natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Introduction Antisocial behavior associates with higher risk for chronic criminal behavior and thus constitutes a significant public health and societal problem.
Johdanto Antisosiaalinen käyttäytyminen on riskitekijä kansanterveydelle sekä huomattava terveysriski potilaalle itselleen useiden haitallisten pitkäaikaisvaikutusten, kuten kroonisen rikollisen käyttäytymisen vuoksi.
Furthermore the MAOA genotypes didn't moderate the association between early life stress and antisocial personality symptoms in adulthood.
Lisäksi kumpikaan MAOA genotyyppi ei moderoinut varhaisen stressin vaikutuksia antisosiaalisen personnallisuushäiriön oireisiin aikuisuudessa.
There is also a marked hereditary component in the development of antisocial personality disorders, but the specific genetic risk factors for this disorder are poorly understood.
Perinnöllisten riskitekijöidenon myös johdonmukaisesti todettu vaikuttavan antisosiaalisen persoonallisuuden kehittymiseen, mutta tutkimukset tarkempien riskigeenien roolista ovat tuottaneet epäjohdonmukaisia löydöksiä.
Multinomial logistic regression analysis was used separately for men and women to examine the associations between developmental risk factors and antisocial personality disorder symptoms.
Yhteyksiä kehityksellisten riskitekijöiden ja antisosiaalisen persoonallisuuden piirteiden välillä tarkasteltiin multinomiaalisen logistisen regressioanalyysin avulla erillisissä analyyseissä eri sukupuolilla.
Some studies also suggest gene-environment interactions in the etiology of antisocial personality, but previous findings are inconsistent.
Useammat tutkimukset viittaisivat myös interaktiovaikutuksiin perinnöllisten riskitekijöiden ja varhaisen kehitysympäristön tekijöiden välillä antisosiaalisuuden kehityksessä, mutta tästäkin aiheesta tarvitaan lisätutkimusta.
Second examination was conducted three months after the first one for both groups.
Kummallekin ryhmälle toinen tutkimuskerta toteutettiin kolmen kuukauden päästä ensimmäisestä.
Neuropsychological tests assessed the domains of memory, attention and executive functions.
Neuropsykologisilla testeillä testattiin muistia, tarkkaavaisuutta ja toiminnanohjausta.
26 patients with MTBI and 23 healthy controls participated in this study.
Tutkimukseen osallistui 26 lievän aivovamman saanutta potilasta sekä 23 tervettä vapaaehtoista verrokkia.
Neurocognitive deficits after mild traumatic brain injury in a 3 month follow up study
Lievien aivovammojen aiheuttamat neurokognitiiviset häiriöt 3 kuukauden seurannassa
The aim of the current study was to examine whether patients with mild traumatic brain injury (MTBI) have neurocognitive deficits in acute phase and in three month follow up after injury that can be detected using a brief neuropsychological battery.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tutkia havaitaanko lievän tai erittäin lievän aivovamman saaneilla potilailla lyhyellä neuropsykologisella patteristolla arvioituna neurokognitiivisia häiriöitä akuuttivaiheessa sekä kolmen kuukauden seurannassa.
Second aim of the study was also to examine if there was a subgroup of patients with more neuropsychological deficits.
Tarkoitus oli myös selvittää löytyisikö potilaiden ryhmästä alaryhmä, joka suoriutuisi muuta ryhmää merkittäväsi heikommin sekä verrata potilaiden subjektiivisia oireita objektiivisiin neuropsykologisiin testituloksiin.
Patients were examined with neuropsychological tests three days after the trauma.
Potilaille teetettiin kolme päivää vamman saamisen jälkeen neuropsykologisia testejä sekä subjektiivisia oireita kartoittava SCAT2-kysely.
On a group level the neuropsychological test performance of MTBI patients did not differ from healthy controls.
Ryhmätasolla ei havaittu eroa potilas- ja verrokkiryhmän neuropsykologisessa testisuoriutumisessa.
MTBI is known to cause neurocognitive deficits including dysfunctions in memory, attention and executive functions in some patients.
Lievien aivovammojen on havaittu aiheuttavan joillain potilailla neuropsykologisia häiriöitä kuten muistin, tarkkaavaisuuden ja toiminnanohjauksen häiriöitä, jotka helpottavat pääosin viimeistään kolmen kuukauden kuluessa.
In the future more research is needed to explore the factors contributing to long lasting deficits after a MTBI.
Tulevassa tutkimuksessa pitäisi etsiä tekijöitä, joilla voitaisiin erottaa lievän aivovamman akuuttivaiheessa potilaat, joilla on riski pitkäkestoisiin oireisiin.
Usually neurocognitive dysfunctions resolve in three months but a minority of MTBI patients are reported to continue experience dysfunctions longer than three months.
Pienen vähemmistön lievän aivovamman saaneista potilaista kuitenkin raportoidaan jatkavan oireilua yli kolme kuukautta.
Some self-reported symptoms correlated to neuropsychological performance.
Neuropsykologisella testisuoriutumisella havaittiin yhteys subjektiivisiin oireisiin yksittäisten muuttujien kohdalla.
Also new neuropsychological tests are needed to examine the subtle deficits of MTBI.
Olisi tärkeää kehittää tarpeeksi sensitiivisiä menetelmiä, joilla myös lievien aivovammojen lievät häiriöt havaittaisiin.
The results and discussion.
Tulokset ja johtopäätökset.
The quality of the classroom environment also affects on the child's well-being and development.
Lisäksi laadukas oppimisympäristö vaikuttaa lapsen hyvinvointiin ja kehitykseen.
Previous studies have shown that learning environments affect on the child's motivation, the way the child commits to the task and the child's performance.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että oppimisympäristöillä on suuri vaikutus muun muassa lapsen motivaatioon, sitoutumiseen ja suorituksiin.
Data and methods.
Menetelmät.
The differences between Finnish speaking and Swedish speaking kindergartens were statistically significant (p<.03).
Erot suomenkielisten ja ruotsinkielisten päiväkotien välillä olivat tilastollisesti merkitseviä (p<.03).
The differences in quality between Swedish speaking and Finnish speaking kindergartengroups
Ruotsinkielisten ja suomenkielisten päiväkotiryhmien laatuerot
Finnish speaking kindergartens also had better quality in classroom activities (p<.00).
Suomenkieliset päiväkodit olivat laadukkaampia myös ryhmätilan toimintojen suhteen (p<.00).
Finnish speaking kindergartens exceeded the Swedish speaking kindergartens in instructing the child's behavior (p<.00).
Suomenkieliset päiväkodit päihittävät ruotsinkieliset myös lapsen käyttäytymisen ohjaamisessa (p<.00).
The results also raised some ideas for further study, for example a study about the administrative differences between Finnish speaking and Swedish speaking early childhood education.
Lisäksi jatkotutkimuksia voitaisiin tehdä varhaiskasvatuksen hallinnollisten erojen vaikutuksista.
The early childhood care takers ways to plan the work was also of better quality in Finnish speaking kindergartens as opposed to Swedish speaking kindergartens.
Myös tiimin työskentelyn suunnittelu oli suomenkielisissä päiväkodeissa laadukkaampaa kuin ruotsinkielisissä päiväkodeissa.
A quantitative study consisted of Swedish speaking kindergarten groups (N=48) and Finnish speaking kindergarten groups (N=38).
Ruotsinkielisiä ryhmiä tutkimukseen osallistui 48 ja suomenkielisiä 38.
The aim of the study is to find out whether there are differences in Swedish speaking and Finnish speaking kindergarten groups.
Tutkimuksessa selvitetään oppimisympäristöjen laatueroja ruotsinkielisissä ja suomenkielisissä päiväkotiryhmissä.
The learning environments were of better quality in Finnish speaking kindergartens.
Suomenkielisten päiväkotien oppimisympäristöt olivat laadukkaampia kuin ruotsinkieliset.
Differences between Finnish speaking and Swedish speaking kindergartens were statistically significant (p<.00) in activity and transitions.
Toiminta ja siirtymätilanteiden osalta erot suomenkielisten suomenkielisten ja ruotsinkielisten päiväkotien välillä olivat tilastollisesti erittäin merkitseviä (p<.00).
The arrangements of the environment had more quality in Finnish speaking kindergartens.
Tilajärjestelyt olivat suomenkielisissä päiväkodeissa ruotsinkielisiä päiväkoteja laadukkaammat.
The analysis was done with the SPSS-software and included examination of t-tests.
Tutkimuksessa käytettiin Strain & Josephin 2004 kehittämää LEANS-arviointilomaketta (Learning Environment Assesment).
The results were statistically significant (p<.04) The need of more research is obvious, because of the lack of studies about Swedish speaking early childhood education.
Koska ruotsinkielistä päivähoitoa on tutkittu vähän, olisi jatkotutkimukselle laajemmassakin mittakaavassa tarvetta.
The results were compared between language groups.
Erot olivat näin ollen tilastollisesti erittäin merkitseviä.
Methods: This study is part of a multidisciplinary PREDO-project.
Menetelmät: Tämä tutkimus on osa PREDO-tutkimusta.
The current study sample comprised 1888 mother-child pairs.
Tähän tutkimukseen osallistui 1888 äiti-lapsi paria.
Pregnancy-specific stress and psychiatric symptoms in 2 to 5 years old offspring
Raskaus-spesifi stressi ja psykiatrinen oireilu 2-5 vuoden ikäisellä jälkeläisellä
It was hypothesized that higher levels of pregnancy-specific stress would be associated with higher levels of psychiatric problems and that exposure to pregnancy-specific stress specifically on the first and/or second pregnancy trimester would result in higher amounts of psychiatric problems.
Hypoteesina oli, että korkeampi raskaus-spesifi stressi olisi yhteydessä suurempaan määrään psykiatrisia ongelmia ja että altistuminen raskaus-spesifille stressille erityisesti joko ensimmäisellä tai toisella raskauskolmanneksella johtaisi suurempaan määrään psykiatrisia ongelmia.
The interaction between the sex of the child and pregnancy-specific stress did not predict psychiatric problems.
Lapsen sukupuolen ja raskaus-spesifin stressin interaktio ei ennustanut psykiatrisia oireita.
Pregnancy-specific stress experienced in all of the three pregnancy trimesters predicted psychiatric problems and none of the trimesters were found to be consistently more vulnerable for the exposure to pregnancy-specific stress.
Raskaus-spesifi stressi ennusti kaikilla kolmella raskauskolmanneksella psykiatrisia ongelmia, ja yksikään raskauskolmannes ei ollut johdonmukaisesti muita haavoittuvaisempi raskaus-spesifille stressille.
Objective: Prenatal maternal stress has been associated with a higher risk of psychiatric problems of the offspring in childhood.
Tavoitteet: Äidin raskaudenaikaisen stressin on havaittu olevan yhteydessä jälkeläisen korkeampaan psykiatristen oireiden riskiin lapsuudessa.
We also examined whether the associations are independent of mothers' concurrent wellbeing when evaluating the child and whether the sex of the child or the timing of exposure to pregnancy-specific stress would have moderating effects on the presumed associations.
Tutkimme myös, ovatko mahdolliset yhteydet itsenäisiä äidin psyykkisestä hyvinvoinnista silloin kun hän arvioi lapsensa hyvinvointia ja olisiko lapsen sukupuolella vaikutusta oletettuun yhteyteen ja olisiko jokin ajankohta raskaudesta erityisen haavoittuvainen raskaus-spesifisen stressin vaikutukselle.
The current results extend the research on pregnancy-specific stress and offer new insight to the developmental origins of psychiatric problems by demonstrating the independent etiological predictive role of fetal developmental factors; specifically of prenatal stress.
Tämä tutkimus laajentaa raskaus-spesifiin stressiin liittyvää tutkimuskenttää ja antaa uutta näkökulmaa psykiatristen oireiden alkuperään osoittaen sikiöajan kehityksellisten tekijöiden, erityisesti raskaudenajan stressin, itsenäisen etiologisen ennustavan roolin lapsen oireiden kehittymisessä.
Recently, the study focus has started to shift to stress that is associated to the pregnancy itself, i.e. pregnancy-specific stress, which has been found to have better predictive value on different offspring outcomes in the first years of life, but research of its association with psychiatric problems of the child is still scarce.
Viime aikoina tutkimus on enenevissä määrin kuitenkin keskittynyt raskauteen liittyvään stressiin ("raskaus-spesifi stressi"), jonka on havaittu ennustavan paremmin erilaisia jälkeläisen kehitykseen liittyviä tekijöitä ensimmäisten elinvuosien aikana, mutta tutkimusta sen yhteydestä lapsen psykiatriseen oireiluun on vasta hyvin vähän.
The frequency of hassles was consistently associated with psychiatric problems independently of mothers' concurrent depression and was found to be a better predictor of psychiatric problems than the intensity of hassles.
Stressin frekvenssillä oli johdonmukaisesti äidin tämänhetkisestä psyykkisestä hyvinvoinnista itsenäisiä vaikutuksia lapsen psykiatriseen oireiluun ja se oli parempi psykiatristen ongelmien ennustaja kuin stressin intensiteetti.
Results and conclusions: Higher levels of pregnancy-specific stress predicted higher levels of total, internalizing and externalizing problems of the child in preschool age, independently of several covariates.
Tulokset ja johtopäätökset: Korkeampi raskaus-spesifi stressi ennusti useista tarkkailluista kovariaateista riippumatta suurempaa määrää kokonaisoireita sekä internalisoivia ja eksternalisoivia psykiatrisia oireita varhaislapsuudessa.
In this large, longitudinal and prospective study we examined the association between pregnancy-specific stress and psychiatric symptoms of the child at preschool age.
Tässä laajassa pitkittäistutkimuksessa pyrittiin tutkimaan raskaus-spesifin stressin yhteyttä lapsen psykiatriseen oireiluun ennen kouluikää.
They also filled the Child Behavior Checklist which was used to measure psychiatric symptoms of the child (total, internalizing and externalizing problems) once at the 2-5 year follow-up point.
Äidit täyttivät neljä kertaa raskauden aikana The Pregnancy Experience Scale kyselyn, jolla mitattiin raskaus-spesifiä stressiä (arvioituna frekvenssi ja intensiteetti -skaalojen avulla) ja kerran 2-5 -vuoden seurannassa The Child Behavior Checklist kyselyn, jolla mitattiin lapsen psykiatrista oireilua (kokonais-, internalisoiva- ja eksternalisoiva oireilu).
Mothers' concurrent depression and multiple socio-demographic, prenatal and birth outcome factors associated with a risk of psychiatric problems were used as covariates.
Analyysimenetelmänä käytettiin lineaarista regressioanalyysiä, ja analyyseissä kontrolloitiin useita sosio-demografisia-, raskaudenaikaisia- ja synnytykseen liittyviä riskitekijöitä psykiatriselle oireilulle sekä äidin samanaikainen masennusoireilu hänen arvioidessaan lasta.
The three groups were educating, KASVATTAMINEN and creating the atmosphere.
Nämä kolme ryhmää olivat: opettaminen, kasvattaminen ja ilmapiirin luominen.
270 response units were collected and analyzed using qualitative method.
Näistä vastauksista saatiin 270 vastausyksikköä, joita käsiteltiin laadullisen tutkimuksen analyysin keinoin.
The data was collected from one school in spring 2008.
Tutkimukseni on case study, jonka aineisto kerättiin yhdeltä koululta keväällä 2008.
Curriculum reflects surrounding society's prevailing values, customs and traditions.
Opetussuunnitelma heijastaa yhteiskunnan arvoja, tapoja ja perinteitä.
Teachers key tasks on lessons : comparision of parent's perceptions in relation to the curriculum
Opettajan tärkeimmät tehtävät oppitunneilla : Vanhempien käsitysten vertailua suhteessa opetussuunnitelmaan
Parents answered to a question: "which three teacher's tasks are the most important during lessons."
Vanhemmat vastasivat kysymykseen:" Mainitse mielestäsi kolme luokanopettajan tärkeintä tehtävää oppitunneilla.
Student's guardians must be able to influence the defining of curriculums educational goals.
Oppilaan huoltajilla tulee olla mahdollisuus vaikuttaa varsinkin opetussuunnitelman kasvatustavoitteiden määrittelyyn.
All of the data were able to be linked to the curriculum, but not the entire curriculums education organization basis was found from the data.
Kaikki vastaukset pystyttiin linkittämään opetussuunnitelmaan, mutta kaikkia opetussuunnitelman opetuksen järjestämisen lähtökohtien asioita ei löytynyt vastuksista.
A curriculum defines the value basis and aims of teaching as well as the core contents to be taught.
Opetussuunnitelma sisältää kasvatuksen ja opetuksen arvopohjan, tavoitteet sekä kaikki keskeiset sisällöt.
In Finland all are bounded by the Finnish national core curriculum for the basic education.
Kansallisesti kaikkia sitovat perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet.
The curriculum serves as a guideline in teacher's profession.
Opetussuunnitelma toimii luokanopettajan ohjenuorana.
In this research I examined what are the conceptions of parent's on the teacher's most important tasks lessons and compared these conceptions with the curriculum.
Tutkin mitä Vihtiläisen koulun vanhemmat pitävät luokanopettajan tärkeimpinä tehtävinä oppitunneilla ja vertailin näitä käsityksiä Vihdin kunnan opetussuunnitelman opetuksen järjestämisen lähtökohtien kanssa.
Teacher must follow the curriculum.
Opettajan tulee opetuksessaan noudattaa opetussuunnitelmaa.
The study also examined if the parents getting acquainted with the curriculum affected to their answers.
Lisäksi tutkittiin onko opetussuunnitelmaan tutustuminen vaikuttanut vanhempien vastauksiin tuossa edellä mainitussa kysymyksessä.
The research revealed that three main themes are found both in curriculum education organization basis and in the collected data.
Aineistosta nousi esille kolme teemaa, jotka löytyivät myös opetussuunnitelmanopetuksen järjestämisen lähtökohdista.
There are also more specific targets that are documented by a local council.
Kunta tai kaupunkikohtaisesti on kirjattu tästäkin tarkemmat tavoitteet, joita voidaan vielä tarkentaa koulukohtaisissa suunnitelmissa.
The parents getting acquainted with the curriculum or not, did not show any differences in this study.
Suuria eroavaisuuksia ei vastauksista löytynyt, olivatpa vanhemmat tutustuneet opetussuunnitelmaan tai eivät.
Neither has the accomplishment of one task across several days been much researched.
Myöskään yhden tehtävän toteuttamista useamman päivän aikana ei ole juurikaan tutkittu.
They also showed how the requirements of the school on the one hand, and the students' own ideas on the other, were integrated into the process.
Lisäksi näkyi, miten yhtäältä koulun asettamat vaatimukset ja toisaalta omat ideat integroitiin tekemisprosessiin.
In further studies, the same methods may be applied to explore tasks in interaction in other contexts, e.g. universities and workplaces.
Jatkossa voisi käyttää samoja menetelmiä tutkittaessa tehtävien tekemistä vuorovaikutuksessa muissa konteksteissa, kuten yliopistoissa ja työpaikoilla.
Previous research has tracked various changes in participation longitudinally, i.e. across several conversations.
Aiemmissa tutkimuksissa on seurattu erilaisia osallistumisessa tapahtuvia muutoksia longitudinaalisesti, eli useamman keskustelun ajan.
This is known as doing learning.
Tätä kutsutaan oppimisen tekemiseksi (eng. doing learning).
The results help us to understand learning outside the classroom and school enjoyment.
Tulokset lisäävät ymmärrystä oppituntien ulkopuolella tapahtuvasta oppimisesta ja kouluviihtyvyydestä.
I showed that doing the task involves a lot of intertwined telling and negotiation.
Osoitin, että tehtävän tekemiseen sisältyy paljon limittyvää neuvottelemista ja tehtävästä kertomista.
Although these by themselves cannot be considered evidence of learning, they show what kind of contingent practices of understanding are used to accomplish the task.
Vaikka näillä ei sinänsä voida todistaa oppimisen tapahtumista, voidaan näyttää, minkälaisilla tilannesidonnaisilla ymmärtämiskäytännöillä oppimisen tehtävää toteutetaan.
Previous research has often focused on second language learning, but rarely on first language learning.
Tutkimusten aiheena on usein ollut toisen kielen oppiminen, mutta harvemmin äidinkielen oppiminen.
"Doing learning" could be seen in the explicit, longitudinal orientation towards change: in this way, the presentation task was taken forward and accomplished.
Oppimisen tekeminen näkyi eksplisiittisessä longitudinaalisessa orientaatiossa muutokseen: näin esitelmän tekeminen edistyi ja se saatiin valmiiksi.
For these reasons, the accomplishment of one school task longitudinally in the context of first language learning was chosen as the focus of the current study.
Siksi koulutehtävän tekeminen longitudinaalisesti äidinkielen oppiaineen kontekstissa valikoitui tämän tutkielman fokukseksi.
I demonstrated empirically how the different phases of the presentation task fit together.
Esitin empiirisesti, miten äidinkielen esitelmätehtävän eri vaiheet nivoutuvat yhteen vuorovaikutuksessa.
The research question is: How is a school task accomplished in interaction?
Tutkimuskysymyksenä on: Miten koulutehtävää tehdään vuorovaikutuksessa?
In such studies, learning is indicated by changes in repair type, in use of learning objects, and in epistemic stance and topicalization of epistemic stance.
Niissä oppimista on tarkasteltu muutoksina korjaustyypeissä, oppimiskohteiden käytössä ja episteemisessä stanssissa ja sen muutoksien topikalisoinneissa.
The purpose of this study was to show in what ways a school task is carried out in interaction.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tuoda esille, millä tavoilla koulutehtävää tehdään vuorovaikutuksessa.
The data showed how the understanding of the presentation task developed.
Aineistosta näkyi, miten käsitys tehtävästä kehittyi.
Accomplished by telling : a conversation analytic case study of doing a school task in interaction
Kertomalla tehty : Keskustelunanalyyttinen tapaustutkimus koulutehtävän tekemisestä lukion vuorovaikutuksessa
The theoretical framework used was learning as changes in participation.
Teoreettisena taustana oli näkemys oppimisesta vuorovaikutuksessa tapahtuvina osallistumisen muutoksina.
One sixth-form student is followed by a video camera for three days during both classes and recess.
Aineistona oli Språkmöten-hankkeeseen kerätty videoaineisto, jossa seurataan yhtä lukiolaista kolmen päivän ajan oppitunneilla ja välitunneilla.
The task in question was giving a presentation in an upper secondary school Finnish lesson on an elective topic.
Kyseessä oli esitelmän pitäminen lukion äidinkielen tunnilla vapaavalintaisesta aiheesta.
The showing of affect (i.e. emotions) was demonstrated to be part of "doing learning".
Osana oppimisen tekemistä näyttäytyi myös tehtävään liittyvä affektisuus eli tunteiden näyttäminen.
Informants (n=4) experiences were collected with thinking aloud-method.
Informanttien (n=4) kokemia elämyksiä ja kokemuksia tehtävästä kerättiin ääneen ajattelu –menetelmän avulla.
Experiences were analysed with the model introduced by Eeva-Katri Ahola (2007).
Elämykset analysoitiin Eeva-Katri Aholan (2007) esittämän elämyksellisten osa-alueiden mukaisesti.
The development process was done by following Jorma Kananen's (2012) model.
Kehittämistutkimus toimi tutkimuksen menetelmänä, ja tutkimuksessa seurattiin kehittämistutkimuksen kulkukaaviota Jorma Kanasen (2012) esittämän mallin mukaisesti.
Study's mission is to develop the existing textile exercise in co-operation with the museum staff.
Tutkimuksen tavoitteena on kehittää olemassa olevaa tekstiilien tunnistus –tehtävää museohenkilökunnan esittämän tarpeen mukaan.
The research data was the development process of the textile exercise, the elaborated exercise and the experiences it caused in it's users.
Tutkimuksen aineisto muodostui tekstiilien tunnistus –tehtävän kehittämisprosessista ja kehitetystä tehtävästä sekä sen herättämistä elämyksistä.
The Development process of textile exercise in the Finnish National Museum's workshop Vintti : exercise's review by the experiences it causes
Tekstiilien tunnistus –tehtävän kehittämisprosessi kansallismuseon Vinttiin : tehtävän tarkastelu elämyksellistä näkökulmasta
This study describes the development process of one exercise focusing on textiles in the Finnish National Museum's workshop Vintti.
Tässä tutkimuksessa kuvataan kansallismuseon työpaja Vinttiin sijoittuvan tekstiilien tunnistus –tehtävän kehittämisprosessia.