natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If an employer can’t recruit competent employees, it’s difficult to develop or enhance business activities.
Jos osaavia työntekijöitä ei saada rekrytoitua, organisaation liiketoimintaa on vaikeaa ylläpitää ja kasvattaa.
Keywords: employer branding, employer attractiveness, employer knowledge, social capital
Avainsanat: työnantajamielikuva, työnantajan houkuttelevuus, työnantajatietous, sosiaalinen pääoma
Structural social capital represents organizational networks and their function.
Rakenteellisella sosiaalisella pääomalla tarkoitetaan tutkimuksessa organisaation sosiaalisia verkostoja ja niiden toimivuutta.
Cognitive social capital refers to sense of community and solidarity.
Kognitiivisella sosiaalisella pääomalla puolestaan tarkoitetaan yhteenkuuluvuutta ja yhteisöllisyyttä.
The independent variables are demographic variables: sex, age, degree of education, job searching situation and a field where a person is looking for a job.
Selittävinä muuttujina olivat taustamuuttujat sukupuoli, ikä, työnhakutilanne, korkein tutkinto ja ala, jolta työnhakija etsi töitä.
I have collected the survey data myself.
Olen kerännyt tutkimuksen aineiston rekrytointimessuilta.
Both forms of social capital were more important for graduates than for those who weren’t graduated.
Korkeakoulututkinnon suorittaneet pitivät molempia sosiaalisen pääoman muotoja tärkeämpinä kuin alemmin kouluttautuneet.
Structural social capital was more important for women than men.
Lisäksi naisille rakenteellinen sosiaalinen pääoma työnhakutilanteessa oli tärkeämpää kuin miehille.
The results indicate also that it’s difficult to form an image about social capital of organization although the organization is familiar for the respondent in advance.
Tulokset osoittivat myös, että mielikuvaa organisaation sosiaalisesta pääomasta on vaikeaa muodostaa, vaikka organisaatio olisikin työnhakijalle tuttu entuudestaan.
The results show that both structural and cognitive social capital attractive respondents more than economic employee benefits.
Tutkimuksen tuloksena oli, että sekä rakenteellinen että sosiaalinen pääoma houkuttelevat työnhakijoita enemmän kuin taloudelliset edut.
This quantitative master’s thesis studies how important social capital of organization is when a job seeker is considering potential employer compared to salary and employee benefits.
Tämän kvantitatiivisen tutkielman tavoitteena oli selvittää, kuinka organisaatiossa oleva sosiaalinen pääoma houkuttelee organisaation ulkopuolisia ihmisiä työnhakutilanteessa suhteessa palkkaan ja työsuhde-etuihin.
The survey was created by utilizing a measurement scale that is used widely to measure employer attractiveness.
Tein sähköisen kyselylomakkeen itse hyödyntäen valmista mittaria, jota on aiemmin käytetty useissa muissa tutkimuksissa mittaamaan organisaation houkuttelevuutta.
Previous studies show that job seekers are as, or even more interested in social attributes of the organization than economic benefits.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että organisaation sosiaaliset ominaisuudet merkitsevät työntekijöille jopa enemmän kuin työstä saatava taloudellinen korvaus.
It’s important to investigate attributes of organizations that interests job seekers, as in many fields, employers have a lack of competent employees.
Työnhakijoita houkuttelevia työnantajan piirteitä on tärkeää tutkia, sillä erityisesti aloilla, joilla kärsitään osaajapulasta, työnantajan on pystyttävä näyttäytymään houkuttelevalta vaihtoehdolta muiden työnantajien rinnalla.
Another aim of this study is to discover what kind of factors predict that a job seeker has an employer image of the social capital of the organization, using an example organization.
Toisena tavoitteena oli esimerkkiorganisaation avulla selvittää, minkälaiset tekijät ennustavat sitä, että työntekijällä ylipäätään on mielikuva organisaation sosiaalisesta pääomasta.
The respondent has the image more likely if respondent had looked for a job from the organization before, if respondent had heard about the organization from respondent’s acquaintances, or if respondent had visited organization’s website.
Mielikuvan olemassaoloa ennustivat tutkimuksen mukaan se, että työntekijä oli kuullut yrityksestä tutultaan, se, että työntekijä oli aiemmin hakenut yritykseen töihin ja se, että työntekijä oli lukenut yrityksen nettisivuja.
Dependent variables are factors that predict employer knowledge, for example have the respondent applied for a job from the organization and how the respondent has heard about the organization.
Tutkimuksen toisen tavoitteen osalta selitettävänä muuttujana oli se, oliko vastaajalla mielikuvaa esimerkkiorganisaation sosiaalisesta pääomasta vai ei. Selittävinä muuttujina olivat erilaiset työnantajatietoutta ennustavat tekijät, kuten onko vastaaja hakenut aiemmin yritykseen töihin ja mistä lähteistä hän on kuullut yrityksestä aiemmin.
In the first part of the study three dimensions of employer attractiveness are used as the dependent variables.
Tutkimuksen ensimmäisen tavoitteen osalta selitettävinä muuttujina olivat työnantajan houkuttelevuustekijät rakenteellinen ja kognitiivinen sosiaalinen pääoma sekä työnantajan tarjoamat taloudelliset edut.
They are structural social capital, cognitive social capital and economic employee benefits.
Taloudellisiin etuihin kuuluivat palkka ja työsuhde-edut.
The sample informants were from several cities in Shandong Province.
Informantit olivat useista Shandongin alueen kaupungeista.
No real picture of the target country, people and their way of life is given.
Todellinen kuva kohdemaasta, sen kansasta ja heidän elämäntavoistaan ei välity.
All the responses to the questions were analysed through both qualitative and quantitative methods.
Vastaukset analysoitiin sekä kvantitatiivisin että kvalitatiivisin metodein.
The questionnaire consists of four categories of questions, asking (1) whether the informants had learned/taught cultures of the English-speaking countries while learning/teaching the language; (2) the informants to offer their definitions of culture; (3) the informants how they view the role of culture in their learning/teaching of the language, (4) how the informants pass the cultural information on to their students, and (5) the teacher informants whether there are any problems in their teaching of culture in their language teaching.
Kyselylomake tiedustelee viittä asiaa: (1) ovatko informantit saaneet/antaneet opetusta englanninkielisten maiden kulttuurista saadessaan/antaessaan englannin kielen opetusta; (2) miten informantit määrittelevät kulttuurin; (3) mitä mieltä informantit ovat kulttuurin merkityksestä antamassaan/saamassaan kielen opetuksessa; (4) miten informantit välittävät tietoa kulttuurista oppilailleen ja (5) onko niillä informanteilla, jotka ovat opettajia, vaikeuksia opettaa kulttuuria osana kielen opetustaan.
To obtain consistent and authentic background information, we also asked the informants to specify the cultural aspects in relevant places.
Luotettavien ja aitojen taustatietojen saamiseksi informantteja pyydettiin lisäksi tarkentamaan tarpeellisissa kohdin erilaisia kulttuurisia näkökohtia.
The teaching of culture in language teaching is a simple yet very complex issue that has been debated for over a century.
Kulttuurin opetus kielen opetuksessa on toisaalta yksinkertainen, toisaalta monitahoinen aihe, joka on herättänyt kiinnostusta yli vuosisadan ajan.
Another crucial problem is the lack of research efforts and tradition in language teaching itself and the language teaching theory as well.
Toinen keskeinen ongelma on tutkimuksen ja tutkimusperinteen vähäisyys niin itse kielen opetuksessa kuin kielen opetuksen teoriassakin.
They include the teachers' qualification of teaching culture in teaching the language, the lack of teaching materials and the lack of time, etc.
Näitä ongelmia ovat mm. opettajien epäpätevyys opettaa kulttuuria kielen opetuksen osana, opetusmateriaalien puute ja ajan puute.
The analysis shows that the two series do talk about culture, but rather superficially.
Lopputulos oli, että oppikirjasarjat kyllä käsittelevät kulttuuria mutta hyvin pinnallisesti.
The teaching of a foreign language is largely pragmatic-oriented and the motivation from the educational values of foreign language education is not much discussed.
Vieraan kielen opetus on kuitenkin suurimmaksi osaksi pragmaattista eikä akateemista arvokeskustelua juurikaan käydä vieraan kielen opetuksesta.
In order to chart the Chinese attitudes towards the teaching of culture in language teaching, a survey was made of 373 secondary school pupils, 176 secondary schoolteachers of English and 51 teacher-trainers from several universities.
Otos sisälsi 373 11-18 -vuotiasta oppilasta, 176 samanikäisten oppilaiden englannin kielen opettajaa ja 51 ohjaavaa opettajaa useista opettajankoulutusyliopistoista ja muista yliopistoista.
Our research findings show that a clear majority of informants give a strong support for the role of culture in language teaching.
Tutkimustulokset osoittavat, että informanttien selvä enemmistö on sitä mieltä, että kulttuurin opetusta kielten opetuksessa on edistettävä.
However, in the West, although the integration of culture in language teaching has a longer history, and a package of sophisticated theories have been developed, the profession is still probing ways of applying them into real classroom activities and teaching materials as well.
Länsimaissa tehtyjen tutkimusten perusteella voidaan kuitenkin todeta, että vaikka kulttuurin sisällyttämisellä kielen opetukseen on pitkähkö historia, ja vaikka lukuisissa tutkimuksissa on kehitetty joukko teorioita, opettajakunta etsii yhä tapoja soveltaa niitä sekä luokkatehtäviin että oppimateriaaleihin.
At the same time, the detailed presentation and discussion of the Chinese foreign language teaching and the research work carried out may elicit more informed and systematic discussion of the matter from the Western scholars as to how to improve it and make it a systematic and consistent practice in the Chinese actual classrooms.
Lisäksi Kiinan vieraan kielen opetuksesta ja sen tutkimuksesta tehdyn yksityiskohtaisen kuvauksen ja arvioinnin toivotaan innoittavan länsimaisia tutkijoita tarkastelemaan Kiinan vieraan kielen opetusta systemaattisesti, jotta sitä voidaan parantaa ja parannukset viedä systemaatisesti käytäntöön.
However, the findings also show that many informants' understanding of the term 'culture' and the current language teaching theories as well is very vague.
Toisaalta monien vastaajien käsitykset termistä kulttuuri ja myös nykyaikaisista kielen opetuksen teorioista ovat jäsentymättömiä.
In the light of all above, the significance of this study may lie in that it not only enriches the previous discussion of the teaching of culture from the intercultural communication direction, but also opens up new perspectives alongside the intercultural understanding dimension, and fills in several gaps within the discussion of the matter in the Chinese educational context.
Tämän tutkielman tarkoituksena ei ole vain osallistua tieteelliseen keskusteluun kulttuurin opetuksesta kulttuurienvälisen kommunikaation näkökulmasta vaan myös luoda uusia näkökulmia kultturienvälisen ymmärtämisen ulottuvuuteen ja täydentää tieteellistä keskustelua kielen opetuksesta Kiinassa.
Language is part of a culture; language is deeply embedded in a culture; language and culture are not separable, and we cannot teach a language without teaching a culture.
Nämä tutkimukset tukevat näkemystä, jonka mukaan kieli on kiinteä osa kulttuuria ja kieltä ei voi opettaa opettamatta samalla kulttuuria.
Therefore the teaching of culture since the early years has been integrated in language teaching programmes and teaching materials in one way or another.
Tästä syystä kultuurin opetus on sisällytetty kielen opetukseen ja opetusmateriaaleihin tavalla tai toisella kautta kielen opetuksen historian.
At the same time we also suggested the retraining of teachers for this dimension of language teaching.
Opettajia pitäisi myös jatkokouluttaa tällä opetuksen alueella.
Foreign language teaching makes only a small contribution to the general education if is it taught in its narrow linguistic notion only.
Opettajakunta on kuitenkin ollut vakuuttunut siitä, että vieraan kielen opetus lisää vain vähän yleissivistystä, jos kieltä opetetaan vain lingvistiseltä kannalta.
Thus we also suggested that more research work should be undertaken by the Chinese profession themselves so as to lay a sound foundation for the teaching of culture in language teaching in China.
Tutkielma esittääkin tutkimuksen lisäämistä Kiinassa, jotta kulttuurin opettamiselle kielen opetuksessa luotaisiin vankka pohja.
Then two English series (1982-series and 1993-series) used in Chinese secondary school were analysed, using Risager's model of evaluating the European elementary textbook cultural contents.
Vastauslomakkkeiden lisäksi tutkielmaa varten analysoitiin kaksi englannin oppikirjasarjaa (vuosilta 1982 ja 1993), joita käytetään Kiinassa 11-18 -vuotiaiden opetuksessa.
The result is disappointing, which, we think, is also rooted in the weak understanding of the language teaching theory.
Tutkimustulos on masentava ja kertoo edelleen siitä, ettei kielen opetuksen teorioita ole omaksuttu.
Systematic discussions of such basic concepts as the definition of culture in relation to the teaching of culture at a given level of language learning, and the cultural aims in language teaching are not frequently undertaken even in the published works.
Systemaattinen pohdinta keskeisistä käsitteistä (kulttuurin määritelmä suhteessa kulttuurin opetukseen ja kielen opetuksen kulttuuriset päämäärät) puuttuu usein.
Nonetheless, all these problems can be partly solved by our suggestion of rewriting the textbooks aimed for the new dimension of language teaching and compiling new teachers books parallel to the pupils', which should contain much more cultural information.
Tutkielmassa esitetään ratkaisuksi oppikirjojen muokkaamista niin, että ne pyrkivät opettamaan kulttuuria, ja vastaavanlaisten opettajanoppaiden laatimista, jotka sisältäisivät paljon enemmän kulttuurista informaatiota kuin nykyiset opettajanoppaat.
We then argued that cultural aims in foreign language teaching must be made crystal clear from the beginning.
Tutkielman väittämä on, että kulttuuriset tavoitteet on selkeytettävä opetuksen ideologiana ja niiden on alusta saakka konkretisoiduttava 11-18 -vuotiaiden vieraan kielen oppimistilanteissa.
The link to the secondary school foreign language teaching is especially rare.
Yhtymäkohtia on erityisen vaikea löytää 11-18 - vuotiaiden vieraiden kielten opetukseen.
Then we argued for an official place for the teaching of culture in Chinese foreign language education.
Tällöin poliittinen ideologia vaikutti vieraan kielen opetukseen Kiinassa.
The acquisition of a foreign language in China has always been valued both socially and politically throughout history, which partly paves the way for the purpose of this study.
Mitä tulee kiinalaiseen perinteeseen kielen ja kulttuurin opetuksessa ja tutkimuksessa, tämä tutkimus osoittaa, että vieraan kielen oppimista on aina arvostettu sekä sosiaalisesti että poliittisesti kautta Kiinan historian.
Moreover, our critical comments upon the work done in the West and what we suggested to improve the situation in China might bring about further thinking of the issue as to how to finally make it a consistent practice in the Western classrooms as well.
Tutkielman esittämän kritiikin länsimaisia käytänteitä kohtaan ja esiintuotujen parannusehdotusten Kiinan vieraan kielen opetuksesta toivotaan saavan aikaan parannuksia myös länsimaisessa vieraan kielen opetuksessa.
On the basis of the above a package of ideas was offered as how to put the issue of teaching culture in language teaching into practice.
Jotta tutkielman väitteet perustuisivat konkreettiseen tilannekuvaukseen, kartoitettiin Kiinassa vallitsevia asenteita kulttuurin opetusta kohtaan kielten opetuksessa.
we first suggested a specific model of teaching language and culture in Chinese secondary schools.
Tutkielma antaa mallin kielen ja kulttuurin opetukseen 11-18 -vuotiaiden opetuksessa ja osoittaa kulttuurin opetuksen virallistamisen tärkeyden Kiinan vieraan kielen opetuksessa.
Since the beginning of the 2000's, the number of patients needing renal replacement therapy because of amyloidosis has been reduced by half - at the same time, the use of methotrexate has increased almost 4-fold.
2000-luvun alkuvuosiin verrattuna amyloidoosin aiheuttama munuaisten vajaatoiminnan aiheuttama dialyysihoidon tarve on nykyään puolittunut - samanaikaisesti metotreksaattilääkehoidon käyttö reumataudeissa on lähes nelinkertaistunut.
The aims of the study were to analyse changes in the epidemiology , clinical picture and treatment and outcome of AA amyloidosis in different rheumatic diseases over recent decades based on different registries (Heinola Rheumatism Foundation amyloid biopsy register, Finnish National Register for Kidney Diseases and clinical register of Kainuu Central Hospital).
Väitöskirjan tavoitteena oli tulehduksellisiin reumasairauksiin liittyvän amyloidoosin ilmaantuvuuden ja ennusteen arviointi eri rekisteriaineistojen (Reumasäätiön sairaalan amyloidoosibiopsia-aineisto, Suomen Munuaisrekisteriaineisto ja Kainuun keskussairaalan amyloidoosibiopsia-aineisto) perusteella.
In disease-modifying antirheumatic drug resistant cases the use of new biological drugs seems promising.
Perinteisille reumalääkkeille resistenteissä taudeissa uusien biologisten reumalääkkeiden teho amyloidoosin ehkäisyssä ja hoidossa vaikuttaa lupaavalta.
The results of this study are: the incidence of amyloidosis has declined and the outcome improved.
Tässä tutkimuksessa todetaan, että 1980-luvulta alkaen amyloidoosin esiintyvyys ja ennuste ovat vähitellen parantuneet.
Before amyloidosis associated with rheumatic diseases, was one of the major causes of death within patients with inflammatory joint diseases.
Amyloidoosi oli ennen yksi merkittävimpiä reumapotilaiden kuolinsyitä.
No new cases of amyloidosis have nowadays been found during childhood or adolescence within the patients with juvenile idiopathic arthritis.
Nykyisin lapsuusiän reumaa sairastavilla amyloidoosia ei enää esiinny lapsuus- ja nuoruusiällä lainkaan.
It became part of an extensive collective whose primary objective was the industrialisation of the Soviet Union.
Neuvosto-Karjalasta tuli osa laajaa kollektiivia, jonka ensisijainen tehtävä oli Neuvostoliiton teollistaminen.
The research is based on original archive material collected from various Russian archives and analysed with the help of both historical-qualitative and historical- quantitative methods.
Tämä tutkimus perustuu venäläiseen alkuperäiseen arkistoaineistoon, jota on analysoitu sisällöllisen (historiallis-kvalitatiivinen metodi) ja tilastollisen analyysin (historiallis-kvantitatiivinen metodi)avulla.
This study analyses also theoretically conceptualised Soviet Karelia both as an independent agent and as an example of local level within the Soviet Union.
Tämän lievän teoreettisen viitekehyksen avulla Neuvosto-Karjala on määritelty sekä itsenäiseksi toimijaksi että esimerkiksi paikallistasosta Neuvostoliitossa.
In the 1920s the extensive economic autonomy of Soviet Karelia and the NEP, which supported administrative decentralisation and privater enterprise, gave rise to strong economic expectations, especially among the Soviet Karelian Finnish leadership, who firmly believed in economic development based on vast forest resources.
Talousautonomia sekä yksityisyritteliäisyyttä ja hallinnon hajauttamista tukenut NEP-politiikka loivat 1920-luvulla pohjan Neuvosto-Karjalan suomalaiselle johdon tavoitteille luoda Neuvosto-Karjalan (KASNT) alueesta taloudellisesti kehittynyt kokonaisuus, jolle esimerkkinä oli naapuri-Suomi.
In this way, Soviet Karelian development between 1928-1941 illustrates the role of local level in the industrialisation of the Soviet Union and provides an examle of the modernisation of the national economy.
Näin Neuvosto-Karjalan kehitys 1928-1941 osoittaa paitsi suunnitelmatalouden käytännön ja seuraukset myös paikallistason roolin Neuvostoliiton teollistamisessa.
In practical terms the change resulted in a loss of economic autonomy and the gradual disappearance of typically Finnish characteristics.
Tavoitteena tutkimuksessa on ollut suunnitelmatalouden seurausten ja käytännön tutkimus, jota teemaa on lähestetty talous- ja sosiaalihistoriallisesta näkökulmasta.
When solutions were finally offered, they proved quite short sighted and led pauperisation at the local level.
Tämä tutkimus tuo uuden näkökulman ja ennentutkimatonta tietoa suunnitelmatalouden käytännöistä paikallistasolla ja tavallisen ihmisen arjesta suunnitelmataloudessa.
Emerging problems were not dealt with immediately; instead, they had time to expand and become increasingly complex before attempts to solve them.
Palkanmaksuongelmat, elintason lasku ja vankityövoiman käyttö olivat arkipäivää suunnitelmatalouden käytännössä.
Based on eleven cross-sectional surveys using nationally representative samples of 14-18-year-old adolescents, the results from the second study (II) provided unique knowledge for the field of adolescent tobacco research by examining the evolution of the association between parental smoking and child smoking over time (1977-2005).
Aineistoina olivat valtakunnallisen Nuorten terveystapatutkimuksen aineistot vuosilta 1977 2007 sekä vuosilta 2000 2005 kootut kansainväliset ja vuosilta 1962 2004 kootut suomalaiset tutkimusjulkaisut vanhempien ja perheen merkityksestä lasten tupakointiin.
The factors contributed to an increase in the prevalence of total home smoking ban were: having non-smoking parents, having parents with higher education and living in a two biological parent family.
Tupakointikiellot olivat keskimääräistä yleisempiä niissä perheissä, joissa vanhemmilla oli korkea koulutus, vanhemmat olivat tupakoimattomia ja lapsi asui molempien vanhempiensa kanssa.
According to the main results of this dissertation, being a non-smoking role model, imposing a total ban on smoking in the home and limiting adolescents access to tobacco through home-based sources provide invaluable tools for parents in adolescent smoking prevention.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että vanhempien tupakoimattomuus ja kodin tupakointikiellot ovat keinoja, joilla perhe voi merkittävästi ehkäistä lasten tupakointia.
A noteworthy finding was that this persisted even when the parents themselves smoked.
Tärkeä tulos oli, että tupakointikielto kodin sisätiloissa vähensi lasten tupakointia jopa niissä perheissä, joissa molemmat vanhemmista olivat tupakoitsijoita.
The overall aim of this dissertation was to increase the knowledge and understanding of the role of familial influences in adolescent smoking.
TtM Susanna Rainion väitöskirjassa tutkittiin eri perhetekijöiden merkitystä lasten tupakoinnissa.
The majority of the experimental and occasional smokers got their tobacco from other social sources, mostly friends.
Joka viides päivittäin tupakoiva nuori sai tupakkaa vanhemmiltaan.
In the fourth study (IV), use of home-based sources of tobacco (from parents, from siblings, taking tobacco from home), and associated family factors among adolescent smoking population were investigated.
Päivittäin tupakoivista nuorista suuri osa, yli 40 %, sai tupakkaa vanhemmiltaan tai sisaruksiltaan tai oli ottanut tupakkaa kotoa viimeisen kuukauden aikana.
The issues that could also be looked further are home smoking policies.
Lasten tupakointi oli yleisempää, jos kodin sisätiloissa sai tupakoida.
The first study further revealed that familial influences on smoking in adolescence have been insufficiently studied in Finland, although the association between parental and child smoking has been well-documented for decades.
Tämä vanhempien tupakoinnin voimakas vaikutus lasten tupakointiin on säilynyt muuttumattomana 30 vuoden ajan.
Of family factors associated with home-based sourcing, parents smoking and absence of a home smoking ban increased home-based sourcing among adolescent daily smokers.
Tupakoimattomassa perheessä sekä lapsi että molemmat vanhemmat ovat olleet tupakoimattomia koko lapsen elämänkaaren ajan.