natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moral courage consisted of the following elements: a) advocating the children’s best, b) acting according to one’s moral values, c) intervening in moral shortcomings, d) defending ethical principles and e) being capable to justify actions.
Moraalinen rohkeus muodostui erilaisista tekijöistä, joita olivat: a) lapsen edun puolustaminen, b) omien arvojen ja moraalin mukainen toiminta, c) epäkohtiin tarttuminen, d) eettisten periaatteiden puolustaminen ja e) kyky perustella toimintaa.
Situations that required moral courage could be solved by discussion, asking help from others or using skills and knowledge that one has gained from education and experience.
Moraalista rohkeutta vaativia tilanteita voitiin ratkaista keskustelemalla, muilta apua pyytämällä tai koulutuksen ja kokemuksen tuomalla taidolla.
From science perspective study offers new point of view on moral courage.
Tutkimus tuotti uutta näkökulmaa moraaliseen rohkeuteen.
Moral courage can be fostered by colleagues support, good leadership, ethically committed organization and supporting nurses’ empowerment.
Moraalista rohkeutta voidaan edistää kollegoiden tuella, hyvällä johtamisella, eettisyyteen sitoutuneella organisaatiolla ja tukemalla hoitotyöntekijän voimaantumista.
According to the study moral courage was important in children’s nursing and it was needed in various situations.
Tutkimuksen mukaan moraalinen rohkeus oli lasten hoitotyössä keskeistä ja sitä tarvittiin erilaisissa tilanteissa.
Based on literature review moral courage means acting according to one’s morality and values and it is based on different ethical principles, rules and guidelines.
Moraalinen rohkeus on oman moraalin ja arvojen mukaista toimintaa, jonka perustana ovat erilaiset eettiset periaatteet, säännökset ja ohjeet.
Moral courage is acting and defending what is right and intervening in unethical actions.
Se on oikein toimimista ja oikean puolustamista sekä epäeettiseen toimintaan puuttumista.
The aim of the study is to clarify the concept of moral courage and its manifestation in children’s nursing care owing to some special features in childrens’ care such as children’s developmental level and parents’ presence.
Tavoitteena on selkiyttää moraalisen rohkeuden käsitettä ja rohkeuden ilmenemistä lasten hoitotyössä, koska siinä on omia erityispiirteitä esimerkiksi lapsen kehitystason ja vanhempien tiiviin läsnäolon vuoksi.
Usually nurses acted morally courageously and in an ethical way but occasionally they failed to do so.
Lasten hoitotyössä oli useimmiten toimittu rohkeasti ja eettisesti tilanteen vaatimalla tavalla, mutta aina rohkeus ei kuitenkaan toteutunut.
The target groups were nurses, public health nurses and midwifes with experience in children’s nursing.
Tutkimuksen kohderyhmänä olivat sairaanhoitajat, terveydenhoitajat ja kätilöt, joilla oli kokemusta lasten hoitotyöstä.
The purpose of this study is to describe nurses’, public health nurses’ and midwifes’ views of moral courage in childrens’ nursing and their experiences from situations that demands moral courage.
Tutkimuksen tarkoituksena on kuvailla sairaanhoitajien, terveydenhoitajien ja kätilöiden näkemyksiä moraalisesta rohkeudesta lasten hoitotyössä sekä heidän kokemuksiaan moraalista rohkeutta vaativista tilanteista.
The study applied cross-sectional descriptive research design.
Tutkimus toteutettiin poikittaistutkimuksena käyttäen kuvailevaa tutkimusasetelmaa.
Moral courage should be taught at nursing educational institutions.
Moraalista rohkeutta tulisi sisällyttää perus –ja täydennyskoulutukseen.
Findings from this study may be implemented in nursing education and practical nursing to provide support to act in an ethical way.
Tuloksia voidaan hyödyntää koulutuksen lisäksi käytännön hoitotyössä eettisesti oikean toiminnan tukena.
In this study a child refers to a child patient less than 12 years of age.
Lapsella tutkimuksessa tarkoitetaan alle 12-vuotiasta lapsipotilasta ja hoitotyöllä eri lasten osastoilla sekä avoterveydenhuollossa toteutettua hoitotyötä.
Moral courage in children’s nursing care The subject of this master’s thesis is moral courage in children’s nursing care.
Tämän Pro gradu –tutkielman aiheena on moraalinen rohkeus lasten hoitotyössä.
There is a personal risk of negative consequences when acting in a morally courageous way.
Rohkeasti toimimiseen kuuluu myös henkilökohtainen negatiivisten seurausten riski.
The majority of the participants were female and over 30 years old.
Suurin osa vastaajista oli naisia ja iältään yli 30-vuotiaita.
Places of insecurity concentrate in the city centre.
Turvattomalta tuntuvat paikat keskittyvät kaupungin keskustaan.
In addition, large roads with heavy traffic, intersections, crosswalks and proximity of convenience stores are common places which feel unsafe.
Myös suuret autotiet, risteysalueet, suojatiet sekä kauppojen lähiympäristöt koetaan turvattomina.
My purpose in this research is to examine the places and situations causing insecurity to the people of Turku in the 21st century.
Tutkimukseni tavoitteena on tarkastella turkulaisten mielestä turvattomalta tuntuvia paikkoja heidän kotikaupungissaan.
Security planning is linked with wide trends of privatization, fortification and securitization.
Tarve turvallisuuteen kytkeytyy laajoihin ja vuosikymmeniä vaikuttaneisiin yksityistämisen, turvallistamisen, pelon politisoimisen ja vastuuttamisen trendeihin.
What is needed instead of a more punitive approach, is tolerance towards different ways of living.
Täyteen turvallisuuteen pyrkimisen sijaan tulisikin edistää toleranssin kulttuuria, jossa erilaiset tavat elää ja käyttää kaupunkitilaa hyväksyttäisiin laajemmin.
Traffic, different groups of people and concerns relating to infrastructure are reasons for uneasiness in these places.
Syitä turvattomuuteen ovat vaaralliseksi koettu liikenne, eri ihmisryhmät ja häiriökäytös sekä kaupungin infrastruktuuriin liittyvät seikat.
Points and lines were then aggregated for visualization and further analyzing with hot spot analysis to identify statistically significant clusters, proximity analysis to compare with traffic accident data and overlay analysis with landcover.
Käytettyjä menetelmiä geokoodauksen lisäksi ovat sisällönanalyysi, hot spot -analyysi, etäisyys- ja päällekkäisanalyysit sekä Khiin neliö.
For individuals, the feelings of fear and worry can affect their movement, opportunities, trust and belonging to the community.
Yksilön tasolla turvattomuuden ja pelon kokemukset voivat johtaa oman liikkumisen rajoittamiseen sekä vieraantumiseen muista yhteisön jäsenistä.
Participants do not represent the population adequately and therefore strong generalizations of the data cannot be made.
Tuloksista ei voi siis tehdä yleistyksiä koko Turun väestöön.
Fear in urban space can result in multiple responses not only on individual, but also at the levels of communities and societies.
Turvattomuuden kokeminen kaupunkiympäristössä vaikuttaa yksilöihin, yhteisöihin ja yhteiskuntaan monin tavoin.
Especially the main market square along with the river font of Aurajoki induce insecurity to large number of participants.
Erityisen turvattomilta tuntuvat ydinkeskustassa Kauppatori sekä Aurajoen rannat.
Due to many different reasons causing insecurity, making Turku feel safe for everyone is neither easy nor even possible.
Turvattomuuteen Turussa on monia syitä, eikä turvallisuuden tunteen parantaminen ole yksioikoista.
Open-ended survey results collected by the city of Turku were geocoded manually and analyzed through content analysis to create data to be used in spatial analyses.
Tarkastelen paikkoja Turun kaupungin turvallisuuskyselyn vastausten perusteella geokoodaamillani aineistoilla.
For many participants, fear is less related to their physical and immediate surroundings than their views on what is appropriate behavior in urban space.
Yksilöiden teot muokkaavat kaupunkitilaa, ja pelottavalta tuntuvassa kaupunkitilassa harva viihtyy.
Feelings of insecurity, worry and fear in public urban space are phenomena long recognized and researched, but inadequately reached.
Pelko ja turvattomuus kaupunkitilassa : Asukkaiden kokemuksia Turusta
When planning the teaching of literature and literary concepts, both perspectives, the literary and pedagogical should be accounted for.
Koulujen kirjallisuudenopetusta suunniteltaessa ja kirjallisuustieteellisiä käsitteitä opetettaessa on otettava huomioon niin kirjallisuustieteen kuin kasvatustieteen näkökulma.
In the textbook analysis of my research, I applied content analysis and used the theories of literature studies and the theoretical models of concept learning as a multidimensional process developed by Hans Aebli and Lev S. Vygotsky.
Oppikirjoja tarkastelin soveltamalla niiden arviointiin Lev S. Vygotskin ajatuksia arkikäsitteiden ja tieteellisten käsitteiden opettamisesta ja Hans Aeblin esittämiä teoreettisia malleja käsitteiden opettamisesta ja oppimisesta.
The demands of the use of literary concepts dictated by the curriculum and the matriculation examination are unreasonable, unless a consensus regarding which concepts the students should know can be reached.
Opetussuunnitelman ja ylioppilaskokeen asettama vaatimus käsitteiden käytöstä on kohtuuton, mikäli ei sovita, miten käsitteet määritellään ja mitä käsitteitä kokelaiden oletetaan ylioppilaskokeessa hallitsevan.
The awareness of the <i> ntological categories</i> of everyday concepts and scientific concepts is necessary for successful learning of literary concepts.
Tietoisuus kirjallisuustieteellisten käsitteiden määrittelyn problematiikasta ja arkikäsitteiden ja tieteellisten käsitteiden ontologisista kategorioista on onnistuneen käsitteenoppimisen edellytys.
This lack of clarity was also obviously demonstrated in the matriculation examination: most students did not use the literary term <i>narrator</i> as a scientific concept.
Sama näkyy ylioppilaskoeaineistossa: oppilaat eivät hallitse käsitettä kertoja tieteellisenä käsitteenä.
Ultimately, if the teaching and using of literary concepts remain vague in the textbooks and in the matriculation examination, assessment of students becomes a fundamental question of justice.
Kirjallisuustieteellisten käsitteiden puutteellisen opetuksen oppikirjoissa ja niiden epämääräisen käytön ylioppilaskokeen tehtävänannoissa ja arvioinnissa voi kärjistyneimmillään nähdä oppilaan oikeusturvakysymyksenä
In my research, I investigated how the literary terms of <i>narrator, point of view, subject, theme</i> and <i>motif</i> are taught in the upper secondary school textbooks of Finnish language and literature (n=6).
Tavoitteeni tässä tutkimuksessa oli selvittää, miten kirjallisuustieteellisiä proosa-anayysin käsitteitä opetetaan opetussuunnitelman mukaisissa lukion äidinkielen ja kirjallisuuden oppikirjoissa ja miten hyvin kokelaat hallitsivat kertoja-käsitteen tekstitaidon ylioppilaskokeessa keväällä 2007.
Hence, an ideal pedagogical approach in the teaching of literary concepts requires different kinds of <i>pedagogical discourses</i>.
Kirjallisuustieteelliset käsitteet ovat metakäsitteitä, jotka edellyttävät oppilaiden metakäsitteellisen tietoisuuden ja motivaation hyödyntämistä opetuksessa, jossa olisi sovellettava monipuolisesti eri oppimiskäsitysten parhaita puolia hyödyntäviä lähestymistapoja, erilaisia pedagogisia diskursseja.
In addition, the literary concepts under scrutiny in this study seemed to remain obscure in the textbooks and exercises, because they were not clearly taught as <i>scientific concepts</i>.
Myöskään problematiikkaa, joka aiheutuu kyseisten käsitteiden määrittelyn kirjavuudesta ja käytöstä sekä arkikielen käsitteinä että tieteellisinä käsitteinä, ei oppikirjoissa käsitellä.
According to the <i>National Core Curriculum for Upper Secondary Schools</i> (2003), one of the most important goals in the teaching of literature is to develop students’ ability to analyse narratives so that they are able to use the necessary concepts of literary analysis.
Samalla pohdin, minkälainen kirjallisuustieteellinen käsitteistö palvelisi tekstianalyysin opetusta koulussa, koska Lukion opetussuunnitelman perusteet 2003 ja äidinkielen ylioppilaskoe edellyttävät äidinkielen ja kirjallisuuden opetukselta ja oppilailta käsitteiden käyttöä.
Cathepsin K (CatK) is a potent protease found in fetal lungs, degrading collagen and elastin.
Katepsiini K on voimakas keuhkoista löydetty proteaasi, joka hajottaa kollageenia ja elastiinia.
First we measured CatK protein levels in repeated tracheal aspirate fluid samples from 13 intubated preterm infants during the first two weeks of life.
Mittasimme katepsiini K:n pitoisuuksia toistetusti otetuista suurten ilmateiden imulimanäytteistä 13 vuorokauden ajalta kolmeltatoista hengityskonehoidetulta ennenaikaiselta vastasyntyneeltä lapselta.
Chronic lung diseases, specifically bronchopulmonary dysplasia (BPD), are still causing mortality and morbidity amongst newborn infants.
Katepsiini K, keuhkojen kehitys ja vastasyntyneen krooninen keuhkovaurio Vastasyntyneen krooninen keuhkovaurio (BPD) on edelleen merkittävä hoidollinen ongelma ennenaikaisesti syntyneillä lapsilla.
In hyperoxia-exposed newborn mice CatK deficiency resulted in increased number of pulmonary foam cells, macrophages and amount of reduced glutathione in lung homogenates indicating intensified pulmonary oxidative stress and worse pulmonary outcome due to CatK deficiency.
Lisähapessa poistogeenisillä hiirillä pelkistetyn glutationin määrä oli lisääntynyt oxidatiivisen stressin merkkinä.
Finally, we showed that the expression of macrophage scavenger receptor 2 (MSR2) mRNA was down-regulated in oxygen-exposed CatK-deficient mice analyzed by microarray analysis.
Neljännessä osatyössä totesimme myös hapessa hoidetuilla poistogeenisilla hiirillä macrophage scavenger receptor 2:n (MSR2) –lähetti-RNA:n tuotannon vähentyneen keuhkoissa.
Besides collagen degrading and antifibrotic function of CatK in the lungs, it is obvious that CatK may affect macrophage activity and modify oxidative stress response.
Katepsiini K:lla on mahdollisesti antifibroottisten ominaisuuksien lisäksi vaikutusta makrofagien aktiivisuuteen ja happiradikaalien käsittelykykyyn.
The amount of CatK at 9-13 days was low in infants developing chronic lung disease.
Totesimme katepsiini K:n erityksen alentuneen kroonisen keuhkovaurion kehittäneillä 9-13 vuorokauden kohdalla.
In conclusion, pulmonary proteases, specifically CatK, have distinct roles in lung homeostasis and injury development, and although suggested, broad range inhibition of proteases may not be beneficial in newborn lung injury.
Keuhkovauriomalleissa on viime aikoina todettu proteaasiaktiviteetin muutoksia, jotka saattavat olla haitallisia keuhkojen kehittymiselle, mutta proteaasien rooli keuhkojen kehittymisessä on vielä epäselvä.
In the presence of pulmonary risk factors, like high oxygen exposure, low amount of CatK may contribute to aggravated lung injury while sustained or slightly elevated amount of CatK may even protect the newborn lungs from excessive injury.
Katepsiini K:n puutos vaikuttaisi johtavan pahenevaan keuhkovaurioon kun taas lisääntynyt määrä saattaa jopa suojella vauriolta.
Consequently, we studied CatK mRNA expression in oxygen-exposed wild-type (WT) rats at postnatal day (PN) 14 and found decreased pulmonary mRNA expression of CatK in whole lung samples.
Kolmannessa osatyössä tutkimme katepsiini K:n ylituotannon vaikutuksia ja totesimme 14 vuorokauden kohdalla periferisesti keuhkorakkuloiden koon kasvaneen huoneilmassa hoidetuilla hiirillä.
While hyperoxic exposure inhibited alveolarization and resulted in enlarged airspaces in wild-type mice, these changes were significantly milder in CatK overexpressing mice at PN7.
Huoneilmassa Katepsiini K:n suhteen poistogeenisilla hiirillä seitsemän vuorokauden kohdalla keuhkorakkuloiden seinämät olivat normaalia ohuemmat.
We hypothesized that CatK may be an important modulator of chronic lung injury in newborn infants and neonatal mice.
Katepsiini K vaikuttaa keuhkojen kehitykseen syntymän yhteydessä ja saattaa olla merkittävä tekijä kroonisen keuhkovaurion synnyssä muiden riskitekijöiden, kuten happivaurion yhteydessä.
Our results demonstrate that CatK seems to participate in normal lung development and its expression is altered during pulmonary injury.
Tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia katepsiini K:n merkitystä/osuutta keuhkojen kehitykseen ja keuhkoissa tapahtuviin rakenteellisiin muutoksiin korkean happipitoisuuden aiheuttamassa keuhkovauriomallissa hiirillä.
It was found in study III that, the risk for organic memory/brain disorder was higher in cancer survivors in both age groups (0-19 and 20-34 years at diagnosis) than in their siblings and elevated HRs for mood disorders were found in females (both age groups).
Riski aivojen orgaaniseen-/muistisairauteen havaittiin olevan suurentunut molemmissa tutkituissa ikäryhmissä (0-19 ja 20- 34-vuotiaana syöpädiagnoosin saaneet) ja naisilla havaittiin kaikissa ikäryhmissä enemmän mielialamuutoksia sekä masennuslääkeostoja kuin verrokeilla.
Aims and methods: In order to reveal the psychosocial outcomes of childhood and AYA cancer survivors, four national, registry-based studies were conducted.
Tutkimuksen tarkoitus ja metodit: Lapsena ja nuorena aikuisena syövän sairastaneiden psykososiaalisen selviytymisen tutkimiseksi, teimme neljä retrospektiivistä, kansallisiin rekisteritietoihin perustuvaa analyysiä.
The following study aimed to determine, whether the modifications made to the acceptance guidelines of military service have altered childhood cancer survivors’ enlistment rates, and how well the enlisted survivors perform in the physical fitness and cognitive tests as compared to healthy controls.
Seuraavassa osatyössä selvitettiin, ovatko muuttuneet terveystarkastusohjeet lisänneet lapsena syövän sairastaneiden sisäänottomääriä varuspalvelukseen, ja miten syövän sairastaneet suoriutuvat armeijan fyysisissä sekä kognitiivisissa testeissä.
Conclusions: Childhood BT and leukemia/NHL survivors seem to require special educational support after their cancer treatments, and since childhood cancer survivors are at risk for premature retirement, adequate social support should be provided.
Johtopäätökset: Lapsena aivokasvaimen tai leukemian/NHL:n sairastaneet saattavat tarvita tuen tarpeen kartoitusta kouluiässä, ja lapsena syövän sairastaneiden riittävän sosiaalinen tuen järjestäminen on tärkeää, jotta varhainen eläköityminen voidaan ehkäistä.
However, the risk for unemployment was not increased, but early retirement was more common in comparison to the general population.
Sen sijaan lapsena syövän sairastaneilla ei havaittu suurentunutta riskiä työttömyyteen, mutta riski varhaiseen eläköitymiseen oli selvästi suurentunut kaikissa syöpäryhmissä.
Cancer survivors need to receive structured and supportive follow-up.
Syövän sairastaneet tarvitsevat strukturoitua seurantaa, ja tehokkaiden tukimuotojen löytämiseksi tarvitaan lisää tutkimustietoa.
There is a need for aftercare psychological support, especially for female childhood and AYA cancer survivors.
Etenkin tytöt ja naiset tarvitsevat psykologista tukea sairastetun syövän jälkeen.
Background: Since the number of childhood and adolescent/young adult (AYA) cancer survivors is increasing due to improved survival rates, the incidence of cancer associated late-effects has also increased.
Psykososiaalinen selviytyminen nuorena sairastetun syövän jälkeen Tausta: Lapsena ja nuorena aikuisena syövän sairastaneiden määrän kasvaessa myös syövän aiheuttamien myöhäisvaikutusten ilmaantuvuus on lisääntynyt.
The exemption rate from military service of cancer survivors was found to be significantly higher than that of population controls, but in general terms, the enlisted survivors coped well with their military training.
Lapsena sairastettu syöpä oli yhä merkittävä armeijaan pääsyn hylkäyssyy, mutta palvelukseen otetut syövän sairastaneet suoriutuivat pääosin hyvin armeijapalveluksessa.
In two studies, psychiatric outcomes of childhood and young adult cancer patients were examined by assessing Hospital Discharge Register and Drug Purchase Register to determine late psychiatric morbidity as well as and frequencies of antidepressant purchases by cancer patients as compared to siblings.
Kahdessa viimeisessä osatyössä tutkittiin lapsena ja nuorena aikuisena syövän sairastaneiden psykiatrista sairastuvuutta (HILMO-rekisterin psykiatriset diagnoositiedot) sekä masennuslääkeostotietoja (Lääkeostorekisteri) sisarusverrokkeihin nähden.
In the first study, educational and social outcomes of childhood cancer survivors were examined in comparison with age-matched population controls.
Ensimmäisessä osatyössä tutkittiin lapsena syövän sairastaneiden peruskoulun jälkeistä koulutusta ja sosiaalista selviytymistä.
Results: There was an elevated proportion of survivors with no further education after comprehensive school in all three main diagnostic groups (brain tumors (BT), solid tumors (ST), leukemias/non-Hodgkin lymphomas (NHL).
Tulokset: Lapsena syövän sairastaneista suurempi osa jäi ilman peruskoulun jälkeistä koulutusta väestöverrokkeihin nähden.
Procedures were performed between 2005 and 2014 at the Turku University Hospital in Finland.
Leikkaukset oli tehty Tyksissä vuonna 2005¬─2014.
Advanced age (≥60 years) is not associated with an increased risk of postoperative complication in breast reduction surgery: a comparative study of 756 patients
Korkeampaan ikään ei liity suurempaa postoperatiivisten komplikaatioiden riskiä rintojen pienennyskirurgiassa: 756:n potilaan vertaileva tutkimus
Patients were divided into two groups on the basis of age: women ≥60 years old (122 patients) and women <60 years old (634 patients).
Vanhempien, vähintään 60-vuotiaiden, ryhmä koostui 122 potilaasta, kun taas nuorempien, alle 60-vuotiaiden, ryhmä 634 potilaasta.
An institutional review board-approved retrospective cohort study was performed and a total 756 patients were included in this study.
Retrospektiivisessa tutkimuksessa tarkasteltiin 756:n rintojen pienennysleikkauksessa käyneen potilaan tietoja.
Few studies have been published regarding advanced age as risk factor and conclusions have been controversial.
Nyt tehdyn tutkimuksen tarkoitus oli selvittää iän vaikutus leikkauksen jälkeisiin komplikaatioihin, sillä aiheesta on ilmestynyt vain muutamia julkaisuja ja tulokset ovat olleet hajanaisia.
However, the only significant difference among minor complications (Clavien-Dindo grade I) was the fat necrosis occurrence in elderly patients (8.20% vs. 3.63%, p=0.032), which did not require any procedures and was treated conservatively.
Komplikaatioiksi luokiteltiin haavan avautuminen, pinnallinen ja syvä haavainfektio, hematooma, serooma, rasva- ja nänninekroosi, leikkauksen jälkeinen verenvuoto, arpeutuminen, epäsymmetria ja koirankorvamuodostus.
As the population ages, the number of elderly patients suffering from macromastia increases and furthermore the number of patients that could benefit from reduction mammoplasty grows.
Iäkkäämmillä potilailla oli tutkimustulosten mukaan enemmän pitkäaikaissairauksia, leikkausajat olivat pidempiä ja poistettujen rintaleikkeiden paino oli suurempi alle 60-vuotiaiden potilaiden ryhmään verrattuna.
Therefore, it is important to find out whether advanced age might be a complication risk.
Kaiken kaikkiaan korkeampaan ikään ei kuitenkaan liittynyt suurempaa postoperatiivisten komplikaatioiden riskiä.
Based on our results advanced age (≥60 years) is not associated with overall worse outcomes in patients undergoing reduction mammoplasty.
Niinpä potilaan leikkauskelpoisuutta arvioitaessa pelkän iän ei tulisi olla este leikkaukselle, vaan tärkeämpää olisi arvioida potilaan riskitekijöitä kokonaisuutena.
We did not detect any significant difference in late complications or reoperation rates.
Suurentuneeseen komplikaatioriskiin on aiemmin liitetty korkea BMI, tupakointi, poistetun rintaleikkeen suuri koko ja korkea ikä.
The data were analyzed through content analysis.
Aineisto analysoitiin sisällönanalyysillä.
On the whole, factors strengthening and weakening vaccination were the opposite of each other.
Vahvistavat ja heikentävät tekijät olivat pääosin toistensa vastakohtia.