natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A SilviScan device was used to measure the data set from five Norway spruce (Picea abies) and five Scots pine (Pinus sylvestris) trunks.
Mittaukset tehtiin viidestä kuusesta (Picea abies) ja viidestä männystä (Pinus sylvestris) SilviScan laitteella.
Controlling is understood as any procedure which yields raw material classes with distinct properties and small internal variation.
Kontrolloinnilla tarkoitetaan mitä tahansa prosessia tai menetelmää puuraaka-aineen jakamiseksi luokkiin, joiden ominaisuuksissa on merkittäviä eroja ja pieni sisäinen vaihtelu.
The study indicates that there is considerable variation in viscoelastic properties within tree species, but unfortunately, the viscoelastic properties of important raw material lots such as top pulpwood or sawmill chips are not known.
Tutkimus osoittaa puuaineen viskoelastisissa ominaisuuksissa olevan laajaa vaihtelua puulajin sisällä, mutta valitettavasti sellaisten merkittävien raaka-aineluokkien kuten latvakuitupuun ja sahanhakkeen viskoelastisia ominaisuuksia ei tunneta.
Variation in tracheid cross-sectional dimensions and wood viscoelasticity extent and control methods
Trakeidien poikkileikkausdimensioiden ja puun viskoelastisuuden vaihtelu laajuus ja kontroillointimenetelmät
Viscoelastic properties of wood depend mainly on lignin, but also on microfibrillar angle, width of cellulose crystals and tracheid cross-sectional dimensions.
Puun viskoelastiset ominaisuudet riippuvat pääasiassa ligniinistä, mutta siihen vaikuttavat myös mikrofibrillikulma, selluloosakiteiden leveys ja trakeidien poikkileikkausdimensiot.
The distributions of these species are somewhat different, but from a practical point of view, the differences are probably of minor importance.
Käytännön kannalta jakaumien eroilla ei todennäköisesti ole suurta merkitystä.
The controlling of tracheid cross-sectional dimensions can be done most efficiently with methods that can separate fibres into earlywood and latewood.
Trakeidien dimensioita voidaan kontrolloida tehokkaimmin menetelmillä, jotka erottelevat kuidut kevätpuuhun ja kesäpuuhun.
Wood viscoelasticity affects energy consumption in mechanical pulping, and is thus an interesting control target when improving energy efficiency of the process.
Puun viskoelastisuus vaikuttaa energiankulutukseen mekaanisessa massanvalmistuksessa, joten tavoiteltaessa massanvalmistuksen energiankulutuksen alentamista se on lupaava kontrolloitava suure.
Sorting of logs or partitioning of logs into juvenile and mature wood were markedly less efficient control methods than fractionation of fibres.
Tukkien lajittelu tai tukin jakaminen nuorpuuhun ja aikuispuuhun olivat simulaatioiden mukaan huomattavasti tehottomampia menetelmiä.
Tracheid cross-sectional dimensions, i.e., cell wall thickness and radial and tangential diameters can be controlled with methods such as sorting wood into pulpwood and sawmill chips, sorting of logs according to tree social status and fractionation of fibres.
Trakeidien poikkileikkausdimensioita, eli soluseinämän paksuutta sekä säteen ja tangentin suuntaisia läpimittoja, voidaan kontrolloida esimerkiksi lajittelemalla raaka-ainetta kuitupuuhun ja sahanhakkeeseen.
The simulation results indicate that the sawmill chips and top pulpwood assortments have quite similar cross-sectional dimensions.
Simulaatioiden mukaan sahanhakkeen ja latvakuitupuun poikkileikkausdimensiot ovat melko samanlaiset.
To improve properties and economy of printing papers, controlling of tracheid cross-sectional dimensions and wood viscoelasticity are examined in this study.
Tässä työssä tutkitaan painopapereiden ominaisuuksien ja taloudellisuuden parantamista trakeidien poikkileikkausdimensioita ja puun viskoelastisuutta kontrolloimalla.
A literature study was made to evaluate the possibility of using viscoelasticity in controlling.
Viskoelastisuuden käyttöä kontrolloinnissa tutkittiin kirjallisuuskatsauksen avulla.
Norway spruce and Scots pine are on average also relatively similar in their cross-sectional dimensions.
Kuusen ja männyn poikkileikkausdimensiot ovat keskimäärin samanlaiset, mutta dimensioiden jakaumat poikkeavat hieman toisistaan.
The ozone transfer between atmosphere and vegetation.
Otsonin kulkeutuminen ilmakehän ja kasvillisuuden välillä.
A study on Scots pine in the field
Tutkimus metsämännysta kenttäoloissa
The discussion covers the methodological developments of this study, the relevance of the different controlling factors of ozone flux, the partition amongst its component, and the possible mechanisms of non-stomatal uptake.
Väitöskirjassa pohditaan otsonivuon mittauksen metodologiaa, eri tekijöiden merkitystä otsonivuon suuruuden määräytymisessä, vuon jakautumista eri komponentteihin ja mahdollisia mekanismeja joilla otsoni tuhoutuu ennen joutumistaan ilmarakoon ja solukkoon.
Improvement in the knowledge of these processes benefits the prediction of both atmospheric removal of O3 and its impact on vegetation.
Tämän tapahtumaketjun tunteminen auttaa arvioimaan otsonin haitallisia vaikutuksia kasvien elintoiminnoille.
Ozone is also a greenhouse gas and its abundance is relevant to global warming.
Otsoni on kaasu jonka pitoisuudet ympärillämme ovat pieniä, mutta ihmistoiminnan seurauksena kohoamassa maailmanlaajuisesti.
In addition, the analyses made use of simultaneous CO2 and H2O exchange, canopy-scale O3, CO2 and H2O exchange, foliage surface wetness, and environmental variables.
Vuomittaukset voidaan kytkeä samanaikaisiin muutoksiin esimerkiksi lämpötilassa tai kosteudessa, ja myös kasvin fysiologiseen tilaan.
Enclosure gas-exchange techniques such as those commonly used for the measure of CO2 and water vapour can be applied to the measure of ozone gas-exchange in the field.
Samankaltainen menetelmä on laajalti käytossä mitattaessa kasvien yhteytystä ja hengitystä hiilidioksidinvaihdon avulla.
This thesis analysed the controlling processes of the transfer of ozone at the air-plant interface.
Ensimmäisenä kehitettiin menetelmä, jolla kasvien otsoninvaihtoa voidaan mitata.
All data was gathered at the SMEAR measuring station (southern Finland).
Tämän tutkimuksen aineisto kerättiin Helsingin yliopiston Metsäekologian ja Fysikaalisten tieteiden laitosten yhteisellä SMEAR II mittausasemalla Hyytiälässä.
The results seem to suggest ozone would be reacting at the foliage surface and the reaction rate would be mediated by the presence of surface wetness.
Otsonin jatkuvasti vaihtelevat reaktiot kammion pintamateriaalien kanssa häiritsivät kuitenkin mittauksia, joten näitä häiriötä oli tarpeen seurata jatkuvasti ja ottaa ne huomioon vuolaskelmissa.
The interaction of the lower troposphere with vegetated landscapes results in O3 being removed from the atmosphere by reactions that lead to the oxidation of plant-related components.
Yksi tapa saada tietoa kasvin ja ilman ainesosasten vuorovaikutuksista on oksan sulkeminen kammioon jossa oleven kaasujen pitoisuusmuutoksia voidaan mitata.
Ozone (O3) is a reactive gas present in the troposphere in the range of parts per billion (ppb), i.e. molecules of O3 in 109 molecules of air. Its strong oxidative capacity makes it a key element in tropospheric chemistry and a threat to the integrity of materials, including living organisms.
Otsoni reagoi kaikkien materiaalien kanssa -seinien maalipinnoista keuhkorakkuloiden sisäkerroksiin, ja myös kasvien lehtisolukoiden kanssa.
This obstacle to stomatal diffusion happens only under certain conditions, which include a very low presence of reaction sites in the mesophyll, an extremely strong sink located on the outer surfaces or stomatal pore.
Pitkälle automatisoitu mittausasema sijaitsee keskellä mäntymetsää, ja siellä mitataan jatkuvatoimisesti monia ilmakehän, puiden ja maaperän toimintaa kuvaavia tekijöitä.
Knowledge and control of O3 levels are an issue in relation to indoor air quality, building material endurance, respiratory human disorders, and plant performance.
Siksi on tärkeää tietää, millaisia otsonipitoisuuksia eläinten ja kasvien hengitysilmassa on, ja miten paljon vahinkoa nämä pitoisuudet saavat aikaan.
The analysis of the field measurements in this study show that the flux of ozone to the Scots pine foliage is generated in about equal proportions by stomatal and non-stomatal controlled processes.
Mittauksissamme havaittiin, että vain noin puolet siitä otsonista joka ilman ja lehden välisissä reaktioissa on osallisena, päätyy lehden sisälle.
The highest uptake into the interior of the foliage happens at large stomatal apertures, provided that scavenging reactions located near the stomatal pore are weak or non-existent.
Jotta otsoni aiheuttaisi kasville haittaa, sen täytyy kulkeutua lehden sisäosiin lehden pinnalla olevien aukkojen, ilmarakojen kautta.
Alternative mechanisms were discussed, including nocturnal stomatal aperture and emission of reactive volatile compounds.
Tästä on usein seurauksena muutoksia jotka muistuttavat ennenaikaista vanhenemista, ja aiheuttavat kliinisiä vaivoja ihmisille ja sadon menetyksiä viljelykasveille.
The prediction of the total flux could thus be based on a combination of a model of stomatal behaviour and a model of water absorption on the foliage surfaces.
Viime kädessä tätä tietoa voidaan käyttää säätelemään ihmistoiminnasta, esim. liikenteestä ja teollisuuspäästöistä aiheutuvaa saastumista.
The results revealed a high variation in fire-induced spectral changes depending on the pre-fire greenness of burnt area.
Tutkimuksen tulokset paljastivat suurta vaihtelua tulipalojen aiheuttamissa heijastussäteilyn muutoksissa riippuen palaneen alueen vehreydestä ennen tulipaloa.
It was concluded that this variation needs to be taken into account in change detection based burnt area mapping algorithms in order to maximize the potential of medium resolution satellite data.
Johtopäätöksenä todettiin että keskiresoluutioisten satelliittikuvien koko potentiaalin hyödyntämiseksi paloalueiden kartoituksessa tämä vaihtelu tulisi ottaa huomioon paloalueiden havainnointialgoritmeissa jotka perustuvat heijastussäteilyn muutosten seurantaan.
The suitability of medium resolution data for burnt area mapping in wetlands is important since recently Southeast Asian wetlands have become a major point of interest in many fields of science due to yearly occurring wild fires that not only degrade these unique ecosystems but also create regional haze problem and release globally significant amounts of carbon into the atmosphere due to burning peat.
Vuosittaiset tulipalot eivät ainoastaan heikennä näitä ainutlaatuisia ekosysteemejä vaan lähinnä palavan turpeen johdosta myös aiheuttavat pahoja alueellisia savusumuongelmia ja vapauttavat maailmanlaajuisesti merkittäviä määriä hiilidioksidia ilmakehään.
Burnt area mapping in humid tropical insular Southeast Asia using medium resolution (250-500m) satellite imagery is characterized by persisting cloud cover, wide range of land cover types, vast amount of wetland areas and highly varying fire regimes.
Laaja valikoima erilaisia maankäyttöluokkia, pilvisyys ja kosteikkoalueiden suuri määrä luovat erityispiirteet paloalueiden kartoitukselle Kaakkois-Aasian saariston kostean troppisissa olosuhteissa keskiresoluutioisilla (250m-500m) satelliittikuva-aineistoilla.
In general, medium resolution burnt area mapping was found to be usable in the wetlands of insular Southeast Asia, whereas in other areas the usability was seriously jeopardized by the small size of burn scars.
Muilla alueilla sen sijaan paloalueiden pieni koko uhkasi vakavasti sen käyttökelpoisuutta.
The objective of this study was to deepen understanding of three major aspects affecting the implementation and limits of medium resolution burnt area mapping in insular Southeast Asia: 1) fire-induced spectral changes, 2) most suitable multitemporal compositing methods and 3) burn scars patterns and size distribution.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli syventää ymmärrystä keskiresoluutioisen paloaluekartoituksen toteutukseen ja rajoituksiin Kaakkois-Aasian saaristossa vaikuttavista tekijöistä.
Therefore, super-resolution technique was not considered to be applicable to regional level burnt area mapping in insular Southeast Asia.
Paloalueiden muoto- ja kokojakauman analyysiin sekä käytännön testeihin perustuen keskiresoluutioinen paloalueiden kartoitus todettiin käyttökelpoiseksi Kaakkois-Aasian saariston kosteikkoalueilla.
Finally, super-resolution MODIS images were tested but the test failed to improve the detection of small scars.
Tähän ajatukseen perustuvaa paloalueiden kartoitusta myös kokeiltiin aineistoilla jotka oli tutkimuksissa todettu parhaiten tarkoitukseen sopiviksi.
The main fieldwork methods included interviews with open-ended questions and observation of people and the environment.
Kenttätyön pääasiallisiin menetelmiin kuuluivat avoimiin kysymyksiin pohjautuvat haastattelut sekä ympäristön ja ihmisten havainnointi.
Furthermore, it was suggested that increased planting of trees on homesteads would be supported by an easy availability of tree seedlings.
Sen lisäksi ehdotettiin, että maanviljelijöiden puiden istuttamista tuettaisiin taimien helpolla saatavuudella.
The study adopted the definition of land degradation as proposed by the United Nations Convention to Combat Desertification (UNCCD), which describes land degradation as reduction or loss the biological or economic productivity and complexity of land in arid, semi-arid and dry sub-humid areas.
Tutkimuksessa ymmärrettiin maa-alueen köyhtyminen samoin kuin se on määritelty YK:n aavikoitumissopimuksessa(United Nations' Convention to Combat Desertification), jossa se on määritelty maan biologisen tai taloudellisen tuoton ja kompleksisuuden menetykseksi tai vähentymiseksi kuivilla, puoli-kuivilla ja kuivilla puolikosteilla alueilla (dry sub-humid areas).
The study found that the environmental impact of the rural women's activities varied and was normally limited.
Naisten toiminnan ympäristövaikutukset vaihtelivat eri naisten kesken ja olivat yleisesti ottaen rajalliset.
Therefore, an environmental programme in the area was suggested to include technical measures to increase the productivity of croplands, opportunities for income generation and readiness to co-operate with other programmes to improve the local people's abilities to maintain their livelihoods.
Tästä syystä ympäristöä kunnostavan ohjelmaan ehdotettiin otettavaksi mukaan teknisiä toimenpiteitä viljelymaiden tuottavuuden lisäämiseksi, mahdollisuuksia ansaita myyntituloja ja valmiutta tehdä yhteistyötä muiden sellaisten kehitysohjelmien kanssa, jotka keskittyvät paikallisten ihmisten hyvinvoinnin lisäämiseen ja toimeentulon turvaamiseen.
Women, environmental changes and forestry-related development : gender-affected roles of rural people in land degradation and environmental rehabilitation in a dry region of Sudan
Naiset, ympäristön muuttuminen ja metsävarojen hoitoon liittyvä kehitys Sudanissa : sosiaalinen sukupuoli sekä maaseudun väestön roolit kuivan maa-alueen köyhtymisessä ja sen kunnostamisessa
In addition, it became apparent that the local land users, and women in particular, needed to allocate their labour to maintain the immediate livelihood of their families and were not motivated to allocate their labour solely for environmental rehabilitation.
Tutkimuksesta ilmeni myös, että paikallisten ihmisten ja erityisesti naisten on suunnattava työvoimansa siihen, että heidän perheidensä välitön toimeentulo turvataan, eivätkä he täten ole motivoituneita uhraamaan aikaa ja vaivaa pelkästään ympäristöä kunnostavaan toimintaan.
In order to protect the environment and alleviate the women's work burden, the introduction of fuel-saving stoves was also suggested.
Ympäristön suojelemiseksi ja naisten työtaakan helpottamiseksi ehdotettiin myös polttopuuta säästävien liesien sisällyttämistä ympäristöohjelmaan.
Nevertheless, the exact occurrence, scale and local significance of land degradation in the area is still unclear.
Maa-alueiden köyhtymisen tarkka esiintyminen, laajuus ja paikallinen merkitys tutkimusalueella on kuitenkin edelleen epäselvää.
Whether a large-scale reduction of cropland productivity had occurred in the farmers' croplands remained, however, unclear.
Se, kärsivätkö alueen viljelymaat laajamittaisesta köyhtymisestä jäi kuitenkin epäselväksi.
Nonetheless, from the point of view of the existing social structures, women's active participation in a community-based environmental programme would be rather natural, particularly among the farmer women who had already formed a women's group and participated in communal decision making.
Naisten aktiivinen osallistuminen yhteisöpohjaiseen ympäristöohjelmaan olisi kuitenkin luontevaa varsinkin tutkituille maanviljelijänaisille, jotka olivat jo muodostaneet naisten ryhmän ja osallistuneet yhteisönsä päätöksentekoon.
The people studied described that environmental changes, such as reduced vegetation cover and cropland production, had complicated the maintenance of their livelihoods in the study area.
Tutkittavat ihmiset painottivat, että ympäristön muutokset kuten vähentynyt kasvillisuus ja viljelymaiden alentunut tuotantokyky, olivat vaikeuttaneet heidän toimeentuloaan tutkimusalueella.
An Environmental programme would need to acknowledge that improving rural people's well-being and maintaining their livelihood in the study area requires development and co-operation with various sectors in Sudan.
Ympäristöohjelman tulisi kuitenkin tunnustaa myös se, että ihmisten hyvinvoinnin kehittäminen ja toimeentulon turvaaminen tutkimusalueella edellyttää usean sudanilaisen yhteiskunnan sektorin mukana oloa.
The dry study area in Sudan, South of the Sahara, has been the subject of land degradation or desertification discussions since the 1970s, and other studies have been also conducted to assess the degradation in the area.
Puolikuiva tutkimusalue oli Sudanissa Saharan eteläpuolella, jossa ympäristön muutoksia ja aavikoitumista on tutkittu 1970-luvulta lähtien.
The women's most significant environmental impact resulted from their cutting of trees, which was likely to contribute, at least in some places, to land degradation, affecting the environment together with climate and livestock.
Naisten toiminnan merkittävin ympäristövaikutus oli seurausta siitä, että he hyödynsivät alueen puita, mikä todennäköisesti vaikutti varsinkin tietyillä paikoilla tutkimusaluetta, yhdessä ilmaston ja alueella laidunnettujen eläinten kanssa, maa-alueen köyhtymistä lisäävästi.
Planting trees on common property land was, however, perceived as extremely demanding in the study area, due to scarcity of such land.
Puiden istuttamista ei-yksityiselle, yleiselle maalle pidettiin kuitenkin erittäin vaikeana, koska alueella on pulaa tällaisesta maasta.
The findings further suggested that an inadequate availability of food was the most critical problem in the study area.
Haastattelujen mukaan suurin ongelma tutkimusalueella oli ruuan riittämättömyys.
The purpose of the present study was to increase understanding of the interaction of rural people and, specifically, women with the environment in a dry area in Sudan.
Tutkimuksen päämääränä oli lisätä ymmärrystä siitä millaisessa vuorovaikutuksessa ihmiset olivat ympäristönsä kanssa tutkimusalueella Sudanissa.
The Convention perceives desertification as land degradation.
Sopimuksessa termi aavikoituminen (desertification) määriteltiin myös tarkoittamaan maa-alueen köyhtymistä.
The study that included both nomadic pastoralists and farmers aimed at answering two main research questions, namely: What kinds of roles have the local people, and the women in particular, had in land degradation in the study area and what kinds of issues would a gender-sensitive, forestry-related environmental rehabilitation intervention need to consider there?
Siinä etsittiin vastauksia kahteen pääasialliseen kysymykseen: Mikä oli ollut paikallisten ihmisten, erityisesti naisten osuus ympäristön muutoksissa sekä millainen olisi alueelle sopiva sosiaalisen sukupuolen (gender) huomioonottava, ympäristön kunnostamiseen ja metsänhoitoon liittyvän ympäristöohjelma?
The theoretical framework conceptualised the rural population as land users whose choices of environmental activities are affected by multiple factors in the social and biophysical contexts in which they live.
Teoreettinen viitekehys käsitteellisti ihmiset ympäristön käyttäjinä, jotka tekevät valintoja siitä miten he hyödyntävät ympäristöään.
It was emphasised that these factors have their own specific characteristics in different contexts, simultaneously recognising that there are also factors that generally affect environmental practices in various areas such as the land users' environmental literacy (conceptions of the environment), gender and livelihood needs.
On kuitenkin myös olemassa tekijöitä jotka vaikuttavat ihmisten vuorovaikutukseen ympäristön kanssa yleisesti eri alueilla kuten toimeentuloon liittyvät tarpeet, sosiaalinen sukupuoli (gender) ja ympäristön lukutaito.
Forming of a women group or groups was suggested to further support both the farmer women's and pastoral women's active participation within an environmental programme and their general empowerment.
Jotta naisten aktiivisuutta ja heidän vaikutusvallan lisäämistä (empowerment) tuettaisiin myös ympäristöohjelmassa, ehdotettiin ohjelmaan liittyvän naisryhmän tai naisryhmien muodostamista sekä maanviljelijänaisten että paimentolaisnaisten keskuudessa.
This study explored how the rural population whose livelihood depended on the area, perceived environmental changes occurring there and compared their conceptions with other sources of information of the area such as research reports.
Paikallisia käsityksiä ympäristön muutoksista verrattiin myös muihin tietolähteisiin kyseisen alueen ympäristöstä, kuten tutkimusraportteihin.
However, when a wider perspective is taken, it becomes questionable whether the women have really played roles in land degradation, since gender, poverty and the need to maintain livelihood had caused them to conduct environmentally harmful activities.
Se, oliko naisilla ylipäätään selkeää roolia tai rooleja maa-alueen köyhtymisessä tutkimuskohteessa voidaan kuitenkin kyseenalaistaa, jos tilannetta tarkastellaan laajemmasta perspektiivistä.
Some degraded sites were also identified through observations during the fieldwork.
Havainnot ympäristöstä osoittivat myös, että tutkimusalueella oli näkyvästi köyhtyneitä maa-alueita.
The women have had, however, no power to change the causes of their activities.
Kontekstit tulee tuntea eri alueilla, ennen kuin selityksiä voidaan antaa tekijöistä, jotka ovat vaikuttaneet ihmisten tekemiin valintoihin.
Landscape-scale soil erosion modelling and ecological restoration for a mountainous watershed in Sichuan, China
Maaperän eroosion mallinnus ja vuoristoisen valuma-alueen ekologinen ennallistaminen Sichuanissa Kiinassa
It was concluded that the remnant near-natural coniferous forests found at high (2,600-4,000 m) elevation can be used as a baseline for forest tree biodiversity and stand dynamics, and also for predicting the forest regeneration and restoration process at different elevations and on different soil types.
Säästyneet lähes luonnontilaiset havumetsät, joita on etupäässä vuoriston ylimmissä osissa 2600-4000 metrin korkeudella, edistävät tehokkaasti metsän luontaista uudistumista ja levittäytymistä vaurioituneille alueille.
In the present study, a total of 82 native tree species were observed in the UMR watershed; of these, about one third consisted of coniferous species.
Työssä tutkittiin yli kahdeksankymmenen paikallisen luontaisen puulajin (joista peräti noin kolmannes on havupuulajeja) ekologisia ominaisuuksia ja soveltuvuutta metsien ennallistamiseen.
A quantitative model of different vegetation cover scenarios provided information on how erosion could be reduced by management interventions.
Eri tyyppisellä kasvillisuudella oli hyvin erilainen vaikutus eroosioalttiuteen, ja myös alueen sijainti vuoriston eri korkeuksilla vaikutti eroosioon.