natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cooperation with the educationalists does not seem to be widely used in planning, purchasing material or agreeing on the distribution of work.
Yhteistyö pedagogien kanssa ei ulotu laajasti suunnitteluun, materiaalihankintoihin tai työnjaon sopimiseen.
The method chosen was inductive content analysis.
Tutkimusmenetelmäksi valittiin laadullinen aineistolähtöinen sisällönanalyysi.
This study examined the methods of reading promotion presented in the plans and their justification.
Tässä tutkimuksessa selvitettiin, millaisia lukemisen edistämisen toimia suunnitelmissa kuvataan ja miten niitä on perusteltu.
This report offers ideas of reading promotion for an elementary school teacher and can be helpful in formulating plans of cooperation of school and library.
Tämä selvitys tarjoaa luokanopettajalle ideoita lukemisen edistämiseen ja voi toimia koulun ja kirjaston yhteistyösuunnitelman laatimisen apuna.
In Sweden, the municipalities formulate plans of reading promotion with the collaboration of various operators.
Ruotsissa kunnat laativat eri toimijoiden yhteistyönä lukemisen edistämisen suunnitelmia.
The methods, where the child becomes a subject instead of being an object, stood out clearly: the children were given an opportunity of either collaborating in purchasing the material and making it achievable or influencing each other by developing the library environment and by networking.
Näistä erottuivat selvästi ne menetelmät, joissa lapsi muuttui toiminnan objektista subjektiksi: lapset saivat mahdollisuuden vaikuttaa aineiston hankintaan ja saavutettavuuteen sekä toisiinsa kehittämällä kirjastoympäristöä ja verkostoitumalla.
The study aimed at considering whether there is something to be learned from the Swedish system in Finland.
Tutkimuksessa oltiin kiinnostuneita siitä, olisiko Ruotsin mallista Suomessa jotakin opittavaa.
The professionals aim at both having an impact directly on the children, using methods that take place in children's groups, and indirectly by informing and supporting the parents.
Ammattilaiset pyrkivät vaikuttamaan lapseen sekä suoraan lapsiryhmissä toteutettavilla keinoilla että epäsuorasti tukemalla vanhempia ja tiedottamalla heille lukemisen merkityksestä.
Plans of reading promotion of 17 Swedish municipalities were chosen as the data of this study.
Tutkimuksen aineistoksi valittiin 17 ruotsalaisen kunnan lukemisen edistämisen suunnitelmat.
They try to improve the achievability of the material by bringing the library close to the children and by offering reading that is suitable by its contents and suitably easy for each reader.
Ammattilaiset pyrkivät parantamaan aineiston saavutettavuutta tuomalla kirjasto lähelle lapsia ja tarjoamalla sisällöltään ja vaikeusasteeltaan sopivaa luettavaa.
The viewpoint of the librarians stands out in the plans.
Suunnitelmissa korostuu kirjastoammattilaisten näkökulma.
Comparing the reading interest of Finnish and Swedish children and finding out the effects of planning on reading motivation would further contribute to the findings of this study.
Vertailemalla suomalais- ja ruotsalaislasten lukuharrastuneisuutta sekä selvittämällä suunnittelun vaikutuksia lasten lukuinnostukseen saataisiin sellaista lisätietoa, joka auttaisi arvioimaan sitä, kannattaako selvityksessä esitellyn Ruotsin mallin käyttöön ottamista harkita Suomessa valtakunnallisella tasolla.
In addition the learning and educational environment were identified as being important.
Lisäksi oppimis- ja kasvatusympäristö koettiin tärkeäksi.
The research data was collected via interviews at the studied daycare center between December 2010 and May 2011, and by observing the project activities of a child group in June 2011.
Tutkimusaineisto kerättiin tutkimuspäiväkodista haastatteluilla ajalla joulukuu 2010 – toukokuu 2011 sekä lapsiryhmän projektitoiminnan havainnoinnilla kesäkuussa 2011.
The collected data was transcribed and then analyzed using contents analysis.
Saatu aineisto litteroitiin ja analysoitiin sisällönanalyysillä.
The analysis was based on the data but the conclusions also took into consideration ideas and observations based on theory.
Analyysissa lähdettiin liikkeelle aineistolähtöisesti, mutta johtopäätöksissä otettiin myös mukaan teoriasta nousseita ajatuksia ja huomioita.
Observation was used to determine whether practical activities were implemented in accordance with the social-constructivist theoretical frame of reference and the results of the interviews.
Lapsiryhmän havainnoinnin kautta haettiin lisätietoa vielä siitä, toteutuiko käytännön toiminta kuten sosiaalis-konstruktiivinen teoreettinen viitekehys sekä haastattelutulokset antoivat olettaa.
The results showed that the kindergarten teachers supported and motivated the children for independent actions and learning, they took into consideration the interests, ideas and thoughts of the children when planning activities, as well as they encourage the children to participate in interactive relationships.
Tutkimustuloksena selvisi tutkimuspäiväkodin lastentarhanopettajien tukevan ja motivoivan lapsia omaehtoiseen toimintaan ja oppimiseen, huomioivan lasten mielenkiinnon kohteita ja ajatuksia toiminnan suunnittelussa sekä kannustavan heitä vuorovaikutuksellisiin suhteisiin.
Application of the Reggio Emilia approach in a Finnish daycare center
Reggio Emilia -pedagogiikan soveltaminen suomalaisessa päiväkodissa
This research problem was approached by examining the pedagogical fields in light of the social-constructivist theory and the perspectives of Reggio Emilia approach values and pedagogical principles.
Tätä tutkimuskysymystä lähestyttiin tarkastelemalla pedagogiikan osa-alueita Vygotskyn sosiaalis-konstruktiivisen teorian valossa reggiolaisten arvojen ja pedagogisten periaatteiden näkökulmasta.
The goal of the study was also to produce information for the development of action in the studied daycare center as well as provide general and professional benefits from this application of Reggio Emilia approach to the early childhood education field.
Tutkimuksen tavoitteena oli lisäksi tuottaa tietoa tutkimuspäiväkodin oman toiminnan kehittämiseen kuin myös antaa yleistä ja ammatillista hyötyä tästä Reggio Emilia -pedagogisesta sovelluksesta varhaiskasvatuskentälle.
The results also showed clearly that this Finnish application of the approach was strongly highlighted - through the Reggio Emilia values and attitude world as well as the pedagogical principles - child-centeredness, permanent small groups, permanent responsible educators and educational partnership.
Tutkimuksen tulokset osoittivat selkeästi, että tämän tutkimuspäiväkodin suomalaisessa Reggio Emilia -pedagogisessa sovelluksessa painottuvat reggiolaisten arvojen ja asennemaailman sekä pedagogisten periaatteiden kautta vahvasti lapsilähtöisyys, pysyvät pienryhmät, pysyvä vastuukasvattajuus ja kasvatuskumppanuus.
The study found that the Italian Reggio Emilia approach was applied in the studied daycare center to suit the Finnish culture and way of life.
Tutkimuksessa selvisi, että italialainen Reggio Emilia -pedagogiikka toteutui tutkimuspäiväkodissa soveltaen sitä suomalaiseen kulttuuriin ja elämäntapaan.
The research method was qualitative study, in which theoretical background information, interviews and observation were used to interpret the implementation of the Reggio Emilia approach in the work and activity of the studied daycare center.
Tutkimusmenetelmänä oli kvalitatiivinen tutkimus, jossa keskityttiin teoriataustan, haastattelujen ja havainnoinnin avulla tulkitsemaan Reggio Emilia -pedagogisen toiminnan toteutumista tutkimuspäiväkodin työskentelyssä.
The goal of the study was to examine, interpret and analyze how the Reggio Emilia approach is realized in a Finnish daycare center where such an approach is implemented.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, tulkita ja analysoida miten Reggio Emilia -pedagogiikka toteutuu suomalaisessa, reggiolaisittain toimivassa päiväkotiympäristössä.
At the same time, the interviews were used to determine whether the educational and teaching values and principles of the daycare center differ from those of the kindergarten teachers, and if so, how they affect the actions of the kindergarten teachers.
Samalla haastatteluissa etsittiin vastauksia siihen, eroavatko tutkimuspäiväkodin ja lastentarhanopettajien omat reggiolaiset kasvatusta ja opetusta ohjaavat arvot ja periaatteet toisistaan ja jos ne eroavat, miten ne vaikuttavat lastentarhanopettajien toimintaan.
In addition, answers were sought to questions concerning the concepts of child-centeredness and the role of adults in the daycare center as well as the opinions of the kindergarten teachers on how the Reggio Emilia approach was realized in everyday actions.
Näiden kysymysten lisäksi haluttiin saada vastauksia käsityksiin lapsilähtöisyydestä ja aikuisen roolista tutkimuspäiväkodissa sekä siitä, miten Reggio Emilia -pedagogiikka lastentarhanopettajien mielestä toteutuu arjen toiminnassa.
Based on the results, the kindergarten teachers in the studied daycare center considered the Reggio Emilia approach to be a comprehensive outlook on life.
Samalla tulosten pohjalta kävi ilmi tutkimuspäiväkodin lastentarhanopettajien näkemys Reggio Emilia -pedagogiikasta kokonaisvaltaisena elämänasenteena.
The interviews were used to obtain information on what kind of values and attitudes guide education and teaching in the daycare center, how these values and attitudes are realized in action, or whether they are realized at all.
Haastatteluiden avulla haettiin tietoa siitä, millaiset tutkimuspäiväkodin ja siinä työskentelevien lastentarhanopettajien reggiolaiset kasvatusta ja opetusta ohjaavat arvot sekä pedagogiset periaatteet ovat, miten ne toteutuvat päiväkodin toiminnassa vai toteutuvatko ne.
In the realization of Reggio Emilia approach played important role learning and thinking of children, supporting the human agency of children as well as the actions in the zone of proximal development.
Tärkeässä roolissa pedagogiikan toteutumisessa olivat lapsen oppimisen ja ajattelun, lapsen toimijuuden samoin kuin tämän lähikehityksen alueella toimimisen tukeminen.
The Reggio Emilia approach was realized in the daycare center by child-centeredness actions according to the educational and teaching values and pedagogical principles.
Tutkimuspäiväkodin pedagogiikassa toteutui reggiolaisten arvojen ja pedagogisten periaatteiden mukainen lapsilähtöinen toiminta.
As a conclusion, this study strengthens the conception of the Finnish application of the approach in the studied daycare center as child-favorable and child-centeredness, creative and open attitude world.
Tutkimuksen johtopäätökseksi vahvistui käsitys tutkimuspäiväkodin suomalaisesta Reggio Emilia -pedagogisesta sovelluksesta lapsimyönteisenä ja -lähtöisenä, luovana ja avoimena asennemaailmana.
They were not willing, or capable, to question this image of school.
Oppilaat eivät halunneet, tai osanneet, kyseenalaistaa tällaista kuvaa koulusta.
The research method was qualitative case study.
Tutkimusmenetelmänä oli laadullinen tapaustutkimus.
They also sustained an institutional image of the school including gloominess of the school building, lack of funds and discomfort during lessons.
Laitosmaiseen koulukuvaan kuului rakennuksen kolkkous, rahapula ja epämukavuus oppitunneilla.
The base theory in this study is a viewpoint of participation as an experience of an individual and sosio-constructional understanding of reality as made up of social interaction.
Tutkimukseni teoriapohjana on näkemys osallisuuden kokemuksellisesta luonteesta sekä sosiokonstruktivistinen käsitys todellisuuden rakentumisesta sosiaalisessa vuorovaikutuksessa.
Building participation through speaking : discourse analysis of a student counsil meeting
Puhe osallisuuden rakentajana : Diskurssianalyysi yläkoulun oppilaskunnan kokouksesta
In the student council meeting that I recorded the students discussed what could be done improving on students wellbeing in school.
Videoimassani oppilaskunnan kokouksessa nämä nuoret keskustelivat siitä, mitä konkreettisia toimenpiteitä koulussa voitaisiin tehdä oppilaiden hyvinvoinnin parantamiseksi.
In this study there was 12 participants age 13-15 who were part of a student council functioning in their school.
Tutkimukseeni osallistui 12 yläkouluikäistä nuorta, jotka toimivat luokkiensa edustajina koulussa toimivassa oppilaskunnassa.
There was also a youth-discourse including the pressure to fit in and underlining one's freedom to choose their lifestyle.
Toinen keskustelussa näkyväksi tullut diskurssi oli nuoruusdiskurssi, mihin kuului toisaalta paine kuulua ryhmään ja olla muiden kanssa samaa mieltä, mutta samaan aikaan vapauden korostaminen suhteessa henkilökohtaisiin elämäntapavalintoihin.
The function of this study is to find out what kind of discourses of participation can be found in a middle school student counsil meeting.
Tämän tutkimuksen tehtävänä on kuvata osallisuuden diskursseja yläkoulun oppilaskunnan kokouksessa.
The data collecting method was observation by way of videotaping.
Aineistonkeruumenetelmänä oli havainnointi videoinnin avulla, ja analyysimenetelmänä diskurssianalyysi.
The purpose was to study what kind of positions do the students take and give to others in interaction when participating in decision-making, and also to find out what kind of environment of participation do the students build around them through speaking.
Tutkimustavoitteena oli tutkia mihin positioihin oppilaat asettuvat ja mitä positioita he antavat muille osallistuessaan päätöksentekoon heitä koskevissa asioissa.
Videos were analyzed by transana by using a BOR-form that observes the interactions between children.
Videot analysoitiin transana ohjelmalla käyttäen luokitteluun BOR-kaavaketta joka huomioi lasten välisiä vuorovaikutussuhteita ja aloitteita.
There were five main themes that cape up: the meaningfulness of actions, ways of communicating, role of the adult, role of the child with special needs in the group and the effect of the playmates.
Aineistosta nousi selkeästi esille viisi teemaa: toiminaan mielekkyys, vuorovaikutustaitojen merkitys, leikkiseuran vaikutus, aikuisen rooli ja erityistä tukea tarvitsevan lapsen rooli ryhmässä.
The role of the adult were to inforce the communication between the children.
Aikuisen rooli oli vahvistaa lasten välistä vuorovaikutusta.
The play was more complex when played with a friend or a child without special needs.
Leikki oli monipuolisempaa kun leikkiseurana oli ystävä tai lapsi jolla tuen tarvetta ei ollut.
The children with special need were divided in to two groups: children who spoke and those who didn't.
Tutkimuksen erityistä tukea tarvitsevat lapset jakautuivat selkeästi lapsiin jotka puhuivat ja niihin jotka eivät puhuneet.
Play and interaction of children with special needs in a integrated daycare group
Erityistä tukea tarvitsevien lasten leikki ja kommunikaatio päiväkodin integroidussa erityisryhmässä
It was easier for speakers to get in to a group play and maintain the play with others.
Puhuvien lasten oli helpompaa päästä mukaan ja ylläpitää toimintaa muiden lasten kanssa.
The children with special need were more of the followers than the influencers in a play.
Tukea tarvitsevat lapset toimivat ryhmässä enemmän seuraajina kuin vaikuttajina.
The aim of the study was looking into the free playtime of children with special needs in a daycare setting.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, minkälaista päiväkoti-ikäisten erityistä tukea tarvitsevien lasten leikki on integroidussa erityisryhmässä.
The play and actions of children with special needs seemed to be meaningful most of the times.
Erityistä tukea tarvitsevien lasten toiminta kuvatuissa tilanteissa nähtiin suurimmaksi osaksi mielekkäänä.
There were group play as well as playing alone.
Lapset toimivat yksin ja yhdessä muiden lasten kanssa.
Adults reinforced the actions and worked as an interpreter of children with special needs.
Aikuinen toimi vuorovaikutuksen vahvistajana, mutta kokonaan aikuisen ohjauksen varassa olevien lasten oli vaikeaa päästä mukaan toimintaan täysivaltaisina jäseninä.
Over all the actions and behavior of the children without the special needs seemed to have important influence to the actions and behavior of the children with special needs.
Erityistä tukea tarvitseville lapsille oli tärkeää seurata ja olla osa toimintaa, joka yleensä pohjautui sellaisten lasten aloitteisiin joilla tuen tarvetta ei ollut.
Children were filmed during a free playtime in a one integrated daycare group.
Havainnoin yhden integroidun erityisryhmän viiden erityistä tukea tarvitsevan lapsen leikkiä päiväkodin vapaissa leikkitilanteissa videoimalla.
There were 13 interviewees, of which four were adults and teachers and nine were pupils aged 9 to 12.
Haastateltuja tutkimushenkilöitä oli 13, joista neljä oli aikuisia opettajia ja yhdeksän tutkimushenkilöä oli 9–12 –vuotiaita oppilaita.
Festival of pear learning : Student as a pedagogical agent
Toisilta oppimisen festarit : Oppilas pedagogisena toimijana
The creative culture was prerequisite for developing of pedagogical agency.
Pedagogisen yhteisön luova toimintakulttuuri on edellytyksenä pedagogisen toimijuuden kehittymiselle.
The interviews were transcripted and systematically analysed.
Haastattelut litteroitiin ja suoritettiin systemaattinen sisällönanalyysi.
The data was collected using simulated recall –method, which was extended by theme interview.
Tutkimuksen aineisto kerättiin stimulated recall –menetelmällä, jota täydennettiin teemahaastattelulla.
Previous studies indicate, that sense of belonging increases commitment and agency.
Aiemmat tutkimustulokset ovat osoittaneet osallisuuden lisäävän sitoutumista ja toimijuutta.
In this research I followed pupils for few days in Poikkilaakso elementary school, where the pupils were teaching each other.
Tutkimuksessa seurattiin Poikkilaakson ala-asteen koulun Opetan –päivää, jossa oppilaat opettivat toisiaan.
Pedagogical agent takes responsibility of learning with others, and strives for development of the community of learning.
Pedagoginen toimija ottaa vastuuta omasta ja toisten oppimisesta ja pyrkii kehittämään oppimisyhteisöään yhdessä toisten kanssa.
Learning affects both the community and the individual, who is building his identity through learning and interaction.
Oppiminen vaikuttaa yhteisöön sekä yhteisön ja oppimisen kautta yksilö kehittää identiteettiään.
In this research I am pointing out the skills that this kind of event develops in pupils and what are the effects to the pedagogical community.
Tutkimuksessa selvitetään mitä Opetan –päivä kehittää oppilaassa ja mitkä ovat seuraukset kouluyhteisössä.
The event was encouraging pupils to become active agents, who take responsibility for their own learning and others by planning, creating, giving feedback and developing teaching.
Opetan –päivässä oppilas on aktiivinen toimija, joka ottaa vastuuta omasta ja toisten oppimisesta suunnittelemalla, toteuttamalla, arvioimalla ja kehittämällä opetusta.
This research is based on the sociocultural background, which sees learning as an interactive process with the community.
Tässä tutkimuksessa oppiminen nähdään sosiokulttuurisen viitekehyksen sisällä tapahtuvana vuorovaikutuksellisena oppimisena.
The frames of the event, which were given pupils by the teachers, gave the possibility to develop skills in agency.
Opettajien määrittämän rungon sisällä toteutettujen oppilaiden omien oppituokioiden suunnittelu, toteutus ja arviointi mahdollisti tilan oppilaiden toimijuuden kehittymiselle.
When all the data was collated I made the analysis and brought some theoretical interpretation to the analysis.
Analyysi toteutettiin aineistolähtöisesti ja analyysin loppuvaiheessa teoriaohjaavasti.
The students were involved planning the event and their own teaching as well as the realization of the lesson.
Opetan –päivässä oppilaat olivat osallisina tapahtuman suunnittelussa, vastasivat oman oppituokionsa toteutuksesta ja antoivat palautetta Opetan -päivästä.
"How did you solve it?"
"Mikä se sun systeemis on?"
Problem solving is a process in which we have to utilize our knowledge in a new way.
Ongelmanratkaisu on prosessi, jossa ratkaisija joutuu yhdistelemään asioita uudella tavalla.
: Teachers' approaches of guiding problem solving
: Luokanopettaja ongelmanratkaisun ohjaajana
The teacher asking many probing and guiding questions was guiding in an activating way, while the teacher with fewer questions guided in an inactivating way.
Paljon syventäviä ja ohjaavia kysymyksiä esittänyt opettaja toteutti oppilasta aktivoivaa ohjausta, kun taas vähän kysymyksiä kysynyt opettaja ohjasi passivoivalla tavalla.
The purpose of this study is to find out, how teachers guide students during a mathematics problem solving lessons, what kind of questions they ask, and what kind of solutions their students get.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, miten luokanopettajat ohjaavat matemaattista ongelmanratkaisua, millaisia kysymyksiä he ongelmanratkaisutunnin aikana esittävät ja millaisia ratkaisuja oppilaat saavat tunnilla käsiteltyyn ongelmaan.
There was also a connection between the teachers' questions and their guiding-levels.
Myös opettajien esittämillä kysymyksillä ja toteutuneella ohjaamisen tasolla oli yhteys toisiinsa.
According to this study, the guidance appears to affect the students' solutions.
Tutkimuksen perusteella opettajien toteuttamalla ohjauksella näytti olevan vaikutusta oppilaiden ratkaisuihin.
The research reveals that teachers can guide students in different ways.
Tutkimus näytti, että opettajat voivat ohjata oppilaita ongelmanratkaisussa hyvin eri tavoin.
As a conclusion, I discuss what kind of questions would help the teacher to guide in an activating way, which should be the goal according to the constructive learning theory.
Tutkimuksen johtopäätöksenä esittelen mallin siitä, millaisilla kysymyksillä opettaja voi toteuttaa oppilasta aktivoivaa ohjausta, johon mm. konstruktivistisen oppimiskäsityksen mukaan tulisi pyrkiä.
There are several types of questions and ways of guiding.
Kysymyksiä on luonteeltaan erilaisia, samoin ohjaamisen tasoja.
I also studied the structure of the lessons and categorized the answers of the students according to the applied solutions strategies and the obtained results.
Lisäksi tutkimusaineistona käytettiin oppilaiden kirjallisia ratkaisuja, joita luokiteltiin oikeiden ratkaisujen ja käytettyjen ratkaisustrategioiden perusteella.
This is the reason why we need more than merely problem-solving exercises - we need to study, how teachers should guide students during problem-solving lessons.
Tästä syystä pelkkien ongelmatehtävien lisääminen esimerkiksi oppikirjoihin ei riitä ongelmanratkaisutaitojen kehittämiseksi – on lisäksi tutkittava, kuinka opettajien tulisi ohjata ongelmanratkaisua.
The dataset used in this study contained videotaped fourth grade math lessons where the students solved a mathematical problem.
Tutkimusaineistona käytettiin videokuvattuja oppitunteja, joissa neljäsluokkalaiset oppilaat ratkaisivat matemaattista ongelmaa opettajan ohjaamana.
The data analysis was based on a theoretical framework in which the teachers' questions and guidance are categorized.
Videoiden pohjalta litteroitua aineistoa analysoitiin teorialähtöisesti luokittelemalla opettajien esittämiä kysymyksiä, opettajien ohjaamisen tasoja sekä oppituntien rakennetta.
The analysis follows the qualitative research methodology.
Tutkimusaineisto on osa laajempaa ongelmanratkaisuun liittyvää tutkimusta.
Motivation and introduction to the problem, especially how the teachers explained the relevant concepts, seemed to influence the students' work.
Merkitykselliseksi nousi esimerkiksi se, kuinka hyvin tehtävän kannalta oleelliset käsitteet määriteltiin ennen tehtävän tekemistä ja miten opettaja motivoi oppilaita.
The teacher can greatly influence how students' mathematical problem solving process progresses.
Koulussa oppilaiden ongelmanratkaisuprosessin kulkuun vaikuttaa merkittävästi opettaja, joka usein kysymyksillä ohjaa oppilaita tehtävässä eteenpäin.