natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For subjective evaluation of use of amplification in classrooms, thirty three Icelandic teachers, from all educational levels, participated voluntarily with their students (total 791).
Kolmekymmentäkolme islantilaista opettajaa oppilaineen (yhteensä 791) kaikilta koulutusasteilta arvioi äänenvoimistuksen käyttöä luokkahuoneessa.
Various voice symptoms are common among teachers world wide and members of this profession form a major group of voice patients.
Opettajilla ympäri maailman esiintyy paljon äänioireita, ja he muodostavat enemmistön äänipotilaista.
Researchers have stressed how prolonged voice use and external factors such as poor acoustics, high levels of background noise and long distances between a speaker and his listeners can all play a part in harming the voice.
Tutkimustulokset osoittavat, että pitkäaikainen äänenkäyttö sekä sellaiset ulkoiset tekijät kuten tilan huono akustiikka, voimakas taustamelu ja pitkä välimatka kuulijoihin voivat osaltaan olla vahingollisia äänelle.
The results suggest that amplification in classrooms can be ergonomically desirable both for teachers' voices and for students' listening effectiveness.
Sähköinen äänenvoimistus luokkahuoneessa näyttää olevan ergonomisesti suositeltavaa sekä opettajien äänen että oppilaiden kuuntelutehokkuuden kannalta.
With amplification teachers found it easier to talk and experienced less fatigue in the vocal apparatus.
Opettajien oli mielestään helpompi puhua ja he kokivat vähemmän äänenväsymisoireita voimistusta käytettäessä.
Students found it easier to hear the teacher through class chatter and easier to follow the lesson.
Oppilaat ilmoittivat, että heidän oli helpompi kuulla opettajan puhetta ja seurata opetusta.
There was a greater working-day related increase in these parameters which suggests better adaptation to vocal loading.
Työpäivan aikainen kasvu näissä piirteissä oli normaalitilannetta suurempaa äänenvoimistusta käytettäessä, minkä tulkittiin ilmentävän parempaa sopeutumista äänelliseen kuormitukseen.
Voices were also evaluated to sound better with amplification.
Äänet arvioitiin paremmiksi äänenvoimistusta käytettäessä.
The effects of electric sound amplification were studied by comparing fundamental frequency (F0, corresponds to pitch), sound pressure level (SPL, loudness), and spectral characteristics (voice quality) of the voice a) while using amplification and b) without amplification.
Äänenvoimistuksen vaikutuksia tarkasteltiin vertaamalla oppitunnin aikaista puhekorkeutta, voimakkuutta ja äänenlaatua (spektripiirteet sekä kahden äänenkäytön opettajan suorittama kuunteluarvio) normaalitilanteessa ja äänenvoimistusta käytettäessä.
It is, however, important to find the best suited amplification device for each classroom and to provide the teachers with sufficient instructions on how to use it.
Huomiota pitäisi kuitenkin kiinnittää sekä siihen, että laitteisto soveltuu tilaan, jossa sitä käytetään että opettajien riittävään käytönopastukseen.
They read a text in normal conditions while hearing their voices a) amplified and then b) damped.
He lukivat tekstin normaaliolosuhteissa ja sekä voimistetun että vaimennetun kuulopalautteen kanssa.
The results showed that amplified auditory feedback led to a significant decrease in F0 and SPL values and the spectral slope became steeper, indicating less strenuous voice use.
Sähköinen äänenvoimistus laski puhekorkeutta ja voimakkuutta ja jyrkensi spektrin kaltevuutta, mitkä piirteet ilmentävät äänihuulia vähemmän kuormittavaa äänenkäyttöä.
This study addressed one possible solution which may serve to improve teachers' vocal ergonomics and pupils' and students' listening conditions - the use of electric sound amplification in the classroom.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin sähköisen äänenvoimistuksen käyttöä luokkahuoneessa eräänä mahdollisena keinona parantaa opettajien ääniergonomiaa ja oppilaiden kuunteluolosuhteita.
Subjective opinions on the use of amplification in classrooms were gathered from teachers and pupils by using questionnaires.
Opettajilta ja oppilailta kerättiin kyselykaavakkeella tietoa mielipiteistä äänenvoimistuksen käytöstä.
Damping of the auditory feedback had a tendency to lower F0 and SPL.
Myös kuulopalautteen vaimentaminen laski puhekorkeutta ja voimakkuutta.
The questionnaires' results indicated that both teachers and students found amplification beneficial.
Enemmistö opettajista ja oppilaista/opiskelijoista piti sähköistä äänenvoimistusta luokkahuoneessa hyödyllisenä.
Information technology in education is a central point that creates possibilities to use modern learning environments now and in the future society.
Tietoyhteiskuntataitojen osaamisen katsotaan olevan keskeinen uusien oppimisympäristöjen käytön mahdollistava taito nykyhetken yhteiskunnassa ja tulevaisuudessa.
The data collection of this study has been made during 1996­1998, first by structured form, later by theme interview.
Tutkimuksen tiedonkeruu toteutettiin useassa vaiheessa vuosina 1996-1998.
The research of distance education as a pedagogical process is focused on the metacognitive learning skills and the supportive methods of distance education.
Kasvatustieteen lisensiaatti Jorma Saarisen tekemässä tutkimuksessa arvioidaan sekä etäopetusta pedagogisena prosessina ja opettajan ammatillisen kehittymisen tukena että etäopetuksen toteutusta.
Training needs of teachers is great because they had to operate at the same time as support of learning and source of data management.
Nopea tekninen kehitys asettaa kuitenkin opetushenkilöstön valtavan haasteen eteen, koska heidän tulee samanaikaisesti itse opiskella sekä tieto- ja viestintätekniikan peruskäyttötaidot että niiden pedagoginen käyttö.
There have been several projects of great importance in the field of educational technologies and their development, funded by the Ministry of Education in Finland.
Tämän lisäksi tutkittiin opetushallinnon tukemien etäopetushankkeiden toteutusta, ongelmia ja käytännön esteitä ja Opetushallituksen organisoimaan Suomi tietoyhteiskunnaksi -koulutukseen osallistuneiden opettajien ammatillista kehittymistä.
Metacognitive learning skills are emphasized and the tools of distance and self-directive methods will be fully untilized.
Itsenäisen ja itseohjautuvan opiskelun välineet ja menetelmät ovat nopeasti kehittyneet monipuolisiksi tietoverkkoja, tietokoneita ja digitaalisia tietokantoja käyttäväksi välineiden ja menetelmien kirjoksi.
Some had made a great improvement in pedagogical use of new information technology, while others made no significant change.
Onko tietotekniikan pedagoginen käyttö ratkaisu vai tuoko se vain uusia ongelmia?
Distance education as a support for teacher s professional growth can work if there is a well-organised tutoring system and, if the students are able to make reflective discussions in small sosioconstructive groups.
Koulutuksen järjestäjän tulee luoda opiskelulle motivaatiota ylläpitävät puitteet, joissa korostuu erityisesti etäopiskeluryhmän tutorin rooli opintojen ja pienryhmien toiminnan ohjaajana.
The overall results of this case-study suggest that videoconferencing as a tool of distance education is a successful, effective method and can be used in the education process.
Videoetäopetus on käyttökelpoinen suoran etäopetuksen toteutusmuoto, kun se toteutetaan hyväksi koettuja toimintatapoja noudattaen.
The purpose of this case-study is to assess a distance education course from a pedagogical and professional development standpoint.
Tutkimus osoittaa etäopiskelun olevan tehokas tapa erityisesti työn ohessa tapahtuvan opiskelun ja ammatissa kehittymisen tukena.
The evaluation of implementing distance education in this study is based on the reaction and learning factors in addition to Brinkerhoff s standards.
Itsesäätelyvalmiudet nousevat etäopiskelun ja itseohjautuvan tietoverkko-opiskelun ohella menestymisen avaintekijöiksi.
The main result of the research was that distance education and distance learning need well-organised tutoring and guiding systems especially in long-term and challenging education programs.
Näissä korostuvat erityisesti hyvä ennakkosuunnittelu, hyvin organisoitu opintojen ohjaus ja paikallinen ohjattu pienryhmätyöskentely.
There has been an increasing discussion concerning the fact that we are turning into a learning society.
Samalla ovat entistä voimakkaampina nousseet esiin kysymykset, millaiset opetus- ja opiskelumenetelmät ovat oppimisen kannalta tehokkaita.
In this research these skills rise up because distance education is increasingly dependent on information technology.
Keskustelun kärki on lyhyessä ajassa siirtynyt etäopetuksesta tietoverkkoja hyödyntävään eLearning-opiskeluun.
The results of the research have been analysed by SPSS and NUDIST computer programs.
Tutkimusta syvennettiin teemahaastatteluilla, joiden tuloksia analysoitiin laadullisilla menetelmillä.
In this research, a focus is given to the use of videoconferencing a prime tool of distance learning.
Saarisen tutkimus pyrkii osaltaan parantamaan tilannetta tuottamalla empiirisiä tutkimustuloksia opettajien täydennyskoulutuksesta.
Additional analyses were made in reference to projects supported by the Finnish education administration.
Aluksi tehtiin lomakekyselyitä, joista saatuja vastauksia analysoitiin laskennallisilla menetelmillä.
The development of Finnish electrical distribution business today is heavily guided by tightened distribution reliability requirements of the electrical market legislation composed in 2013, which are gradually coming in effect.
Suomen sähköverkkotoiminnan kehitystä ohjaa merkittävästi tällä hetkellä vuonna 2013 laaditun sähkömarkkinalain asteittain voimaantulevat tiukentuneet toimitusvarmuusvaatimukset.
Development of the electrical network calls for large investments, which are funded by the customers of the DSO.
Verkon kehittäminen aiheuttaa sähköverkkoon suuria investointeja, jotka katetaan sähkön loppukäyttäjiltä perittävillä verkkopalvelumaksuilla.
For the operation of the DSOs, a reasonable return is calculated, which limits how much revenue DSOs are allowed to gather during the four-year regulatory period.
Verkkoyhtiöiden toiminnalle lasketaan kohtuullinen tuotto, jota valvotaan neljän vuoden mittaisissa valvontajaksoissa.
Because the DSOs have a natural monopoly position, the business must be regulated, e.g., by determining revenue caps.
Koska sähköverkkoyhtiöt toimivat luonnollisessa monopoliasemassa, täytyy heidän toiminnastaan saatavaa tuottoa valvoa.
This thesis work covers the network value calculation with NAM-calculation-tool (Network asset management), the effect of the network value on the revenue cap’s development and a study of a network construction projects network value and construction characteristics.
Tässä diplomityössä käsitellään sähköverkon arvon laskentaa ja siihen käytettävää Trimble Solutions Oy:n NAM-laskentatyökalua (Network asset management), tarkas-tellaan verkon arvon vaikutusta sähköverkkoyhtiön kohtuullisen tuoton muodostumiseen sekä tut-kitaan verkonrakennusprojektin verkon arvon ja rakennuskustannusten tunnuslukuja.
NAMcalu-lation-tool’s initialization to the DSO was successful, and the NIMcalculation-pilot achieved its objectives and the initialization for everyday use is being considered within the company.
NAM-laskentatyökalu saatiin käyttöönotettua, ja NIM-pilotti saavutti sille asetetut tavoitteet.
Char-acteristics of an individual network construction project are calculated with NIMcalculation-tool.
Yksittäisen verkonrakennusprojektin tun-nusluvut lasketaan työn yhteydessä pilotoitavalla NIM-laskentatyökalulla.
The value of the distribution network is calculated and network component information are examined with a network information system -based (NIS) calculation tool, which is introduced in Keuruun Sähkö Ltd. within this thesis work.
Sähköver-kon arvo lasketaan ja verkon komponenttitietoja selvitetään Keuruun Sähkö Oy:lle työn yhtey-dessä käyttöönotettavalla Trimble Solutions Oy:n verkkotietojärjestelmäpohjaisella laskentatyö-kalulla.
The distribution net-work value has an essential effect on the revenue cap.
Kohtuullisen tuoton muodostumiseen liittyy olennaisesti verkonhal-tijoiden sähköverkon arvo.
In addition, a pilot of Trimble Solutions Ltd. NIMcalculation-tool (Network investment management) is also done within this thesis work.
Lisäksi diplomityön yhteydessä pilotoidaan Trimblen NIM-laskennan (Network investment management) sovellusta, jolla tarkastellaan verkonrakennusprojektin tunnuslukuja.
These reliability requirements have led distribution system opera-tors (DSO) to improve their networks fault tolerance by constructing new parts of the grid with underground cables and moving overhead lines near the roads.
Tiukentuneet vaatimukset ovat ajaneet sähköverkkoyhtiöitä kehittämään oman verkkonsa vikakestoisuutta maakaapeloimalla ja siirtämällä ilmajohtoja teiden viereen, sekä pienentämään asiakkaille jakelukeskeytyksistä aiheutuvaa haittaa tehokkaammalla, enenevässä määrin kaukokäyttöisellä vianrajauksella.
The results of this work were considered to be successful: the value of the distribution network and the characteristics of the network construction project were successfully calculated based on the documented components.
Laskentojen tulosten perusteella todettiin niiden onnistuneen: verkon arvo saatiin lasket-tua verkkotietojärjestelmään dokumentoiduille komponenteille, yksittäisen projektin tunnusluvut saatiin selville, sekä työn yhteydessä tunnistettiin jatkokehitysideoita verkkotietojärjestelmän käy-tön optimointiin ja automatisointiin liittyen.
The theme of this thesis work is set up by examining history of the Finnish distribution business regulation, structure of the distribution grid, regulation methods that are in use, and development of the revenue cap. After this, the network information system, Trimble NIS, used in this thesis work is introduced, and the network value calculation is initialized and executed.
Työn aihetta pohjustetaan tarkastelemalla Suomen sähköverkkoliiketoiminnan valvonnan historiaa, sähköverkon rakennetta, käytössä olevia valvontamenetelmiä sekä kohtuullisen tuoton muodostumista.
The mean age of the subjects was 49.9 years (range 21–64 years).
Osallistujien keski-ikä oli 49,9 vuotta (vaihdellen 21–64 vuoden välillä).
The largest participation of women came from health services (37.3%), and of men from construction and transport (70.4%).
Naisten kohdalla eniten oli edustettuna terveydenhuoltoala (37,3 %) ja miehillä edustetut alat olivat pääosin rakennusala tai kuljetusala (70,4%).
The difference in changes between the groups in RAND 36 in psychosocial functioning was statistically significant.
Rand 36:n ryhmien väliset muutokset psykososiaalisessa toiminnassa olivat tilastollisesti merkitseviä.
Work ability index increased in intervention group and decreased at the same time in control group.
Työkykyindeksi kasvoi interventioryhmässä ja väheni samanaikaisesti kontrolliryhmässä.
CBT is based on the theory that it is not events themselves that upset us, but rather the meanings we give to them.
CBT:n mukaan itse tapahtuma ei aina ole ongelman syynä vaan tapahtumalle antamamme merkitys, mikä muodostuu ajattelumme kautta.
Work ability is strengthened by a meaningful and challenging job in a well-functioning working community.
Työkykyä tukee mielekäs ja sopivan haasteellinen työ hyvin toimivassa organisaatiossa.
All age groups improved their VO2max score during the nine-month intervention.
Kaikki ikäryhmät paransivat VO2max-pisteitään seurantajakson aikana.
In conclusion, work ability can be improved by CBT intervention when it is offered in time, and when participants are motivated and can actively take part in support measures in the group rehabilitation programme.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että työkykyä voidaan parantaa CBT-intervention avulla, kun sitä tarjotaan oikea-aikaisesti, osallistujat ovat motivoituneita, ja he osallistuvat sitoutuneesti koko ryhmäprosessiin liittyvään ohjelmaan.
It has been stated that identifying negative, unhelpful automatic thoughts is the key to understanding clients and overcoming their problems.
On todettu, että negatiivisten automaattisten ajatusten tunnistaminen, auttaa luopumaan negatiivisista ajatuksista, sekä auttaa löytämään ongelmille ratkaisuja.
All items in BBI15 and UWES have been improved, although there was not statistically significant difference between groups.
Kaikkien yksittäisten muuttujien arvot BBI 15- ja UWES-mittareissa olivat parantuneet seurantamittauksessa, vaikka ryhmien välillä ei ollut tilastollisesti merkitsevää eroa.
The intervention was a new model to be carried out near work and home. Questionnaires on perceived work ability were assessed using the work ability index (WAI), health-related quality of life using RAND 36, burnout using the Bergen Burnout Inventory (BBI15), and work engagement using the Utrecht Work Engagement Scale (UWES).
Koettua työkykyä mitattiin työkyky indeksikyselyllä (TKI), elämänlaatua mitattiin elämänlaatumittarilla RAND 36, työuupumusta arvioitiin Bergen Burnout 15 -mittarilla ja työn imua Utrecht Work Engagement -pisteillä, UWES-mittarilla.
There were eight intervention days during four months in every two weeks and a follow-up meeting was nine months after beginning.
Kokoontumispäivät olivat kahden viikon välein ja seuranta toteutui yhdeksän kuukauden kuluttua ohjelman alkamisesta.
This finding suggest that this early rehabilitation produce benefit by improving work ability to participants.
Tämän tutkimuksen tulokset viittaavat siihen, että varhainen kuntoutus tuo hyötyä yksilölle, joka osallistuu varhaiskuntoutukseen.
In assessing work ability, consideration is given to the physical and mental capacity of the person, the working capacity of a person in relation to other tasks of his or her own work or working life.
Työkykyä arvioitaessa huomioidaan henkilön fyysinen ja psyykkinen toiminta- ja työkyky suhteessa omaan työhönsä tai tarjolla oleviin mahdollisiin muihin tehtäviin.
Physical capacity was measured by repeated functional tests, and maximal oxygen consumption by a submaximal bicycle ergometer test.
Fyysistä suorituskykyä mitattiin toiminnallisilla toisto- ja suoritustesteillä ja maksimaalista hapenottokykyä arvioitiin sub-maksimaalisella ergometritestillä.
This early rehabilitation of the municipal employees’ purpose is to maintain and improve employees’ work ability and continue to labour force.
Kuntoutuksen tarkoituksena oli ylläpitää ja edistää osallistujien työkykyä ja mahdollisuuksia toimia ja pysyä työelämässä.
Work ability is based on the physical and psychological ability of people including also attitudes and professional’s skills.
Terveys ja toimintakyky ovat työkyvyn perusta ja siihen liittyy myös työhön kohdistuvat asenteet ja ammattitaito.
Work ability builds on the connection between human physical and psychological resources and the demands of work.
Henkilön työkyky rakentuu muuttuvista fyysisistä ja psyykkisistä voimavaroista, sekä muuttuvan työn vaatimusten välisestä yhteydestä.
Work ability is the sum of many changing elements; for example, physical resources tend to deteriorate with age, while professional skills and experience develop with age.
Esimerkiksi ihmisen fyysiset voimavarat usein heikkenevät iän myötä, kun taas osaamisen ja ammattitaito voivat olla parhaimmassa vaiheessa.
The subjects were recruited from different vocational areas for the intervention programme.
Osallistujat edustivat eri ammatti- ja tuotantoaloja.
The intervention programme was based on cognitive behavioural theory (CBT), which is a goal-oriented and practical approach to problem-solving by changing patterns of thinking or behaviour that helps people to move on in tricky situations and hence change the way they feel.
Interventioryhmän ohjelma perustui kognitiivisbehavioraaliseen teoriaan (CBT), missä toiminta on tavoiteorientoitunutta ja käytännönläheistä.
Both groups filled in the questionnaires at the beginning of the intervention and at the follow-up after nine months, but only intervention group took part in the physical tests.
Molemmat ryhmät vastasivat kaikkiin kyselylomakkeisiin samanaikaisesti intervention alussa sekä lopussa.
A Cognitive-Behavioural Work-Related Program for Early Rehabilitation : A controlled study among municipal employees in Finland
Tämä tutkimus kohdistuu Tampereen kaupungin työntekijöiden uudenlaiseen varhaiskuntoutusinterventioon ja sen tuloksiin yhdeksän kuukauden seuranta-aikana.
The aim of the present study was to compare the causal impact of the programme on an intervention group (n=446), with a control group (n=185) that did not take part in the intervention, with a nine-month follow-up study design.
Lopullinen tutkimusaineisto sisälsi ne vastaajat, joilta oli käytettävissä kattavat vastaukset, 446 kuntoutujaa ja 116 verrokkia.
In the control group, a decrease in WAI was seen.
UWES-mittarin osalta vastaavaa kehitystä tapahtui myös vertailuryhmässä.
In the intervention, the participants worked on their own thoughts, beliefs and attitudes and how they connected to personal behaviour.
Malli tarkastelee automaattisia ajattelutapoja ja niiden merkitystä omalle hyvinvoinnille.
The subjects for the intervention programme were recruited from different vocational areas.
Kuntoutus eli interventio-ohjelma sisälsi kahdeksan kokoontumispäivää.
It also contains the total of 27 individual and pair interviews and two group discussions.
Aineistoon sisältyy myös yhteensä 27 yksilö- ja parihaastattelua sekä kaksi nauhoitettua luottamushenkilöiden ryhmäkeskustelua.
The dissertation consists of four articles and this summary chapter.
Tutkimus rakentuu neljästä tieteellisestä artikkelista ja yhteenveto-osiosta.
The study asks, 1) how is the shop steward’s agency manifested in the daily practices of service work, and how is it realized in the everyday life of the shop stewards 2) what kind of image of trade union activist is being produced in the meanings attached to shop steward action, 3) how is shop steward’s agency attached to gender and other differences?
Väitöskirjassa kysyn, 1) miten luottamushenkilöiden toimijuus ilmenee palvelutyön käytännöissä ja luottamus-henkilöiden arjessa, 2) millaista ammattiyhdistysaktiiviutta luottamushenkilöiden toiminnalleen antamissa merkityksissä rakentuu ja 3) miten PAMin luottamushenkilö-toiminta kiinnittyy työntekijöiden sukupuoleen ja muihin yhteiskunnallisiin eroihin.
The dissertation is positioned theoretically in the fields of feminist employment relations and sociology of work.
Se paikantuu feministisen työelämän suhteiden tutkimuksen ja työn sosiologisen tutkimuksen kentille.
The ethnographic field data was produced in five shop steward courses, one shop steward meeting (call centre work) and three workplaces (retail, warehouse, and cleaning).
Tutkimus on metodologialtaan monipaikkainen etnografia, ja sen aineistona toimii vuosien 2009–2014 aikana viidessä PAMin järjestämässä luottamushenkilö-koulutuksessa, yhdessä puhelinpalvelualan luottamushenkilötapaamisessa ja kolmen luottamushenkilön työpaikalla (varasto, hotellisiivous ja vähittäiskauppa) tuotettu kenttäaineisto.
The dissertation focuses on the daily practices and conditions of shop steward action in the female-dominated low paid private service sector, represented by the Service Union United (PAM).
Tämän väitöskirjan tutkimuskohteena on matalapalkkaisia ja naisvaltaisia yksityisiä palvelualoja edustavan Palvelualojen ammattiliiton (PAM) luottamushenkilötoiminta ja siinä rakentuva ruohonjuuritason ammattiyhdistysaktiivisuus.
It also concentrates on shop steward’s position and interactions with employers and employees.
Luottamushenkilön tehtävässä edellytetään myös palvelualttiutta ja tunnetyötä esimerkiksi neuvottelusuhteiden muodostamisessa työnantajaan.
The results of the study also bring forward the changing conditions of Finnish trade union movement and how the trade union activity in the private services is in flux.
Tutkimuksen läpikulkevana juonteena toimii pohdintani siitä, miten luottamushenkilöiden toimintaedellytykset ja ammattiyhdistysaktiivien toimintaympäristön muutos kytkeytyvät yksityisen palvelusektorin erityispiirteisiin ja muuttuviin työelämän rakenteisiin sekä millaisia kehittämisedellytyksiä ammattiliiton luottamushenkilötoiminnalla on tutkittavien näkökulmasta.