natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The characters’ musical portrayals are expressed through their vocal styles which transform as the drama proceeds.
Roolihenkilöiden musiikillinen karakterisointi perustuu ennen muuta solistien vokaaliosuuksien rakentumiseen ja muuntumiseen draaman edetessä.
Intermediality permeates the opera’s semantic and structural layers: in the processes of text fragmentation language and music converge in places, adapting features from one another’s sign systems.
Tekstin fragmentoituessa kieli ja musiikki ilmaisuvälineinä lähenevät ja kietoutuvat toisiinsa omaksuen piirteitä toistensa merkkijärjestelmistä.
The analysis focuses on the soloists’ parts, but the orchestra’s narrative role is also examined.
Analyysi kohdistuu solistiosuuksien ohella myös orkesterin toimintaan ja erityisesti sen rooliin kertojana.
Silkkirumpu’s text and music work together in the organization of form and in the symbolism of the work in which associations are evoked by recurring musical shapes and textures.
Teksti ja musiikki vaikuttavat yhdessä teoksen muodon jäsentymiseen, symboliikan rakentumiseen sekä paikallisiin merkityksiin.
This study deals with Paavo Heininen’s opera Silkkirumpu (The Damask Drum) op. 45 (1983) and examines the narrative aspects of its text-music relationships.
Tämä tutkimus käsittelee Paavo Heinisen Silkkirumpu-oopperan tekstin ja musiikin vuorovaikutusta kerronnallisuuden näkökulmasta.
The literary narrative is described using concepts developed by Shlomith Rimmon-Kenan.
Säveltäjän muokkaaman runomuotoisen libreton on suomentanut Eeva-Liisa Manner.
The frequent textural interruptions in Silkkirumpu’s music, in turn, are analogous to cinematic montage and flashback.
Musiikillisten tekstuurien keskeytykset rinnastuvat elokuvalliseen kerrontaan – montaasiin ja takaumaan – yhdistäen ajallisesti etäiset oopperan jaksot ja niissä esitellyt draaman motiivit toisiinsa.
These verbs are ryhtyä, soveltaa, suorittaa, säätää, tehdä and toteuttaa [verbs of ‘doing’].
Nämä verbit ovat ryhtyä, soveltaa, suorittaa, säätää, tehdä ja toteuttaa.
In translation studies, the notion of collocation has gained growing interest during the past 20 years.
Kollokaatio on ollut käännöstieteen tutkijoiden kasvavan kiinnostuksen kohteena viimeisen 20 vuoden ajan.
The properties identified comprise frequency, structure, meaning and association.
Ominaispiirteet ovat määrällisiä, rakenteeseen liittyviä, merkitystä ja assosiaatiota valottavia.
The findings in these two corpora are compared with the Semfinlex corpora of original statutes, the corpus of laws and directives originally compiled at the Institute for the Languages of Finland, and a corpus of newspapers and magazines.
Näistä kahdesta aineistosta tehtyjä havaintoja ja tuloksia vertaan Kielipankin kautta käytettävissä olevaan Semanttisen finlexin lakeja sisältävään osakorpukseen, Kotuksen lakeja, asetuksia ja direktiivejä sisältävään tekstikorpukseen sekä yleiskieliseen sanoma- ja aikakauslehtiä sisältävään tekstikorpukseen.
The research corpus comprises regulations by the European Union at the time Finland joined the community, and the first reference corpus comprises parts of the Finnish legislation from the same period.
Varsinaisen tutkimusaineistoni koostuu EU-asetuksista ajalta, jolloin Suomi liittyi Euroopan yhteisöjen jäseneksi.
The present research seeks to find out whether collocations in the translated European Union regulations are similar to those in statutes originally written in Finnish.
Pyrin selvittämään, ovatko Euroopan unionin suomennetut asetukset kollokaatioiden suhteen erilaisia kuin Suomen säädöskokoelman säädökset ja saapuuko EU-asetusten myötä Suomen säädöskieleen epätyypillisiä kollokaatioita.
One concurrent term is studied in detail, toimenpide [‘measure’], and its collocative behaviour with six verbs is recorded.
Keskityn tarkastelemaan termiä toimenpide ja sen yhteisesiintymistä tekstiyhteydessä esiintyvän kuuden verbin kanssa.
Collocation is rather defined from various points of view, subject to the domain and research interests.
Tarkastelen merkitykseen ja assosiaatioon liittyviä piirteitä siinä määrin, kun se aineiston ja tutkimusmenetelmän ehdoilla on mahdollista.
Besides offering insights into theory formation, the results show a clear tendency for the translations of the EU regulations to choose different verbs from the Finnish legislation to form collocations with the term subject to research.
Tulokset osoittavat selkeitä määrällisiä eroja EU-aineiston ja Suomen säädöskokoelman välillä aineistoissa havaittavien yhteisesiintyjien suhteen.
As part of my research project, I seek to form a coherent picture covering collocation, and to identify properties of collocation in order to identify instances of collocation in corpora.
Näkökulmani tutkimuksessa on kääntäjän ja katson käännettävään tekstiin pyrkien näkemään sen termien tendenssiä kollokoida muiden kielellisten elementtien kanssa.
Rooted in the Firthian tradition of language studies, the theory is reflected upon the findings which stem from the data observed.
Olen koonnut mahdollisimman kattavan joukon tutkimuskirjallisuudesta löytyviä ominaispiirteitä, joiden avulla arvioin ja käsittelen aineistosta nousevia havaintoja.
Analysis of the collocates in various corpora suggests that there is a change taking place in the Finnish legislative language with more variation in the usage of the term and new meanings added to the existing ones.
Tulosten perusteella voidaan olettaa, että suomalainen säädöskieli on muuttunut ja tulee muuttumaan Euroopan unionin tekstien vaikutuksesta.
Pupils did not want more options for decision-making but were open to share some ideas with the adults.
Oppilaat eivät kuitenkaan kaivanneet enempää päätösvaltaa toiminnan suhteen, mutta olivat avoimia ideoimaan ohjelmaa yhdessä aikuisten kanssa.
Pupils’ Participation in Nature School Education
Oppilaiden osallisuus luontokouluopetuksessa
The research subjects were three primary school classes in two different nature school visits.
Tutkimuk-seen osallistui kolme alakoululuokkaa kahdella eri luontokouluvierailulla.
The nature school has a solid foundation and possibilities to support and increase pupils’ participation.
Luontokoulutoiminnalla on hyvä pohja ja mahdollisuudet oppilaiden osallisuuden tukemiselle ja lisäämiselle.
As its best, activities performed in small groups encouraged pupils to take responsibility for their group and lead to spontaneous ob-serving of the environment.
Pienryhmätoiminta luonnossa kannusti parhaimmillaan oppilaita vastuunottoon ryhmästään ja tuotti spontaania ihmettelyä ja havainnointia.
The gathered observation notes and voice recordings were analysed with qualitative content analysis.
Aineisto analysoitiin laadullisen sisällönanalyysin keinoin.
The research material for this thesis was collected by observing the nature school visits and by interviewing pupils in small groups.
Aineisto tutkimuk-seen kerättiin havainnoimalla luontokoulussa ja ryhmähaastattelemalla oppilaat.
The United Nations Convention on the Rights of the Child guarantees the right for children to express their views and right to participate in the decisions considering them.
Perusteet lasten osallisuuden edistämiselle kumpuavat YK:n lapsen oikeuksien sopimuksesta, jonka mukaan lapsella tulee olla oikeus ilmaista mielipiteensä.
The purpose of this thesis is to clarify how pupils’ participation occurs in the nature school education and in what ways participation is supported.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten oppilaiden osallisuus ilmenee luontokoulun tarjoamassa opetuksessa ja millä tavoin osallisuutta luontokoulussa edistetään.
The nature school’s activities were designed and run by adults, but the pupils were active participants.
Luontokoulun ohjelmassa oppilaat olivat aktiivisia ja osallisia toimijoita, vaikkakin ohjelma oli aikuisten alulle panemaa.
The curriculum aims to create structures that support children’s participation in the school community and encourage cooperation with oth-er public and private actors.
Opetussuunnitelma kannustaa luomaan osallisuutta tukevia rakenteita kouluyhteisöön ja hyödyntämään koulun ulkopuolisia toimijoita opetuksen tukena.
The pupils’ participation was affected by the school culture of their class and the offered op-potrunities of free expression in the nature school.
Oppilaiden osallisuuteen luontokoulussa vaikuttivat luokan toimintakulttuuri ja luontokoulun tarjoamat mahdollisuudet saada mielipiteet esiin.
Supporting pupils’ participation and the active membership of the community are part of the key principles of the national core curriculum.
Perusopetuksen opetussuunnitelman keskeisiä periaatteita on oppilaiden osallisuuden tukeminen ja yhteisöön kuuluminen sen aktiivisena jäsenenä.
Gener-ally, participation is defined as a voluntary process by which people influence the decisions that affect their lives.
Osallisuus on käsitteenä monisyinen ja viittaa yksilön kokonaisvaltaiseen hyvinvointiin, joka syntyy yhteisön jäsenyyden, vaikuttamisen ja valtautumisen kautta.
Additionally, possible unequal dynamics of the group negatively affected participation.
Ryhmän rakenne saattoi myös johtaa jäsentensä osallisuuden rajoittamiseen, mikäli kaikkien ääntä ei kuunneltu.
In particular, in this thesis I bring together two regrettably separete fields of research, those of higher education assessment research and disability studies.
Erityisesti tutkimuksessa tuotiin yhteen kahta valitettavan erillistä tutkimuskenttää, arviointitutkimusta ja vammaistutkimusta.
The initial journal as selected for the publication of this study is Disability & Society.
Tutkimuksen ensisijaiseksi julkaisukanavaksi on valittu Disability & Society.
As the theoretical framework, I utilised the Foucauldian, discursive framework of subject positioning, as tied into broader observation of power.
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä toimi foucaultlainen subjektiposition käsite, joka sidottiin osaksi vallan tarkastelua.
The dataset was approaches through a discur- sive-deconstructive reading that conceptualised these texts as sociocultural artefacts.
Aineistoa lähestyttiin diskursiivis-dekonstruktivistisen lukutavan näkökulmasta käsitteellistäen tekstit sosio- kulttuurisina tuotteina.
The dataset for this study consisted of the documents and texts concerning assessment accommodations (e.g. webpages, guidebooks for students and teachers, equity plans) from Finnish-speaking universities in Finland.
Tutkimuksen aineistona toimivat suomalaisista suomenkielisistä yliopistoista kerätyt arvioinnin erityisjärjestelyjä koskevat tekstit ja dokumentit (mm. verkkosivutekstit, opiskelijoiden ja opettajien ohjeet, yhdenvertaisuus- ja tasa-arvosuunnitelmat).
The deconstructive reading as utilised in the study underlined the discursive and individualising discourse that was identified throught the dataset.
Tutkimuksessa sovellettu dekonstruoiva lukutapa painotti aineiston läpileikkaavaa medikaalista ja individualisoivaa diskurssia.
The findings underlined the ableist role of assessment accommodations in neoliberalised higher education, in which student-centred assessent is marginalised.
Tutkimuksen tulokset alleviivasivat arvioinnin erityisjärjestelyjen ableistista asemaa neoliberaalissa korkeakoulutuksessa, jossa opiskelijalähtöinen arviointi jää marginaaliin.
Through this theoretisation I examined how assessment accommodations positioned students both as assessees and as impaired, special learners.
Tämän teorioinnin läpi kysyttiin, kuinka arvioinnin erityisjärjestelyt positioivät opiskelijoita niin arvioitavina kuin erilaisina oppijoinakin.
This article-based master’s thesis examines the positions that are constructed for students in the documents concerning assessment accommodations in Finnish universities.
Tässä artikkelimuotoisessa pro gradu -työssä tarkastellaan opiskelijoille konstruoituja subjektipositioita suomalaisten yliopistojen arvioinnin erityisjärjestelyihin liittyvissä dokumenteissa.
The analysis of discourses deconstructed the positions of an impaired and an assessee that were largely constructed for students in the documents.
Analyysi dekonstruoi arvioitavan ja vammautuneen positiot, jotka opiskelijoille konstruoitiin laajasti aineistossa tarkastelemalla näiden positioiden sisälle piirtyviä toimijuuden mahdollisuuksia.
In higher education literature, assessment accommodations have been mostly observed based on psychological and individualised approaches; in this study, I conceptualise these accommodations as sociocultural practices.
Korkeakoulutuksen kentällä arvioinnin erityisjärjestelyjä on tutkittu laajasti psykologisista ja yksilöllisistä lähtökohdista käsin; tässä tutkimuksessa käsitteellistetään näitä järjestelyjä sosiokulttuurisina käytänteinä.
Special examinations for special learners : reframing assessment accommodations as socio-cultural practices by investigating student positiong
Erityisiä tenttijärjestelyjä erilaisille oppijoille : tutkimus opiskelijoille rakennetuista subjektipositioista arvioinnin erityisjärjestelyissä
Both the positions of an assessee and an impaired were maintained with this discourse, and the data offered few opportunities for student agency in contesting their positions.
Sekä arvioitavan että vammautuneen opiskelijan subjektipositioita ylläpidettiin tämän diskurssin avulla siten, että aineisto tarjosi vain vähäisiä mahdollisuuksia opiskelijoiden toimijuudelle positionsa määrittämisen suhteen.
Findings and conclusions.
Tulokset ja johtopäätökset.
Also, the analysis contested these positions by identifiying opportunities for alternative positioning.
Analyysi sisälsi myös positioiden koettelemisen identifioimalla aineistosta mahdollisuuksia opiskelijoiden toimijuudelle positionsa määrittelyssä.
Research article "Savings and non-compliance with international agreements.
Tutkimuksesta laadittu artikkeli "Säästöjä ja kansainvälisten sopimusten noudattamatta jättämistä.
This seems to cause a backlash, that turns many thoughts to the opposite, an exclusive direction.
Tämä näyttäisi aiheuttavan vastareaktion, jossa monien ajatukset kääntyvätkin päinvastaiseen, eksklusiiviseen suuntaan.
Based on the research data, inclusion was not opposed as an endeavour, but it seems that there are no possibilities to implement it due the lack of resources.
Tutki-musaineiston perusteella inkluusiota ei pyrkimyksenä vastustettu, mutta vaikuttaa siltä, että sen to-teuttamiseen ei riitä voimavaroja resurssipulan vuoksi.
The most challenging barrier for implementing the inclusive school was the behavioral problems.
Haastavimpana esteenä inklusiivisen koulun toteuttamiselle nousi esiin lasten ja nuorten käyttäytymisen ongelmat.
In the end, relatively little attention was paid to the core of the idea of inclusion, human rights and dignity.
Lopulta inkluusioajatuksen yti-meen, ihmisoikeuksiin ja ihmisarvoon kiinnitettiin huomiota melko vähän.
To secure everyone’s learning, new ways of discipline are needed.
Etenkin oppituntien järjestyksenpitoon kaivataan uusia keinoja, jotta kaikkien oppiminen mahdollistuisi.
The dissertation was inspired by the international MAPS (Mixed classes And Pedagogical Solutions) project, which explores the opportunities of schools to meet the challenge of inclusion from a societal perspective.
Tutkielma sai innoituksensa kansainvälisestä MAPS (Mixed classes And Pedagogical Solutions) -hankkeesta, jossa selvitetään yhteiskunnallisesta näkökulmasta koulu-jen mahdollisuuksia vastata inkluusion haasteeseen.
The school was described as a place where the resources available, as well as the resilience and adequacy of teachers, do not meet the challenge of inclusion.
Koulusta luotiin kuvaa, jossa käytössä olevat resurssit sekä opettajien jaksaminen ja ammattitaidon riittävyys eivät kohtaa inkluusion haasteen kanssa.
An essential - and also timely - topic of discussion for the dissertation was the three-tier support model that came into force in 2011, which took the comprehensive school into more inclusive direction.
Tutkimuksen kannalta olennainen ja ajankohtainen aihe oli myös vuonna 2011 voi-maan astunut kolmiportaisen tuen malli, jolla peruskoulua lähdettiin viemään inklusiivisempaan suuntaan.
The cornerstone of the dissertation was the Salamanca Statement signed in 1994, in which Finland made a commitment to improve the educational inclusion.
Tutkimuksen kivijalkana toimi vuonna 1994 allekirjoitettu Salamancan sopimus, jossa Suomi si-toutui edistämään koulutuksellista inkluusiota.
Savings and non-compliance with international agreements : inclusion discussion of comprehensive school at the Helsingin Sanomat newspaper opinion column in 2009-2019
Säästöjä ja kansainvälisten sopimusten noudattamatta jättämistä : peruskoulua koskeva inkluusiokeskustelu Helsingin Sanomien mielipidepalstalla vuosina 2009-2019
The aim was to find out, how inclusive school is constructed in opinion pieces, how the views of different groups of writers differed from each other, and how the core of the idea of inclusion – human rights and dignity – were reflected in the writings.
Mielipidekirjoitusten pohjalta oli tarkoitus selvittää, millaista kuvaa inklusiivisesta koulusta kirjoituksissa rakennettiin, miten eri kirjoittajaryhmien nä-kemykset erosivat toisistaan ja miten inkluusioajatuksen ydin, ihmisoikeudet ja ihmisarvo näkyivät kirjoituksissa.
Inclusion discussion of comprehensive school at the Helsingin Sanomat newspaper opinion column in 2009-2019" is to be published in the NMI-Bulletin magazine in autumn 2020.
Peruskoulua koskeva inkluusiokeskustelu Helsingin Sanomien mielipidepalstalla vuosina 2009-2019" on tarkoitus julkaista NMI-Bulletin lehdessä syksyllä 2020.
Based on the opinion pieces, the inclusion was strongly linked to the relationship between the special and general education.
Mielipidekirjoituksissa käsitys inkluusiosta rakentui erityisopetuksen ja yleisopetuksen välisestä suhteesta.
In total, 94 opinion pieces was analysed in this study, to increase under-standing of how inclusion is defined in public discussion.
Tutkimuksessa analysoitiin 94 mielipidekirjoitusta, joiden tuottaman informaation avulla oli mah-dollista lisätä ymmärrystä, miten inkluusio määrittyy julkisessa keskustelussa.
The material was obtained from the opinion pieces, published in the newspaper Helsingin Sanomat in 2009-2019.
Tässä artikkelimuotoisessa pro gradu -tutkielmassa selvitetään peruskoulua koskevan inkluusion ympärillä käytävää keskustelua, analysoiden aiheesta julkaistuja mielipidekirjoituksia Helsingin Sa-nomissa vuosina 2009-2019.
The bigger the changes, the harder it is to anticipate the future.
Mitä suurempia muutokset ovat, sitä vaikeampaa on ennakoida tulevai-suutta.
The three types were named as "realists", "executors", and "utopians."
Nämä kolme tyyppiä nimettiin "realisteiksi", "toimeenpanijoiksi" ja "utopisteiksi".
In a changing world, as we face new and surprising challenges in our daily lives, we need the ability to look to the future.
Muuttuvassa maailmassa uusien ja yllättävienkin haasteiden kohdatessa arkemme tarvitsemme kykyä katsoa tulevaan.
Future speech and agency : young people’s stories about the future
Tulevaisuuspuhetta ja toimijuutta : nuorten tarinoita tulevaisuudesta
At the same time, it is oriented towards the future and the ability to imagine alternative futures.
Samalla se suuntautuu tulevaisuuteen ja kykyyn kuvitella vaihtoehtoisia tulevaisuuksia.
Desired futures, on the other hand, were the most subjective ways to see the future, and they were based on values, desires, and dreams.
Toivotut tulevaisuudet puolestaan olivat subjektiivisin tapa katsoa tulevaan, ja ne perustuivatkin arvoihin, toiveisiin sekä unelmiin.
Attitudes towards the future thus reveal an individual's thoughts about his or her own position and opportunities in society.
Suhtautuminen tulevaisuuteen paljastaa siis yksilön ajatuksia omasta asemastaan ja mahdollisuuksistaan yhteiskunnassa.
However, the future will not only happen, but it is made through decisions and choices.
Tulevaisuus ei kuitenkaan vain tapahdu, vaan usein teemme sen päätöksillämme ja valin-noillamme.
Instead, the scenario talk built the future on new types of solutions as well as alternatives based on discontinuities.
Skenaariopuheessa sen sijaan perustettiin tulevaisuus uudenlaisille ratkaisuille sekä epäjatku-vuuksiinkin perustuneisiin vaihtoehtoihin.
Agency combines awareness of the past and its typical perspectives.
Toimijuudessa yhdistyvät tietoisuus menneisyydestä ja sille tyypillisistä näkökulmista.
The research material was future-themed essays (n = 53) written by 16–18 years old high school students.
Aineistona vuosina 2018 ja 2019 kerätyt 16–18-vuotiaiden lukiolaisnuorten kirjoittamat tulevaisuusaiheiset esseet (n = 53), jotka toteutettiin vapaaehtoisen kurssin esitehtävinä.
The descriptions formed from these were further interpreted theoretically from the perspectives of agency, and generalizations about the most typical ways of talking about the future were formed.
Näistä muodostettuja kuvauksia tulkittiin teoriaohjaavasti edelleen toimi-juuden näkökulmista sekä muodostettiin yleistyksiä tyypillisimmistä tavoista puhua tulevasta.
In the linear way the emphasis was on the past, knowledge, and current trends.
Lineaarisessa korostui menneisyys, tieto sekä nykyiset kehityslinjat.
The purpose of this study is to look at how young people talk about the future and what meanings they give to the future in their speech.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella, miten nuo-ret puhuvat tulevaisuudesta ja millaisia merkityksiä he puheellaan tulevaisuudelle antavat.
Agency thus combines the effects of different time dimensions, both the perceptions and values formed in the past and the expectations and fears of the future.
Toimijuudessa näin ollen yhdistyvät eri aikaulottuvuuksien vaiku-tukset, niin menneisyydessä muodostuneet käsitykset ja arvot kuin tulevaisuuden odotukset ja pelotkin.
In addition, the aim is to methodically identify the ways in which young people talk about the future and to analyze the structure of agency in identified ways of speaking.
Lisäksi tavoitteena on tunnistaa menetelmällisesti nuorten tulevaisuuspuheen tapoja sekä analysoida toimijuuden rakentumista tunnistetuissa tavoissa puhua.
Other results provided descriptions of both the ways of future speech and the linking of agency to these.
Muina tuloksina saatiin kuvaukset tule-vaisuuspuheen tavoille sekä sille, kuinka toimijuus linkittyy näihin.
Analysis of the three most typical combinations of speech patterns provided more detailed information on how speech can be used to understand the relationship to the future.
Kol-men tyypillisimmän puhetapayhdistelmän merkitysten analysointi tuotti yksityiskohtaisempaa tie-toa siitä, kuinka puheen kautta on ymmärrettävissä suhdetta tulevaisuuteen.
Examination of agency in future speech showed that speech style is important in terms of agency skills.
Toimijuuden tutkimi-nen puhetavoissa osoitti, että puhetavalla on merkitystä toimijuuden valmiuksien kannalta.
The study was carried out by using phenomenographic method and discourse analysis to identify meanings given for the future.
Tutkimus toteutettiin fenomenografisesti ja siinä käytettiin diskurssianalyysiä tulevaisuudelle an-nettujen merkitysten tunnistamiseksi.
Interpretations of meanings resulted different ways of talking about the future as a result of the analysis.
Merkitysten tulkintojen myötä rakentuivat analyysin tuloksena erilaiset tavat puhua tulevaisuudesta.
At the same time, the description of the method was a result and a basis for further work.
Me-netelmän avaaminen oli samalla tulos sekä pohja jatkolle.
Linear, scenario-based and desired futures were identified as ways to talk about the future.
Tulevaisuuspuheen tavoiksi tunnistettiin lineaarinen, skenaarioperusteinen sekä toivotuista tule-vaisuuksista puhuminen.
Despite the uncertainties, agency manifests itself as the ability to contextualize past habits and images of the future.
Nykyhet-kessä toimijuus ilmenee kykynä kontekstualisoida menneitä tapoja ja tulevaisuuden kuvia epä-varmuustekijöistä huolimatta.
The study is based on theories of social interaction.
Tutkielma perustuu sosiaalisen vuorovaikutuksen teorioihin.