natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this study, my objective is to examine how it is possible for young people in youth workshops to construct their subjectivity and their future by repeating and mastering the discourses available in current time.
Lähdin tutkimuksessani kysymään, miten nuorten on mahdollista rakentaa subjektiaan ja tulevaisuuttaan toistamalla ja sisäistämällä tässä ajassa saatavilla olevia diskursseja.
I have applied the concepts of subject position and subjectification as my analytical tools.
Tutkimukseni analyyttisinä käsitteinä olen hyödyntänyt subjektiposition ja subjektifikaation käsitteitä.
As a research method, I applied discourse analysis.
Analysoin aineistoni hyödyntäen diskurssianalyyttistä lähestymistapaa.
Further, as constructing their future in the discourses of youth workshops, in addition to discussing education and employment young people brought up the requirement of individuality and uncertainty.
Rakentaessa tulevaisuuttaan nuoret puhuivat kouluttautumisen ja työllistymisen itsestäänselvyyden lisäksi yksilöllisyyden vaatimuksesta ja epävarmuudesta.
I conducted three group interviews and one individual interview in the youth workshops.
Aineistoni koostuu kolmesta nuorten työpajalla työskentelevien nuorten ryhmähaastattelusta ja yhdestä yksilöhaastattelusta.
In current governmental and European neoliberal discussion, the youth is expected to be active, effective and straightforward in their transitions to education and employment.
Tutkimuksen yhteiskunnallisena viitekehyksenä on uusliberalistinen aika, joka vaatii yksilöiltä aktiivisuutta, tehokkuutta ja suoraviivaista etenemistä koulutuksen kautta työelämään.
The objective of this study is to examine how young people become subjects and construct their future in the discourses of youth workshops.
Tarkastelen tutkimuksessani sitä, miten työpajalla työskentelevät nuoret rakentavat subjektiaan ja tulevaisuuttaan työpajan diskursseissa.
: Young people becoming subjects and constructing their future in the discourses of youth workshops
Neuvottelua omasta paikasta ja etenemisestä : Työpajalla työskentelevät nuoret rakentamassa subjektiaan ja tulevaisuuttaan työpajan diskursseissa
Based on the results of this study, it seems clear that according to young people, integrating into the society requires education or having a job.
Tutkimuksen pohjalta voidaan todeta, että sekä yhteiskunta että nuoret odottavat yksilöiden kiinnittyvän yhteiskuntaan kouluttautumalla ja työtä tekemällä, eikä toisenlaisille kiinnittymisen tavoille ole työpajan diskursseissa paljoakaan tilaa.
Control was seen as a restriction to creativity but also as something that brought safety.
Kontrolli nähtiin luovuutta rajoittavana, mutta myös turvaa tuovana.
Freedom and independence for studying as well as for transport was hoped for.
Vapautta ja itsenäisyyttä toivottiin niin työskentelyyn kuin liikkumiseenkin.
The action research consisted of four stages: introduction and conceptualization, data collection, analysis and individual reflection.
Toimintatutkimus rakentui neljästä vaiheesta: aloitus ja käsitteellistäminen, aineiston keruu, analyysi sekä itsenäinen reflektio.
The talk about breaking the rules together was an essential thought that reflected agency through opposition.
Puhe yhteisestä sääntöjen rikkomisesta oli keskeinen toimijuutta vastarinnan kautta ilmentävä ajatus.
The answers reflected the youth's need for independence and its meaning for each individual's school satisfaction.
Vastauksissa kuvastui nuoruuden halu itsenäistyä, ja sen merkitys omalle kouluviihtyvyydelle.
In the conversation of the pupils, the most essential matters concerning control were the school rules and teachers who made sure that the rules were followed.
Oppilaiden puheessa keskeisimmät kontrolliin liittyvät asiat olivat koulun säännöt ja niiden noudattamista vahtivat opettajat.
The purpose of this study was to bring this pedagogical paradox to the fore and to clarify in a concrete way what kind of agency and initiatives concerning it can occur in everyday life, and how all these matters are interwoven into the pupils' school satisfaction.
Tämän tutkimuksen tarkoitus on tuoda näkyvämmäksi tuo pedagoginen paradoksi ja avata konkreettisesti, millaista toimijuutta ja siihen liittyviä aloitteita arjessa saattaa esiintyä, ja miten nämä kaikki nivoutuvat oppilaiden viihtyvyyteen koulussa.
In group discussion, dividing and opposing initiatives took place, which occurred, for instance, by focusing too much on the details or rejecting another person's idea.
Ryhmäkeskustelussa esiintyi hajottavia ja vastustavia aloitteita, jotka ilmenivät esimerkiksi pikkuseikkoihin takertumisena tai toisen idean tyrmäämisenä.
When finding out what kinds of initiatives of agency the pupils took in interactive situations, the analysis of interaction was used in analysing the group discussion with a focus on initiatives.
Selvitettäessä, millaisia toimijuuden aloitteita oppilaat tekivät vuorovaikutustilanteessa, analysoitiin ryhmäkeskustelua vuorovaikutusanalyyttisesti aloitteisiin painottaen.
On the first hand, pupils should be guided to become independent agents but on the other hand, a safe school environment should be maintained for everyone.
Kouluarjessa tasapainotellaan siinä pedagogisessa ristiriidassa, että toisaalta oppilaita tulisi ohjata itsenäisiksi toimijoiksi ja taas toisaalta ylläpitää kaikille turvallista kouluympäristöä.
A sixth grade from a village school that emphasizes the learnercentred pedagogy took part in the research in the spring of 2016.
Tutkimukseen osallistui keväällä 2016 kuudes luokka eräästä oppilaslähtöiseen pedagogiikkaan painottavasta kyläkoulusta.
The purpose of this thesis is to describe how the phenomena of agency and control occur in an action research study of school satisfaction.
Tämän tutkielman tarkoitus on kuvata, miten kouluviihtyvyyteen liittyvässä toimintatutkimuksessa on havaittavissa toimijuuden ja kontrollin ilmiöitä.
Content analysis was used in analysing the discussion and texts of the pupils when examining what kinds of occurrences of agency and control could be detected.
Oppilaiden keskustelua ja kirjoitelmia analysoitiin sisällönanalyyttisesti tarkasteltaessa, millaisia toimijuuteen ja kontrolliin liittyviä ilmiöitä oli havaittavissa.
In this thesis, the data consisted of a group discussion of the analysis stage and the pupils' individual reflection tests.
Tässä tutkielmassa aineistona käytettiin tutkimuksen analyysivaiheen ryhmäkeskustelua sekä oppilaiden itsenäisiä reflektiotekstejä.
The initiatives varied and changed quickly in the interactive situation of the action research.
Toimintatutkimuksen vuorovaikutustilanteessa aloitteet olivat moninaisia ja nopeasti vaihtuvia.
For example, the pupils would take initiatives of supporting each other's ideas by repeating the same idea.
Oppilaat tekivät toisten ideoita tukevia aloitteita esimerkiksi toistamalla saman asian, kun taas rakentavissa aloitteissa he lähtivät muokkaamaan toisen esittämää ideaa.
"Responsibility lives out of freedom" : Agency and control in action research on sixth graders' school satisfaction
: Toimijuus ja kontrolli kuudesluokkalaisten kouluviihtyvyyttä käsittelevässä toimintatutkimuksessa
The main focus is on the description about agency and control given by pupils as they contemplated the satisfaction of transitioning to lower secondary school.
Kiinnostuksen kohteena on oppilaiden tuottama kuvaus toimijuudesta ja kontrollista heidän pohtiessa viihtyvyyttä siirryttäessä yläasteelle, sekä toimintatutkimus oppilaiden toimijuutta tukevana metodina.
There were two groups and in total four student teachers.
Ryhmiä oli kaksi, joihin osallistui yhteensä neljä opettajaopiskelijaa.
29 replies were received to the questionnaire.
Vastauksia kyselyyn kertyi 29.
This study is a qualitative study with a dialogical approach.
Tämä tutkimus on laadullinen tutkimus, joka on lähestymistavaltaan dialoginen.
The data was collected mainly using focus groups.
Tutkimuksen aineisto kerättiin pääosin fokusryhmäkeskusteluita käyttäen.
Three main understandings emerged from discussions: Gender is a complex phenomenon, school is a gendered environment in which gender roles and expectations are common, Finland is lagging behind in gender related issues.
Keskusteluaineistosta nousi kolme keskeisintä käsitystä liittyen sukupuoleen ja sen moninaisuuteen: Sukupuoli on moninainen ilmiö, Koulu on sukupuolittunut ympäristö, jossa sukupuoliroolit ja -odotukset vallitsevat ja Suomi on sukupuoliasioissa jäljessä.
I am interested in how student teachers talk about gender.
Olen kiinnostunut siitä, miten opettajaopiskelijat puhuvat sukupuolesta.
Both groups had an hour to discuss about gender issues.
Molemmat ryhmät keskustelivat noin tunnin verran sukupuoleen ja sen moninaisuuteen liittyvistä aiheista.
It was sent to all student teachers in the University of Helsinki.
Lisäaineistona käytettiin verkkokyselyä, joka lähetettiin kaikille Helsingin yliopiston opettajaopiskelijoille.
"Individual individually" : Student teachers' understanding of gender and its diversity
"Yksilö yksilönä" : Opettajaopiskelijoiden käsityksiä sukupuolesta ja sen moninaisuudesta
However, teacher education hardly includes any gender issues in their curriculums.
Opettajankoulutus ei kuitenkaan juuri ole sisällyttänyt sukupuolikysymyksiä opetussuunnitelmiinsa.
The data was transcribed and it was analyzed by content analysis and dialogical analysis of multivoicedness.
Aineisto litteroitiin sanatarkasti ja sen analyysissa käytettiin sekä sisällönanalyysia että dialogista moniäänisyyden analyysia.
In conceptions that emerged from the survey data, gender was seen also as two-parted.
Kyselyaineistosta nousi esiin myös käsityksiä, joissa sukupuoli nähtiin kaksijakoisena.
Gender related content is discussed only in a few courses.
Sukupuoleen liittyvät sisällöt keskittyvät vain muutamalle kurssille, eikä niitä käsitellä syvällisesti.
Previous studies have shown that heteronormativity and gendered practices are common in school.
Aiempi tutkimus on osoittanut, että koulussa vallitsevat sekä sukupuolittuneet käytänteet että heteronormatiivisuus, mikä johtaa siihen, että sukupuolivähemmistöt kokevat syrjintää koulussa.
The aim of this study is to describe, what kind of understanding students have about gender and its diversity.
Tämän tutkimuksen tehtävänä on kuvata sitä, millaisia käsityksiä opettajaopiskelijoilla on sukupuolesta ja sen moninaisuudesta.
Gendered practices were recognized by students.
Sukupuolittuneita käytänteitä tunnistettiin.
Most of the students felt like gender diversity is not being discussed enough in teacher education.
Suurin osa opiskelijoista koki, ettei opettajankoulutus käsittele tarpeeksi sukupuolen moninaisuuteen liittyviä kysymyksiä.
According to the research, the situation for gender minorities would improve if teachers had more information about gender diversity.
Tutkimusten mukaan sukupuolivähemmistöjen asemaa parantaisi parhaiten opettajien koulutus.
In addition, I examine what student teachers think about how well student education has prepared them for facing gender diversity in school.
Lisäksi tarkastelen sitä, millaisina opettajaopiskelijat kokevat opettajankoulutuksen antamat valmiudet sukupuolen moninaisuuden kohtaamiseen ja käsittelyyn.
Students also felt that dealing with gender related issues is up to the students themselves.
Sukupuolikysymysten käsittelyn koettiin jäävän opiskelijan oman aktiivisuuden varaan.
The desired continuity can be by its nature, stabilising or altering.
Tavoiteltu jatkuvuus voi olla luonteeltaan vakauttavaa tai muuttavaa.
The model with two borders illustrates how performance can be easy or laborious, and why changes, development projects or daily routine tasks are sometimes difficult and long-lasting processes.
Kaksi rajaa sisältävä malli tekee ymmärrettäväksi sen, miten tehtävissä suoriutuminen voi olla sujuvaa tai työlästä ja sen, miksi muutosprojektit, kehittämishankkeet tai päivittäiset rutiinitehtävät ovat toisinaan hankalia ja pitkäkestoisia prosesseja.
Less attention is given to daily mundane activities and routine tasks or problems.
Vähemmälle huomiolle jäävät monet päivittäiset arkiset ja rutiininomaiset tehtävät tai ongelmat.
The aim of border faring is to seek continuity by using, searching, finding, retrieving, providing, fighting, refusing, securing, exchanging and sharing – in other words, by combining in different ways different resources of areas of preconditions and supply in various settings for border faring.
Rajankäynnillä tavoitellaan jatkuvuutta käyttämällä, etsimällä, löytämällä, saamalla, tarjoamalla, torjumalla, epäämällä, turvaamalla, vaihtamalla ja jakamalla – toisin sanoen yhdistelemällä eri tavoin erilaisia edellytysten ja tarjonnan alueen resursseja rajankäynnin kulloisissakin puitteissa.
The main focus of the discussions and studies on working life is often directed towards development and learning.
Työelämää koskevissa keskusteluissa ja tutkimuksissa painottuvat usein kehittäminen ja oppiminen.
Border faring theory can be applied in addition to working life to other areas, such as formal education.
Rajankäyntiteoriaa voi soveltaa työelämän ohella muihinkin kohteisiin, kuten muodollisen koulutuksen alueille.
The border of preconditions or the border of supply can be activated in two ways: the border is opened in the direction of the arena of exposure or the border is locked.
Edellytysten tai tarjonnan raja voi aktivoitua kahdella tavalla: raja aukeaa alttiuden areenan suuntaan tai raja lukitaan.
Border faring at the arena of exposure : A classic grounded theory study of everyday working life practices
Rajankäyntiä alttiuden areenalla : Klassinen grounded theory -tutkimus työelämän arjen käytännöistä
To scientific research activities, the ideas and concepts of border faring theory can serve as starting points or stimuli to new studies.
Tieteellisessä tutkimustoiminnassa rajankäyntiteorian ideat ja käsitteet voivat toimia lähtökohtina tai virikkeinä uusille tutkimuksille.
This view of the border differs from those concerning working life or workplace learning where borders are treated as single entities.
Tämä näkemys rajasta eroaa niistä työelämää tai työelämän oppimista käsittelevien tutkimusten näkemyksistä, joissa rajoja käsitellään yhtenäisinä entiteetteinä.
This study applies theoretically open and empirically based approach so that the issues of everyday working life are not shaded under dominant discussions or pre-adopted theoretical frameworks.
Tässä tutkimuksessa sovelletaan teoreettisilta lähtökohdiltaan avointa ja empiiriseen aineistoon perustuvaa lähestymistapaa, jotta arkisten käytäntöjen ainesosat eivät jäisi vallalla olevien puhetapojen tai ennalta annettujen teoreettisten viitekehysten varjoon.
The results of the study form an abstract model, which is named border faring theory.
Tutkimuksen tuloksena on aineiston perusteella muodostettu abstrakti malli, joka on nimetty rajankäyntiteoriaksi.
The data was gathered in open interviews with ten men and women of different ages who represented a variety of professional groups, educational backgrounds and work organisations.
Heihin kuului eri ikäisiä miehiä ja naisia, jotka edustivat erilaisia ammattiryhmiä, koulutustaustoja ja työorganisaatioita.
The areas of preconditions and supply give border faring premises, which can be divided into themes of valuing, being and state of affairs.
Edellytysten ja tarjonnan alueet pitävät sisällään rajankäynnin lähtökohdat, jotka voidaan jakaa arvottamisen, olemisen ja asiaintilojen teemoihin.
The concept of the border is a useful tool in working life research and its practical applications, but in the increasingly complex world of working life, the border and border-related activity are understood as a more diverse phenomenon as single borders, their characters and border crossings.
Rajan käsite on työelämän tutkimuksessa ja käytännön sovellutuksissa käyttökelpoinen väline, mutta monimutkaistuvan työelämän tarkasteluissa myös raja ja rajoihin liittyvä toiminta on ymmärrettävä yksittäisiä rajoja, niiden ominaisuuksia ja rajojen ylityksiä monimuotoisempana ilmiönä.
So, for all parties, border crossing does not necessarily always mean learning or development in the desired direction.
Rajojen ylitys ei siis merkitse aina eikä välttämättä kaikille osapuolille oppimista tai kehittymistä toivottuna pidettyyn suuntaan.
The core concept of the theory is border faring – a process that includes the steps of pressurising the border, activating the border, and manoeuvring on the arena of exposure as well as updating the premises of border faring.
Teorian ydinkäsite on rajankäynti – prosessi, jonka vaiheita ovat rajan paineistuminen, rajan aktivoituminen, alttiuden areenalla taktikointi ja rajankäynnin lähtökohtien päivittyminen.
The interview data contains information about everyday working life in the form of events, experiences and thoughts such as those told by the workers themselves.
Haastatteluaineisto koostuu työelämän arkeen liittyvistä tapahtumista, kokemuksista ja pohdinnoista työntekijöiden itsensä kertomana.
The aim of this study is to form a conceptual model based on empirical data on what is going on in everyday working life.
Tutkimuksen tehtävänä on tuottaa empiiriseen aineistoon perustuva käsitteellinen malli siitä, mitä työelämän arjen käytännöissä on meneillään.
The features of the arena of exposure are organised as paired characteristics, and manoeuvrings on the arena of exposure are represented as typology.
Alttiuden areenan piirteet jäsentyvät ominaisuuspareina ja alttiuden areenalla taktikoinnin tavat voidaan esittää typologiana.
Border faring theory presupposes neither change nor maintenance in advance as desirable for the state of affairs.
Rajankäyntiteoria ei oleta muutosta eikä pysyvyyttäkään etukäteen toivottavaksi tai tavoiteltavaksi asiaintilaksi.
In connection with the process of border faring, the setting for it will also change.
Rajankäyntiprosessin yhteydessä muovautuvat myös prosessin puitteet.
This study is stimulated by tensions and gaps between the views of working life expressed in public debate, in the research literature as well as in the empirical experiences of employees.
Tämän tutkimuksen virittäjinä ovat jännitteet ja kuilut työelämästä julkisessa keskustelussa esitettyjen kantojen, tutkimuskirjallisuudessa esiin tuotujen näkökulmien sekä työntekijöiden empiiristen kokemusten välillä.
To working places or communities, the theory provides a starting point for development tasks and activities to enhance reforms and tools to detect and support existing good practices.
Se toimii työn ja työyhteisön kehittämistehtävien välineenä sekä toimintaa parantavien uudistusten ja suunnanmuutosten yhteydessä että olemassa olevien hyvien käytäntöjen havaitsemisessa ja tukemisessa.
Instruments such as border faring theory are needed for studies on workplace learning and development activities because of their indirect, unforeseen and undesirable effects.
Rajankäyntiteorian kaltaisia välineitä tarvitaan työelämän oppimis- ja kehittämistoiminnan epäsuorien, odottamattomien ja epäsuotavien oheisseuraamusten tutkimuksessa.
Among the studies that utilise the concept of the border, border faring theory advocates the view that borders and border-related activities can be both valuable and problematic.
Rajan käsitettä hyödyntävien tutkimusten joukossa rajankäyntiteoria edustaa kantaa, jossa rajat ja niihin liittyvä toimeliaisuus voivat olla sekä arvokkaita että ongelmallisia.
On this basis, the activation can be classified into the principles of border opening, border locking and the principle allowing both opening and locking.
Tältä pohjalta aktivoituminen voidaan eritellä rajan aukaiseviin, sen lukitseviin ja molemmat edellä mainitut tavat mahdollistaviin periaatteisiin.
Border faring is an approach to cope in everyday working life and it can be applied to the examinations of dynamics and settings of daily practices we well as interactions of working places.
Rajankäynti on lähestymistapa työelämän arjessa pärjäilemiseen ja sitä voi soveltaa työpaikkojen päivittäisten käytäntöjen tai vuorovaikutustilanteiden dynamiikan ja puitteiden tarkasteluun.
These factors can manifest themselves as rhetoric tensions, paradoxes or gaps between public discourses, private discussions and empirical experiences of working life.
Nämä seikat voivat näyttäytyä julkisten diskurssien, yksityisten keskustelujen ja työelämän empirian välisinä retorisina jännitteinä, paradokseina tai kuiluina.
The setting includes five discrete but inter-related elements: the area of preconditions, the area of supply and the area between the last remaining areas, called the arena of exposure.
Raja puolestaan ymmärretään rajankäyntiprosessin puitteina, jotka koostuvat viidestä erillisestä, mutta toisiinsa liittyvästä elementistä: edellytysten ja tarjonnan alueista, edellisten väliin jäävästä alttiuden areenasta sekä alueita toisistaan erottavasta edellytysten rajasta ja tarjonnan rajasta.
Classic grounded theory was used as a research method because it is a data-driven approach that produces conceptual knowledge.
Tutkimusmenetelmänä käytettiin klassista grounded theorya, koska aineistolähtöisenä ja käsitteellisen tason tietoa mallien tai teorioiden muodossa tuottavana metodina se sopi tutkimuksen lähtökohtiin ja tehtävään.
According to border faring theory, borders are crossed for various reasons and common motives or objectives are not always a guarantee of proactivity.
Rajankäyntiteoriassa rajoja ylitetään monenlaisista syistä, yhteiset vaikuttimet tai tavoitteet eivät aina takaa proaktiivista toimintaa ja rajoja myös ylläpidetään oppimisen, kehittymisen ja tehtävissä suoriutumisen varmistamiseksi.
The border crossings are justified by learning or development needs, even if the crossings can lead as a whole or for the future to negative consequences.
Työelämän tutkimukset ja keskustelut tuntuvat painottavan rajojen rikkomista niiden vakauttamisen sijaan ja rajanylityksiä on perusteltu oppimisen tai kehittymisen tarpeilla, vaikka ylityksistä voi koitua kokonaisuuden tai tulevaisuuden kannalta myös negatiivisia seurauksia.
This theory is formulated on the basis of empirical data and it explains, by border and related concepts, what is going on in everyday working life.
Teoria selittää omalta osaltaan rajaan liittyvien käsitteiden avulla sen, mitä työelämän arjessa on meneillään.
The study focuses on everyday working life practices, in which various phenomena from different theoretical traditions are connected to each other to form heterogeneous configurations.
Käytännöissä eri teoriaperinteisiin lukeutuvat ilmiöt yhdistyvät toisiinsa moniaineksisiksi kokoonpanoiksi.
Different tactics are used at the arena of exposure and various combinations are implemented, and thus a variety of outcomes are generated in terms of learning and knowledge.
Rajankäynnin puitteet näyttäytyvät erilaisina eri osapuolille, mikä johtaa erilaisiin rajan aktivoitumisen tapoihin, alttiuden areenalla taktikointeihin sekä edellisten yhdistelmiin ja siten erilaisiin lopputulemiin oppimisen ja osaamisen kannalta.
In knowledge-intensive work, knowing and learning are integrated in numerous ways with other areas of activities.
Tietovaltaistuneessa työssä osaaminen ja oppiminen nivotaan lukuisin tavoin muihin toiminnan alueisiin ja toisaalta työ ja työssä oppiminen jo itsessään ovat monimuotoisia ilmiöitä.
Three themes emerged in the body of the material.
Aineistosta nousi esiin kolme teemaa.
The study is a historical case study with a microhistorical approach.
Tutkimuksen lähestymistapa oli historiallinen tapaustutkimus mikrohistoriallisella otteella.
The data in the record books were supplemented with e.g. archive material.
Diaariokirjojen tietoja täydennettiin muun muassa arkistoaineistolla.
While a number of its objects have been discussed in historical studies, research on the collection as a whole has been scarce.
Kokoelman esineitä on käytetty aineistona historian tutkimukselle, mutta kokoelmaa on tutkittu kokonaisuutena vain vähän.
Three point of views in the Helsinki University Museum Craft Science collection
Kolme näkökulmaa Helsingin yliopistomuseon käsityötieteen kokoelmaan