natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the station is inhabited and lived for long periods of time, eating, hygiene and spending time with colleagues.
Kuitenkin asemalla asutaan ja eletään pitkiäkin aikoja, syödään, huolehditaan hygieniasta ja vietetään aikaa kollegoiden kanssa.
They can contact the family, read a book, or just look at the globe spinning below from the window.
Illalla on miehistöllä vapaa-aikaa jolloin he ottavat yhteyttä perheeseen, lukevat kirjaa tai vain katsovat alla pyörivää maapalloa ikkunasta.
The importance of housing and living in space to man has been viewed as physiological and psychological changes, such as from the perspectives of nutrition, stress tolerance, or muscle endurance, but not from the perspective of everyday life.
Avaruudessa asumisen ja elämisen merkitystä ihmiselle on tarkasteltu fysiologisina ja psykologisina muutoksina, kuten ravitsemuksen, stressinsietokyvyn tai lihaskestävyyden näkökulmista, mutta ei arjen näkökulmasta.
Astronauts live in very small spaces, so versatility is necessary.
Astronautit elävät hyvin pienissä tiloissa, joten niiden monikäyttöisyys on tarpeellista.
Astronauts have a very regular everyday life with rhythms.
Astronauteilla on hyvin säännöllinen arki rytmeineen.
Everyday life in space : living and the formation of everyday life rhythms and functions on the International Space Station
Arkea avaruudessa : asuminen ja arjen rytmien sekä toimintojen rakentuminen kansainvälisellä avaruusasemalla
The material has been analysed by thematising and classifying the situations that have occurred in the videos according to living, everyday practices and household activities.
Aineistoa on analysoitu teemoittelemalla ja luokittelemalla videoilla esiintyneitä tilanteita asumisen, arjen käytäntöjen ja kotitalouden toimintojen mukaan.
The material was examined from the perspective of how housing is organized and how everyday life and household functions come into play in a non-home environment.
Aineistosta tarkasteltiin siitä näkökulmasta, kuinka asuminen on järjestetty sekä miten arki ja kotitalouden toiminnot tulevat esille ei kodinomaisessa ympäristössä.
The selection criteria for the videos were that they highlight housing, everyday life and household activities.
Videoiden valintakriteerinä oli se, että niissä tuodaan esille asumista, arkea ja kotitalouden toimintoja.
The purpose of this study is to look at living and everyday life at the station from the perspective of home economics.
Tämä tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella asemalla asumista ja arkea kotitaloustieteen näkökulmasta.
According to the study, living in the station and in use of the premises, features and functions can be perceived that are related to home environments.
Tutkimuksen mukaan asemalla asumisesta sekä tilan käytöstä voidaan tunnistaa kodinomaisuuteen liittyviä piirteitä ja toimintoja.
The objective of positive pedagogy is to move away from problem-oriented thinking and move towards discovering strengths (Seligman, Erns, Gillham, Reivich & Linkins, 2009, s. 294).
Positiivisen pedagogiikan tavoitteena on päästä pois ongelmakeskeisestä ajattelusta ja suunnata kohti vahvuuksien löytämistä (Seligman, Erns, Gillham, Reivich & Linkins, 2009, s. 294).
The material was analysed with data-driven content analysis.
Aineisto analysoitiin aineistolähtöisellä sisällönanalyysilla.
Thus, a general overview of this operating culture is in place.
Yleinen katsaus tästä toimintakulttuurista onkin paikallaan.
Since positive pedagogy is a relatively new orientation in the world of education, it has not yet been studied much.
Koska positiivinen pedagogiikka on melko uusi suuntaus kasvatusmaailmassa, ei sitä olla keretty tutkia vielä paljoa.
The language of strength, which is an integral part of positive pedagogy, came up on several occasions during the interviews.
Vahvuuskieli, joka kuuluu vahvasti osaksi positiivista pedagogiikkaa, nousi useaan otteeseen esille haastatteluiden aikana.
Early childhood education staff’s experiences of positive education culture
Varhaiskasvatushenkilöstön kokemuksia positiivisen pedagogiikan toimintakulttuurista
The active use of the language of strength in everyday life seemed to help the children to perceive strengths and even to learn the use of the language of strength in their own speech while communicating with other children.
Vahvuuskielen aktiivinen käyttäminen arjessa näkyi auttavan lapsia hahmottamaan omia vahvuuksiaan ja oppimaan vahvuuskielen käyttöä omassa puheessaan lasten keskinäisissä suhteissa.
Positive pedagogy was at the heart of all activities and featured in the educator’s interactions with both the children and their guardians.
Positiivinen pedagogiikka oli kaiken toiminnan pohjalla ja seurasi mukana niin kasvattajien vuorovaikutuksessa lasten kuin heidän huoltajiensa kanssa.
This study investigates the application of positive pedagogy in one Finnish kindergarten.
Tässä tutkimuksessa selvitetään positiivisen pedagogiikan soveltamista yhdessä suomalaisessa päiväkodissa.
All the early childhood educators who were interviewed described the operating culture of positive pedagogy in a very similar way and the responses showed that the unit has worked hard on the issue.
Kaikki haastatellut varhaiskasvattajat kuvailivat positiivisen pedagogiikan toimintakulttuuria hyvin samankaltaisesti ja vastauksista huomattiin, että yksikössä on tehty kovasti töitä asian parissa.
The application of positive pedagogy in the unit was reflected in everything starting from the year plan.
Positiivisen pedagogiikan soveltaminen arjessa näkyi yksikössä kaikessa aina vuosisuunnitelmasta lähtien.
The main criticism that came up was the lack of knowledge of positive pedagogy and resulting slightly negative attitude towards it from other educators working in the field.
Isoin kritiikin aihe, joka nousi esille, oli muiden alalla työskentelevien tietämättömyys ja täten hieman negatiivinen suhtautuminen positiiviseen pedagogiikkaan.
The benefits of positive pedagogy in the work community and in the staff's own development were also strongly highlighted in the interviews.
Haastatteluissa nousi vahvasti esille myös positiivisen pedagogiikan edut työyhteisössä ja henkilökunnan omassa kehittymisessä.
Interviews with six educators from the same kindergarten were collected for this qualitative study.
Tämän laadullisen tutkimuksen tutkimusmenetelmänä käytetään yhden päiväkodin kuuden kasvattajan kanssa käytyjä haastatteluita.
The early childhood educators described positive pedagogy favourably and with very little criticism.
Varhaiskasvatuksen henkilöstö kuvasi positiivista pedagogiikkaa myönteisesti ja kritiikkiä sitä kohtaan ei juuri löydetty.
In addition, it finds out early childhood educator’s views on positive pedagogy in that particular kindergarten.
Lisäksi selvitetään kyseisen päiväkodin kasvattajien näkemyksiä positiivisesta pedagogiikasta.
The impressions of early childhood educators about what positive pedagogy entails were remarkably alike and the descriptions of how to implement positive pedagogy were very similar.
Varhaiskasvattajien ajatukset positiivisesta pedagogiikasta ja sen toteuttamisesta olivat hyvin samankaltaisia.
Interviews with seven classroom teachers took place between November 2019 and February 2020.
Seitsemän luokanopettajan haastattelut tapahtuivat marraskuun 2019 ja helmikuun 2020 välisenä aikana.
The material was analyzed using content analysis.
Aineisto analysoitiin käyttämällä sisällön analyysiä.
My research was qualitative in nature, which I conducted as an interview.
Tutkimukseni oli luonteeltaan laadullista tutkimusta, jonka toteutin haastatteluna.
The topic is topical, as the pluralism of society has sparked much debate regarding the organization of spectacle teaching, the school’s festive traditions, and student equality.
Aihe on ajankohtainen, sillä yhteiskunnan moniarvoistuminen on herättänyt paljon keskustelua katsomusopetuksen järjestämiseen, koulun juhlaperinteisiin sekä oppilaan yhdenvertaisuuteen liittyen.
Qualitative research does not aim for generalizability and the aim of my research was to obtain information about teachers ’experiences.
Laadullinen tutkimus ei pyri yleistettävyyteen ja tutkimukseni tavoitteena oli saada tietoa opettajien kokemuksista.
This study seeks to examine the topic from the perspective of educational science and legislation.
Tämä tutkimus pyrkii tutkimaan aihetta kasvatustieteen ja lainsäädännön näkökulmasta.
I collected my material from classroom teachers in the Helsinki metropolitan area because the area is different from the rest of Finland.
Keräsin aineistoni pääkaupunkiseudun luokanopettajilta, koska alue eroaa muusta Suomesta.
There has been little educational research on freedom of religion and conscience, but there is some jurisprudence research on the subject.
Kasvatustieteellistä tutkimusta uskonnon ja omantunnon vapauteen liittyen on tehty vähän, mutta oikeustieteellistä tutkimusta aiheesta on jonkin verran.
However, little research has been done on teachers experiences.
Tutkimusta opettajien kokemuksista ei kuitenkaan ole juuri tehty.
In addition to religious occasions, the teaching of religion could conflict with the realization of freedom of belief.
Uskonnollisten tilaisuuksien lisäksi uskonnon opettaminen saattoi olla vakaumuksen vapauden toteutumisen kanssa ristiriidassa.
Based on the results, the teachers' negative freedom of belief did not materialize.
Tulosten perusteella opettajien negatiivinen vakaumuksen vapaus ei toteutunut.
Negative freedom of belief, in turn, was realized as an exemption from teaching and opportunities in accordance with the recognition of a foreign religion.
Negatiivinen vakaumuksen vapaus toteutui puolestaan vapautuksena vieraan uskontokunnan tunnustuksen mukaisesta opetuksesta ja tilaisuuksista.
How are teachers' freedom of belief realized in school?
Millä tavoin opettajien vakaumuksen vapaus toteutuu koulussa?
Based on the research, teachers are aware of the challenges associated with a student’s religious beliefs at school.
Tutkimuksen perusteella opettajat tiedostavat oppilaan uskonnolliseen vakaumukseen liittyvät haasteet koulussa.
Based on the results of the study, the student's freedom of belief was implemented quite well in school.
Tutkimuksen tulosten perusteella oppilaan vakaumuksen vapaus toteutui koulussa melko hyvin.
The student's positive freedom of belief was supported by the opportunity to teach according to one's own religious beliefs and the opportunity to express one's own beliefs at school.
Oppilaan positiivista vakaumuksen vapautta tuki mahdollisuus oman uskonnollisen vakaumuksen mukaiseen opetukseen ja oman vakaumuksen ilmaisemisen mahdollisuus koulussa.
The aim of this study was to examine the experiences of classroom teachers in the metropolitan area about the realization of freedom of belief in school.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tarkastella pääkaupunkiseudun luokanopettajien kokemuksia vakaumuksen vapauden toteutumisesta koulussa.
The research questions are: In what ways is the freedom of belief of students realized in school?
Tutkimuskysymykset ovat: Millä tavoin oppilaiden vakaumuksen vapaus toteutuu koulussa?
I selected classroom teachers from the Helsinki metropolitan area for interviews.
Haastateltavaksi valikoin luokanopettajia pääkaupunkiseudulta.
Classroom teachers' experiences of the realization of freedom of belief in school
"Et kaikilla ne mahdollisuudet ei oo yhtäläiset..." : luokanopettajien kokemuksia vakaumuksen vapauden toteutumisesta koulussa
The study consists of one summary article and three original empirical research articles.
Väitöskirja sisältää yhteenvedon ja kolme tutkimusartikkelia.
The verdict material, making over 470 pages in total, was collected in late 2016 and early 2017, while the interviews were conducted between May and November 2016.
Keskeinen empiirinen aineisto koostuu 11 tuomiosta vuosilta 2014-2017 ja 20 tuomarihaastattelusta.
This study examines trial judges’ evaluation of expertise in the context of Helsinki district court traffic insurance compensation cases (TBI cases).
Väitöstutkimus tarkastelee tuomareiden näytönarviointia Helsingin käräjäoikeudessa käsiteltävissä liikennevakuutuskorvaustapauksissa.
Thus, judges are able to justify their choice between contradictory expert claims.
Lääketieteellisen kompetenssin puutteesta huolimatta tuomarit kykenevät oikeuttamaan valintojaan asiantuntijaväittämien välillä.
I also draw on medical sociological studies discussing evidence-based medicine and clinical practice guidelines (CPGs), and how guidelines organize the practice of clinical medicine (Timmermans and Berg, 2003).
Lisäksi tutkimus hyödyntää lääketieteen sosiologian keskustelua näyttöön perustuvasta lääketieteestä ja käypä hoito -suosituksista.
In addition to an insurance dispute, the case type features a medical dispute about traumatic brain injuries, and a related medical disagreement about medical diagnostic practice and professional jurisdiction.
Näiden tapausten keskiössä on kiista kantajien saamista vammoista, erityisesti aivovammoista, sekä vammojen syy-yhteydestä vammatapahtumaan että kantajien vammojen vakavuudesta ja niiden aiheuttamasta haitasta työkyvylle.
The study theorizes trial judges’ practice of evaluating expertise as meta-expertise and meta-expert judgment in law-science interaction.
Tuomarien näytönarvioinnin kuvailun ohella tutkimus teoretisoi tuomarien arviointikäytäntöä erityisenä meta-asiantuntemuksen muotona.
The study concludes by providing a conceptual foundation for improving judges’ evaluation of expertise based on the examination of evaluative criteria and reflexivity in the TBI cases.
Tutkimus tuottaa käsitteellisiä välineitä asiantuntemuksen ja asiantuntemustiedon käytön tarkasteluun ja teoretisointiin, ja ehdottaa tuomarien näytönarvioinnin kehittämistä refleksiivisyyden käsitteen pohjalta.
The main research question of this dissertation stems from the discussed problem that expertise poses to non-expert judgment of expertise: What are the characteristics of trial judges’ practice of meta-expertise, and how do judges make meta-expert judgments about expert evidence and testimony?
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että asiantuntijatiedon ja -väittämien arviointi on tuomareille haastava tehtävä johtuen tiedollisesta epäsuhdasta asiantuntijoiden ja tuomarien välillä, sekä johtuen arvioitavan asiantuntijanäytön kiistanalaisuudesta.
Guidelines or criteria that carry epistemic authority can be used to support meta-expert judgment.
Asiantuntijaväittämien vertailua ja uskottavuuden sosiaalisia indikaatioita voidaan käyttää asiantuntijaväittämien oikeellisuuden arvioimisen korvaajana.
In the TBI cases the guidelines directed the judges’ evaluative gaze, which had unexpected consequences for their evaluation of expert evidence due to the character of the plaintiffs’ medical cases.
Tämä aiheuttaa potentiaalisia ongelmia näytönarvioinnille, koska tuomareilla ei ole lääkärien kliiniseen ymmärrykseen perustuvaa ammatillista refleksiivisyyttä siitä, miten käypä hoito -suosituksia sovelletaan kliinisessä työssä.
This study examines how expert guidelines are used in the unintended context of the courtroom, and what consequences this potentially has.
Tutkimus selvittää, minkälaisia yleisiä piirteitä maallikoiden asiantuntemuksesta tekemällä arvioinnilla on kyseessä olevassa tutkimuskontekstissa.
The guidelines were compared to the verdict data to assess the guidelines’ influence on how judges evaluated medical evidence and expert testimony in the cases.
Väitöstutkimuksen keskeinen kysymys on selvittää, miten tuomarit tekevät ratkaisuja liittyen kiistanalaiseen lääketieteelliseen ja psykologiseen näyttöön.
Meta-Expert Judgment in Law-Science Interaction : The Problem of Medical Evidence and Expert Testimony in Helsinki District Court TBI Case Verdicts
Väitös avaa tutkimuskentän tuomioistuimissa tapahtuvan tieteen ja oikeuden vuorovaikutuksen analysoimiselle näkökulmasta, joka poikkeaa oikeustieteelle tyypillisestä lähestymistavasta.
Thus, in addition to studies of expertise, the empirical study is informed by studies in law and science that discuss expertise and evidence in the courtroom context (Edmond, 2000; Jasanoff, 2005).
Tutkimus lähestyy aihetta tieteen ja teknologian tutkimuksen näkökulmasta, ja tuo yhteen asiantuntemusta sekä tieteen ja oikeuden vuorovaikutusta käsitteleviä keskusteluja.
How do judges manage to make and justify their decisions regarding neurological and psychological expert evidence, taking account of the fact that judges’ level of medical scientific and clinical competence is low?
Tuomarit ovat kuitenkin maallikoita suhteessa arvioimaansa asiantuntijanäyttöön ja -lausuntoihin, mikä asettaa haasteita laadukkaalle näytönarvioinnille.
In its discussion of meta-expertise, the study is indebted to Harry Collins and Robert Evans’ (2007) theorizing about meta-expertise, but it also complements their normative analytical framework by taking an approach suggested by Michael Lynch (2014) in examining how meta-expertise and meta-expert judgment is practised, and determined by its practice, in a particular empirical case setting.
Suosituksen sisältämät kriteerit vamman laadun ja vaikeusasteen arvioimiseksi liittyvät kuitenkin alkuvaiheen vammaan, kun taas käräjäoikeuden käsittelemissä potilastapauksissa kyse on aivovamman jälkitilan arvioinnista ja siihen perustuvasta jälkivaiheen diagnoosista.
This research was a qualitative case study.
Tutkimus on laadullinen tapaustutkimus.
The research data was analysed with a phenomenographic analysis.
Haastatteluaineisto analysoitiin fenomenografisen analyysimenetelmän avulla.
Expertise is a phenomena that can be interpreted in many ways and it has been studied a lot from different perspectives.
Asiantuntijuus on monitulkintainen käsite, jota on tutkittu monesta näkökulmasta.
The results of this study show that the expertise of the HR professionals consists of many different elements.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että henkilöstöammattilaisten asiantuntijuus rakentuu monenlaisista elementeistä.
My research question was: What kind of perceptions HR professionals have of their own expertise?
Varsinainen tutkimuskysymykseni oli Millaisia käsityksiä henkilöstöammattilaisilla on omasta asiantuntijuudestaan?
The experiences of expertise among HR professionals
HR-ammattilaisten kokemuksia omasta asiantuntijuudestaan
The research data was collected by interviewing eight HR professionals working for a private employment company WorkPower Oy.
Tutkimuksen kohdeyritys on henkilöstöpalveluyritys WorkPower Oy.
In this study the focus was on professional expertise and on experience of having expertise.
Tässä tutkimuksessa keskityttiin asiantuntijuuden kokemukselliseen näkökulmaan sekä ammatilliseen asiantuntijuuteen.
With this research question I wanted to find out how the HR professionals view their own expertise, what are the main elements of it and what kind things and experiences affect the development of their expertise.
Tässä tutkimuksessa haluttiin siis selvittää, millaista kohdeyrityksen HR-henkilöstön asiantuntijuus on heidän omasta mielestään, millaisista tekijöistä se koostuu sekä millaiset asiat ja kokemukset vaikuttavat asiantuntijuuden kehittymiseen.
Wide enough knowledge, capacity to act, social skills and ability to reflect one’s actions and know-how are key elements of HR professionals’ expertise.
Henkilöstöammattilaisten asiantuntijuus koostuu riittävästä tietopohjasta, toimintakyvystä, sosiaalisista taidoista sekä kyvystä reflektoida omaa toimintaa ja osaamista.
In addition, this study showed that constant learning and development of one’s skills and knowledge is also important to the expertise of HR professionals.
Lisäksi tutkimuksessa nousi esiin jatkuvan kehittymisen ja oppimisen merkitys henkilöstöammattilaisten asiantuntijuudelle.
The phenomenographic analysis focuses on individuals’ perceptions and experiences on certain phenomena.
Fenomenografisessa analyysissä pyritään kuvaamaan tutkittavien käsityksiä ja kokemuksia tutkittavasta ilmiöstä.
There are several different challenges to the development of expertise, such as a busy working schedule, constant changes in one’s daily work and insufficient support.
Kiire, jatkuvasti muutoksessa oleva työ sekä riittämätön tuki tuovat haasteita asiantuntijuuden kehittymiselle.
I used thematic interviews as a data collecting method.
Haastattelut toteutettiin teemahaastatteluin.
The purpose of this study was to examine how HR professionals working in private employment sector view and experience their own expertise.
Tämän tutkimuksen tarkoitus oli selvittää henkilöstöpalvelualalla työskentelevien henkilöstö-ammattilaisten käsityksiä ja kokemuksia omasta asiantuntijuudestaan sekä yleisesti henkilöstö-palvelualalla tarvittavasta asiantuntijuudesta.
Also the ability to find the right words in different situations is vital, since the work in human resources is mainly based on interaction with different people.
Henkilöstötyö on työtä ihmisten kanssa, joten taito puhua ja löytää oikeat, tilanteeseen sopivat sanat on tärkeää.
According to this study, practical experience and work-based learning are crucial for the development of expertise for the HR professionals working in private employment sector.
Tutkimukseni perusteella henkilöstö-palvelualalla työskentelevien henkilöstöammattilaisten asiantuntijuus kehittyy ennen kaikkea käytännön kokemuksen ja työssä oppimisen myötä.
2) How do these discourses define gender?
2) Miten nämä diskurssit määrittävät sukupuolta?
From the research material nine (9) gender discourses were formed.
Tutkimusaineistosta muodostettiin yhdeksän (9) sukupuolidiskurssia.
It was emphasised in the discussion that pedagogy should be changed to better fit boys’ needs.
Keskustelussa painotettiin, että pedagogiikkaa tulisi muuttaa vastaamaan paremmin poikien tarpeita.
In this thesis, gender is understood as socially, contextually and culturally constructive.
Sukupuoli on ymmärretty tässä tutkimuksessa sosiaalisesti, kontekstuaalisesti ja kulttuurisesti rakentuvana.
In relation to schooling, boys were described as distant, uninterested and unappreciative.
Suhteessa koulunkäyntiin pojat kuvattiin etäisiksi, kiinnostumattomiksi ja koulua arvostamattomiksi.
Girls, on the other hand, were described as successful and having a positive attitude towards their education.
Tytöt kuvattiin puolestaan menestyvinä, ja myönteisesti koulutukseen suhtautuvina.
Social constructionism, discourse analysis and feminist theory’s critical perspective towards gender guided the analysis of the research material.
Sosiaalinen konstruktionismi, diskurssianalyyttinen lähestymistapa sekä feministisen teorian kriittinen näkökulma sukupuoleen ohjasivat tutkimusaineiston analyysia.
The following research questions were set: 1) What kind of gender discourses are being produced in opinion pieces that deal with PISA results?
Tutkimukselle asetettiin seuraavat tutkimuskysymykset: 1) Minkälaisia sukupuolidiskursseja rakennetaan PISA-tuloksia käsittelevissä mielipidekirjoituksissa?
Constructing and maintaining polarity and differentiation was a central way of producing gender.
Sukupuolten vastakkaisuuden ja erilaisuuden rakentaminen sekä ylläpitäminen olivat keskustelun keskeinen sukupuolen tuottamisen tapa.
The discourses were named as: worry discourse, boys’ impaired proficiency discourse, threatening future discourse, gender struggle in school discourse, need for gender identification opportunities discourse, the achievers and school favourites discourse, far from school discourse, permitted boyhood discourse, and gendered practises and frameworks discourse.
Diskurssit nimettiin seuraavasti: Huolidiskurssi, poikien heikentynyt osaaminen -diskurssi, uhkakuvien tulevaisuus -diskurssi, sukupuolten kamppailu koulussa -diskurssi, sukupuolisen samastumisen mahdollisuuden tarve -diskurssi, menestyjät ja koulutuksen lempilapset -diskurssi, etäällä koulusta -diskurssi, sallittu poikuus -diskurssi ja sukupuolittuneet käytännöt ja rakenteet -diskurssi.