natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reviewed techniques of data preprocessing and time series analysis literature are utilized, but also custom solutions such as log level-based target variable, and valuedistribution-based feature elimination are developed.
Tutkimusmenetelmät perustuvat kirjallisuuteen datan esikäsittelystä ja aikasarja-analyysistä, mutta myös uusia menetelmiä kehitetään, kuten lokitasoon perustuva kohdemuuttuja sekä muuttujien arvojakaumaan perustuva karsiminen.
A downside of this is the heavy preprocessing required to analyze their data by conventional analysis techniques.
Niiden haittapuolena on kuitenkin laaja data-analyysiin vaadittava esikäsittelyn tarve, mikäli halutaan käyttää tavanomaisia analyysimenetelmiä.
This thesis presents an experiment of preprocessing a data-platform-extracted collection of multivariate time series and forecasting it by machine learning models such as neural networks and support vector machines.
Tässä tutkielmassa tutkitaan usean muuttujan aikasarjadatan esikäsittelyä, sekä käsitellyn datan ennustamista koneoppimismenetelmillä, kuten neuroverkoilla ja tukivektorimallinnuksella.
Big data platforms alleviate collecting and organizing large datasets of varying content.
Big data -alustat helpottavat isojen datamäärien talletusta ja hallintaa.
Especially time series data is found challenging to transform from platform-provided raw format into tables of feature and target values, required by supervised machine learning models.
Erityisen haastavaksi todetaan aikasarjojen muuntaminen alustan tarjoamasta muodosta ohjatun koneoppimisen vaatimaan taulumuotoon, koostuen ennustettavasta kohdemuuttujasta sekä muista ominaisuusmuuttujista.
The alternative classification sheds light on the differences among the sectors.
Vaihtoehtoinen luokittelu valottaa toimialojen välisiä eroja.
The data covers years 1975–2011 and is micro level firm statistics on the Finnish manufacturing sectors.
Aineisto kattaa vuodet 1975–2011 ja on mikrotason yritysaineistoa Suomen teollisuustoimialoilta.
The underlying theoretical framework is based on Schumpeterian new growth theory.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys pohjautuu schumpterilaiseen uuteen kasvuteoriaan.
Productivity in Finland has been extremely stagnant since the Great Recession.
Tuottavuuden kehitys on polkenut Suomessa paikallaan vuoden 2008 taantuman alkamisesta lähtien.
Domestic demand, measured as consumption growth, explained productivity growth only in one industry, whereas export growth appeared to explain the productivity growth in all other sectors.
Kotimaista kysyntää mitattiin kulutuskysynnällä, ja se selitti tuottavuuskasvua ainoastaan yhdellä toimialalla, kun taas viennin kasvu selitti tuottavuuskasvua kaikilla muilla aloilla.
Structural change seemed to be best associated with the R&D-intensive sectors and least with capital but not R&D-intensive sectors.
Rakennemuutos näyttäisi liittyvän vahvimmin T&K-valtaisiin aloihin ja vähiten pääoma- muttei T&K-valtaisiin aloihin.
An empirical shift-share analysis is conducted using data that is decomposed according to the geometric Diewert–Fox decomposition method.
Tutkimuksessa toteutetaan empiirinen osuussiirtymäanalyysi, jossa aineistoon sovelletaan geometrista Diewert–Fox -hajotelmaa.
Economic downturns appear to enhance creative destruction in certain sectors, but generally not in all manufacturing sectors simultaneously.
Talouden shokit näyttäisivät vahvistavan luovaa tuhoa tietyllä, mutta eivät samanaikaisesti kaikilla, toimialoilla.
Many of the export-dependent sectors also experienced lots of creative destruction, except for the export-dependent industries also capital-intensive with little R&D, which did not seem to profit from creative destruction.
Lisäksi monet vientiriippuvaiset alat havaittiin myös voimakkaan luovan tuhon aloiksi lukuun ottamatta pääomavaltaisia vähäisen T&K:n aloja, joilla ei näyttäisi olevan luovaa tuhoa.
To determine the nature of the industries studied, the sectors are classified both according to their R&D-, capital- and labor-intensity as well as according to their dependence on either domestic or export demand.
Toimialojen luonteen selvittämiseksi ne luokitellaan sekä T&K-, pääoma- ja työvoimavaltaisiin toimialoihin että ulkomaisesta vientikysynnästä ja kotimaisesta kulutuskysynnästä riippuvaisiin aloihin.
Since the results varied among the sectors in each of the groups, and an optional classification was thus proposed.
Koska tuloksissa oli kuitenkin paljon vaihtelua, työssä esiteltiin vaihtoehtoinen luokittelutapa.
The aim is also to determine the nature of the industries in terms of creative destruction, classifying the sectors accordingly.
Lisäksi tarkoituksena on määritellä, millainen luonne eri toimialoilla on luovan tuhon näkökulmasta, ja luokitella toimialat niiden luonteen perusteella.
This thesis studies the dynamics of industry-specific microstructural changes in labor productivity, focusing on four different productivity shocks including the opening to international trade and of capital markets that lead to a productivity shock in the mid-1980s, the early 1990s depression, the dot com bubble in the turn of the millennial and the Great Recession.
Työ keskittyy tutkimaan neljää tuottavuusshokkia, joita ovat avautuminen vienti- ja pääomamarkkinoille 1980-luvun puolivälissä, 1990-luvun alun lama, IT-kupla vuosituhannen vaihteessa sekä vuonna 2008 alkanut taantuma.
In comparison, the 1990s recession triggered structural change to a lot smaller extent.
Vastaavasti 1990-luvun alun lama synnytti huomattavasti vähemmän luovaa tuhoa.
The analysis focuses on the so-called between component, which is considered as the most accurate measure for creative destruction.
Tutkimus keskittyy niin sanottuun between-komponenttiin, jota pidetään luovan tuhon tarkimpana indikaattorina.
In addition, the increasing positive contribution of net entry indicates that the ’destructive’ effect of creative destruction is lately on the rise, and could significate that the creative destruction process continues as strong also in the 2010s.
Edellisten ohella nettotulovaikutuksen kasvava positiivinen vaikutus tuottavuuskasvuun indikoi niin sanotun ‘tuhopuolen’ kiihtymistä viime vuosina, ja saattaa myös ennakoida luovan tuhon prosessin kiihtymistä 2010-luvulla.
Labor-intensive sectors fell between the two, with a significant net entry in common.
Työvoimavaltaiset alat olivat jotain edellisten väliltä, ja niitä yhdisti merkittävä nettotulovaikutus.
While different sectors suffered productivity losses during different productivity shocks, the industries that most suffered in the Great Recession were also export-dependent.
Vaikka eri alat kärsivät tuottavuuden heikkenemisestä eri ajanjaksoina, viimeaikaisessa taantumassa eniten kärsivät vientiriippuvaiset ala.Toisaalta kotimaisesta kysynnästä riippuvaisen alan tuottavuuskasvu kiihtyi samana ajankohtana.
Among the four shocks studied, the Great Recession showed to have triggered most creative destruction as measured by a positive between component and net entry effect.
Viimeaikainen taantuma erottuu neljän tutkittavan shokin joukosta tuottavuusshokkina, joka on eniten synnyttänyt luovaa tuhoa between-komponentin ja nettotulovaikutuksen avulla mitattuna.
The Effects of Creative Destruction on Industry-Specific Productivity Growth:Creative Destruction During Economic Shocks
Luovan tuhon vaikutukset toimialoittaiseen tuottavuuskasvuun:
Creative destruction is a mechanism in which resources inside an industry are reallocated in a more productive way due to non-viable firms exiting and more productive businesses entering the market as well as changes in the labor productivity shares of firms.
Luovalla tuholla tarkoitetaan markkinoilla tapahtuvaa keskimääräisen tuottavuuden vaihtelua, joka johtuu yritysten poistumisesta markkinoilta, uusien yritysten perustamisesta sekä olemassa olevien yritysten välisistä tuottavuuden muutoksista.
The study seeks to find out whether the creative destruction process accelerates during economic downturns like theory suggests, and how the structure of labor productivity growth varies in time and in different sectors.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, kiihtyykö luovan tuhon prosessi talousshokkien ansiosta, kuten teorian mukaan tapahtuu.
Surveys of 1972‐2012 are utilized in our studies with total N of 78 345.
Tutkimusten aineisto perustuu FINRISKI 1972‐2012 kyselyihin, joihin on vastannut kokonaisuudessaan 78345 iältään 25‐74‐vuotiasta suomalaista.
Nightmares are dreams that evoke intense negative feelings.
Painajaiset ovat unia joiden aikana koetaan voimakkaita negatiivisia tunteita.
War veterans have elevated nightmare frequency, even over 30 years after the war has ended.
Sotaveteraanit raportoivat enemmän painajaisia kuin valtaväestö, jopa yli 30 vuotta sodan päättymisen jälkeen.
This analysis is based on philosophical and theoretical tradition of the study of consciousness and our epidemiological results will be framed in a novel way based on this philosophical analysis.
Tämä analyysi perustuu tajunnantutkimuksen filosofiseen ja teoreettiseen traditioon ja sen pohjalta muodostan epistemiologisen kannan, jonka kautta tulkitsen tutkimusteni empiiriset tulokset uudella tavalla.
Therefore, in addition to the empirical studies I will analyse what dreams and nightmares are, how can they be measured and what do retrospective questionnaire studies actually tell us about nightmares.
Tämä vuoksi empiiristen tutkimusten lisäksi analysoin tässä väitöskirjassa mitä unet ja painajaiset oikeastaan ovat, miten niistä voidaan saada tietoa ja mitä unennäkö kartoittavat kyselytutkimukset oikeastaan mittaavat.
These studies are based on series of FINRISK health surveys that have been conducted with random cross‐sectional population samples of Finnish adults aged 25‐74 years every five years since 1972.
Aineistoina tutkimuksissa on käytetty Terveyden ja Hyvinvoinnin Laitoksen FINRISKI terveyskyselyitä, joita on kerätty edustavalta otokselta suomalaisia aikuisia viiden vuoden välein vuodesta 1972 alkaen.
While occasional nightmares are common and generally harmless, frequent nightmares can be a clinical problem which should not be underestimated: Nightmares often co‐occur with psychological problems and may even increase risk for suicide.
Satunnaiset painajaiset ovat yleisiä ja tavallisesti harmittomia, mutta usein toistuvat painajaiset voivat olla vakava kliininen ongelma.
FINRISK data also includes veterans of the Second World War and we have studied how nightmare frequency of these veterans differs from general population and is the association between nightmares and suicide different among veterans compared to nonveterans.
Aineisto sisälsi myös toisen maailmansodan sotaveteraaneja ja tutkimme miten painajaisten määrä sekä painajaisten ja itsemurhariskin suhde erosi sotaveteraaneilla muusta väestöstä.
Women reported more nightmares than men and young participants reported less nightmares than those of advanced age.
Naiset näkivät keskimäärin enemmän painajaisia kuin miehet ja ikääntyneet enemmän kuin nuoret.
Our results reveal that nightmares are not uncommon among this population: Around 4% of the participants report frequent nightmares and the prevalence is affected by gender and age of the participant.
Tutkimusten tulosten perusteella noin 4% suomalaisista aikuisista raportoi kokevansa painajaisia usein ja painajaisten yleisyyteen vaikuttavat sekä ikä että sukupuoli.
With FINRISK data, we have investigated the prevalence of nightmares, risk factors for nightmares and association between nightmares and suicide.
FINRISKI aineistoa hyödyntäen tutkimuksissa selvitettiin painajaisten yleisyyttä ja riskitekijöitä sekä yhteyttä itsemurhariskiin.
In the current thesis I will present empirical studies on epidemiology of nightmares among Finnish general adult population.
Tämä väitöskirja perustuu painajaisten epidemiologiaa käsitteleviin empiirisiin tutkimuksiin.
Nightmares also have strong association with various other problems, insomnia and depression being the most prominent ones and frequent nightmares increase suicide risk slightly.
Painajaiset liittyivät vahvasti unettomuuteen sekä masennusoireisiin sekä korreloivat myös monien muiden pahoinvoinnista kertovien tekijöiden välillä.
However, as nightmares are dreams and as such their nature is that of a subjective experience, measuring them in epidemiological setting is quite challenging.
Tämä tekee painajaisten mittaamisen hyvin haastavaksi, eritoten epidemiologisessa kyselytutkimuksessa.
An unsuitable woman for a teacher?
Opettajattareksi sopimaton?
Of 1436 recorded infringements, 194 were made by a female student.
Rikkomustapauksia on yhteensä 1436, joista 194 tyttöoppilaiden tekemiä.
The aim of this research is to raise awareness on the processes that were used to create interpretations of deviations.
Pyrkimyksenä on tietoisuuden lisääminen niistä prosesseista, joissa näitä poikkeavuuden tulkintoja luotiin.
The time frame of this research begins from the birth of civil society and ends when the comprehensive school reform was at its early stages.
Ajanjakso alkaa kansalaisyhteiskunnan ja kansanopetuksen synnystä ja päättyy peruskoulun alkuvaiheisiin.
Research material consists of the sanction case records of five different teacher seminars between the years 1863 – 1962.
Aineistoni koostuu rangaistustapauksista, jotka ovat kirjattu viiden opettajaseminaarin opettajakokousten pöytäkirjoihin vuosien 1863 - 1962 välisenä aikana.
I wish this research would awaken the reader to reflect upon similar unquestioned ideals given to us and taken for granted that are restricting both educators and educates from truly becoming themselves.
Toivon työni herättävän pohdintaa siitä, mitä saattaisivat olla oman aikamme vastaavanlaiset itsestäänselvyydet, jotka otamme annettuina ja jotka kyseenalaistamattomina totuuksina rajoittavat niin kasvatettavien kuin kasvattajienkin omaksi itsekseen tulemista.
Discourses upholding this otherness were alive and well in the records of the teacher seminars for almost a century, with merely slight changes in emphasis.
Diskurssit, joilla tätä toiseutta ylläpidettiin, elivät opettajaseminaarien pöytäkirjateksteissä liki sadan vuoden ajan vain painotuserojen muuttuessa hieman.
Whereas breaching the norms and rules of the seminars by male students have been treated as crimes in the staff meetings, the offences of the female students have been tended to be seen as an illness-like state or lack of morals or comprehension.
Kun poika- ja miesoppilaiden normeista ja seminaarien säännöistä poikkeamisia on käsitelty opettajakokouksissa rikoksina, on tyttö- ja naisoppilaiden rikkeitä pyritty näkemään sairauden kaltaisina moraalia ja ymmärrystä heikentävinä tiloina.
The three ideals of a female teacher as a model citizen, as ´the mother of the nation´, and as a humble, docile and submissive model of ´the true womanhood´ were nearly identical.
Naisopettajuuden malli kansan äitinä ja mallikansalaisena sekä nöyrän, alistuvan, vaatimattoman ja säyseän "tosinaisen" mallit olivat lähes yhdenmukaiset ja ne ovat luoneet ja ylläpitäneet tyttö- ja naisoppilaiden toiseutta.
Albeit official and public rules and regulations were aimed at both male and female students, the norms hidden in discourses uphold their own, differing from social rules and boundaries for female students.
Vaikka seminaarien virallinen ja julkinen säännöstö oli kohdistettu yhtälailla nais- ja miesoppilaille, sisälsivät diskursseihin kätkeytyvät normistot seminaarien tyttö- ja naisoppilaille omat erilliset rajat, joiden ylittäminen teki heistä poikkeavia.
Deviance of female teacher seminar students has been considered as diverging from the God-given natural order, wherein a woman had her predetermined function and position.
Tyttö- ja naisoppilaiden poikkeavuus opettajaseminaareissa on ollut poikkeamista Jumalan säätämästä järjestyksestä, jossa naisella on määrätty paikkansa, asemansa ja tehtävänsä.
A discourse analysis of the interpretations of deviance and control of female teacher students in Finland from 1860s´ to 1960s In this research, I am approaching the question of how the interpretations of deviance of female teacher students have been socially constructed, maintained and reproduced in Finland from 1860s to 1960s, by means of discourse analysis.
Tutkin diskurssianalyysin keinoin miten opettajiksi opiskelevien tyttö- ja naisoppilaiden poikkeavuuden tulkintoja on luotu, ylläpidetty ja uusinnettu 1860-1960 -lukujen Suomessa.
This dual function is due to the process of what is normal, abnormal or deviant constructed by the use of the language, interaction and interrelations of social actions.
Tutkimusaiheeseen diskurssianalyysi soveltuu niin metodiksi kuin viitekehykseksikin, koska poikkeavuuden, normaalin ja epänormaalin rakentuminen tapahtuu kielenkäytön, vuorovaikutuksen ja sosiaalisen toiminnan keskinäisissä suhteissa.
This study focuses on how the behaviour of the female students of teacher seminars (teacher training colleges) have been interpreted as deviating from normal behaviour in the seminar archives and records.
Huomio on siinä miten opettajaseminaarien tyttö- ja naisoppilaiden käyttäytymistä on tulkittu poikkeavaksi opettajakokousten pöytäkirjojen teksteissä; miten poikkeavuutta on luotu diskursseilla - ja miten diskurssit ja niiden tulkinnat ovat olleet sukupuolitettuja.
Most of all, female students offending the rules and morals, were offending the ideal of an approved way or being a woman or an ideal of 'the true womanhood´.
Ennen kaikkea ne ovat olleet rikkomuksia oikeanlaista naiseutta eli "tosinaiseuden" mallia vastaan.
These ideals have created and maintained the otherness of the female students.
Tutkimus sijoittuu konstruktivismin ja kasvatuksen historian alueille.
This applies also to women’s football.
Tämä pätee myös naisjalkapalloon.
The study is as a qualitative research, utilizing an exploratory approach.
Tämä tutkimus on toteutettu laadullisena tutkimuksena eksploratiivista lähestymistapaa käyttäen.
However, specifically women’s football in Finland has not been studied from the business perspective before.
Suomalaista naisjalkapalloa ei kuitenkaan ole tutkittu kaupallisesta näkökulmasta.
The theoretical setting of the research was built on value creation and relationship marketing theories.
Teoreettinen viitekehys tutkielmalle perustuu arvonluontimalliin ja suhdemarkkinoinnin teoriaan.
While companies’ main aim is to achieve their commercial objectives through sponsorship, the financial aid given to the sport entities themselves is often crucial for their operation.
Yritysten tavoitellessa kaupallisia tavoitteitaan sponsoroinnin avulla, rahallinen avustus urheilutoimijoille on usein erittäin kriittistä.
Women’s football has also become more professional in Finland, but it is evident that the sport needs to receive more sponsors to cooperate with.
Naisten jalkapallosta on tullut ammattimaisempaa myös Suomessa, mutta laji tarvitsee lisää sponsoreita tuekseen.
The existing sponsorship literature is extensive up to date, covering both women’s and men’s sports from various perspectives.
Jo olemassa oleva sponsorointitutkimuskirjallisuus on ajankohtaista ja kattavaa, ja siinä on keskitytty sekä mies- että naisurheiluun useista eri näkökulmista.
Sponsorship can provide an effective solution to many companies seeking a unique way to reach their stakeholders and, therefore, the popularity of this marketing instrument continues to thrive.
Sponsorointi tarjoaa ainutlaatuisen ja tehokkaan tavan tavoittaa sidosryhmiä, minkä ansiosta tämän markkinointikeinon suosio on edelleen merkittävä.
The main finding of the present thesis is that even if companies identify some challenges related to women’s football as a sponsorship partner, the sport can be regarded as a legitimate business opportunity for companies, not only in the largest leading football countries in Europe and the US, but also in Finland.
Vaikka naisten jalkapallon sponsorointiin liittyykin haasteita, laji voidaan nähdä varteenotettavana liiketoimintamahdollisuutena paitsi maailman johtavissa jalkapallomaissa, myös Suomessa.
The origins of this research lay in the Finnish Football Association’s need to find out how also the Finnish female football could attract more sponsors and how to build and develop the commercial side of the sport even more.
Tämä Pro Gradu -tutkielma perustuu Suomen Palloliiton tarpeeseen selvittää, kuinka suomalainen naisjalkapallo voisi saada uusia yrityskumppaneita ja miten lajin kaupallista puolta voisi entisestään kehittää.
The sport has witnessed a significant growth in recent years, culminating to the FIFA Women’s World Cup in 2019, which attracted a record of 1 billion viewers for the first time since the competition began in 1991.
Tämä tapahtuma rikkoi miljardin katsojan rajan ensimmäistä kertaa kisojen vuonna 1991 alkaneen historian aikana.
To fill this gap, data has been gathered by interviewing both global companies and domestic companies already supporting women’s football and studying the motivations behind their commitment.
Aineisto tähän tutkielmaan oli kerätty haastattelemalla sekä kansainvälisiä että suomalaisia yrityksiä, jotka jo nykyisellään tukevat naisjalkapalloa.
The research found five critical attributes that can be recommended to women’s football teams to build their image and marketing messages on. Ability to reflect persuasive values, growing interest towards the game, channel to reach a wide consumer base, cost-effectiveness and appealing brand players are the elements valued by sponsors.
Sponsorit arvostavat naisten jalkapalloon assosioituja arvoja, lajin kasvavaa kiinnostusta, kanavia laajojen asiakasryhmien saavuttamiseen, kustannustehokkuutta sekä asiakkaisiin vetoavia pelaajabrändejä.
Moreover, the research found that the modern comprehensive sponsorship approach appears to be more effective than the old-fashioned view of sponsors requiring only pure logo presence and visibility.
Lisäksi modernin sponsorointilähestymistavan on havaittu olevan tehokkaampi verrattuna perinteiseen logonäkyvyyteen keskittyvään sponsorointiin.
Moreover, to understand better the Finnish sponsorship culture, three pilot interviews were conducted.
Lisäksi tutkimuksessa käytettiin kolmea pilottihaastattelua suomalaisen sponsorointikulttuurin ja sen nykytilanteen kartoittamiseksi.
This dissertation comprises three articles.
Tutkimus koostuu kolmesta artikkelista.
Customer experience has become a key priority in marketing research and practice.
Asiakaskokemuksesta on tullut keskeinen prioriteetti niin markkinoinnin tutkimuksessa kuin käytännöissä.
Based on a systematic literature review of 136 articles, the study identifies eight literature fields in customer experience research: services marketing, consumer research, retailing, service-dominant logic, service design, online marketing, branding, and experiential marketing.
Systemaattisen, 136 artikkelia kattavan kirjallisuuskatsauksen pohjalta tunnistettiin kahdeksan tutkimuskenttää: palvelujen markkinointi, kuluttajatutkimus, vähittäiskauppa, palvelukeskeinen logiikka, palvelumuotoilu, online-markkinointi, brändäys ja kokemusperäinen markkinointi.
The findings reveal three essential journey processes: recognizing the problem and setting the goals, changing habits and behaviors, and overcoming obstacles and temptations.
Empiirisen aineiston pohjalta voitiin identifioida kolme keskeistä prosessia tällä matkalla: ongelman tunnistaminen ja tavoitteiden asettaminen, tapojen ja käyttäytymisen muuttaminen sekä esteiden ja houkutusten voittaminen.
A hermeneutic phenomenological field study is conducted to examine recovering alcoholics’ journey toward a sober life.
Tutkimus toteutettiin fenomenologis-hermeneuttisena kenttätutkimuksena, jossa tarkasteltiin toipuvien alkoholistien polkua kohti päihteetöntä elämää.
The article also offers specific guidelines for three data collection methods that fulfill those methodological requirements: phenomenological interviews, eventbased approaches, and diary method.
Artikkeli tarjoaa lisäksi ohjeita kolmen alihyödynnetyn tiedonkeruumenetelmän – fenomenologisen haastattelun, tapahtuma-pohjaisten metodien ja päiväkirjamenetelmän – asianmukaiseen soveltamiseen.