natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dysfunction of the system is at least one of the reasons behind narcolepsy, in addition to which insomnia, obesity and certain cancers could be treated by targeting orexin receptors.
Järjestelmän toimintahäiriöt ovat yksi narkolepsian syistä, minkä lisäksi unettomuutta, liikalihavuutta ja tiettyja syöpiä voitaisiin hoitaa oreksiinijärjestelmän kautta.
Five different models built with MODELLER were selected for their large binding cavity among a large pool of models.
Viisi erilaista MODELLER-ohjelmalla rakennettua reseptorimallia valittiin suuresta joukosta malleja ison sitoutumiskohtansa vuoksi.
Docking poses were scored by purpose built knowledge based scoring function and clustered.
Telakointiasennot pisteytettiin tarkoitusta varten rakennetulla tietoon perustuvalla pisteytysfunktiolla ja ryhmiteltiin.
As a result, we suggest that the binding site of OX₁R consists of two hydrophobic walls, one from TM3 and TM5, the other from TM6 and TM7.
Tuloksena esitän, että OX₁R:n sitoutumiskohta koostuu kahdesta hydrofobisesta seinästä, toinen TM3:n ja TM5:n puolella, toinen TM6:n ja TM7:n puolella.
The aims of the study are (1) to propose a binding mode for orexin-A to OX₁R and (2) to understand the molecular interactions of OX₁R leading to receptor activation.
Tutkimuksen tavoitteet ovat (1) ehdottaa oreksiini-A:n sitoutumistapoja OX₁R:in ja (2) ymmärtää molekyylitason vuorovaikutuksia, jotka johtavat OX₁R:n aktivoitumiseen.
Structurally conserved regions were deduced from the alignment and used to add the orexin receptors.
Rakenteellisesti säilyneet alueet pääteltiin linjauksesta, ja niiden perusteella lisättiin oreksiinireseptorit sekvenssilinjaukseen.
Based on the binding modes, it is suggested that the OX₁R is activated by similar binding site contraction as β-adrenoceptors and adenosine A2A.
Sitoutumistapojen perusteella ehdotan, että OX₁R aktivoituu samantapaisella sitoutumispaikan supistumisella kuin β-adrenoseptorit ja adenosiini A2A.
Binding modes include a hydrogen bond network between the ligand and especially binding site residues Gln1263.32, Thr2235.46, Asn3186.55, Lys3216.58 and Tyr3117.43.
Sitoutumistapoihin kuuluu myös vetysidosverkko ligandin ja erityisesti sitoutumiskohdan aminohappotähteiden Gln1263.32, Thr2235.46, Asn3186.55, Lys3216.58 ja Tyr3117.43 välillä.
The hydrogen bonding of Thr2235.46 can also disrupt interactions between TM5 and TM3, an interaction which is identified as an important factor in keeping the receptor in the inactive state.
Vetysidos Thr2235.46:in voi myös häiritä reseptorin epäaktiivisena pitämisellä tärkeitä vuorovaikutuksia TM5:n ja TM3:n välillä.
The orexinergic system is a central regulator for sleep-wake rhythm and energy homeostasis.
Oreksiinijärjestelmä on keskeinen uni-valverytmin ja energiatasapainon säätelijä.
The orexin system in human comprises two receptor subtypes, orexin receptor 1 and 2 (OX₁R and OX₂R respectively) as well as two cognate ligands, peptides orexin-A and -B. In this study the focus is on OX₁R and orexin-A.
Ihmisen oreksiinijärjestelmä koostuu kahdesta reseptorialatyypista, oreksiini 1 ja 2 reseptorit (OX₁R ja OX₂R), ja kahdesta peptidiligandista, oreksiini-A ja -B. Tässä tutkimuksessa on keskitytty OX₁R:in ja oreksiini-A:han.
These models were constructed based on the chemokine receptor 4 (PDB Id:3ODU), as such and a modified version where TM3 was moved by 1 Å further from the center of the binding cavity, from the β₂-adrenoceptor (PDB Id: 2RH1) and from the adenosine receptor A2A (PDB Id: 2YD0), as such and with rotamer changes to few binding site residues.
Nämä reseptorimallit rakennettiin käyttäen mallirakenteina kemokiinireseptori 4:a (PDB Id:3ODU) sellaisenaan ja muokattuna niin, että kolmatta solukalvon läpäisevää heliksiä (TM3) siirrettiin 1 Å poispäin sitoutumiskohdasta, β₂-adrenoseptoria (PDB Id: 2RH1) ja adenosiinireseptori A2A:ta (PDB Id: 2YD0) sekä sellaisenaan että tiettyjen sivuketjujen asentoa muuttamalla.
The contraction in could result from the hydrogen bonds between ligand, Gln1263.32, Thr2235.46 and Asn3186.55.
Supistus johtunee vetysidoksista ligandin ja aminohappotähteiden Gln1263.32, Thr2235.46 ja Asn3186.55 välillä.
High scoring clusters were then used to converge to three different binding modes.
Korkeimmin pisteytetyistä ryhmistä johdettiin kolme sitoutumistapaa.
I order to create 3D molecular models of OX₁R, a sequence alignment of the eight G proteincoupled receptors (GPCRs) that have been crystallized up to date was first generated by ClustalX and adjusted based on the superimposition by SYBYL-X.
Luodaksemme kolmiulotteisia molekyylimalleja OX₁R:sta, kahdeksan tähän mennessä kiteytetyn G proteiinikytkentäisen reseptorin sekvenssit linjattiin ClustalX-ohjelmalla, minkä jälkeen sekvenssilinjaus tarkistettiin SYBYL-X-ohjelmistolla tehdyllä kiderakenteiden päällekkäin asettelulla.
Orexin-A with straight conformation found by NMR (PDB Id:1WSO) was docked to these models using ZDOCK and RDOCK.
Oreksiini-A:n NMR-tutkimuksilla löydetty suora muoto (PDB Id:1WSO) telakoitiin näihin malleihin ZDOCK ja RDOCK -ohjelmilla.
The role of other ligand residues would be to direct ligand binding and keep the ligand in the helical conformation.
Muiden ligandin aminohappotähteiden rooli voi olla ohjata ligandin sitoutumista sekä pitää ligandi heliksirakenteisena.
"It’s nice to come here when you are here" : Doing good to others
"On kiva tulla tänne, ku sä oot täällä" : Hyvän tekeminen toiselle
Observing has been documented by video camera.
Havainnointi on dokumentoitu videoimalla.
Both groups in this study were a part of Pieni Oppiva Mieli (POM) -project in year of activity in 2016-2017.
Tutkimuksen ryhmät olivat mukana Pieni Oppiva Mieli (POM) -hankkeessa toimintavuonna 2016-2017.
This study has been done by observing a group of 3-5 year olds and a preschool group.
Tämä tutkimus on tehty havainnoimalla 3-5-vuotiaiden ryhmää ja esiopetusryhmää.
This study is approached with positive concepts which are for example empathy, sympathy, prosocial skills, compassion, good manners, positive psychology, sensitive adult and interaction.
Tällaisia käsitteitä ovat esimer-kiksi empatia, sympatia, prososiaalisuus, myötätunto, myötäinto, hyvät tavat, positiivinen psykologia, sensitiivinen aikuinen ja vuorovaikutus.
Adult’s strong role in doing good to others showed in the results.
Aikuisen vahva rooli hyvän tekemisessä nousi esiin tuloksissa.
Doing good to others is defined in this study through these concepts.
Tässä tutkimuksessa hyvän tekeminen toiselle on määritelty näiden käsitteiden kautta.
Looking at the results both groups had their own emphasis on doing good to others.
Tutkimuksen tuloksia tarkasteltaessa oli huomattavaa, että molemmissa ryhmissä oli omat painotuksensa hyvän tekemisessä toiselle.
Hopefully in the light of these results, there would be even stronger emphasis on doing good to others in daycare.
Toivottavasti näiden tulosten valossa hyvän tekemiseen toiselle kiinnitettäisiin entistä enemmän huomiota päiväkodeissa.
The aim of this study is to show positive things that are happening in daycare.
Tutkimuksen tavoitteena on tuoda esille päiväkoti kontekstissa tapahtuvia positiivisia asioita.
The preschool group had the emphasis on praise, good manners, tenderness, humor and being happy with each other.
Esiopetusryhmässä puolestaan eniten koodauksia on kehumiselle, hyville tavoille, hellyydelle, huumorille ja toisen kanssa iloitsemiselle.
The 3-5 year olds group had the emphasis on helping, good manners, praise, team spirit and supporting.
3-5-vuotiaiden ryhmässä viisi eniten koodauksia saanutta toimintaa ovat auttaminen, hyvät tavat, kehuminen, yhteishenki ja kannustaminen.
This study examines what kind of good things are done to others in two daycare groups.
Tämän tutkimuksen tehtävänä on saada selville millaista hyvän tekemistä toiselle, esiintyy kahdessa päiväkotiryhmässä.
According to this research, there were lot of doing good to others in the studied daycare groups.
Näissä kahdessa päiväkoti ryhmässä tehtiin paljon hyvän tekemistä toiselle.
These are representativeness, authenticity, historical and cultural significance, memorable significance, communal significance, ideal situation and usability.
Nämä ovat edustavuus, autenttisuus, historiallinen ja kulttuurinen merkitys, elämyksellinen ja kokemuksellinen merkitys, yhteisöllinen merkitys, ideaalitila sekä hyödynnettävyys ja käytettävyys.
As a result, the study shows that the characteristic handcrafting can be understood as a key symbol of Ingrian Finnishness among with the Finnish language and Lutheranism.
Tutkielma osoittaa, että käsityöt voidaan nostaa inkeriläisyyden avainsymboliksi, suomen kielen ja luterilaisuuden rinnalle.
Research material includes the textile collection of Ingrian Finnish Raija Pedak, her interviews, photographs, writings, newspaper cuttings, proofs and drawings.
Aineistona ovat inkerinsuomalaisen Raija Pedakin omistamat ja valmistamat käsityöt, haastattelut, kirjoitukset, valokuvat, lehtileikkeet, piirrokset ja todistukset.
After familiarization and data acquisition the research material is evaluated with seven criteria.
Lopuksi aineisto arvioidaan seitsemän kriteerin avulla.
Notable in the Pedak`s research material are particularly the ritual cloth käspaikka in Lutheran home and the kitska-headdress as a part of the Savakko folk costume.
Pedakin aineistosta nousevat esiin aiemmin vähälle huomiolle jääneet käspaikka luterilaisessa kodissa sekä kitska-päähine savakoiden kansanpuvun osana.
Handcrafts of the Järvisaari Savakko-community as expression of Ingrian Finnishness
Järvisaaren savakkokäsityöt inkerinsuomalaisuuden ilmentäjinä
This study follows one family and the meanings given to crafts in changing historical contexts, from rural Ingria to the revolution and crises of the Soviet period and finally to the national awakening of the Ingrian Finns.
Keskeisenä näkökulmana tutkielmassa on käsitöille annettujen merkitysten tarkastelu muuttuvissa historiallisissa olosuhteissa, aina vuosisadan alun maatalousvaltaisesta Inkeristä vallankumouksen ja neuvostoajan kriisien kautta tapahtuneeseen inkeriläisten kansalliseen heräämiseen.
These minorities were different from each other by their dialect, religion and dressing.
Murre, uskonto ja pukeutuminen erottivat nämä vähemmistöt toisistaan.
This study examines textiles from Eastern Ingrian Järvisaari, especially the ritual cloth käspaikka, and the folk costume, their techniques and meanings.
Huomio kiinnittyy erityisesti vuosisadan alun Inkerin Järvisaaren tekstiileihin kuten käspaikkoihin ja kansanpukuun, näiden valmistusmenetelmiin ja merkityksiin.
The aim of this study is to find out how the Pedak`s collection can reinforce studies of the Savakko textile culture in the early 1900s with new knowledge.
Tutkielman tavoitteena onkin selvittää, millä tavoin Pedakin aineisto voi täydentää aiempaa tietämystä Inkerin savakoiden käsitöistä ja pukeutumisesta vuosisadan vaihteessa.
Research is made by following the craft history in one family through four generations.
Tutkielmassa seurataan Pedakin äidinpuoleisen suvun käsityöhistoriaa neljässä polvessa.
Comparison is based on objects found from the National Museums Finno-Ugric collections.
Pedakin esineistöä verrataan kansallismuseon suomalais-ugrilaisissa kokoelmissa oleviin tekstiileihin.
They played significant part especially during the perestroika and the national awakening of the Ingrian Finns.
Tunnusomaiset käsityöt ovat osaltaan pitäneet inkerinsuomalaista kulttuuria koossa, ja erityisen suureksi niiden merkitys kasvoi perestroikan ja inkeriläisten kansallisen heräämisen yhteydessä 1990-luvulla.
The significance analysis method, created originally for museum objects, was applied in this study.
Tutkielmassa sovelletaan museoita varten kehitettyä merkitysanalyysia.
After the groups of Savakko and Äyrämöinen assimilated, Ingrian Finnishness formed the primary ethnic identity.
Savakot ja äyrämöiset sulautuivat toisiinsa 1900-luvun alkupuolella, ja inkerinsuomalaisuus alkoi määrittää etnistä identiteettiä alaryhmien sijaan.
The focus of this study is on Ingrian Finnish, especially the Savakko textile culture.
Tutkielman tavoitteena on tarkastella inkerinsuomalaista ja erityisesti Inkerin savakoiden käsityöperinnettä.
The Finnish settlement has stayed in Ingria since the 17th Century.
Inkerinmaalle 1600-luvulta alkaen muuttanut suomalaisväestö muodosti lähtöpaikkansa mukaan nimetyt savakoiden ja äyrämöisten kansanryhmät.
Then, research material is put in its broad historical context.
Menetelmä koostuu valmistavista vaiheista, laajasta aineiston kontekstualisoinnista sekä perehtymisestä ja tiedonkeruusta.
Trade unions education is therefore more appreciated than higher level education.
Ammattiliittojen koulutuksia arvostetaan tämän vuoksi enemmän kuin yleisemmän tason koulutusta.
The re-search material is based on feedback from the shop steward education (N=53), the instruc-tors letter to the trade union, learning diaries and written reports (9 s.), recorded and tran-scribed negotiation situation (8,5pages) and e-mails of conflict situations (6 pcs).
Tutki-musaineiston muodostivat luottamusmieskoulutuksesta kerätyt arviointikyselyt (N=53), kou-luttajien kirje ammattiliitolle, oppimispäiväkirjat ja kirjalliset selvitykset (9 s.), nauhoitettu ja lit-teroitu neuvottelutilanne (8,5 sivua) sekä erimielisyystilanteeseen liittyneitä sähköposteja (6 kpl).
In question is a theory bound approach to the research material, in which the mate-rials analysis isn't directly based on theory, but the connections to it are derivable.
Kyseessä on teoriasidonnainen lähestymistapa tutkimusaineistoon, jossa aineis-ton analyysi ei suoraan perustu teoriaan, mutta kytkennät siihen ovat johdettavissa.
Shop steward of the future : Developing of the Shop steward courses in trade union
Tulevaisuuden luottamusmies : Luottamusmieskoulutuksen kehittäminen ammattiliitossa
In the other hand qualitatively changed working life also demands the trade union to renew and alter the shop steward edu-cations forms and execution models.
Toisaalta laadullisesti muuttunut työelämä vaatii myös ammattiyhdistysliikettä uudistumaan ja muuttamaan luottamusmieskoulutuksen muotoja ja toteutustapoja.
In the future the educa-tion has to be developed so that the learning readiness and needs of the shop stewards are more taken into account and the education is also improved based on their course-evaluations and suggestions.
Tulevaisuudessa koulutusta tulee kehittää niin, että luottamusmiesten oppimisvalmiudet ja tarpeet otetaan paremmin huomioon ja koulutusta kehitetään myös heidän kurssiarviointiensa ja toiveidensa mukaan.
The purpose of the study is to resolve shop steward educations problems and ponder proposed solutions.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää luottamusmieskoulutuksen ongelmia ja pohtia ratkaisuehdotuksia.
In the future the study of shop steward educations impact is needed.
Jatkossa tarvittaisiin luottamusmieskoulutuksen vaikuttavuuden tutkimusta.
The other research objective is to find out what know-how demands the shop stewards describe to have in their work.
Toisena tutkimustehtävänä on selvittää, mitä osaamisvaati-muksia luottamusmiehet kuvaavat tehtävässään olevan.
In this study the research material is mainly observed in the light of Engenström's expansive learn-ings circle model and Pihlaja's triangle model which describes the need for change.
Tässä tutkimuksessa tutkimusaineistoa tarkastellaan lähinnä Engeströmin ekspansiivi-sen oppimisen kehämallin ja Pihlajan muutostarvetta kuvaavan kolmiomallin valossa.
Shop steward educations cannot be just theory based, but shop stewards hope to get a more functional approach to the education.
Luottamusmieskoulutuksen ei pidä jäädä vain teoriatiedon tasolle vaan luottamusmiehet toivovat käytännöllistä tietoa ja toiminnallisempaa lähestymistapaa koulutukseen.
The study results show that in order to function properly in his/her job, the shop steward needs and appreciates the education.
Tutkimustulokset osoittavat, että luottamusmies, toimiakseen teh-tävässään tarvitsee koulutusta ja arvostaa sitä.
Research problems are to re-solve how to improve the shop steward education from the trade unions point of view and in the other hand also from the participants point of view.
Tutkimusongelmina on kyselyn avulla selvit-tää, miten luottamusmieskoulutusta tulee kehittää toisaalta ammattiliiton näkökulmasta ja toi-saalta osallistujan näkökulmasta.
The study scrutinizes on the current state of the shop steward education and what could be improved in relation to shop steward changed working environment and to the educations feedback.
Tutkimuksessa tarkastellaan luottamusmieskoulutuksen nykytilaa ja koulutuksen kehittämistarpeita suhteessa luottamusmiesten muuttuneeseen toimintaympä-ristöön ja koulutuksesta saatuun palautteeseen.
The data were analyzed using SPSS.
Aineisto analysoitiin tilastollisesti SPSS-ohjelmalla.
Methods: The data for the study were collected using questionnaires from 14 Finnish upper secondary schools in the spring of 2016.
Aineisto kerättiin 14:stä toisen asteen oppilaitoksesta ympäri Suomen keväällä 2016 kyselylomakkein.
There were 1141 answers in total.
Vastaajia oli sekä lukiosta että ammattikoulusta ja yhteensä vastauksia oli 1141.
They receive more SS from their mother than their father.
Opiskelijat saivat äidiltään enemmän sosiaalista tukea kuin isältään.
The happiness of a student with special needs is also lower than others, according to earlier studies.
Myös erityisoppilaiden onnellisuuden on raportoitu olevan vähäisempää aiemman tutkimuksen mukaan.
A romantic relationship is related to their happiness, but not to their psychological well-being.
Seurustelu oli yhteydessä heidän onnellisuuteensa, mutta ei heidän henkiseen hyvinvointiinsa.
The earlier studies have indicated that students with learning disabilities have less SS; they become easier bullied and excluded from social communities.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet esimerkiksi oppimisvaikeuksia omaavien oppilaiden vähäisemmän sosiaalisen tuen; he tulevat herkemmin kiusatuiksi ja poissuljetuksi kaveriyhteisöistä.
Aims: The aim of this study was to find out the social support (SS) of the secondary school students and its connection to their psychological well-being and happiness.
Tavoitteet: Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää toisen asteen opiskelijoiden sosiaalista tukea ja sen yhteyttä heidän henkiseen hyvinvointiinsa ja onnellisuuteensa.
Only the support from mother is stronger among frequently supported group.
Ainoastaan äidin tarjoama sosiaalinen tuki oli heillä voimakkaampaa kuin tuettomien.
Social support, psychological well-being and happiness of secondary school students who have been frequently supported in basic education
Perusopetuksessa säännöllistä tukea saaneiden toisen asteen opiskelijoiden sosiaalinen tuki, henkinen hyvinvointi ja onnellisuus
The focus of this study was on the students who have been frequently supported in the basic education.
Keskiössä olivat erityisesti ne opiskelijat, jotka olivat saaneet perusopetuksen aikana oppimiseensa ja koulunkäyntiinsä säännöllistä tukea.
Results and conclusions: The levels of the psychological well-being and happiness of the upper secondary students are quite high.
Tulokset ja johtopäätökset: Tutkimuksen perusteella toisen asteen opiskelijat voivat henkisesti hyvin ja olivat kohtuullisen onnellisia.
The students who had been frequently supported in the basic education do not differ in SS, happiness or psychological well-being from the students with no such support.
Tukea saaneet opiskelijat eivät paljon eronneet sosiaaliselta tueltaan, onnellisuudeltaan tai hyvinvoinniltaan tuettomista opiskelijoista.
There is no connection between SS from the school worker and psychological well-being among supported group, neither between romantic relationship and happiness, conversely with non-supported students.
Koulun työntekijän sosiaalisella tuella ei ollut yhteyttä tukea saaneiden henkiseen hyvinvointiin eikä seurustelulla heidän onnellisuuteensa toisin kuin tuettomilla tuli ilmi.
SS from the school worker is related to students’ happiness and psychological well-being.
Koulun työntekijän sosiaalisella tuella puolestaan oli tulosten perusteella yhteys sekä opiskelijoiden henkiseen hyvinvointiin että onnellisuuteen.
On average, they have a satisfying amount of friends.
Yleisesti heillä on myös määrällisesti hyvä kaveritilanne, niin läheisten ystävien kuin koulussa olevien ystävien suhteen.
The only main difference that a school success indicates among the supported group is higher levels of psychological well-being when it comes to a better succeed students.
Koulumenestys ei myöskään tuonut tukea saaneiden välille muita eroja kuin koulussa paremmin menestyvien korkeamman henkisen hyvinvoinnin tason ja heikommin koulussa menestyvien seurustelukumppanin tarjoaman tuen yhteyden heidän henkiseen hyvinvointiinsa.
Generally, the students with the support background in the basic education do not differ much from their peers in SS.
Tulosten pohjalta voidaan siis todeta, etteivät tukea saaneet toisen asteen opiskelijat eronneet merkittävästi ikätovereistaan sosiaalisessa tuessa.
Both vocational schools and senior high schools were included.
Menetelmät: Tutkimuksen kohderyhmänä olivat suomalaiset toisen asteen opiskelijat.
The individual interviews (N=6) were undertaken using sign language, lasting from 1.5 to 3 hours.
Viittomakieliset yksilöhaastattelut (N=6) tehtiin viittomakielentulkin välityksellä ja ne kestivät 1,5–3 tuntia.
The interview material was analysed through content analysis, classifying different expressions and connecting them in the end to the theoretical concepts.
Haastatteluaineisto analysoitiin teoria ohjaavan sisällönanalyysin keinoin luokitellen erilaisia ilmaisuja ja liittäen ne lopulta teoriataustan käsitteisiin.
In what ways did they interact with different people at school?
Millä tavoin eri kouluun kuuluvien henkilöiden kanssa oltiin vuorovaikutuksessa?
The cultural view of a conscientious, obedient and courteous pupil was congruent.
Kulttuurinen kuva ahkerasta, tottelevaisesta ja kohteliaasta oppilaasta oli yhtenevä.
The research questions were: What was the interviewee’s view of him/herself as a pupil?
Tutkimuskysymykset olivat: Mikä oli haastateltavan käsitys itsestään koululaisena?
What kind of structural factors existed in school?
Millaisia rakenteellisia tekijöitä kuurojen koulussa oli?
The idea was that memory information, along with individuality, is part of community’s collective and contextual memory.
Ajatuksena oli, että muistitieto on osa sekä yksilöllistä että yhteisöllistä, kollektiivista ja kontekstisidonnaista, muistia.
Experiences from pensioners using sign language from oralistic schools for the deaf and mute pupils in Finland in the 1930s and 1940s
Viittomakielisten eläkeläisten kokemuksia oralistisesta kuuromykkäinkoulusta Suomessa 1930–1940-luvuilla
The teaching methods consisted of learning by heart, reading out loud, speaking, and writing.
Opetusmenetelminä olivat toistuvat ulkoa opettelu, lukeminen ääneen, puhuminen ja kirjoitus.
The themes (Annexe 1) were used for gathering memories, and their significance and interpretations.
Teema-alueiden (Liite 1) kautta kerättiin muistitietoa ja henkilön sille antamia merkityksiä sekä tulkintoja.
In individual stories, this period has been described in a positive way as a learning place for child without a language.
Yksilöllisissä kertomuksissa on positiivisia kuvauksia kielettömän oppilaan viittomakielen oppimisesta.
Learning to speak was laborious, but knowing how to speak gave esteem to the pupils.
Sen oppiminen oli työlästä, mutta puheen osaamisesta sai arvostusta.
They were playing, and exploring the school town, also the places that were forbidden to go.
Vapaa aikana nautittiin kavereiden seurasta leikkien ja vapaudesta tutkia koulukaupunkia, myös kiellettyjä paikkoja.
The interviewees’ biographies, experiences, or enjoyment varied.
Haastateltavien kouluelämäkerrat, kokemukset tai viihtyminen olivat hyvin vaihtelevia.