natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In other words if we are not to sink into hopeless pessimism nor give into unfounded optimism but we actively absorb inaccessible, incomplete and even anxiety provoking information and act in accordance to that information, we have an opportunity to improve the presence and above all the future of fashion field.
Toisin sanoen, mikäli emme vajoa toivottomaan pessimismiin emmekä antaudu katteettoman optimismin pauloihin, vaan aktiivisesti otamme vastaan monin tavoin vaikeasti lähestyttävää, keskeneräistä ja ahdistavaakin tietoa ja toimimme johdonmukaisesti sen vaatimalla tasolla, on meillä mahdollisuus muuttaa muotialan nykyisyyttä ja ennen kaikkea tulevaisuutta paremmaksi.
The research task is to analyse the philosophical concept meliorism’s potential to produce new insight to this central question of sustainability.
Tutkimuksessa analysoidaan filosofisen käsitteen meliorismin mahdollisuuksia tuottaa uutta näkemystä tästä kestävyyden keskeisestä kysymyksestä.
In Fashion Transparency Index change for sustainability in the field of fashion remains mostly as vague hope, transparency tool making and optimistic descriptions of the sustainability activities of big fashion brands.
Fashion Transparency Indexissä muutos kestävyyteen muotialalla jää pääosin tyngäksi toiveeksi, avoimuustyökalun rakentamiseksi ja muotialan suuryritysten kestävyystoiminnan optimistiseksi kuvailemiseksi.
However, based on further results of this study, it can be tentatively claimed that if meliorism’s active take on making a difference, the preconditions for change for sustainability could be met.
Tämän tutkimuksen tuloksiin tukeutuen voidaan kuitenkin arvioida varovasti, että mikäli meliorismin aktiivisella otteella parannetaan (make a difference) vallitsevia olosuhteita muotialalla, kestävyyden edellyttämät muutokset voisivat täyttyä.
First it was mainly data-driven content analysis where the phenomenon’s concrete manifestations were more prominent.
Aineiston analyysi oli monivaiheinen pääsääntöisesti laadullinen sisällönanalyysimenetelmien triangulaatio, jossa ensin painottuivat tarkasteltavan ilmiön konkreettiset ilmentymät ja lopuksi analyysi tutkimuksen teoreettisen pääkäsitteen meliorismin avulla.
The index is a comparative review on fashion brands’ transparency on sustainability issues from year 2020.
Aineistoksi valikoitui kansainvälisen Fashion Revolution kampanjan globaalien muotialan suuryritysten kestävyyden avoimuutta vertaileva raportti nimeltään Fashion Transparency Index vuodelta 2020.
The survey comprised of 26 questions, some of which were Likert-scale questions and some open-ended questions.
Kyselylomake koostui 26:sta kysymyksestä, joista osa oli likert-asteikollisia kysymyksiä ja osa avoimia kysymyksiä.
Others, on the other hand, found the guidance from their superiors unnecessarily demanding in a situation where support and understanding would have been needed.
Toiset taas kokivat ylemmältä taholta tulleen ohjeistuksen turhan vaativaksi tilanteessa, jossa olisi kaivannut tukea ja ymmärrystä.
Majority of teachers felt that the support they received from their colleagues most important form of support.
Suuri osa opettajista koki kollegoiltaan saadun avun merkittävimmäksi tueksi.
A total of 33 primary school classroom teachers from 24 different municipalities responded to the survey.
Kyselyyn vastasi yhteensä 33 peruskoulun luokanopettajaa 24:stä eri kunnasta.
The successes of differentiation experienced by the teachers were related to provision of support to pupils who needed it, the usage of new ways of working, such as instructional videos, and more personal communication with students.
Opettajien kokemat onnistumiset eriyttämisessä liittyivät monilla tuen kohdistamiseen sitä tarvitseville, uusien työtapojen, kuten opetusvideoiden käyttöön sekä henkilökohtaisempaan yhteydenpitoon oppilaiden kanssa.
The quantitative data obtained from the questionnaire has been analyzed with Microsoft Excel and the open questions have been coded.
Lomakkeesta saatu kvantitatiivinen aineisto on käsitelty Microsoft Excel -ohjelmalla ja avoimet kysymykset sisällönanalyysillä.
The research material has been collected through a questionnaire and four interviews in order to obtain additional qualitative information.
Tutkimusaineisto on kerätty kyselylomakkeella sekä laadullisen lisäselvityksen saamiseksi neljällä haastattelulla.
The research approach in this paper is mainly qualitative also utilizing multi-methodological means.
Tutkimusote on pääasiassa kvalitatiivinen, mutta se sisältää monimenetelmällisiä keinoja.
The most common way to differentiate teaching was the variations in the number and level of schoolwork and the use of implements.
Yleisin tapa opetuksen eriyttämiseen oli tehtävien määrään ja tasoon liittyvät varioinnit sekä apuvälineiden käyttö.
Some would have liked more unified guidance from superiors.
Osa olisi kaivannut yhtenäisempää ohjeistusta ylemmältä taholta, kuten rehtoreilta tai kunnilta.
The respondents were mainly collected from a Facebook community of almost 40,000 teachers and those interested in education.
Jaoin kyselylomakkeen lyhyen saatetekstin kera lähes 40 000 opettajan ja opetusalasta kiinnostuneen Facebook-ryhmään.
" I could’ve never believed they would shut down the schools, but we survived" : Class teachers’ thoughts of differentiations challenges, successes and received support during the state of emergency’s distance teaching
"Ei ois ikinä voinu kuvitella, että kouluja laitetaan kiinni, mut kyllä siitä vaan selvittiin" : Luokanopettajien ajatuksia eriyttämisen haasteista, onnistumisista sekä saamastaan tuesta kevään 2020 poikkeusajan etäopetuksessa
The challenges faced by teachers in distance learning were mainly due to the rapid transitioning to distance teaching, as well as the unpreparedness.
Pääasiassa opettajien kohtaamat haasteet etäopetuksessa johtuivat poikkeusoloihin siirtymisen tiukasta aikataulusta, sekä varautumattomuudesta.
In addition, the study examines the types of support teachers received during this time.
Lisäksi tutkimus kartoittaa sitä, minkälaista tukea opettajat saivat etäopetuksen aikana.
The purpose of this study is to find out, through the class teachers' own experiences, how differentiation was implemented in the distance education during the exceptional period incurred in spring 2020.
Tämän tutkimuksen tavoite on selvittää luokanopettajien omien kokemusten kautta, miten kevään 2020 poikkeusajan etäopetuksessa toteutettiin eriyttämistä sekä millaisia onnistumisia ja haasteita sen toteuttamisessa koettiin.
Being a fairly topical issue at the moment, the available scientific research, which would specifically address classroom distance learning, is limited.
Koska aihe on tuore, siitä ei ole vielä tutkimuksen teon aikana olemassa korkeatasoista tieteellistä tutkimusta, joka koskisi nimenomaan luokkamuotoista etäopetusta viime kevään kontekstissa.
Qualitative material was collected through four short semi-structured thematic interviews.
Kvalitatiivinen aineisto kerättiin neljällä noin puolen tunnin mittaisella puolistrukturoidulla teemahaastattelulla, jossa syvennyttiin kyselylomakkeen teemoihin ja tutkimuskysymyksiin.
The majority of the teachers who responded to the study found distance learning differentiation challenging.
Tutkimukseen vastanneista opettajista enemmistö koki etäopetuksen eriyttämisen haastavaksi, mutta aineistossa oli myös opettajia, jotka kokivat eriyttämisen toteuttamisen jopa helpommaksi kuin lähiopetuksessa.
All in all, promoting children’s physical activity was seen as an important objective.
Kaiken kaikkiaan lasten liikunta-aktiivisuuden lisääminen koettiin tärkeänä tavoitteena.
The study was conducted with a survey (n=19) with open questions.
Tutkimus toteutettiin laadullisena kyselytutkimuksena (n=19), joka sisälsi avoimia kysymyksiä.
Related to exercise situations with special needs students the answers highlighted the importance of clarity, time, instruction, structure, routines, safety and planning.
Erityisen tuen tarpeessa olevien oppilaiden kohdalla liikuntatilanteissa korostettiin selkeyden, ajan, ohjauksen, struktuurin, rutiinien, turvallisuuden sekä suunnitelmallisuuden merkitystä.
I think my thesis is important because it is known that children and youth’s level of physical activity has reduced.
Tutkimukseni on mielestäni tärkeä, koska lasten ja nuorten liikunta-aktiivisuuden tiedetään laskeneen.
I used categorization and content analysis as the method for analysing the research material.
Aineiston analysointikeinona käytin kategorisointia ja sisällönanalyysiä.
: Special education classroom teachers’ views on physical education
: Erityisluokanopettajien käsityksiä liikuntakasvatuksesta
The thesis is a qualitative study which was done using a phenomenographic research method.
Tutkielma on laadullinen tutkimus ja se on toteutettu fenomenografisella tutkimusotteella.
The teachers’ methods of promoting children’s physical activity were diverse, including functional teaching, developing recess activities, teaching outside and adding sessions of physical activity for example as break exercises or as rewards.
Opettajien keinot lisätä lasten liikunta-aktiivisuutta olivat aineiston perusteella moninaisia, kuten toiminnallinen opetus, välituntitoiminnan kehittäminen, ulkona opettaminen sekä liikuntatuokioiden kuten taukojumppien ja liikuntapalkkioiden lisääminen.
I wanted to find out what physical activities special education classroom teachers use in their teaching and how they support the development of a physical lifestyle for their students.
Halusin selvittää, millaisia liikunta-aktiivisuutta lisääviä keinoja erityisluokanopettajat käyttävät opetuksessaan ja miten he pyrkivät tukemaan lasten liikunnallisen elämäntavan kehittymistä.
In addition, the thesis’ theory part also goes over the effect instruction, environment and motivation have on a person’s physical activity and physical activity relationship.
Lisäksi teoriaosuudessa käsitellään opetuksen, ympäristön ja motivaation vaikutusta liikuntasuhteeseen ja liikunta-aktiivisuuteen.
Additionally, I wanted to find out if physical education for special needs students is similar to physical education for general education students.
Lisäksi halusin tietää, onko liikuntakasvatus samanlaista erityisen tuen tarpeessa oleville oppilaille kuin yleisopetukseen osallistuville oppilaille.
I divided the different dimensions of physical education to the following categories: teachers’ personal starting points, objectives, experiences, methods and didactics as physical educators.
Jaoin liikuntakasvatuksen ulottuvuudet opettajan henkilökohtaisiin lähtökohtiin, tavoitteisiin, kokemuksiin, toimintatapoihin ja didaktiikkaan liikuntakasvattajana.
The study yielded empirical data on how special education classroom teachers’ idea of physical education is formed.
Tutkimus antoi empiiristä tietoa siitä, miten erityisluokanopettajien liikuntakasvatus rakentuu.
The aim of my master’s thesis was to study special education classroom teachers’ views on physical education.
Pro gradu-tutkielmani tarkoitus oli selvittää erityisluokanopettajien käsityksiä liikuntakasvatuksesta.
The theoretical framework used in the study consists of the study of physical activity relationships and the self-determination theory.
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä käytin merkitysulottuvuuksiin perustuvaa liikuntasuhdenäkökulmaa sekä psykologisiin perustarpeisiin perustuvaa itsemääräämisteoriaa.
How to activate students?
Lapset liikkumaan!
Consensus was reached by discussions.
Yksimielisyyteen päästiin keskustelemalla.
Results: Of the 4763 abstracts 921 full-text articles were screened and 13 studies met the inclusion criteria of this review.
Tulokset: 4763 tiivistelmää ja 921 kokonaista artikkelia käytiin läpi ja 13 tutkimusta täytti tämän kirjallisuuskatsauksen mukaanottokriteerit.
The terminology and classification of psychometric properties followed the Consensus-Based Standards for the Selection of Health Measurement Instruments (COSMIN) guidelines.
Psykometristen ominaisuuksien käsitteet ja luokittelu noudattivat "Consensus-Based Standards for the Selection of Health Measurement Instruments (COSMIN)"-ohjeita.
Methods: A systematic search of Cinahl, Embase, ERIC, PsychINFO and PudMed abstract databases was completed up to the March, 2020.
Menetelmät: Tiivistelmien systemaattinen haku tehtiin tietokannoista Cinahl, Embase, ERIC, PsychINFO ja PudMed maaliskuuhun 2020 asti.
Objective: The aim of this systematic review was to evaluate the validity and reliability evidence of numeracy measures used by teachers at the elementary school for children aged 9 through 12 years.
Tavoite: Tämän systemaattisen kirjallisuuskatsauksen tavoitteena oli arvioida opettajien peruskoulussa 9-12-vuotiaille käyttämien matemaattisten taitojen mittareiden validiteettia ja reliabiliteettia.
Reliability and validity evidence of numeracy measures used in elementary school for children aged 9 to 12 Years : A Systematic Review
Peruskoulussa 9-12-vuotiaille oppilaille käytettävien matemaattisten taitojen mittareiden reliabiliteetti ja validiteetti : systemaattinen kirjallisuuskatsaus
Conclusions: The validity and reliability of the measures is limited and further evidence and research is needed.
Johtopäätökset: Matemaattisten taitojen mittareiden luotettavuus, validiteetti ja reliabiliteetti, on puutteellinen ja lisää luotettavaa, tutkimukseen perustuvaa tietoa tarvitaan.
Three validity properties and three reliability properties were searched and extracted from the articles.
Artikkeleista etsittiin kolmea validiteetti ja kolmea reliabiliteetti ominaisuutta.
The psychometric properties, validity and reliability, of numeracy assessment have a significant role in identifying students’ special education needs in mathematics.
Matemaattisten taitojen mittareiden psykometrisilla ominaisuuksilla, validiteetilla ja reliabiliteetilla on suuri merkitys lasten erityisen tuen tarpeiden tunnistamiseen.
The abstracts and articles were evaluated independently by two reviewers according to the inclusion criteria.
Kaksi tutkimusavustajaa kävi tiivistelmät ja tutkimusartikkelit itsenäisesti läpi ja valikoi mukaan otettavat tutkimukset kriteerien mukaisesti.
Only peer-reviewed articles reporting psychometric properties of numeracy measures and published in English were included.
Kirjallisuuskatsaukseen otettiin mukaan vertaisarvioidut artikkelit, jotka käsittelivät matemaattisten taitojen mittarin psykometrisiä ominaisuuksia ja jotka oli julkaistu englanniksi.
All the six reliability and validity properties were found for one measure.
Vain yhdelle mittarille oli raportoitu kaikki kuusi validiteetti ja reliabiliteetti ominaisuutta.
Half of the psychometric properties of the numeracy measures were not studied and reported in the articles.
Matemaattisten taitojen mittareiden psykometrisistä ominaisuuksista noin puolet oli tutkimatta ja raportoimatta.
The evidence on the psychometric properties was limited for most of the measures due to the incomplete or missing psychometric data.
Suurimmalla osalla matemaattisten taitojen mittareista psykometristen ominaisuuksien tiedot olivat rajallisia ja puutteellisia.
Two additional studies were identified through reference search.
Lisäksi lähdeluetteloiden tarkastuksesta otettiin mukaan kaksi artikkelia.
The main result was statistically very significant.
Päätulos oli tilastollisesti erittäin merkitsevä.
In the dissertation, the data were analyzed by T-test to see if there was a change in the groups between the initial measurement and the final measurement.
Tutkielmassa analysoitiin aineisto T-testillä nähdäkseen, onko ryhmissä tapahtunut muutosta alkumittauksen ja loppumittauksen välillä.
The material was divided into three groups by country and these formed three skill levels of socioemotional competence: low, moderate and good.
Aineisto jaoteltiin maittain kolmeen ryhmään ja näistä muodostui kolme sosioemotionaalisen osaamisen taitotasoa: matala, kohtalainen ja hyvä.
The regulation and recognition of emotions affect the learner’s motivation and attention, selfconfidence, and both flexibility and perseverance.
Tunteiden säätely ja tunnistaminen vaikuttaa oppijan motivaatioon, huomiokykyyn, itsevarmuuteen sekä joustavuuteen että sinnikkyyteen.
Students ’chances of success in school and life improve.
Oppilaiden mahdollisuus menestyä koulussa ja elämässä paranee.
The aim of this study is to determine whether socioemotional skills develop differently at the level of different socioemotional skills in five different European countries.
Tässä tutkimuksessa on tarkoitus selvittää, kehittyvätkö sosioemotionaaliset taidot eri tavalla eri sosioemotionaalisen taitojen tasolla viidessä eri Euroopan maassa.
However, learning and teaching socioemotional skills is a complex process.
Sosioemotionaalisten taitojen oppiminen ja opettaminen on kuitenkin monimutkainen prosessi.
A significant result was also that for those students with a relatively good baseline level of socioemotional skills, their skill level decreased significantly after the intervention.
Merkittävä tulos oli myös, että niillä oppilailla, joilla sosio-emotionaalisten taitojen lähtötaso oli verrattain hyvä, heidän taitotasonsa laski merkittävästi intervention jälkeen.
Structuring the challenges and significance of socioemotional research is important so that these skills can be better learned in the future.
Sosioemotionaalisen tutkimuksen haasteiden ja merkityksen jäsentäminen on tärkeää, jotta näitä taitoja voidaan oppia paremmin tulevaisuudessa.
How does the ability in socio-emotional skills affects the learning of those skills?
Miten kyvykkyys sosioemotionaalisissa taidoissa vaikuttaa näiden taitojen oppimiseen?
Awareness of one's own socioemotional competence is the first step in learning these skills and regulating emotions in different situations.
Oman sosioemotionaalisen osaamisen tiedostaminen on ensimmäinen askel sosioemotionaalisten taitojen oppimisessa ja tunteiden säätelyssä eri tilanteissa.
It was found that if a student’s starting level of socioemotional skills is relatively low, i.e., he or she belongs to a low-skill group, then socioemotional teaching has a significant healing effect on the level of socioemotional skills of these students.
Selvisi, että jos oppilaan sosioemotionaalisten taitojen lähtötaso on verrattain heikko, eli hän kuuluu matalan taitotason ryhmään, niin sosioemotionaalisella opetuksella on merkittävästi parantavaa vaikutusta näiden oppilaiden sosioemotionaalisten taitojen tasoon.
Socioemotional learning has a positive effect on a student's wellbeing through good interpersonal relationships and better school performance, among other things.
Sosioemotionaalinen oppiminen vaikuttaa positiivisesti oppilaan hyvinvointiin muun muassa hyvien ihmissuhteiden ja paremman koulumenestyksen kautta.
Teaching of socioemotional skills for schoolchildren increases good atmosphere and improves learning outcomes.
Koululaisille kohdistettu sosioemotionaalinen opetus lisää hyvää ilmapiiriä ja parantaa oppimistuloksia.
In conclusion, therefore, it is worthwhile to tailor socioemotional education to different skill levels.
Johtopäätöksenä voidaan siis todeta, että sosioemotionaalista koulutusta kannattaa räätälöidä erilaisiksi eri taitotasoille.
All the data was analyzed using statistical methods in the IBM SPSS Statistics 25 -program.
Tutkimuksen tilastoanalyysit tehtiin IBM SPSS Statistics 25 -ohjelmalla.
The sample of this study was educators (N = 56) and children aged 3–5 years (322) from 16 kindergartens in Helsinki.
Tutkielman kohderyhmänä olivat opettajat ja kasvattajat (N = 56) sekä 3–5-vuotiaat lapset (N = 322) 16:sta päiväkodista Helsingissä.
The results are in line with previous studies although the differences between girls and boys in the teacher’s estimates have appeared earlier.
Tulokset ovat pitkälti samansuuntaisia aikaisempien tutkimuksien kanssa, vaikka aikaisemmin opettajien arvioissa on myös esiintynyt eroja tyttöjen ja poikien välillä.
In the data analysis concurrent validity was examined by calculating correlation, internal consistency and known group validity by the independent sample t-test and one-way analysis of variance (ANOVA).
Aineiston analyysissä tutkittiin samanaikaisvaliditeettia laskemalla korrelaatiota, sisäistä yhdenmukaisuutta ja ryhmien erotteluvaliditeettia riippumattomien otosten t- testillä sekä yksisuunaisella varianssianalyysillä (ANOVA).
The item consistency of the educators’ assessment form was excellent.
Opettajien ja kasvattajien arviointilomakkeen sisäinen yhdenmukaisuus oli erinomainen.
The core numerical skills consist of four major factors: symbolic and non-symbolic number sense, counting skills, basic skills in arithmetic and understanding mathematical relations.
Matemaattisen osaamisen keskeiset osa-alueet ovat lukumääräisyyden taju, laskemisen taidot, aritmeettiset perustaidot ja matemaattisten suhteiden ymmärtäminen.
Reliability of the educators’ assessment form and conformity of assessments with the previously measured early numeracy of children aged 3–5 years
Opettajien ja kasvattajien arviointilomakkeen luotettavuus ja arvioiden samansuuntaisuus 3–5-vuotiaiden lasten aikaisemmin mitatun matemaattisen osaamisen kanssa
Furthermore, the results of Early Numeracy Test (N = 322) collected from the same children, was used.
Lisäksi aineistona toimi lapsilla jo aikaisemmin Lukukäsitetestillä mitatut testitulokset (N = 322).
In the examination of known group validity there was not found difference between gender, but the difference between age groups were localized between 3–4 years and 3–5 years.
Ryhmien välinen ero paikallistui 3–4-vuotiaiden välille sekä 3–5- vuotiaiden välille.
According to the previous studies, the teachers’ and breeders’ assessments are quite consistence with the children’s mathematical skills that has been tested.
Aikaisemmin on ilmestynyt jonkin verran tutkimusta opettajien ja kasvattajien arvioiden suhteesta lasten mitatun matemaattisen osaamisen kanssa ja niiden mukaan arviot ovat melko yhteneväisiä lapsilta suoraan testatun matemaattisen osaamisen kanssa.
The correlation analysis found a clear link between the educators’ assessment form and the Early Numeracy Test as well as the examina- tion of the different subscales of both assessments.
Korrelaation tarkastelussa havaittiin selkeä yhteys opettajien ja kasvattajien arviointilomakkeen ja Lukukäsitetestin välillä sekä myös eri osaskaalojen tarkastelussa.
The aim of this Master’s Thesis is to analyze the reliability of the educators’ assessment form and find out whether there is concurrent validity between educators’ assessment form and the Early Numeracy Test.
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoitus on selvittää tutkielman työstön ohessa laaditun opettajien ja kasvattajien arviointilomakkeen luotettavuutta ja tarkastella samanaikaisen validiteetin avulla opettajien ja kasvattajien arvioiden yhteneväisyyttä lasten aikaisemmin mitatun matemaattisen osaamisen (Lukukäsitetesti) kanssa.
The data consist of educators’ assessments (N = 289) of children`s early numeracy which was collected between May and June 2020.
Tutkimuksen aineisto kerättiin touko–kesäkuun aikana 2020 arviointilomakkeella, jossa opettajien ja kasvattajien tuli arvioida 3–5-vuotiaiden lasten matemaattista osaamista (N = 289).
In addition concurrent validity was examined of the different subscales of the educators ́ assessment form between different subscales of the Early Numeracy Test.
Tutkielmassa tarkasteltiin myös arviointilomakkeen eri osaskaalojen samanaikaista validiteettia Lukukäsitetestin eri osaskaalojen välillä.
Furthermore, the aim was also to find out the effect of children’s gender and age on to the educators’ assessment about of children’s early numeracy (known group validity).
Lisäksi tutkielmassa tutkittiin ryhmien erotteluvaliditeettia: lasten sukupuolen ja iän vaikutusta opettajien ja kasvattajien arvioon lasten matemaattisesta osaamisesta.
The increase in knowledge and continuous changes in our world affect upbringing and education.
Tiedon lisääntyminen ja jatkuvat muutokset maailmassamme heijastuvat myös kasvatukseen ja koulutukseen.