natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Climate benefit of converting pasture to Eucalyptus is 8–31 MgC/ha or 29–115 MgCO2/ha depending on species and rotation number.
Ruohomaan metsittämisestä koituva ilmastohyöty on keskimäärin 8–31 MgC/ha eli 29–115 MgCO2/ha riippuen puulajista ja kiertoajasta.
Native riparian forests are fragmented and maintain biodiversity poorly.
Luonnonmetsät ovat pirstaloituneita ja ylläpitävät heikosti luonnon monimuotoisuutta.
Forest sector company UPM owns more than 250 000 hectares of Eucalyptus plantations in Uruguay.
UPM-konserni omistaa Uruguayssa yli 250 000 hehtaaria nopeakasvuisia eukalyptus-plantaaseja.
Four ecosystem services were selected for analysis based on their relevance in UPM’s corporate strategy: wood provision, climate regulation, water provision and biodiversity maintenance.
Tutkielman pääpaino on neljässä ekosysteemipalvelussa, joilla on tärkeä asema UPM:n yritysstrategiassa: puuntuotanto, ilmastonmuutoksen hillintä, vedentuotanto ja biodiversiteetin ylläpito.
Data for the analysis was partly provided by UPM and partly by literature meta-analysis.
Analyyseissä yhdistettiin UPM:n dataa ja kirjallisuustietoa.
Pastures in UPM’s landscapes are well connected, but provided little core habitats.
UPM:n plantaasialueilla ruohomaat ovat yhtenäisiä, mutta muodostavat vähän reunavaikutuksilta suojassa olevia elinympäristöjä.
Planting 40% of a micro water-shed with Eucalyptus reduces water streamflow approximately by 20–27%, while reducing streamflow of peak rainfall months by up to 40%, potentially alleviating floods.
40%:n metsittäminen pienestä valuma-alueesta vähentää veden valuntaa noin 20–27%.
Provision of the ecosystem services were estimated quantitatively and compared to a pasture land baseline.
Ekosysteemipalvelujen tuotantoa arvioitiin kvantitatiivisesti, ruohomaiden ollessa vertailukohtana.
Benefits of monitoring and incorporating ecosystem services at management level include strengthened decision-making and communication, license to operate in long-term and better corporate image.
Ekosysteemipalvelujen monitorointi ja sisällyttäminen toimintatapoihin hyödyttävät päätöksentekoa, sisäistä ja ulkoista kommunikointia, yrityskuvaa ja suotuisaa toimintaympäristöä.
This thesis works as a waypoint for future studies of holistic ecosystem services provision in UPM assets.
Tutkielman on tarkoitus toimia yhtenä välietappina UPM:n kokonaisvaltaisessa ekosysteemipalvelujen arvioinnissa.
Suggestions for future monitoring and measuring are presented.
Tutkielman lopussa esitetään suosituksia ekosysteemipalvelujen monitoroinnin ja mittaamisen kehittämiseksi.
UPM seeks to enhance their systems to measure and monitor ecosystem services, to better understand sustainable provision of ecosystem services in their plantation landscapes, and to mitigate negative and maximize positive impacts.
UPM pyrkii vähentämään plantaasialueiden haitallisia ja lisäämään niiden positiivisia vaikutuksia vastuullisella toiminnalla.
Provision of ecosystem services was also linked to product level, tonne of pulp, when applicable.
Ekosysteemipalvelujen tuotantoa analysoitiin mahdollisuuksien mukaan myös tuotetasolla sellutonnia kohden.
Thus, planted forests have an increasing importance in providing other ecosystem services in addition to wood provision in landscape scale.
Plantaasien intensiivisen puutuotannon lisäksi odotusarvot puutuotannon ulkopuolisille ekosysteemipalveluille ovat lisääntyneet.
These cornerstones are basis for a globally profitable and competitive business.
Nämä kulmakivet ovat globaalisti kannattavan ja kilpailukykyisen liiketoiminnan perusta.
Launching world-wide renewable wood-based packaging material to consumers and to packaging industry requires co-operation between all stakeholders.
Uusiutuvan puupohjaisen pakkaustuotteen tuominen maailmanlaajuisesti kuluttajien ja pakkausteollisuuden tietoisuuteen vaatii eri sidosryhmien yhteistyötä.
The communications strategy focuses on younger generation consumers and rely on their ability to utilize social media in their communications.
Viestintästrategian keskiössä ovat uuden sukupolven kuluttajat sekä heidän kykynsä hyödyntää sosiaalista mediaa viestinnässään.
The circular economy business model enables a new way to operate and generate competitive advantage for a start-up.
Kiertotalouden liiketoimintamalli mahdollistaa uudenlaisen tavan toimia ja tuottaa kilpailuetua.
To be a true alternative to plastics, the product must be based on sustainability principles, recyclability and compostability.
Tuotteen pitää olla aito ja kilpailukyinen vaihtoehto sekä pohjautua kestävän kehityksen periaatteisiin, kierrätettävyyteen ja kompostoitavuuteen.
To avoid greenwashing, all communication must be based on reliable and verifiable information.
Virherpesun mielikuvaa välttääkseen kaiken viestinnän on pohjauduttava luotettavaan ja toteennäytettävään tietoon.
Literature review and qualitative interviews were used as a method.
Metodina työssä käytettiin kirjallisuuskatsausta ja kvalitatiivista haastattelua.
A circular economy start-up company must outperform plastics packaging manufacturers economically, environmentally and socially with sustainable packaging solutions.
Kiertotalouteen perustuvalle startup-yritykselle tämä on mahdollisuus, jolla päihittää muovipohjaisia pakkausmateriaaleja valmistavat kilpailijat taloudellisesti, ympäristöllisesti ja sosiaalisesti kestävän kehityksen pakkausratkaisuilla.
The aim of the study was to investigate cornerstones of a communications strategy for a start-up specializing to wood-based packaging materials.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, voivatko kestävällä tavalla tuotetut ja biohajoamalla ympäristön roskakuormitusta vähentävät pakkausmateriaalit olla puupohjaiseen teknologiaan erikoistuneen startup-yrityksen viestintästrategian kulmakiviä.
Nevertheless, based on this thesis, sustainability is a valid selling and communications argument.
Kestävä kehitys onkin merkittävä myynti- ja viestintäargumentti, jonka myös Pro gradu -tutkielmassa tehdyt haastattelut vahvistavat.
The plastics industry claims biodegradability of some forms; the communication challenge of the competitors is to prove these arguments false.
Haasteena kilpailussa muovipakkausmateriaaleja vastaan on muun muassa muoviteollisuuden biohajoavuusargumenttien osoittaminen epätosiksi.
This thesis is based on published literature, articles, research reports and research results.
Tutkielmani perustuu julkaistuun kirjallisuuteen, artikkeleihin, tutkimustuloksiin ja tutkimusraportteihin.
During the last years renewable energy sources have risen to very important role.
Viime vuosina uusiutuvat energialähteet ovat nousseet suureen huomioon.
As countries in European and global scale are trying to fulfil the targets of international agreements, such as Kyoto protocol and Paris agreement.
Kansainvälisten sopimusten kuten Kioton protokollan ja Pariisin ilmastosopimuksen välityksellä sopimusosapuolet pyrkivät toteuttamaan kyseisten ilmastosopimusten velvoitteita ja tavoitteita ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
Use of forest energy is closely related to many important global issues.
Metsäenergia ja sen käyttö linkittyvät erittäin voimakkaasti moniin globaaleihin ja ajankohtaisiin aiheisiin.
Targets in reducing the amount of greenhouse gases and increasing the use of renewable energy sources are achieved in many ways.
Tavoitteiden toteutumista esimerkiksi hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä ja uusiutuvien energiamuotojen lisäämisessä toteutetaan vaihtelevin menetelmin.
One of the most important features related to forest energy as a topic is the total overall climate effects of using the forest based energy.
Yhtenä tärkeimpänä kysymyksenä metsäenergiasta puhuttaessa koen metsäenergian todelliset ilmastovaikutukset.
Aim of this thesis is to pay attention to the use of forest energy in Finland and the topics closely related to this area.
Sen tarkoituksena on tarkastella metsäenergian käyttöä ja siihen läheisesti liittyviä aihealueita Suomessa ja luoda kattava katsaus vallitsevaan tilanteeseen.
However, forest energy should not be seen as carbon neutral, because current climate effects diverge a lot from zero.
Metsäenergian hiilineutraliteettiajattelusta tulisi kuitenkin luopua, koska ajateltu neutraliteettisuus voidaan saavuttaa vasta kaukana tulevaisuudessa.
In Finland the forest energy and wood based energy sources have become the most important way in reaching these goals.
Suomessa metsäenergia on noussut keskeiseen asemaan energia -ja ilmastopolitiikan linjoja luotaessa.
For example, nutrient loss in soil when biomass is harvested from the forest has still need to be paid more attention to. At the moment the use of forest energy, specially the use of wood chips, is heavily subsidized, which is causing disturbances at the markets.
Mahdolliseen metsäenergian käytön lisäämiseen liittyy kuitenkin monia epävarmuustekijöitä, kuten puuntuotantoon käytettävän metsän maaperän köyhtyminen.
So far there have been wide range of opinions on the climate effects and carbon neutrality on the use of using forest biomass in energy sector.
Monissa asiayhteyksissä metsäenergia ja puuperäiset polttoaineet on mielletty hiilineutraaleiksi.
Also, reduction of fossil fuel has a significant role in ongoing change in energy production.
Uusiutuvien energiamuotojen toiminnan turvaamiseksi käytettävät tukitoimenpiteet aiheuttavat myös runsaasti keskustelua, minkä johdosta tukimenetelmiinkin kohdistuu jatkuva kehittämispaine.
During the last three centuries (22-26 decades of observation), all the sites had low (0-20%) to moderate (20-40%) or low to high severity (>40%) disturbances.
Kaikilla kohteilla esiintyi viimeisten kahden tai kolmen vuosisadan aikana voimakkuudeltaan vaihtelevia häiriöitä matalasta (0-20%) keskisuureen (20-40%) tai matalasta suureen (>40%).
All the sites had gone through a stand-scale disturbance, but no evidence on regional scale disturbance was found.
Kaikilla kohteilla esiintyi metsikkötason häiriöitä, mutta todisteita alueellisen tason häiriöistä ei löytynyt.
The disturbance dynamics showed remarkable variability in disturbance frequency, intensity, and range.
Häiriödynamiikoissa esiintyi huomattavaa vaihtelua frekvenssin, intensiteetin ja vaihteluvälin suhteen.
The underlying presumption is that emulating natural forest dynamics can help to preserve such values as the forest biodiversity or resilience.
Taustalla on tällöin oletus, että luontainen häiriödynamiikka (tai sen emulointi) auttaa säilyttämään paremmin sellaisia metsän ominaisuuksia tai arvoja, kuten biodiversiteetti ja resilienssi.
The natural disturbance dynamics can be used as a model in silviculture, for example in the planning of restoration activities or commercial forest cuttings.
Luontaista häiriödynamiikkaa voidaan käyttää mallina metsänhoidossa, esimerkiksi ennallistamisen tai talousmetsien hoitotoimenpiteiden suunnittelussa.
The results emphasize the natural heterogeneity and variance related to forest structure, composition and disturbance history.
Tulokset korostavat metsien rakenteen ja häiriöhistorian luonnollista vaihtelua.
As an exception was the pine-dominated site with relatively even-aged trees (80-100 years).
Kolme kohteista oli eri-ikäisrakenteisia ja männikkö oli melko tasaikäinen (80-100v).
In this study we, investigated the historical variability of disturbances in four different sites in southern boreal forests of Russian Karelia.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää häiriöiden historiallista vaihtelua ja vaikutusta metsän rakenteeseen neljällä eteläboreaalisen metsän kohteella Venäjän Karjalassa.
From the studied forest sites, two were spruce-dominated stands and one pine-dominated stand.
Tutkituista kohteista kaksi oli kuusivaltaisia, yksi mäntyvaltainen ja yksi sekametsä.
In spite of active natural forest research during the last decades, the current knowledge on the southern boreal region, deciduous and mixed forests fall short.
Vaikka luonnonmetsiä on tutkittu aktiivisesti 1990-luvulta alkaen, tutkimustiedossa on vielä paljon puutteita, erityisesti eteläboreaalisten metsien ja lehti- ja sekametsien osalta.
Also the connection between disturbance quality and forest characteristics was explored.
Lisäksi tarkasteltiin mahdollista yhteyttä häiriöiden laadun ja metsän ominaisuuksien (metsätyypin ja puulajien) välillä.
The target was to determine the disturbance frequency, intensity and range in different spatial scales (plot, site/stand, regional).
Tavoitteena oli määrittää häiriöiden voimakkuus (intensiteetti), frekvenssi ja alueellinen mittakaava.
The knowledge on natural forests can be utilized for planning sustainable forestry, conservation measures or in environmental impact assessments regarding human influence on forests.
Luonnonmetsätutkimuksesta saatua tietoa voidaan hyödyntää esimerkiksi vertailukohtana ihmisen toiminnan vaikutuksia arvioitaessa tai kestävän metsätalouden suunnittelussa.
Increasing human impact has radically changed the forest structure and depleted the area of natural forests in many regions.
Kasvava ihmistoiminta on vähentänyt luonnonmetsien määrää radikaalisti viimeisten vuosikymmenten aikana.
The disturbance chronologies showed significant variation in spatial and temporal scales between sites and sample plots.
Häiriöissä esiintyi suurta ajallista ja alueellista vaihtelua kohteiden ja koealojen välillä.
To gather field data and extract increment cores from canopy trees, we established altogether 14 sample plots in four different sites (3-5 per site).
Neljälle tutkimuskohteelle perustettiin yhteensä 14 koealaa, joilta mitattiin puustotunnukset ja kairattiin lustonäytteet yhteensä 140:stä koepuusta.
There was no clear connection between forest characteristics and disturbance quality, albeit the data was too small to detect any strong interdependence.
Metsän ominaisuuksien ja häiriöiden laadun välillä ei havaittu selvää yhteyttä.
These results back up the prior understanding of the disturbance regime in the Karelian region.
Tulokset tukevat aiempaa häiriötutkimusta Venäjän Karjalasta ja antavat arvokasta lisätietoa eteläboreaalisten metsien häiriödynamiikasta.
We used standard dendroecological methods to record growth releases and gap recruitment from individual trees, indicating past disturbance.
Häiriöitä ilmentävistä, latvuskerrokseen päässeistä (vapautuneista) ja aukkoon syntyneistä puista muodostettiin häiriökronologiat kohteille ja koealoille.
It contains significant amounts of nutrients, for example 2720 tonnes per year phosphorus in Finland.
Se sisältää merkittävän määrän ravinteita, jopa 2720 tn fosforia Suomessa vuosittain.
The use of meat and bone meal in agriculture ceased because of the mad cow disease in 1994.
Lihaluujauhon käyttö loppui maatalousekosysteemistä hullunlehmäntaudin seurauksena 1994.
In a recycling nutrients point of view, the utilization of meat and bone meal as a fertilizer for instance in potato production is a good opportunity to return nutrients to the agroecosystem’s cycle.
Ravinteiden kierrätyksen näkökulmasta lihaluujauhon käyttö esimerkiksi perunan lannoitteena on hyvä mahdollisuus palauttaa sen sisältämät ravinteet maatalousekosysteemin kiertoon.
Meat and bone meal has been proved to nearly equal mineral fertilizers both economically and in fertilization effect with many crops.
Tutkimuksissa lihaluujauho on osoittautunut lähes tavanomaisten lannoitteiden veroiseksi sekä taloudellisesti että lannoitusvaikutuksiltaan eri viljelykasveilla.
The use of high phosphorus content meat and bone meal as fertilizer decreases the need for non-renewable phosphorus resources and closes food system nutrient cycles.
Erityisesti lihaluujauhon korkean fosforipitoisuuden vuoksi sen hyödyntäminen lannoitteena vähentää tarvetta uusiutumattomien fosforivarojen käytölle ja sulkee ruokajärjestelmän ravinnekiertoja.
The recycling potentials of meat and bone meal were calculated as 67 % and 74 % for all the material and excluding the category 1 material, respectively.
Lihaluujauhon kierrätyspotentiaaliksi saatiin 67 % ja poistamalla luvusta luokan 1 riskiaines saadaan kierrätyspotentiaaliksi 74 %.
Meat and bone meal is a long-term phosphorus fertilizer and suitable for potato production in Finnish conditions if nitrogen and potassium are supplemented to meet the crop’s demand with other fertilizer products.
Lihaluujauho on perunalle soveltuva, pitkävaikutteinen fosforilannoite Suomen olosuhteissa, jos perunan typen ja kaliumin tarve täydennetään muilla lannoitusaineilla.
Meat and bone meal is a by-product of rendering industry.
Lihaluujauho on teurastamoteollisuuden sivuvirta.
The objectives of this thesis were to consider the suitability of meat and bone meal in potato production and to estimate the recycling potential of meat and bone meal in potato production in Finland.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella lihaluujauhon soveltuvuutta perunan lannoitteeksi sekä arvioida Suomessa syntyvän lihaluujauhon fosforin kierrätyspotentiaalia perunantuotannossa.
The annual phosphorus demand of potato production was estimated as 1100 tonnes and the amount of plant-available phosphorus in meat and bone meal was estimated as 1630 tonnes.
Tuloksina perunantuotannon vuosittaiseksi fosforitarpeeksi saatiin noin 1100 tn, ja lihaluujauhon sisältämän kasveille käyttökelpoisen fosforin määräksi noin 1630 tn.
This number includes a category 1 disease risk material which must currently be disposed of.
Tässä luvussa on mukana lihaluujauhosta poltettavaksi menevä luokan 1 tautiriskiaines.
It’s also an advantage that meat and bone meal is accepted in organic production.
Lihaluujauhon etuna on soveltuvuus myös luomutuotantoon.
The recycling potential was calculated as a ratio between the annual phosphorus demand in potato production and the amount of phosphorus in meat and bone meal produced in Finland.
Lihaluujauhon fosforin kierrätyspotentiaali laskettiin vuositasolla suhdelukuna siten, että perunantuotannossa lannoitekäyttöön otettavissa olevan lihaluujauhon sisältämän fosforin määrän jaettiin Suomessa syntyvän lihaluujauhon sisältämän fosforin määrällä.
Consequently, the amount of phosphorus in meat and bone meal can supply the demand in potato production.
Näin ollen lihaluujauhon sisältämällä fosforilla voitaisiin kattaa koko perunantuotannon fosforitarve.
The mean yields of potato as well as the fertilization rates in agri-environment measures and the plant-available proportion of meat and bone meal were used in calculation.
Laskennassa käytettiin keskimääräisiä perunan satotasoja sekä otettiin huomioon ympäristökorvauksen lannoitusrajat ja kasveille käyttökelpoiseksi laskettava osuus lihaluujauhon fosforista.
Magnesium was applied 1,2 kg per hectare.
Magnesiumia annettiin 1,2 kg/ha.
Nutlet yield was 878-1236 kg per hectare, which is an average yield for buckwheat in Finland.
Pähkyläsadoksi saatiin 878-1236 kg/ha, joka vastaa tattarista Suomessa saatavaa keskisatotasoa.
Only 10-15 % of buckwheat flowers will develop into seeds, regardless of pollination.
Tattarin kukista siemeniksi asti kehittyy vain 10-15 % pölytyksestä riippumatta.
In addition, the degree of seed filling in the nutlets can be so low that only half of the gross weight of nutlet yield is suitable for nutrition.
Lisäksi pähkylöiden täyttymisaste voi olla niin huono, että vain puolet pähkylän kokonaispainosta voi olla ravinnoksi kelpaavaa.
Flowering lasted 12 weeks, which is a normal length for buckwheat in Finland.
Kukinta kesti 12 viikkoa, joka on normaali aika tattarille Suomessa.
The effects of magnesium fertilization were not statistically significant to the development rate, height of stem, length of flowering, flower biomass, final nutlet yield, 1000 seed weight, number of hollow nutlets, the percentage of nutlet hull or hectolitre weight.
Magnesiumlannoituksen ei todettu vaikuttaneen tilastollisesti merkittävästi tattarin kehitysnopeuteen, kasvien korkeuteen, kukinnan kestoon, kukkien biomassaan, lopullisen pähkyläsadon määrään, tuhannen siemenen painoon, tyhjien pähkylöiden määrään, pähkylöiden kuoripitoisuuteen tai hehtolitrapainoon.
The treatments included control, water spraying and two magnesium fertilizations treatments.
Koejäseninä oli kontrolli, vesiruiskutus sekä kaksi eri magnesiumlannoituskäsittelyä.
Buckwheat has been found to be particularly susceptible to insufficient levels of magnesium during flowering, and it also contain more phosphorus than magnesium.
Tattarin on todettu olevan erityisen herkkä magnesiumin puutteelle ja sisältävän kukinta-aikaan enemmän magnesiumia kuin fosforia.
The study was conducted during one growth season and it is presumable that the heavy rains during the season and the excessive moisture in the trial field had an effect on the results of the study.
Tutkimus oli yksivuotinen ja on oletettavaa, että kesän sateisuus ja koekentän märkyys vaikuttivat kokeen tuloksiin.
The amount of magnesium fertilization may have been too low to have an effect on the development and yield of the trial.
Magnesiumlannoituksen määrä saattoi olla liian pieni vaikuttamaan tattarin kehitykseen ja satoon.
The reason for this is thought to be the sterilization of the pistils in the flowers, which could be caused by insufficient growth resources during flowering and seed maturing.
Tämän on arveltu johtuvan kukkien emien sterilisaatiosta, jonka syyksi arvellaan kasvuresurssien vähyyttä kukinnan ja siementen kypsymisen aikaan.
However, buckwheat is considered an unambitious plant in terms of fertilization, and its need for micronutrient fertilization has not been studied intensively.
Lannoituksen suhteen tattaria pidetään kuitenkin vaatimattomana kasvina ja sen hivenlannoituksen tarvetta on tutkittu vähän.
This study was conducted as a foliar fertilization trial in Tuusula.
Tutkimus toteutettiin lehtilannoituskokeena Tuusulassa.
Magnesium fertilization treatment was applied either at the first stages of flowering orat the first stages of flowering and also during full flowering.
Toinen magnesiumlannoituskäsittely lannoitettiin kukinnan alussa ja toinen kukinnan alussa sekä täyden kukinnan aikaan.
The trial field suffered from excess moisture in particular during ripening, which has been found to have an adverse effect on the growth and yield of buckwheat.
Koekenttä kärsi märkyydestä erityisesti tuleentumisen aikaan, jonka on todettu vaikuttavan haitallisesti tattarin kasvuun ja satoon.
A second year of field experiments in required to verify the effects of magnesium fertilization on the yield formation of buckwheat.
Toisen kasvukauden koetulokset tarvitaan, jotta magnesiumlannoituksen vaikutus tattarin sadonmuodostukseen saadaan vahvistettua.
However, magnesium fertilization has been shown to increase yield in some experiments.
Pähkyläsatoa on kuitenkin pystytty lisäämään eräissä kokeissa magnesiumlannoituksella.
In general, low yield is a problem in buckwheat farming.
Tattarin satotason alhaisuus on ongelma tattarin viljelyssä.
The goal was to determine the effects of magnesium foliar fertilization on the flowering and yield in buckwheat.
Kokeen tarkoituksena oli selvittää magnesiumlehtilannoituksen vaikutusta tattarin kukintaan ja satoon.
Buckwheat yield vary greatly between years, and in some years the seed production fails completely.
Tattarin satovaihtelut vuosien välillä ovat suuria ja jopa nollasadon vuosia on pitkällä aikavälillä katsottuna.
There were indications that magnesium has potential to increase nutlet yield.
Viitteitä magnesiumin potentiaalista lisätä pähkyläsadon määrää oli kuitenkin havaittavissa.
The nutlets had light weight.
Kokeen sadon siemenet olivat kevyitä ja pienehköjä.
Curbing the agricultural expansion requires global action in decreasing the consumption.
Maatalouden laajentumisen pysäyttäminen vaatii globaaleja toimenpiteitä kulutustottumuksien pienentämisessä.
Tropical forests, which hold significant carbon reserves mostly in the soil and trees, are under constant land-use change pressure.
Trooppiset metsät, jotka varastoivat merkittäviä hiilivarantoja pääasiassa maaperässä ja puustossa, ovat jatkuvan maankäytön muutospaineen alla.
Conservation of biodiversity is important for keeping the flora and fauna populations viable.
Biodiversiteetin suojelu on tärkeää elinvoimaisten eläin- ja kasvipopulaatioiden turvaamiseksi tulevaisuudessa.