge of its crop formation is important.
Kumina on Suomessa tärkeä viljelykasvi, jonka sadonmuodostuksen laajempi tuntemus olisi hyödyllistä.
The soil of the plot was so nutrint-rich that lack of nutrients never existed.
Koelohkon maaperä oli niin ravinteikas, ettei ravinteidenpuutosta päässyt muodostumaan.
The experiment included seven different foliar fertilization treatments.
Koejäseninä oli seitsemän eri lehtilannoituskäsittelyä.
Foliar micronutrient fertilizatin might not be cost-effective farming procedure if soil is already nutrient-rich.
Hivenlehtilannoituskäsittely ei siis välttämättä ole kannattava viljelytoimenpide, jos maaperä on jo suhteellisen ravinteikas.
In the study above normal crop were achieved with each foliar fertilization treatment, also the control.
Kokeessa saavutettiin huomattavasti tavanomaista suuremmat siemensadot kaikilla lehtilannoituskäsittelyillä, myös kontrollilla.
The study was conducted as a field experiment in Lantmännen Agro experimental farm in Hauho.
Tutkimus toteutettiin Lantmännen Agron koetilalla Hauholla.
As a flowering plant, the sufficient gain of boron is especially vital for caraway.
Kukkivana kasvina erityisesti boorin riittävä saanti on kuminalle tärkeää.
The experiment was carried out as a completely randomized block design, with four replicates.
Koe toteutettiin satunnaistettuna täydellisten lohkojen kerrannekokeena neljällä kerranteella.
It was between two foliar fertilizer treatments when counting the amount of series in an embel.
Kokeessa saatiin yksi tilastollisesti merkitsevä tulos, laskettaessa kerrannaissarjojen sarjojen määrää, jossa kahden lehtilannoituskäsittelyn välinen ero oli luultavasti jonkin muun tekijän aiheuttama kuin tehtyjen käsittelyjen.
The emerging crisis of antimicrobial resistance is especially worrisome in low-income countries that lack controlled antibiotic policy and have poor infrastructure.
Mikrobilääkeresistenssi on lisääntynyt erityisen huolestuttavasti matalan tulotason maissa, joista puuttuu kontrolloitu mikrobilääkepolitiikka ja joissa on heikko infrastruktuuri.
These results show occurrence of horizontally transferrable blaNDM and blaCTX-M genes in pathogens especially in hospital wastewater, and a threat of their spread into the environment and to the community.
Nämä tulokset osoittavat horisontaalisesti siirtyvien kliinisesti merkittävien blaNDM ja blaCTX-M -geenien esiintymisen patogeeneissä erityisesti sairaalan jätevesissä, ja uhan niiden leviämisestä ympäristöön ja yhteisöön.
Broad host range of blaOXA and qacE∆1 genes suggests a heavy antimicrobial resistance genes burden in West Africa and the results support the theory that environmental bacteria can function as resistance gene reservoirs.
Laaja blaOXA ja qacE∆1 -geenien isäntäkirjo viittaa Länsi-Afrikan vakavaan mikrobilääkeresistenssigeenien taakkaan ja tulokset tukevat teoriaa, jonka mukaan ympäristöbakteerit voivat toimia resistenssigeenien varastoina.
Inadequate hygiene practices combined with ability of microbes to quickly evolve and adapt to changes rise the concern of resistance of infectious pathogens to many first-line antimicrobial drugs.
Riittämättömät hygieniakäytännöt yhdistettynä mikrobien nopeaan evoluutioon herättävät huolen taudinaiheuttajien resistenssistä yhä useammalle mikrobilääkkeelle.
Also, the presence of antimicrobial resistance genes was examined with SmartChip qPCR.
Mikrobilääkeresistenssigeenien esiintymistä näytteissä tutkittiin SmartChip qPCR:n avulla.
In this study, eight anthropogenically impacted water samples were collected from Burkina Faso and Mali and differences in their microbial communities were evaluated by 16S rRNA gene sequencing.
Tässä tutkimuksessa kerättiin kahdeksan antropogeenistä vesinäytettä Burkina Fasosta ja Malista ja niiden mikrobiyhteisöjä kuvailtiin ja eroja arvioitiin 16S rRNA-geenin sekvenssien perusteella.
Worryingly, sixteen taxonomical units, including possible human pathogens Acinetobacter, Klebsiella, Escherichia and Pseudomonas, were found to carry all the four genes investigated with epicPCR.
Kuudentoista bakteeri- isännän, myös mahdollisesti ihmisille tautia aiheuttavien Acinetobacter, Klebsiella, Escherichia ja Pseudomonas -sukujen havaittiin kantavan kaikkia neljää epicPCR:llä tutkittua geeniä.
The most abundant genus Arcobacter along with Dechloromonas, Methylotenera, MM1 and Methylophilus were new discoveries as blaNDM hosts.
Näytteissä kaikkein yleisimpänä esiintynyt bakteerisuku Arcobacter sekä Dechloromonas, Methylotenera, MM1 ja Methylophilus olivat uusia blaNDM-geenin kantajia.
However, to decipher their role in the infectious disease burden in Africa, more research is needed.
Niiden rooli Afrikan tartuntatautien taakassa on kuitenkin epäselvä ja sen selvittämiseksi tarvitaan enemmän sekä kansallista että maailmanlaajuista yhteisyötä ja tutkimusta.
The bacterial host range of blaNDM, blaCTX-M, blaOXA and qacE∆1 was profiled using a novel culture- independent technique, Emulsion, Paired Isolation and Concatenation PCR (epicPCR).
Lisäksi neljän resistenssigeenin, blaNDM, blaCTX-M, blaOXA ja qacE∆1:n isäntäkirjoa profiloitiin hiljattain kehitetyllä molekulaarisiin menetelmiin perustuvalla epicPCR-menetelmällä (eng. Emulsion, Paired Isolation and Concatenation PCR).
The presence of 202 genes associated with antimicrobial resistance were detected with SmartChip qPCR array analysis, including carbapenemase genes that can transfer horizontally.
Yhteensä 202 erilaista mikrobilääkeresistenssiin linkittyvää geeniä, mukaan lukien horisontaalisesti siirtyviä karbapenemaasigeenejä, havaittiin SmartChip qPCR -analyysillä.
Furthermore, a considerable number of blaOXA and clinical class 1 integron marker qacE∆1 gene hosts were discovered in every sample.
Lisäksi jokaisesta näytteestä löydettiin huomattavan suuri määrä blaOXA ja qacE∆1 -geenien kantajia.
Lastly, putative events of horizontal gene transfer in two WWTP samples were observed.
Kahden näytteen perusteella jätevedenpuhdistamon vesissä havaittiin horisontaalista geenien siirtoa.
Moreover, wastewaters that are widely used as irrigation water in urban gardening in sub-Saharan Africa, can function as vehicle for the dissemination of bacteria that carry antimicrobial resistance genes into the surrounding environment.
Mikrobilääkeresistenssigeenejä kantavien bakteereiden leviämistä ympäristöön edesauttavat erilaiset jätevedet, joita käytetään laajalti kasteluvesinä kaupunkiviljelyssä Saharan eteläpuolisessa Afrikassa.
Users can be young or old and their habits and experiences of the use of automation could be very different.
Käyttäjät voivat olla iältään nuoria, tai vanhoja ja niiden tottumukset ja kokemukset automaation käytöstä voivat olla hyvin erilaisia.
Grain dryers are often very different.
Viljankuivurit ovat useasti hyvin erilaisia.
Sometimes the dryers are also expanded with new silos, elevators or dividers.
Joskus kuivureita saatetaan myös laajentaa uusilla siiloilla, elevaattoreilla, tai jakajilla.
Automation was programmed at the same time as the user research and the user interface were being developed.
Automaatiota ohjelmoitiin samaan aikaan kun käyttäjätutkimusta ja käyttöliittymää kehitettiin.
Grain drying requires a lot of work and monitoring on farms during harvesting season.
Viljankuivaus vaatii sadonkorjuuaikana huomattavan paljon työtä ja valvontaa tiloilla.
The automation was required to be easily adaptable and reliable.
Automaatiosta haluttiin helposti muunneltava ja luotettava.
In future automation systems could have better combability between each other and the data collected by the systems could be used to automatically find better control variables.
Tulevaisuudessa automaatiojärjestelmät voisivat olla keskenään paremmin yhteensopivia ja järjestelmien keräämää tietoa voitaisiin hyödyntää automaattisesti järjestelmien säätöarvojen parantamiseen.
It is also profitable to develop user interfaces for grain dryers because it increases customer satisfaction and reduces calls to customer services.
Käyttöliittymien kehittäminen kuivureilla on myös kannattavaa, koska se lisää asiakkaiden tyytyväisyyttä ja vähentää soittoja tukipalveluihin.
The same control system was installed on every dryer despite their structural differences.
Kaikkiin kuivureihin asennettiin sama ohjausjärjestelmä, vaikka niiden rakenteissa oli eroavaisuuksia.
There are often also differences between the users of the dryers.
Useasti myös kuivureiden käyttäjissä on paljon eroja.
For these reasons versatile and adaptive automation solutions are needed on grain dryers.
Näistä syistä joustavat ja mukautuvat automaatioratkaisut ovat tarpeellisia viljankuivureilla.
From the feedbacks we could conclude that the user research was useful, and we achieved the objectives we set for the system.
Palautteista voitiin päätellä, että käyttäjätutkimuksesta oli selvästi hyötyä ja kehitystyössä päästiin aluksi asetettuihin tavoitteisiin.
Variation between different dryers is caused by different sizes, fan counts and heating methods.
Vaihtelevuutta kuivureiden väleille tuovat kokoerot, puhaltimien määrät ja lämmitystavat.
10 dryers were deployed for the first season in 2018.
Kuivureita otettiin ensimmäiselle kaudelle käyttöön 10 kappaletta.
The aim of this study was to develop a new automation control system and user interface for grain dryers manufacturing company Antti-Teollisuus Oy located in Salo.
Tämän tutkielman tavoitteena oli kehittää Salossa sijaitsevalle kuivureita valmistavalle yritykselle Antti-Teollisuus Oy:lle uusi automaatio ohjausjärjestelmä ja käyttöliittymä.
User research was used in aid of development and it also gave us a picture what kind of user interface farmers would prefer.
Kehitystyössä käytettiin apuna käyttäjätutkimusta, jonka avulla saatiin kuva siitä minkälainen käyttöliittymä olisi viljelijän mielestä sopiva.
12 more dryers were deployed for the second season in 2019.
Toiselle kaudelle kuivureita tuli 12 lisää.
This study could be useful in development of new automation systems and user interfaces for grain dryers.
Tutkielmasta voi olla hyötyä uusien automaatiojärjestelmien ja käyttöliittymien kehityksessä kuivureille.
It could also be possible to reduce drying expenses with accurate control.
Lisäksi automaation avulla on mahdollista vähentää kuivauksen kustannuksia tarkan säätelyn ansiosta.
For this reason, user interfaces made for controlling grain dryers should be user friendly and versatile.
Tästä syystä kuivureiden ohjaukseen tarkoitettujen käyttöliittymien tulisi olla käyttäjäystävällisiä ja joustavia.