natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If this explanation can be verified, the role of the alternative N-terminal cleavage becomes obvious: By proteolysis the activity of VEGF-D can be redirected from the lymphatics towards the blood vessels.
Jos tämä selitys pitää paikkansa, aminoterminaalisen pään pilkkomisen merkitys selviää: VEGF-D:n toimintaa voidaan vaihtoehtoisesti pilkkomalla suunnata aktivoimaan joko veri-tai imusuonia.
Surprisingly, it is still unknown whether the differential N-terminal cleavage of VEGF-D has any effect on receptor binding activity or on receptor activation.
Vielä ei kuitenkaan tiedetä vaikuttaako vaihtoehtoinen aminoterminaalinen pilkkominen VEGF-D:n kykyyn sitoutua tai aktivoida reseptoreitaan.
Thus VEGF-D can contribute to growth of both blood vessels (angiogenesis) and lymphatic vessels (lymphangiogenesis).
VEGF-D kykenee täten edistämään sekä veri- että imusuonten kasvua.
Growth factors are secreted proteins that can stimulate the proliferation and/or differentiation of cells.
Solujen jakautumista ja erilaistumista kiihdyttävät mm. kasvutekijät, jotka ovat soluista eritettäviä proteiineja.
A bioassay utilizing the Ba/F3 cells expressing chimeric VEGFR/EpoR receptors was used to determine the receptor binding activities of recombinant VEGF-Ds.
Tuotettujen proteiinien reseptoriaffiniteettiä tutkittiin käyttäen Ba/F3 soluja, jotka ilmentävät kimeerisiä VEGFR-EpoR reseptoreita.
Most of these reports are severely hampered by incomplete characterization of the specific form of VEGF-D that was used.
Usein julkaisuissa käytetyn VEGF-D:n muotoa ei ole tarkkaan määritelty.
Vascular endothelial growth factor D (VEGF-D) is a ligand for VEGF receptor 2 (VEGFR-2) and for VEGFR-3, which are predominantly expressed on blood vascular endothelial cells and on lymphatic endothelial cells, respectively.
VEGFR-2:sta ilmennetään pääasiassa verisuonten ja VEGFR-3:sta imusuonten seinämän solujen pinnalla.
Alternative Nterminal cleavage results in two different fully processed forms, VEGF-D major and VEGF-D minor.
Aminoterminaalisen pään vaihtoehtoinen pilkkominen tuottaa kaksi erilaista muotoa VEGF-D:stä; isomman VEGF-D:n ja pienemmän VEGF-D:n. Proteolyyttinen muokkaus lisää huomattavasti VEGF-D:n sitoutumisaktiivisuutta reseptoreihinsa.
The fact that no activity of the minor forms was detected when screening the cell supernatants with Ba/F3-VEGFR-3-EpoR-bioassay, supports this explanation.
Tulokset viittaavat siihen että vain isompi VEGF-D kykenee aktivoimaan VEGFR-3:n. Tätä huomiota tukee myös se, että tuotettujen proteiininen reseptoriaffiniteettiä tutkittaessa, yksikään pienemmistä muodoista ei osoittanut aktiivisuutta Ba/F3-VEGFR-3-EpoR-testissä.
During or after secretion, VEGF-D undergoes complicated proteolytic processing.
VEGF-D:tä muokataan proteolyyttisesti molemmista päistä erityksen yhteydessä.
Processing significantly increases the activity of VEGF-D towards its receptors.
VEGF-D on kasvutekijä, joka sitoutuu reseptoreihinsa VEGFR-2 ja VEGFR-3.
Improving energy efficiency in a small food company is challenging but possible if professionals accurately evaluate the conditions.
Energiatehokkuuden parantaminen pienessä elintarviketeollisuusyrityksessä on haastavaa, mutta kuitenkin mahdollista ammattilaisten tekemien tarkkojen laskelmien ja arviointien avulla.
In addition, potential methods to improve the heat recovery systems were investigated.
Lisäksi otettiin selvää lämmöntalteenoton parantamis-mahdollisuuksista.
Aspects of manufacturing relating to recycling and energy, such as recycling of animal by-products, were also discussed.
Lisäksi käsiteltiin kastikepohjan valmistukseen liittyviä ympäristö- ja energia-asioita, kuten eläinperäisten sivutuotteiden kierrätysmahdollisuuksia.
Optimising demi-glace sauce base production for the pressure cooking method
Demi-glace-kastikepohjan valmistuksen optimointi ylipainekeittomenetelmälle
Dry matter, total protein and connective tissue protein concentrations, pH and turbidity values were evaluated when comparing the results of the manufacturing methods and conditions.
Liemiaineksista tarkasteltiin kuiva-aine-, kokonaisproteiini- ja sidekudosproteiinipitoisuuksia, pH-arvoja sekä sameutta, ja vertailtiin näitä tuloksia käytettyihin valmistusmenetelmiin ja -olosuhteisiin.
The construction of the heat recovery system in a small food processing company may be unprofitable.
Lämmöntalteenottojärjestelmien rakentaminen pieneen elintarviketeollisuusyritykseen voi olla kannattamatonta, koska investointikustannuksia ei välttämättä pystytä maksamaan takaisin.
There was slightly faster increase in dry matter concentration at higher pressure than lower pressure.
Liemen valmistuksessa suuremmalla paineella päästiin hieman nopeammin samoihin kuiva-ainepitoisuuksiin kuin matalammalla paineella.
The dry matter of the broth consisted mainly of proteins.
Tutkimuksessa valmistetun kastikepohjaliemen kuiva-aine koostui pääasiassa proteiineista.
The goal was to obtain a beef-flavoured demi-glace sauce base broth with a bright appearance and as high a dry matter content as possible.
Tavoitteena oli ulkonäöltään kirkas ja kuiva-ainepitoisuudeltaan mahdollisimman korkea naudanmakuinen demi-glace-kastikepohjaliemi.
Based on this study the broth manufacturer must choose between a high gelatin content and turbidity when pursuing high dry matter content.
Tämän tutkimuksen perusteella korkeaa kuiva-ainepitoisuutta tavoiteltaessa kastikepohjaliemen valmistuksessa on valittava korkean sidekudosproteiinin tai sameuden väliltä.
The aim of the experimental work was to find a solution for the problem related to the opacity of the meat stock caused by a pressure cooking method.
Kokeellisessa osassa tutkimuksen keskeinen lähtökohta oli pyrkiä löytämään ratkaisu ylipainekeittomenetelmään liittyvään kastikepohjan liemiaineksen sameutumisongelmaan.
The key aim was to find the causes of opacity when the bones were pressure cooked (up to 1.5 bar) and to identify a method to prevent the occurrence of turbidity.
Tutkimuksessa haluttiin löytää syyt sameuden muodostumiseen luiden painekeitossa (max. 1,5 bar).
The literature review dealed with the production of, and factors affecting the optimal processing of, traditional sauce base.
Tämän tutkimuksen kirjallisuusosan tavoitteena oli selvittää perinteisen kastikepohjan valmistukseen ja valmistuksen kokonaisvaltaiseen onnistumiseen vaikuttavia seikkoja.
Collagen dissolved in water while the rest of the bone proteins precipitated when heated.
Ylipainekeitolla luista saatiin irti lähes pelkästään sidekudosproteiinia, koska luita kuumennettaessa vain kollageeni liukeni veteen muiden proteiinien saostuessa.
Different cooking times, pressures and proteolytic enzyme combinations were evaluated during experimental studies.
Ratkaisua etsittiin sekä keittoaika-paine-kombinaatiosta että proteolyyttisen entsyymivalmisteen käytöstä.
Addition of the proteolytic enzyme had the same effect.
Samoin tapahtui entsyymiä käytettäessä kuin käyttämättä jätettäessä.
The main object is to look at the situation in the city centre of Helsinki.
Päätavoitteena on tarkastella Helsingin keskustan tilannetta.
Families with children have traditionally moved to suburbs.
Lapsiperheiden asuminen on perinteisesti suuntautunut esikaupunkeihin.
The popularity of the city centre among families with children has taken politicians and planners by surprise.
Keskustan suosio lapsiperheiden keskuudessa on yllättänyt kaupungin poliitikot ja suunnittelijat.
In Stockholm the birth rate has grown constantly during the 2000s and is highest in the city centre.
Tukholmassa syntyvyys on noussut 2000-luvulla ja keskustassa se on kaupungin korkein.
How are these families taken into account in the planning of the city?
Miten lapsiperheet on huomioitu kaupungin suunnittelussa?
This study looks at the phenomenon through two cases, Stockholm and Helsinki.
Tämä tutkielma tarkastelee ilmiötä Tukholman ja Helsingin keskustan esimerkkien kautta.
Helsinki has not experienced a baby boom like Stockholm.
Helsingissä syntyvyys ei ole lähtenyt samankaltaiseen nousuun kuin Tukholmassa.
However the negative changes in the birth rate have been more modest in the central areas than in the suburbs.
Keskustassa muutokset syntyvyydessä eivät ole olleet yhtä suuria kuin esikaupungeissa.
Statistics show, that many families move away from the city centre as the children grow.
Monet perheet kuitenkin muuttavat keskustasta lasten kasvaessa.
How does the everyday life of a family in the city centre appear?
Miltä keskustassa asuvan perheen arki näyttää?
Some of the families still move elsewhere, but many of them do not.
Osa perheistä muuttaa edelleen muualle, mutta Tukholman keskustaan jää entistä useampi perhe.
In the city centre of Helsinki the building of two large neighbourhoods for 30 000 inhabitants will start in a few years.
Helsingin keskustaan suunnitellaan parhaillaan uusia asuntoja 30 000 asukkaalle.
The main sources of information here are statistics, interviews with dwellers in the neighbourhood Kruununhaka and interviews with planners.
Näitä asioista on tarkasteltu asiantuntijahaastattelujen, tilastojen sekä Helsingin keskustan Kruununhaan kaupunginosaan tehtyjen asukashaastattelujen avulla.
What are the reasons for a family to choose the city centre as a living place?
Miksi lapsiperhe valitsee Helsingin keskustan asuinalueekseen?
One of the most important reasons for living in the city centre is short working distances which give working parents more time with their children.
Keskustan suosiota näyttää selittävän ennen kaikkea vanhempien työpaikkojen läheisyys, mikä helpottaa perheen ja työn yhteensovittamisen ja lisää yhteistä aikaa lasten kanssa.
The main sources of information are secondary sources, statistics and interviews with planners, politicians and experts in the field.
Tutkielman ensimmäisenä tavoitteena on siis sekundäärilähteiden, tilastojen ja asiantuntijahaastattelujen avulla tarkastella mitä Tukholmassa tosiasiassa on tapahtunut.
Stockholm's city centre is expanding as new neighbourhoods have been built and are being planned.
Tukholmassa on myös 2000-luvulla rakennettu laaja asuinalue keskustaan ja uusia alueita on suunnitteilla.
Therefore it serves as a basis for the study and as well as a point of comparison.
Tukholmassa ilmiö on jo tunnistettu ja sopii siten hyväksi lähtökohdaksi ja vertailukohdaksi Helsingin keskustalle.
Further they find that the city centre has a tolerant climate and is a safe and beautiful place to live in.
Kaunis, turvallinen ja kylämäinen asuinympäristö muodostaa kokonaisuuden, jossa perheet viihtyvät.
The other one, Jätkäsaari has been planned to become an attractive alternative for families with children.
Helsingin keskustan uusien asuinalueiden suunnittelussa on Jätkäsaaressa keskitytty erityisesti lapsiperheisiin panostamalla liikenneturvallisuuteen.
The other, Kalasatama, has been planned to attract all groups in society.
Kalasatama on suunniteltu kaikkien asukasryhmien tarpeita silmällä pitäen.
In the first case it has already been observed that the city centre has grown in popularity among families with children.
Onko Helsingin keskustan suosio lapsiperheiden kesken kasvanut?
Families prefer to live close to everything, childcare, schools, shops and entertainments.
Lisäksi keskustassa asuvat perheet arvostavat palveluiden ja viihteiden läheisyyttä.
Families with an urban lifestyle stay in the city centres.
Tavoitteena on houkutella lapsiperheitä pysymään Helsingin keskustassa.
However they are concerned with traffic safety and the lack of stimulus in the playgrounds of the neighbourhood parks.
Perheiden käsitykset kaupungin tarjoamista palveluista ja liikenneturvallisuudesta ovat osittain ristiriitaiset kaupungin suunnittelijoiden kanssa.
In the last 20 years a modest counter process has however been recognized.
1900-luvun loppupuolelta lähtien useassa Euroopan kaupungissa on kuitenkin nähty myös vastaliikettä, jossa perheet asettautuvat kaupunkien keskustaan.
The families enjoy the social life of the neighbourhood and feel that it makes a good climate to raise children in.
Ympäristö koetan suvaitsevaisena ja tätä pidetään tärkeänä erityisesti lasten tulevaisuutta ajatellen.
Helsinki is a city with 550 000 inhabitants and located on the north shore of Finnish Bay of the Baltic Sea.
Helsingin kaupungissa on noin 550 000 asukasta ja sijaitsee Suomenlahden pohjoisrannalla.
c) Isolated large buildings and suburban centres create their own individual heat island.
c) Yksittäiset isot rakennukset ja alakeskukset luovat selkeästi omia lämpösaarekkeita.
The initial focus of Helsinki urban heat island was on the description of the intensity of the urban heat island (Fogelberg 1973, Alestalo 1975).
Ensimmäisissä Helsinkiä käsittelevissä kaupunki-ilmastotutkimuksissa keskityttiin esittelemään tilanteita, joissa esiintyi ääreviä ilman lämpötiloja (Fogelberg 1973, Alestalo 1975).
The urban heat island phenomenon is the most well-known all-year-round urban climate phenomenon.
Kaupungin lämpösaarekeilmiö on tunnetuin ympärivuotinen kaupunki-ilmastoilmiö.
In wintertime anthropogenic heating of buildings and traffic deliver energy into the urban atmosphere.
Talvella rakennusten lämmitys ja liikenne tuottavat energiaa ilmakehään.
In summertime, the properties of the fabric of city buildings determine how much energy is stored, conducted and transmitted through the material.
Kesällä kaupungin rakennusmateriaalien lämpöominaisuudet määräävät, miten paljon energiaa varastoituu, kuinka pitkälle energiaa johtuu ja kuinka paljon energiaa pääsee materiaalin läpi.
The following independent variables for the kriging interpolation method were used: topographical height, portion of sea area, portion of trees, fraction of built-up and not built-up area, volumes of buildings, and population density.
Selittävänä tausta-aineistona kriging-menetelmässä käytettiin paikan korkeutta merenpinnasta, merellisyyttä, puuston osuutta pinta-alasta, avoimuutta, rakennusten tilavuutta ja väestön tiheyttä.
In this project our goal was to carry out as many measurements as possible over a large area of Helsinki to give a long term estimate of the Helsinki urban heat island.
Tässä tutkimuksessa oli tavoitteena suorittaa laajalla alueella niin paljon mittauksia, että niiden perusteella on mahdollista arvioida Helsingin kaupungin lämpösaarekkeen ilmenemistä pitkällä aikavälillä.
Tuesday was selected as the measuring day because it was the only weekday during the one year time span without any public holidays.
Mittauspäiväksi valittiin tiistai, joka oli ainoa viikonpäivä mittauskampanjan aikana, jolle ei osunut pyhä- tai vapaapäiviä.
This weather station is located in a large park in the city centre of Helsinki.
Asema sijaitsee Kaisaniemen puistossa keskellä Helsingin ydinkeskustaa.
It occurs in summer during the daytime due to the short-wave radiation from the sun and in wintertime, through anthropogenic heat production.
Sen synnyttää kesällä päivisin auringosta tuleva lyhytaaltoinen energiasäteily ja talvella ympärivuorokautinen antropogeeninen, ihmisten aiheuttama, energiantuotanto.
Along the measurement route, 336 fixed points were established, and the monthly air temperature differences to Kaisaniemi were calculated to produce monthly and annual maps.
Luotausreittien varrelle perustettiin 336 kiintopistettä, joiden avulla laskettiin jokaiselle kuukaudelle lämpötilaerotuksia kiintopisteen ja Kaisaniemen sääaseman välillä.
Helsinki Kaisaniemi weather station was chosen as the reference station.
Projektin referenssisääasemaksi valittiin Helsinki Kaisaniemen sääasema.
The monthly air temperature differences were interpolated 21.1 km by 18.1 km horizontal grid with 100 metre resolution residual kriging method.
Keskimääräiset lämpötilaerotukset interpoloitiin kriging-menetelmällä 100 metrin hilan resoluutiolla koko Helsingin kaupungin alueelle 38 191 hilapisteiseen.
Once a week, two set of measurements, in total 104, were conducted in the heterogeneous temperature conditions of Helsinki city centre.
Lämpötiloiltaan heterogeenisessä Helsingin ydinkeskustassa suoritettiin kerran viikossa vuorokauden aikana kaksi mittausajoa eli 104 luotausajoa vuodessa, homogeenisemmissa esikaupungeissa vain joka toinen viikko.
The main results of this urban heat island research project are: a) The city centre of Helsinki is warmer than its surroundings, both on a monthly main basis, and for the annual mean, however, there are only a few grid points, 46 out of 38 191, which display a temperature difference of more than 1K.
Vuoden lämpötilaerotuskartan 38 191 hilapisteestä vain 46:n lämpötilaerotus on suurempi kuin 1 K. b) Silloin kun koko hilakentän vaihtelu on pieni, myös ydinkeskustan vaihtelu on samassa suhteessa pieni.
The project covered an entire seasonal cycle over the 12 months from July 2009 to June 2010.
Mittaukset suunniteltiin siten, että ne kattoivat 12 kuukauden aikana heinäkuusta 2009 kesäkuuhun 2010 kaikki vuodenajat Mittausmenetelmään kuului liikkuva alusta, joka kehitettiin noudattaen pienklimatologista mittausperinnettä.
The annual mean air temperature difference gives the best representation of the Helsinki urban heat island effect- Due to natural variability of weather conditions during the measurement campaign care must be taken when interpretation the results for the monthly values.
Oikean tausta-aineisto-yhdistelemän avulla interpoloitu kuukausilämpötilanerotuskartta esittää vaihtelevien sääolojen takia vain kunkin kuukauden lämpötilaerotusta.
During night-time, when there is no incoming short-wave radiation, all fabrics of the city release the energy in form of heat back to the urban atmosphere.
Vastaavasti rakennukset ja maanpinta luovuttavat päivällä varastoidun energian yöllä takaisin ilmakehään.
Initially, comparison studies against long-term weather station records showed that our regular, but weekly, sampling of observations adequately describe the Helsinki urban heat island.
Alustavilla tutkimuksilla selvitettiin kuinka edustava Helsingin lämpösaareketutkimus voisi olla, jos mittauksia suoritettaisiin vain kerran viikossa.
In most societies, the law guarantees these rights to every citizen.
Useimmat yhteiskunnat takaavat nämä oikeudet kansalaisilleen.
Citizenship includes protection of a person’s rights both at home and abroad.
Kansalaisuuteen sisältyy henkilön oikeuksien suojelu sekä kotimaassa että sen ulkopuolella.
The first means that citizenship is connected with certain rights, like the right to vote or stand for election, the right to property and so on.
Ensimmäisestä näkökulmasta tarkasteltuna kansalaisuus nähdään kytköksissä tiettyihin oikeuksiin, kuten omistusoikeuteen, äänestysoikeuteen ja oikeuteen asettua ehdolle vaaleissa.
The main sources of the thesis are Civic Republicanism by Iseult Honohan (Routledge 2002), Republicanism by Philip Pettit (Clarendon Press 1997), and Taking Rights Seriously by Ronald Dworkin (1997).
Tutkielman pääasiallisina lähteinä ovat olleet Iseult Honohanin Civic Republicanism (Routledge 2002), Philip Pettitin Republicanism (Clarendon Press 1997), ja Ronald Dworkinin Taking Rights Seriously (1997).
Citizenship is a powerful ideal, and often the way a person is treated depends on whether he or she has the status of a citizen.
Kansalaisuus on kuitenkin tärkeä kategoria: usein se, minkälaista kohtelua yksilö saa osakseen, riippuu siitä, onko hänellä statusta kansalaisena.
The thesis aims at analyzing concept of citizenship in political philosophy.
Tutkielma analysoi kansalaisuuden käsitettä poliittisen filosofian traditiossa.
In addition, the historical part of the thesis relies mainly on the works of Aristotle, Immanuel Kant, Adam Smith, Quentin Skinner, James Pocock and James Tully.
Lisäksi historiallisessa osuudessa nojaudutaan Aristoteleen, Immanuel Kantin, Adam Smithin, Quentin Skinnerin, James Pocockin ja James Tullyn teoksiin.
Hannah Arendt and Seyla Benhabib’s analysis of Arendt’s philosophy both address the problematic relations between human rights and nation-states as the main guarantors of rights.
Hannah Arendt sekä Seyla Benhabib analyysissaan Arendtin ajattelusta käsittelevät ongelmallista suhdetta ihmisoikeuksien ja yhä pääasiallisina oikeuksien takaajina pidettyjen kansallisvaltioiden välillä.
The writings of Will Kymlicka, John Rawls, Chantal Mouffe, and Shane Phelan are referred to in the presentation and critique of the liberal tradition of thought.
Myös Will Kymlickaan, John Rawlsiin, Chantal Mouffeen ja Shane Phelaniin viitataan muun muassa liberaalin tradition esittelyssä ja kritiikissä.
The chapter on group rights relies on Peter Jones’ account of corporate and collective rights, after which I continue to Seumas Miller’s essay on the (liberal) account of group rights and their relation to the concept of citizenship.
Luku ryhmäoikeuksista seuraa Peter Jonesin jakoa korporatiivisiin ja kollektiivisiin oikeuksiin, minkä jälkeen esitellään Seumas Millerin näkemystä ryhmäoikeuksista ja niiden suhteesta kansalaisuuteen.
Then there is also the social dimension, which can be said to be as important as the legal one: the recognition of equality and identities of others.
Toisena on kansalaisuuden sosiaalinen ulottuvuus, jonka voidaan sanoa olevan yhtä tärkeä kuin laillinenkin, sillä se sisältää toisten tunnustamisen tasavertaisina yhteiskunnan jäseninä.
Nevertheless, in order to get the whole image of what the citizenship discourses are about all the aspects deserve to be taken into account.
Tästä huolimatta, kansalaisuuden käsitteen kokonaisvaltainen ymmärtäminen edellyttää sitä, että kaikki näkökulmat otetaan huomioon.
All these issues are discussed from the point of view of groups demanding for group-specific rights and equal recognition.
Tutkielma käsittelee mainittuja kansalaisuuden aspekteja erityisiä oikeuksia (group specific rights) ja tunnustamista (equal recognition) vaativien ryhmien näkökulmasta.
Republicanism and Political Theory (2002) edited by Cécile Laborde and John Maynor is also references.
Cécile Laborden ja John Maynorin toimittamaan teokseen Republicanism and Political Theory (2002) viitataan myös.
The thesis argues that the full concept of citizenship should be seen as containing legal, political and social dimensions.
Tutkielma esittää, että kansalaisuuden käsitteen tulisi nähdä sisältävän kaikki kolme käsiteltyä näkökulmaa: laillisen, sosiaalisen ja poliittisen.
Its objective is to show how all of them, despite being insufficient in some aspects, reach something important about the concept.
Tutkielma käsittelee näitä kolmea näkökulmaa, ja sen tavoitteena on näyttää, kuinka jokainen näistä näkökulmista huolimatta puutteistaan tavoittaa jotain tärkeää kansalaisuudesta.
The concept of citizenship is a complex one: it does not have a definitive explication, but it nevertheless is a very important category in contemporary world.
Kansalaisuuden käsite on monitahoinen, ja sille on vaikea löytää täsmällistä määritelmää.
Finally, there is the political dimension, meaning the importance of citizens’ participation in the society, which is discussed in connection with the contemporary account of republicanism.
Lopuksi, kansalaisuudella on myös poliittinen aspektinsa, joka keskittyy yhteiskunnallisen osallistumisen tärkeyteen.
An Analysis of the Concept of Citizenship : Legal, Political and Social Dimensions
Kansalaisuuden käsitettä voidaankin tarkastella kolmesta eri näkökulmasta: laillisesta, sosiaalisesta ja poliittisesta.
The research sites are the EU Presidency Youth Event (2006 Hyvinkää, Finland), the Global Young Greens Founding Conference (2007 Nairobi, Kenya), the European Social Forum (2008 Malmö, Sweden) and three World Social Forums (2006 Bamako, Mali; 2007 Nairobi Kenya and 2009 Belém, Brazil).
Tutkimuksen aineisto koostuu monipaikkaisesta etnografisesta kenttätyöstä kuudessa kansainvälisessä kokouksessa: EU-puheenjohtajamaan nuorisotapahtuma (v. 2006 Hyvinkää, Suomi), Vihreiden nuorten globaali järjestäytymiskokous (v. 2007 Nairobi, Kenia), Euroopan sosiaalifoorumi (v. 2008 Malmö, Ruotsi) ja kolme Maailman sosiaalifoorumia (v. 2006 Bamako, Mali; v. 2007 Nairobi, Kenia ja v. 2009 Belém, Brasilia).
This study examines young people s political participation in transnational meetings.
Tutkimus tarkastelee nuorten osallistumista kansainvälisiin poliittisiin kokouksiin.