natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim of this study is to develop a sustainable food chain model based on previous studies and an empirical survey by using the abductive method.
Tutkimuksen tarkoituksena on luoda kestävän ruokaketjun malli aiempien tutkimusten sekä empiiristen aineistojen pohjalta abduktiivisesti.
4) Consumers’ image of the sustainability of and familiarity with a company go hand in hand.
4) Kuluttajien kestävyysmielikuva ja yrityksen tuttuus kulkevat käsi kädessä.
For consumers, the factors that influence the formation of a corporate image of sustainability are also examined.
Kuluttajien osalta tutkitaan myös niitä tekijöitä, jotka vaikuttavat yrityksiin liittyvän kestävyysmielikuvan muodostumiseen.
3) Consumers’ image of the sustainability of a corporation is made up of factors that consumers consider when making sustainable choices, such as organic, local food, and plant-based options, as well as environmentally friendly packaging.
3) Kuluttajien kestävyysmielikuva muodostuu niistä tekijöistä, jotka kuluttajat mieltävät kestäviksi valinnoiksi kuten luomu-, lähiruoka, ja kasvipohjaiset vaihtoehdot sekä ympäristöystävälliset pakkaukset.
The added value of the work is to bring new dialogue to the research of the sustainable food choices of consumers and companies' arguments for sustainability.
Työn lisäarvona on tuoda tutkimuskenttään vuoropuhelu kuluttajien kestävien ruokavalintojen ja yritysten kestävyysargumentoinnin välille.
From talk to walk : Implementing food chain sustainability in corporate social responsibility and consumers’ food choices
Sanoista tekoihin : Kestävyyden toteuttaminen ruokaketjussa yritysvastuutekojen ja kulutusvalintojen kautta
The targets of the focus groups are students, mothers, and seniors.
Kuluttajien kestäviä ruokavalintoja kartoitetaan fokusryhmähaastatteluissa, joiden kohderyhmänä ovat opiskelijat, äidit ja seniorit.
The corporate responsibility reports for the years of 2015-2018 are used as secondary empirical data.
Työssä myös tutkitaan sitä, miten yritysvastuu on tutkimuksen kohteena olevissa yrityksissä muuttunut vuosien 2015 ja 2018 välillä.
In the focus group interviews, consumers’ sustainable food choices, perspectives, and expectations of CSR in the food business are studied.
Fokusryhmähaastatteluissa tutkitaan kuluttajien kestäviä ruokavalintoja sekä kuluttajien näkökulmia ja odotuksia yritysvastuun toteutuksesta ruoan osalta.
2) Plant-based and domestic products are highlighted in consumers’ sustainable food choices and are motivated by health and safety.
2) Kuluttajien kestävyysteoissa korostuu kasvispainotteisuus ja kotimaisten tuotteiden suosiminen ja niitä motivoi terveyden ja turvallisuuden vaaliminen.
1) Sustainability actions and goals in the grocery and food industries are focused on environmental sustainability and are motivated by economic profitability and competitiveness.
Tutkimuksen empiiriset tulokset voidaan tiivistää seuraaviin väittämiin: 1) Päivittäistavarakaupan ja elintarviketeollisuuden kestävyysteot painottuvat ympäristökestävyyteen ja niitä motivoi taloudellisen kannattavuuden ja kilpailukyvyn kehittäminen.
The dialogue compares corporations’ sustainability actions and goals to consumers’ sustainable food choices and expectations of CSR.
Vuoropuhelulla tarkoitetaan yritysvastuuraporteilta nousevien tekojen ja tavoitteiden vertaamista kuluttajien tekoihin ja odotuksiin.
Through the empirical study, the actions and goals of a sustainable food chain regarding the corporate social responsibility (CSR) of the food and grocery industries and consumers’ food choices are identified.
Ruokaketjun kestävyyden tutkimisen sekundäärisenä aineistona käytetään elintarvikealan ja päivittäistavarakaupan yritysten yritysvastuuraportteja.
The expectations and motives associated with a sustainable food chain are also determined.
Empiirisessä tutkimuksessa tunnistetaan ne kestävyysteot, joita yritykset ja kuluttajat jo toteuttavat sekä tavoitteet, odotukset ja motiivit, jotka kestävään ruokaketjuun liitetään.
The positive impact manifests in two stages; it peaks some three months after the shock for the first time and later again.
Kasvu on kaksivaiheista; se on korkeimmillaan ensimmäisen kerran noin kolme kuukautta shokin jälkeen ja uudestaan myöhemmin.
The thesis concentrates on a time period during which the unconventional measures have been in place, that is between January 2010 up until December 2018.
Tutkielmassa tarkastellaan muuttujien välisiä suhteita aikana, jolloin EKP on harjoittanut epätavanomaista rahapolitiikkaa: tammikuusta 2010 joulukuuhun 2018.
The turnovers of large and small firms enter the baseline model one at a time.
Pienten ja suurten yritysten liikevaihtoaineistot lisätään pohjana olevaan malliin yksi kerrallaan.
The results are represented as the median response of the accepted draws.
Tulokset esitetään hyväksyttyjen otosten mediaanina.
The turnover data for Finnish firms is from Statistics Finland.
Suomalaisten yritysten liikevaihtodata on peräisin Tilastokeskuksesta.
Majority of the literature considers access to credit to be the driving force behind the differences in cyclicality.
Valtaosa kirjallisuudesta pitää rahoituksen saatavuutta suurimpana selittäjänä eroille syklisyydessä.
Due to asymmetrical information banks intermediating credit consider small firms to be riskier than large.
Epäsymmetrisen informaation vuoksi rahoitusta välittävät pankit pitävät pieniä yrityksiä suuria riskialttiimpina.
In the thesis, the impact of unconventional monetary policy measures such as the targeted longer-term refinancing operations and the asset purchase programme is studied through the balance sheet of the ECB.
Epätavanomaisen rahapolitiikan, kuten pidempiaikaisten rahoitusoperaatioiden ja omaisuuserien osto-ohjelman vaikutusta tutkitaan mallissa EKP:n taseen kautta.
The euro wide variables are the gross domestic product (GDP), consumer prices, ECB’s balance sheet, financial stress measured by the Composite Indicator of Systemic Stress (CISS), the spread between the EONIA (Euro OverNight Index Average) and main refinancing operations (MRO) rates and the MRO rate.
Kaikkien lähestymistapojen pohjalla on vektoriautoregressiivinen (VAR) malli, jossa muuttujina on bruttokansantuote (BKT), kuluttajahinnat, EKP:n taseen koko, rahoitusmarkkinoiden stressiä kuvaava composite indicator of systemic stress eli CISS-indikaattori, Eoniakoron (euro overnight index average) ja perusrahoitusoperaatioiden koron välinen erotus sekä perusrahoitusoperaatioiden korko.
Impact of ECB’s balance sheet policies on heterogeneous firms in Finland : a SVAR analysis with sign and zero restrictions
EKP:n epätavanomaisen rahapolitiikan vaikutus erikokoisiin yrityksiin Suomessa : makroanalyysi nolla- ja merkkirajoitteisella SVAR-mallilla
The thesis consequently focuses on the impact of supply of credit on firms.
Tästä syystä tutkielmassa tarkastellaan rahoituksen tarjonnan vaikutusta yritystasolla.
On the other hand, the series for small firms is based on value added tax data, which covers nearly the entire economy.
Pienten yritysten data perustuu Verohallinnolta saatavaan oma-aloitteisten verojen aineistoon, joka kattaa lähes koko Suomen yritystoiminnan.
The algorithm draws a variance-covariance decomposition from the posterior distribution of the model and checks whether is produces impulse responses that fulfill the restrictions.
Identifiointi perustuu Bayesiläiseen hylkäysalgoritmiin, jossa pohjana olevan mallin posteriorijakaumasta otetaan virheiden varianssi-kovarianssihajotelma ja tarkistetaan, tuottaako se rajoitteiden mukaisen impulssivasteen.
Zero and sign restrictions are used to uncover the structural shocks.
Rakenteellisen shokin identifioinnissa käytetään nolla- ja merkkirajoitteita.
Unconventional monetary policy shocks are identified in several ways in the thesis.
Tutkielmassa identifioidaan epätavanomaisia rahapolitiikkashokkeja usealla eri tavalla.
The results indicate that a shock to the balance sheet of the ECB increases the turnovers of both small and large Finnish firms.
Tutkielmassa osoitetaan, että EKP:n taseeseen kohdistuva shokki kasvattaa pienten ja suurten yritysten liikevaihtoa.
Traditionally it has been noted that the turnover of small firms is more procyclical.
Perinteisesti kirjallisuudessa on havaittu, että pienten yritysten liikevaihto on suuria yrityksiä myötäsyklisempää.
It is additionally assumed that the shock does not have affect GDP, prices and the MRO rate upon impact.
Lisäksi oletetaan, että shokki ei välittömästä vaikuta BKT:hen, euroalueen kuluttajahintoihin tai perusrahoitusoperaatioiden korkoon.
In the baseline identification, a shock to the central bank’s balance sheet is assumed to increase the size of the ECB’s balance sheet and decrease financial stress as well as the EONIA-MRO spread for two months.
Keskuspankin taseeseen kohdistuvan shokin oletetaan kasvattavan tasetta, laskevan rahoitusmarkkinoiden stressiä ja painavan Eonia- ja perusrahoitusoperaatioiden korkojen erotusta alas kahden kuukauden ajan.
The turnover of heterogeneous firms has been shown to behave differently at business cycle frequencies.
Erikokoisten yritysten liikevaihdon on havaittu reagoivan suhdannekäänteisiin eri tavoin.
The series were aggregated or interpolated to a monthly frequency and seasonally adjusted if needed.
Sarjat on lisäksi kausitasoitettu tarvittaessa.
The impact on small firms is at its highest within 12 months of the innovation.
Vaikutus pienten yritysten liikevaihtoon on suurimmillaan vuoden sisällä shokista.
The response of the turnover of large firms is less pronounced directly after the shock but lasts for longer.
Suurten yritysten liikevaihto kasvaa ensimmäisinä kuukausina shokin jälkeen vähemmän suhteessa pieniin, mutta positiivinen vaikutus kestää pidempään.
In summary, the results suggest that the impact is stronger for small firms but more persistent for large.
Tiivistettynä epätavanomainen rahapolitiikkashokki vaikuttaa voimakkaammin pieniin yrityksiin, mutta pitkäkestoisemmin suuriin.
More specifically, the study looks at the responses of firms of different size in Finland to unconventional monetary policy shocks by the European Central Bank (ECB).
Kiinnostuksen kohteena on erityisesti Euroopan keskuspankin epätavanomaisten rahapolitiikkashokkien vaikutus erikokoisiin yrityksiin Suomessa.
The evidence is however less unambiguous when it comes to more recent business cycle contractions, such as the financial crisis.
Tuoreempien taantumien, kuten finanssikriisin, kohdalla tulokset ovat tosin olleet vähemmän yksiselitteisiä.
Therefore, the thesis concludes that unconventional monetary policy measures have not benefited small Finnish firms disproportionately.
Pienet yritykset eivät siten hyödy EKP:n epätavanomaisesta rahapolitiikasta yksiselitteisesti enemmän.
During an economic downturn, safe investments are favored and thus the wedge in access to credit between large and small firms increases.
Taantumassa rahoitus suuntautuu entistä vahvemmin vähäriskisiin kohteisiin, eli suuremmille yrityksille.
Sales inquiry data collected by Statistics Finland is used as the series for large firms.
Suurten yritysten liikevaihtoa edustaa suurilta yrityksiltä kuukausittain kerättävä myyntiedusteluaineisto.
The aim is not to analyze every single cover photo but, after an overlook of the material, focus on a few examples that represent the whole.
Tarkoituksena ei ole analysoida jokaista kansikuvaa, vaan aineistoon luotavan yleiskatsauksen jälkeen keskittyä muutamaan koko otosta hyvin kuvaavaan tyyppiesimerkkiin.
Social constructionism carries the analysis forward with emphasis on context-specificity.
Sosiaalisen konstruktionismin näkökulma toimii analyysia ohjaavana teoriana korostaen kontekstuaalisuutta.
The method used in this thesis is qualitative content analysis.
Käytän kuvien analysoimisen menetelmänä laadullista sisällönanalyysia.
This is particularly interesting from a historical point of view: how do these images communicate the ongoing crisis and the society surrounding them?
Erityisen kiehtovan teemasta tekee historiantutkimuksen näkökulmasta se, miten nämä lapsuuteen liittyvät kuvat kommunikoivat ympäröivää yhteiskuntaa ja miten lapsuus on esitetty niissä.
Childhood has been a reoccurring theme in wartime visual communications for decades.
Lapsuuden teema on toistunut sota-ajan visuaalisessa viestinnässä jo kauan.
The main themes of this thesis focus on the change in the concept of childhood in history, the use of childhood in photos in wartime publications and the historical context of these images in the Finnish society.
Tutkielman kannalta keskeisiä teemoja ovat lapsuuden käsitteen muuttuminen historiassa, lapsuuden käyttö sota-ajan julkaisujen kansikuvissa ja lapsuuden sijoittaminen ajalliseen ja historialliseen kontekstiin suomalaisessa yhteiskunnassa.
Children are not depicted doing work: they are mostly shown in their leisure time or in school.
Lapset kuvataan lähinnä vapaa-ajalla tai koulussa, ei juurikaan työssä.
Visual materials construct representational systems since they produce meanings: photographs contain cultural meanings that are interpreted in their specific context.
Valokuvat sisältävät kulttuurisia merkityksiä, joita tulkitaan niiden omassa kontekstissaan.
The cover photos analyzed in this thesis contain two levels of meaning: the world of things and the conceptual world.
Teoreettinen viitekehys rakentuu representaatioiden osalta Stuart Hallin lähestymistapaan, joka koostuu kahdesta merkityksen tasosta: asioiden ja esineiden maailmasta sekä konseptuaalisesta maailmasta.
These levels are approximately the same as social constructionists’ material world that is visible for the eye as well as the symbolic world that ties meanings to the intangible.
Nämä merkityksen tasot ovat rinnastettavissa sosiaalisen konstruktionismin aineelliseen maailmaan ja symbolisiin käytäntöihin.
This means that the context of war is mainly detached from childhood and its representations.
Kansikuvissa lapsuus esiintyy sodan kanssa yhdessä vain muutaman numeron kannessa, joten sodan konteksti on suurimmaksi osin irrotettu lapsuudesta ja sen representaatioista.
The years included in the research are between 1938 and 1946.
Tämä maisterintutkielma käsittelee lapsuuden representaatioita Suomen Kuvalehden kansikuvissa vuosien 1938 ja 1946 välillä.
The juxtaposition between the innocence and hope of childhood and the horrors and trauma of war offer an interesting study on the representations of childhood that emerge in visual materials during crisis.
Tämä ristiriita tarjoaa mielenkiintoisen asetelman erilaisten lapsuuden representaatioiden tutkimiseen sodan aikaisissa visuaalisissa materiaaleissa.
Childhood has been a way for the magazine to communicate life going forward during difficult times.
Lapsuus on ollut osa lehden tapaa viestiä elämän eteenpäin menosta ja yhteiskunnan tärkeästä ihmisryhmästä, lapsista.
Cover photos that include children and childhood in particular have little connection to the real-time world.
Toki sota-ajan kansikuvat käsittelevät sotaa kuvatessaan esimerkiksi sotilaita tai korkea-arvoisia poliitikkoja ja valtionpäämiehiä, mutta erityisesti lapsuutta käsittelevien kansikuvien yhteys reaaliaikaiseen maailmaan on vähäinen.
Wartime cover photos do deal with war when portraying soldiers etc., but the connection to the war’s topical events is almost nonexistent since this is not a news publication.
Koska kyseessä on aikakausjulkaisu eikä ajankohtais- tai uutisjulkaisu, ei kansikuvissa ole nähtävissä suurtakaan yhteyttä kaikista ajankohtaisimpiin tapahtumiin.
This magazine was specifically chosen for this study because of its popularity and long history as a mirror of the Finnish society and everyday life.
Yhtenä Suomen suurimpana ja vanhimpana aikakauslehtenä Suomen Kuvalehti on heijastanut suomalaista yhteiskuntaa omasta näkökulmastaan sodan ja rauhan aikana sekä luonut katsauksen lapsuuden maailmaan myös kansikuvissaan.
The focus is on how children and childhood and their representations are portrayed in the issues published during the war and how the portrayal differs (if it differs) from those published during peacetime in 1938 and 1946.
Missä elämä on voimakkaimmillaan : lapsuuden representaatiot Suomen Kuvalehden kansikuvissa 1938-1946
The inaccuracy of transport infrastructure projects’ cost estimation has become large issue especially because the amount of large mega projects has been increasing during past few years.
Infrahankkeiden kustannusarvioiden epätarkkuus on merkittävä ongelma etenkin, kun suurten hankkeiden määrä on lisääntynyt voimakkaasti viime vuosina.
As the currently used calculation method does not take the project’s individual properties into account, need for alternative approach has increased.
Nykyinen hanketehtävien arvioimiseen käytetty malli ei kuitenkaan kykene ottamaan huomioon hankkeisiin liittyviä yksilöllisiä muuttujia ja tarve vaihtoehtoiselle arviointimenetelmälle on kasvanut.
Research question is attempted to solve by applying two commonly used machine learning models: artificial neural network and multiple regression model.
Tutkimusongelmaa pyritään ratkaisemaan hyödyntämällä kahta yleisesti käytettyä koneoppimismallia: keinotekoista neuroverkkoa ja usean muuttujan lineaarista regressiomallia.
Neural network used in this thesis is a feedforward network, which learning mechanism is based on backpropagation algorithm.
Neuroverkko on rakenteeltaan eteenpäin syöttävä verkko, jonka oppiminen perustuu vastavirta-algoritmiin.
Aim of well-functioning forecast model would be to improve the cost estimation’s accuracy level.
Toimivan ennustemallin tavoitteena on parantaa kustannusarvioiden tarkkuutta nykyisestä tasostaan.
On the other hand, costs with comprehensive knowledge can be accurately predicted with simpler models, such as the multiple regression.
Toisaalta kustannuksia, joihin liittyvä tieto on kattavaa, voidaan ennustaa tarkasti hyödyntämällä yksinkertaisempia koneoppimisen menetelmiä, kuten usean muuttujan regressiomallia.
Furthermore, study aided to recognize influential variables affecting the indirect costs.
Lisäksi tutkimus auttoi tunnistamaan tilastollisesti merkittäviä muuttujia, jotka vaikuttavat tilaajan hanketehtävien kustannuksiin.
From the machine learning models, neural network performs better in forecasting the design costs and regression model is able to forecast the construction management costs with slightly better accuracy.
Koneoppimismalleista neuroverkko suoriutuu paremmin suunnittelukustannuksien ennustamisesta ja regressiomalli puolestaan ennustaa rakennuttamisen kustannuksia tarkemmalla tasolla.
Besides the construction costs, cost estimation includes the computation of owner’s indirect costs.
Rakentamisen kustannuksien lisäksi, kustannusarviosta voidaan erotella tilaajalle koituvat epäsuorat kustannukset, tilaajan hanketehtävät.
Multiple regression model utilizes traditional OLS method in the estimation of parameters’ values.
Regressiomallissa parametrien estimointi tapahtuu puolestaan perinteisellä OLS-metodilla.
As an outcome, this thesis provides two preliminary forecast models for owner’s indirect costs.
Tutkielman tuloksena saatiin rakennettua kaksi alustavaa ennustemallia tilaajan hanketehtäville.
Data includes infrastructure projects’ initial data and the actual shares of design and construction management costs of each project.
Hyödynnetty aineisto koostuu hankkeiden perustiedoista sekä suunnittelu- ja rakennuttamiskustannuksien toteumatiedoista.
The cost estimation inaccuracy is problematic because it biases the results of cost-benefit analysis, which is used to measure the profitability of a project.
Epätarkkuus vaikuttaa paisti tuottavuuden arvioimiseen käytettävän kustannus-hyötyanalyysin tarkkuuteen, mutta myös rajallisten resurssien allokoitumiseen.
According to the current instructions, indirect costs are calculated using fixed default values.
Kustannusarvioiden nykyisen ohjeistuksen mukaan hanketehtävät lasketaan hankkeelle vakioituja prosenttiosuuksia käyttäen.
Additionally, the aim is to study, whether machine learning models provided can outperform the currently used instructions in the prediction of indirect costs.
Lisäksi tavoitteena on selvittää, onko infrahankkeista tilaajalle koituvia kustannuksia mahdollista ennustaa olemassa olevaa ohjeistusta tarkemmin hyödyntäen koneoppimisen menetelmiä.
These results support the conclusion that costs with uncertain and missing information can be forecasted more precisely with more complex machine learning models, such as the artificial neural network.
Lisäksi tutkimuksen tulokset tukevat aikaisempaa johtopäätöstä siitä, että kustannuksia, joihin liittyvä tieto on vähäistä, on kannattavampaa ennustaa monimutkaisemmilla koneoppimismenetelmillä, kuten neuroverkolla.
Models are constructed with data provided by Finnish Transport Infrastructure Agency.
Tutkielman mallien rakentamisessa hyödynnetty aineisto on saatu Väylävirastolta.
The results also indicate that the neural network and regression model are able to forecast owner’s indirect costs in both categories with higher accuracy compared to the current instructions.
Tulokset osoittavat, että neuroverkko sekä regressiomalli kykenevät ennustamaan suunnittelu- sekä rakennuttamiskustannuksia paremmin kuin nykyinen malli.
During the research process, also few improvements for further development of the forecast models were identified.
Tutkimusprosessin aikana tunnistettiin myös malleissa olevia kehityskohteita, joihin mahdollisessa jatkotutkimuksessa tulisi keskittyä.
In this thesis, owner is defined as the government and indirect costs are only forecasted in later phases of the project.
Tutkielmassa tilaajaksi määritellään valtio ja tilaajan hanketehtävistä tarkastellaan ainoastaan hankkeen myöhäisten vaiheiden aikaisia suunnittelun ja rakennuttamisen kustannuksia.
Forecasting Indirect Costs in Finnish Public Transport Infrastructure Projects : Applications with Machine Learning Models
Tämän tutkielman ensisijaisena tavoitteena on tutkia tilaajalle koituvien kustannuksien ennustamista koneoppimisen menetelmiä hyödyntäen.
mHealth solutions might be especially effective for management of chronic conditions that require patient behavior change.
mHealth-ratkaisut saattavat olla erityisen tehokkaita sellaisten kroonisten sairaustilojen hoidossa, jotka vaativat potilaan käyttäytymisen muutosta.
Mobile health (mHealth) solutions have a great potential in answering this need since they are cost-effective and able to reach large groups of people.
Mobiiliteknologiaa hyödyntävillä ratkaisuilla (mHealth) on potentiaalia tähän tarpeeseen vastaamisessa, sillä ne ovat kustannustehokkaita ja niillä voidaan tavoittaa potilasväestöä laajasti.
The prevalence of GDM is increasing globally and effective interventions are needed to reduce the associated risks.
Raskausajan diabeteksen ilmaantuvuus on maailmanlaajuisesti kasvussa ja tehokkaita interventioita tarvitaan siihen liittyvien terveysriskien pienentämiseksi.
Theory-driven content analysis was used to analyze the interviews.
Haastatteluiden analysoinnissa käytettiin teoriaohjaavaa sisällönanalyysiä.
Investigating intervention acceptability has an important part in the process of developing successful interventions.
Intervention hyväksyttävyyden tutkiminen on tärkeä askel onnistuneiden interventioiden kehittämisessä.
Gestational diabetes mellitus (GDM) is a condition of glucose intolerance with onset or first recognition during pregnancy, and it poses multiple health risks for both the mother and the child.
Tiivistelmä – Referat – Abstract Raskausdiabetes on raskauden aikana alkava tai todettu glukoosi-intoleranssista johtuva sairaustila, joka aiheuttaa merkittäviä terveysriskejä sekä äidille että lapselle.
The results show that the intervention has high prospective acceptability from the perspective of the potential participants.
Tulokset osoittavat, että intervention prospektiivinen hyväksyttävyys potentiaalisten osallistujien näkökulmasta on korkea.
This thesis contributes to the development of an intervention by providing insight on the factors influencing intervention acceptability and ideas on how to improve it.
Tutkielma tukee intervention kehitystä tarjoamalla näkemystä tekijöistä, jotka vaikuttavat intervention hyväksyttävyyteen, sekä ideoita, miten hyväksyttävyyttä voidaan edelleen parantaa.