natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The research takes part in the contemporary debate performed by the texts on how the parent's gender affects her or his tasks and relationship with the child. Two discourses are uncovered in the data that explicitly deal with the division of labour between women and men in parenting.
Tutkimus osallistuu aineistojen käymään aikalaiskeskusteluun siitä, miten vanhemman sukupuoli vaikuttaa hänen tehtäviinsä ja suhteeseensa lapsiin.
Keywords: Motherhood, mothering, fatherhood, fathering, family expertise, 'governmentality', discourse analysis, critical linguistics, rhetorical analysis, intertextuality.
Äidit, isät ja ammattilaiset: sukupuoli, toisto ja muunnelmat asiantuntijoiden kirjoituksissa
These discussions investigate how the modern experts shape their objects' agency and how lay-people analyse their own conduct guided by the experts and the concepts they have produced.
Vaikka tutkimuksen metodinen painopiste on siinä, miten kielen avulla kuvataan vanhemmuutta ja annetaan sille kulttuurisia merkityksiä, on kyse myös siitä, että samalla muokataan sitä miten vanhemmat itse toimintansa hahmottavat ja miten ammattilaiset suuntaavat työtään vanhempien ja lasten kanssa.
The analysis of the data is placed in the context of the feminist debate on women's agency as professionals and as mothers and to the debate started by Michel Foucault on the 'governmentality' of the modern society.
Tutkimuksessa asiantuntijoiden keskustelu jäsennetään kiistaksi äitikeskeisen ja miesten ja naisten jakaman hoivan ja kasvatuksen välillä.
How tacit is tacit knowledge?
Kuinka hiljaista hiljainen tieto on?
Hence, the role of tacit knowledge in human action seems to be different from what has been suggested in these theories of knowledge management.
Niinpä hiljaisen tiedon rooli ihmisen toiminnassa näyttää olevan erilainen kuin mitä edellä mainituissa tietojohtamisen teorioissa on esitetty.
This is, on the one hand, due to the abstract nature of Polanyi’s theory, and on the other hand due to the fact that the concept has been transferred in a rather straightforward way to a different kind of epistemological context.
Tämä johtuu yhtäältä Polanyin teorian vaikeaselkoisuudesta, ja toisaalta siitä, että käsite on suhteellisen suoraviivaisesti siirretty erilaiseen tietoteoreettiseen kontekstiin.
Polanyi’s theory of knowledge and its application in knowledge management theories
Polanyin tietoteoria ja sen soveltaminen tietojohtamisen teorioissa
Particularly the idea of sharing of tacit knowledge that has been emphasized as an important factor from the perspective of organizations’ competitive advantage in the knowledge management literature can be considered a problematic conception from the viewpoint of Polanyi’s theory.
Erityisesti hiljaisen tiedon jakamista, jota tietojohtamisen kirjallisuudessa on korostettu tärkeänä tekijänä organisaatioiden kilpailukyvyn kannalta, voidaan pitää Polanyin alkuperäisen teorian näkökulmasta ongelmallisena ajatuksena.
In respect of the literature of knowledge management the object of analysis is particularly Ikujiro Nonaka and Hirotaka Takeuchi’s conception of knowledge introduced in their theory of knowledge creation; it is not only one of the most significant theories of knowledge management, but also the most important application of Polanyi’s theory in the literature of the field.
Tietojohtamisen kirjallisuuden analyysi liittyy erityisesti tässä tutkimuksessa japanilaisten Ikujiro Nonakan ja Hirotaka Takeuchin käsitykseen tiedosta heidän esittämässään tiedon luonnin teoriassa, joka on yksi tietojohtamisen merkittävimmistä teorioista, mutta myös Polanyin teorian tärkein sovellus alueen kirjallisuudessa.
On the other hand, this research critically discusses the use of the concept of tacit knowledge particularly in the part of the knowledge management literature that stresses the importance of explication of tacit knowledge.
Toisaalta työssä tarkastellaan kriittisesti hiljaisen tiedon käsitteen käyttöä erityisesti tietojohtamisen kirjallisuuden osassa, joka korostaa hiljaisen tiedon eksplikoinnin tärkeyttä.
Despite the important role of the concept of tacit knowledge in the knowledge management literature, it has however remained superficially studied, controversial and ambiguous concept in the research of the field.
Tärkeästä roolistaan huolimatta hiljainen tieto on kuitenkin tietojohtamisen kirjallisuudessa jäänyt pinnallisesti tutkituksi, ristiriitaiseksi ja moniselitteiseksi käsitteeksi.
Polanyi’s theory is approached from the perspective of cognitive science by explaining the central concepts of the theory and the examples of tacit knowing that Polanyi used in the light of recent findings in cognitive science.
Teoriaa lähestytään kognitiotieteen näkökulmasta selittämällä Polanyin teoriassaan käyttämää käsitteistöä ja esimerkkejä hiljaisesta tietämisestä viimeaikaisten kognitiotieteen tutkimustulosten valossa.
This research discusses the concept of knowledge, particularly the concept of tacit knowledge, from two perspectives: firstly, the meaning of these concepts in Michael Polanyi’s theory of knowledge from which the concept of tacit knowledge originates, and secondly, the meaning of these concepts in the knowledge management literature in which the concept of tacit knowledge has gained a significant role.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan tiedon, erityisesti niin sanotun hiljaisen tiedon, käsitettä kahdesta näkökulmasta: käsitteiden merkitystä hiljaisen tiedon käsitteen luojan, Michael Polanyin, tietoteoriassa, sekä toisaalta niiden merkitystä 1990-luvun luvun puolessavälissä yleistyneessä tietojohtamisen keskustelussa, jossa hiljaisen tiedon käsite on nostettu keskeiseen asemaan.
This research shows that this widely adopted conception of knowledge in the mainstream knowledge management literature is internally contradictory.
Tutkimus osoittaa, että tietojohtamisen kirjallisuuden valtavirrassa yleisesti omaksuttu tietokäsitys on tietoteoreettisesta näkökulmasta sisäisesti ristiriitainen ja sen taustalta paljastuu yksinkertaistettu käsitys ihmisen kognitiosta.
Knowledge management is relatively young and developing discipline, and hence, the innermost purpose of the both objectives mentioned above is to contribute to the development of the concept of knowledge that still is not well-established in the field.
Molempien edellä mainittujen tavoitteiden perimmäinen tarkoitus onkin osallistua tietojohtamisen keskeisimmän tutkimuskohteen, tiedon, toistaiseksi vakiintumattoman merkityksen kehitystyöhön.
This research has two objectives, the more important of which is the enhancement of the understanding concerning Polanyi’s theory of knowledge; Polanyi’s theory is both clarified and expanded in this research.
Tutkimuksella on kaksi päätavoitetta, joista keskeisempi on Polanyin tietoteoriaa koskevan ymmärryksen lisääminen.
The subject is also important socio-politically.
Aihe on myös yhteiskuntapoliittisesti ajankohtainen.
The parents verification of information is based mainly on non-written material.
Vanhempien keinot todentaa tietoa perustuvat pääasiassa ei-kirjalliseen aineistoon.
The data was collected in the oral hearings (21) of the Finnish administrative courts in 1998-1999 and 2002-2003.
Aineisto on kerätty kolmen eri hallinto-oikeuden suullisissa käsittelyissä (21) vuosina 1998-1999 ja 2002-2003 etnografian keinoin.
This is a way to protect the child but may also ignore the child's views or leave them totally unreported.
Se on keino suojella lasta, mutta saattaa jättää lapsen näkemykset myös sivuun tai kokonaan kertomatta.
They challenge, blame and criticise the child welfare authorities and the interpretations the authorities have made about them.
He kyseenlaistavat, syyttävät ja kritisoivat eri instituutioissa toimivia lastensuojeluviranomaisia ja vanhemmista tehtyjä tulkintoja.
The expertise of parents is to present a different story next to the information produced by the child welfare authorities and to show that one situation can be interpreted in several ways.
Vanhempien asiantuntijuutta on esittää lastensuojeluviranomaisten tuottaman tiedon rinnalle erilainen kertomus ja osoittaa asioilla olevan useita puolia.
The information produced in oral hearings is based on the social encounters in which the different parties' views compete on the right status of information.
Suullisissa käsittelyissä tuotettava tieto perustuu vuorovaikutustilanteisiin, joissa eri osapuolten näkemykset kilpailevat oikean ja painavimman tiedon statuksesta.
The oral hearings are institutional encounters in which those on stage act according to their known roles.
Suullisia käsittelyitä tarkastellaan institutionaalisena vuorovaikutuksena, jossa oikeuden näyttämölle kokoontuvat henkilöt toimivat etukäteen tiedossa olevien rooliensa mukaisesti.
It is important to show the strengths of one s own point of view and the weaknesses of the arguments evinced by the opposite side in the verification of the information.
Tiedon todentamisessa on tärkeää osoittaa oman näkökulman vahvuudet ja vastapuolen esittämien seikkojen heikkoudet.
The information evinced by the child welfare authorities is based on the parents problems in the past, the failure to provide adequate parenting, open care measures and the child's situation.
Lastensuojeluviranomaiset kuvaavat tietoa todentaessaan menneisyyden ongelmia, vanhemmuuden puutteita, avohuollon tukitoimia ja lapsen tilannetta.
When parents substantiate information they talk about normal everyday life, parental relations, open care measures and their support network.
Vanhemmat kuvaavat tietoa todentaessaan nykyarkea, vanhemmuussuhteita, avohuollon tukitoimia ja tukiverkkoa.
The adults have the power to interpret the child's story in the best interests of the child.
Aikuisilla on valtaa tulkita lapsen kertomaa eteenpäin ja esittää näkemyksensä lapsen edun mukaisesti tulkittuna.
I am interested in what kind of information the representatives of the social welfare board, children, parents and other persons involved in the situation produce in oral hearings and how they justify this information.
Tarkastelun kohteena ovat sosiaalilautakunnan edustajien, vanhempien, lasten ja muiden tilanteeseen osallistuvien henkilöiden tavat tuoda esiin omaa asiantuntijuuttaan suullisissa käsittelyissä.
It is backed up by information from different sources, such as social work documentation, possible expert opinions, witnesses and expertise of social work.
Eri lähteistä hankittu tieto kuvataan loogisesti etenevänä tilannekuvauksena, jota tukevat asian kannalta olennaiset tietolähteet kuten asiakirjamerkinnät, mahdolliset asiantuntijalausunnot ja todistajat.
This is an ethnographic study on the oral hearings in child protection held in the Finnish administrative courts.
Istuntoja institutionaalisen katseen alla: lastensuojelun suulliset käsittelyt hallinto-oikeudessa
It is more common to describe children through indirect stories.
Yleisin tapa tuottaa tietoa lapsista tapahtuu välittyneiden kertomusten kautta.
The administrative courts became decision-makers of the first instance at the beginning of 2008.
Hallintotuomioistuin on vuodesta 2008 alkaen ensiasteen päätöksentekijä tahdonvastaisissa huostaanotoissa, mikä lisää sen roolia lastensuojeluasioiden päättäjänä.
In the data three adolescents were present in an oral hearing.
Tässä tutkimuksessa suulliseen käsittelyyn otti osaa kolme murrosikäistä lasta.
However, the children seemed to produce information on adult conditions.
Tutkimuksen perusteella voi todeta lasten asiantuntijuuden näyttäytyvän aikuisten ehdoilla puhumisena.
The expertise of social work in oral hearings is to condense information into manageable form.
Tutkimus osoittaa, että sosiaalityön asiantuntijuutta suullisissa käsittelyissä on asioiden kokonaisvaltainen tulkinta ja arviointi.
In the indirect stories the adults describe the child and the conditions of the child's life.
Välittyneissä kertomuksissa aikuiset kertovat ja tulkitsevat lasta koskevaa tietoa toisilleen.
I examine the different parties' ways of bringing to bear their own expertise in child protection issues.
Tutkimuksessa paikannettiin erilaisia tiedon todentamisen tapoja ja tehtäviä kuitenkin niin, että varsinainen päätöksenteko lastensuojeluasiasta jätettiin tarkastelun ulkopuolelle.
In the trials there is a clear beginning, middle, interval and end as in plays.
Sekä välittyneillä että suorilla kertomuksilla on oikeudenkäynneissä oma paikkansa.
Second, I study the participation of the children and adolescents in the oral hearings and the adults' role in this process.
Jatkossa olisikin tärkeää pohtia lasten ja nuorten osallistumisen ja mielipiteiden esittämisen mahdollisuuksia lastensuojeluprosessin eri vaiheissa.
I approach my study on the concept of the institutional gaze.
Väitöskirja liittyy sosiaalityön alaan.
I have described oral hearings as plays.
He olivat niin puhujia, kuuntelijoita kuin vastaajiakin.
Parents and 12-year-old children may also appeal against restriction of access or change of residential care.
Lastensuojeluviranomaiset ovat suullisessa käsittelyssä kertomassa miksi lapsen huostaanotto tulisi vahvistaa tai jatkaa tai miksi yhteydenpitoa tulisi rajoittaa.
The oral hearings are held behind closed doors and are not open to the public as are many other trials.
Suullisia käsittelyitä on järjestetty harvoin, mutta niiden määrä on vähitellen kasvanut.
The oral hearings are institutional encounters in which the different parties talk and observe each other.
Suulliset käsittelyt ovat aikuisten kohtaamisen näyttämöitä, joihin lapset ja nuoret osallistuvat harvoin.
A case must go before the administrative court if a 12-year-old child or his or her parents oppose taking into care.
Tutkimuksessa havaittiin lapsille olevan vaikeaa irrottautua instituutiolle ominaisesta ongelmasuuntautuneesta puhetavasta ja puhua muista kuin aikuisten kysymistä tai esiin nostamista asioista.
Stakeholders' involvement in innovations for industrial additive manufacturing
Sidosryhmien osallistuminen teollisen 3D-tulostuksen innovaatiotoimintaan
The target group was 220 members of teaching staff.
Kohdejoukon koko oli 220 opetushenkilöstöön kuuluvaa.
Environment and society quality were not rated important in the same way.
Ympäristö- ja yhteiskuntalaatua ei pidetä samalla tavalla tärkeänä.
The greatest problem in the work was the limited influence and participation possibilities.
Ongelmana työssä koettiin rajalliset vaikutus- ja osallistumismahdollisuudet.
Giving feedback, encouraging the staff to initiatives and readiness to adopt new methods also require development.
Palautteen antaminen, rohkaiseminen aloitteellisuuteen sekä uusien toimintatapojen käyttöönottoon edellyttävät myös kehittämistä.
The staff feel that they do their work as well as possible, but skill-based career development is not possible.
Henkilöstö koki tekevänsä työnsä mahdollisimman hyvin, mutta osaamiseen perustuvaa urakehitystä ei pidetty mahdollisena.
The study indicates that quality factors significantly explain the support and incentive from the management.
Tämä siksi, että laatutekijät selittävät johdon tukea ja kannustusta merkittävässä määrin.
According to the results it seems, however, that production, process and manufacturing quality is the most important quality factor, and other quality viewpoints are connected to it.
Kuitenkin tärkein laatutekijä on tulosten perusteella tuotanto-, prosessi- ja valmistuslaatu, koska muut laatunäkökulmat näyttävät olevan sidoksissa siihen.
Only the ideas on value quality are similar between different disciplines.
Ainoastaan arvolaatua koskevat käsitykset olivat samansuuntaisia eri koulutusalojen kesken.
The result may provide further research material for developing the quality theory and managing the organisation.
Tulos saattaakin antaa aineksia laatu- sekä johtamisteorioiden kehittämiseen.
Atmosphere Factors of Quality at Polytechnic Oulu Polytechnic started as a permanent polytechnic in 1996.
Tutkimusaineisto on kerätty Oulun seudun ammattikorkeakoulun henkilöstölle suunnatulla kyselyllä vuonna 1999.
There are discipline-specific differences in the idea of quality and quality work.
Laatukäsityksissä ja -työssä oli havaittavissa koulutusalakohtaisia eroja.
The paradigm of the study underlines the fact that the staff has an active role in the quality work of the organisation, and therefore their conceptions are particularly important in developing quality work.
Tutkimuksen lähtökohtana on ollut se, että henkilöstöllä käsityksineen on organisaation laatutyössä keskeinen rooli.
In the study, the quality of higher education has been approached from different viewpoints of quality.
Laadun tarkastelua on tutkimuksessa tehty eri laatunäkökulmien sekä laatutasomallien avulla.
According to the results, clear task and role relations in the organisation are important atmosphere factors for quality work and quality.
Tutkimuksen tekemisen syynä on olettamus, että laadulla ja työyhteisön ilmapiirillä on yhteyksiä, jotka vaikuttavat organisaation laadun ja laatutyön tasoon.
A contributory factor in this quality requires concretisation, however.
Henkilöstön käsityksissä painottuu asiakaslaatu, joka edellyttää kuitenkin konkretisoimista.
The study areas include the polytechnic teachers' own conception of the quality of their unit, the quality work and atmosphere as well as the relationships between these phenomena.
Näiden tilastomatemaattisten menetelmien avulla on pyritty löytämään riippuvuus- ja vaikutussuhteita ilmiöiden välillä.
The staff also must have possibilities to participate operative planning and goal setting, because that has an effect on how the staff perceives the quality of the organisation.
Työskentelyolosuhteiden tulisi olla osallistumisen mahdollistavia, tehtävä - ja roolisuhteiden selkeitä, työssä tulee voida tun-tea kannustusta, työn tulee tarjota mahdollisuuksia vuorovaikutuksessa oppimiseen ja henkilöstön tulee voida työskennellä autonomisesti, sillä autonomiakäsitykset näyttävät selittävän kolmanneksen laatukäsitysten vaihtelusta.
According to the results, the work of the teaching staff contains development possibilities.
Tulosten mukaan opetushenkilöstö näytti kokevan työssään kehittämismahdollisuuksia, mikä voidaan tulkita ainakin osittain positiivisiksi odotuksiksi tulevassa toiminnassa.
Developing skill resources influences learning possibilities interactively and through them also quality factors indirectly.
Aineistoa on käsitelty faktori- ja polkuanalyysien sekä epälineaaristen analyysien avulla.
A young polytechnic not be treated as a single body when starting quality work.
Tuloksista seuraa havainto, ettei ammattikorkeakoulua ole syytä käsitellä yhtenä kokonaisuutena, vaan erilaisuutta kunnioittaen.
The role of the management in quality work cannot therefore be construed very unambiguously.
Johdon rooli korostuu toimintaedellytysten luomisessa, eikä niinkään pelkkänä laadun "keulakuvana" olemisena.
The incentive value of the work role seems to be the most important atmosphere variable that directly influences quality factors.
Ilmapiirin ja laadun välisistä yhteyksistä tutkimus nosti esille viitteitä työilmapiirin ominaisuuksista, jotka ovat erityisen merkityksellisiä organisaation laadun kannalta.
The first years have been a time of change for the Polytechnic and have required special efforts for developing the quality of education.
Laatunäkökulmat mahdollistavat laadun tarkastelun eri painotuksin, ja siten laatukäsite on saatu konkreettisemmaksi.
Post-bronchiolitis lung function - Impulse oscillometry at preschool age after bronchiolitis in infancy
Bronkioliitin jälkeinen keuhkofunktio - Impulssioskillometria esikouluiässä imeväisiän bronkioliitin jälkeen
Bronchiolitis in infancy has been associated with the risk of obstructive lung diseases.
Bronkioliitti imeväisiällä on aiemmin yhdistetty astman kehittymiseen ja keuhkojen toimintahäiriöön.
Healthy, term children with a hospitalisation due to bronchiolitis before the age of six months were enrolled and followed-up prospectively to the age of 5–7.5 years with aim of finding possible risk factors for lung dysfunction tested with impulse oscillometry (IOS).
Tässä väitöstutkimuksessa selvitettiin 103:n bronkioliitin vuoksi alle puolen vuoden iässä sairaalahoitoon joutuneen, aiemmin terveen lapsen keuhkojen toimintaa 5-7 vuoden iässä.
Our main results suggest that the reduction in lung function seen in children with a history of early viral bronchiolitis is characterised by obstruction of the small airways, which was mostly reversible with a bronchodilator, as assessed by IOS.
Keuhkofunktioennuste imeväisenä sairastetun ilmatiehyttulehduksen jälkeen Viruksen aiheuttama bronkioliitti eli ilmatiehyttulehdus on tyypillisimmillään laajoina epidemioina esiintyvä imeväisten alahengitystieinfektio, jonka yleisin aiheuttaja on RS-virus.
Of the 103 children with full data available, 20% had a pathological low lung function at baseline IOS and 16% showed abnormality in response to exercise or bronchodilation.
Esikouluiässä lapsista 20%:lla oli pienten hengitysteiden ahtautumiseen viittaava, poikkeava keuhkojen toimintakoelöydös, joka palautui lähes kaikilla normaaliksi keuhkoputkia avaavalla lääkityksellä.
Viral bronchiolitis is a common respiratory infection during infancy, but the severity of the disease varies greatly depending on inherited and environmental factors.
Bronkioliitin taudinkuva vaihtelee lievästä flunssasta vakavaan hengitystukihoitoja vaativaan hengitysvaikeuteen.
In addition, obstructive findings in IOS may partly result from obesity at preschool age.
Lisäksi lihavuus esikouluiässä vaikutti impulssioskillometrialöydökseen, riippumatta astmasta.
Baseline lung function did not show any associations with allergic rhinitis or skin prick test-positivity.
Keuhkofunktioennusteeseen vaikuttavia tekijöitä kartoitettiin seurantatutkimuksen keinoin.
Some preliminary associations were found between interleukin-10- or toll like receptor-gene polymorphisms and lung function or hyperreactivity.
Keuhkofunktion alenema yhdistettiin IL-10-geenin monimuotoisuuteen.
Four articles, taking both quantitative and conceptual approaches, serve as the foundation for investigating these themes.
Neljä osajulkaisua, joissa hyödynnetään sekä kvantitatiivista että käsitteellistä lähestymistapaa rakentavat pohjan näiden teemojen tutkimiselle.
Managing Customer Value in Retailing – An Integrative Perspective
Asiakasarvon johtaminen vähittäiskaupassa – kokoava näkökulma
Guided by this objective, the thesis project has investigated three themes in the management of customer value in retailing: 1) modeling and measuring the key dimensions of customer value in retail, 2) identifying competitive customer value propositions for management of the value, and 3) investigating how digitalization transforms customer value in a retail context.
Tavoitteen ohjaamana tässä väitöskirjassa tutkitaan kolmea asiakasarvon johtamiseen liittyvää teemaa: 1) asiakasarvon keskeisten ulottuvuuksien mallintaminen ja mittaaminen, 2) kilpailukykyisten arvolupausten tunnistaminen asiakasarvon johtamiseksi, ja 3) asiakasarvon muutos digitalisaation myötä.
Customer value is gaining more relevance in explaining consumer behavior, digitalization is redefining the boundaries of value creation, and customer value management is increasingly shaping competitive advantage.
Asiakasarvon merkitys kulutuskäyttäytymisen selittämisessä on kasvussa, digitalisaatio uudelleenmäärittää arvon luomisen rajat, ja asiakasarvon johtaminen luo kilpailuetua.
The contextual perspective brings techniques for profiling customer value in relevant contexts – essential for operational management of customer value.
Kontekstuaalisen näkökulman tuloksena syntyy tapa profiloida asiakasarvoa relevanteissa konteksteissa, mikä on oleellista asiakasarvon operatiivisessa johtamisessa.
The customer perspective provides for modeling and measurement of customer value conceptualized along economic, functional, emotional, and symbolic dimensions.
Asiakasnäkökulma tuottaa taloudellisen, toiminnallisen, emotionaalisen ja symbolisen arvon mallintamisen ja mittaamisen.