natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The study represents a child-focused research approach, in which children are direct providers of data.
Tutkimus edustaa lapsinäkökulmaista tutkimussuuntausta, jossa lapset itse osallistuvat aineiston tuottamiseen.
Three significant factors that contribute to children's voices being heard emerged in the study.
Tutkimuksessa ilmeni kolme keskeistä tekijää, jotka edistivät lapsen äänen kuulumista vuorovaikutustilanteissa.
The focus in this case study is on the child's voice, or discovering how well or poorly children were heard at kindergarten meetings, where they discussed photographs that they had taken.
Tässä tutkimuksessa pyrin selvittämään, kuinka lapsen ääni saadaan kuuluviin päiväkodin yhteisissä kokoontumisissa, joissa lapset kertovat ottamistaan valokuvista.
In addition to awareness, life values gave her perspective and security in disharmonies.
Tiedostamisen ohella yleiset elämänarvot antoivat etäisyyttä ja turvaa ristiriidoissa.
Professional growth includes accepting the differences in personalities and cultural backgrounds of people.
Ammatillinen kasvu on persoonallisten ja kulttuuristen erilaisuuksien hyväksymistä.
Instrumental teaching is given for life.
Soitonpetusta annetaan elämää varten.
Instrumental teacher's narrative identity formation and professional growth : a life story
Soitonopettajan narratiivisen identiteetin rakentuminen ja ammatillinen kasvu : soitonopettajan elämäntarinaa
Professional growth depended on teacher's cognitive, emotional, physical and mental maturity.
Ammatillinen kasvu oli kypsymistä kognitiivisesti, tunnetasolla, kehollisesti ja henkisesti.
Contact between teacher and student arose from the presence and feelings in musicking.
Persoonien välinen opettaja-oppilas-kontakti syntyi läsnäolevan musisoinnin ja siinä elävän tunteen avulla.
Individual experiences happen in particular time and surroundings.
Henkilön kokemusmaailma rakentui suhteessa aikaan ja paikkaan.
Changes in teacher's life are interpreted trough progression and awareness.
Soitonopettajan elämässä tapahtuvia muutoksia lähestytään edistyksellisyyden näkökulmasta.
The approach is narrative-biographical and it includes teacher's thinking, actions, physicality, feelings and musical experiences that are equally and simultaneously parts of her identity.
Kerronnan keinoin soitonopettajan ajattelu, toiminta, kehollisuus, tunteet ja musiikilliset kokemukset tulivat tasa-arvoisesti huomioiduiksi.
It is her intersubjectively constructed narrative identity, story of self.
Tämä tutkimus on yhden soitonopettajan intersubjektiivinen narratiivinen identiteetti, itsekertomus.
According to this study, the story is unbalanced when a person can't have an interaction between either individual or social sources of self.
Eheys vaarantuu jos pyrkimykset itsen määrittelyyn, eli henkilön vuorovaikutus sekä yksilöllisten että sosiaalisten lähteiden välillä estyy.
Data analysis strategies included paradigmatic analysis of narratives and the narrative analysis.
Aineisto analysoitiin kerronnallisesti sekä paradigmaattisesti.
Teacher's awareness consisted of knowing her work and self-confidence in thoughts and actions.
Kasvu näyttäytyi tiedostamisen näkökulmasta työn ulottuvuuksien tietämisenä, itsen ymmärtämisenä ja itsevarmuutena.
Contact between people and music have an impact on students learning and gives teacher's work its meaning.
Tämän tarinan perusteella opetuksessa tapahtuva ihmisten välinen kontakti määrittelee opetuksen ja musiikin arvoa, oppilaan oppimista ja työn mielekkyyden kokemista.
The data consists of meaningful episodes in teacher's life and her beliefs in different themes in this study.
Tutkimusaineisto koostui soitonopettajan kertomista tärkeistä hetkistä ammatillisen elämänsä varrelta, sekä käsityksistä, joita hänelle oli tutkimuksen kohteena olevista ilmiöistä muodostunut.
Instrumental teacher's profession was about a relationship between personas.
Soitonopettajan itsekertomus rakentui yksilöllisten ja sosiaalisten lähteiden välisessä vuorovaikutuksessa.
The purpose of this study is to create data about instrumental teacher's unique ways of knowing and preconditions of successful identity formation.
Tutkimus sijoittuu musiikkikasvatuksen kentälle lisäämään tietoa musiikkikasvattajan kokemusperäisen tiedon monimuotoisuudesta ja ammatillisen identiteetin rakentumisen menestyksekkyyden edellytyksistä.
Data was collected in episodic in depth-interview.
Tutkimus oli yhden henkilön episodinen syvähaastattelu.
Therefore successful construction of identity depends on the achieved balance in teacher's life.
Eheyspyrkimykset määrittelivät lähteiden menestyksellisyyttä henkilön identiteetin rakentumisessa.
Questions about instrumental teacher's understanding of herself are observed trough identity theories included in narrative theory.
Henkilön elämänkerrallisessa itsekertomuksessa yhdistyivät kerronnallisuuden teoria ja psykologiset sekä sosiologiset identiteettiteoriat toisiinsa kietoutuneina.
In the first place it is getting to know herself, secondly committing to herself, and finally achieving autonomy.
Tutkimustulosten perusteella muutoksen edistyksellisyys on kypsymisen prosessi, joka etenee oman itsen tuntemisesta, itseen sitoutumisen kautta vapauden kokemiseen eli autonomiaan.
According to this study progression in professional growth is a maturing process.
Tutkimuksen tarkoituksena on lisätä ymmärrystä ammatti-identiteetin rakentumisesta, ammatillisesta kasvusta sekä soitonopettajuudesta kerronnallisuuden viitekehyksessä.
Awareness led to herself managing at work and had an impact on her general well being.
Siitä seurasi työssä jaksamista, hyvinvointia ja mahdollisuuksia työn kehittämiseen.
I interviewed nine women between 19 and 64 years of age.
Tutkimushenkilöitä oli tutkimuksessa yhdeksän ja he olivat iältään 19-64-vuotiaita.
I coded the data with Atlas/ti program.
Aineiston koodaamisessa käytin apuna Atlas/ti-ohjelmaa.
Women express their self through various identities that are affected by social context.
Naiset ilmaisevat minuuttaan erilaisten identiteettien avulla, joihin vaikuttaa sosiaalinen konteksti.
I analyzed the data by using a theory dependent approach.
Aineiston analyysissa käytin teoriasidonnaista lähestymistapaa.
Women preserved clothes that they did not use because they believed that they still one day would use them or they wanted to keep them as memories.
Naiset säilyttävät vaatteita, joita eivät käytä, koska he uskovat käyttävänsä niitä vielä joskus tai haluavat pitää ne muistoina.
Dress and clothing have been studied a lot from the symbolic interaction perspective where dress is seen as a message.
Pukeutumista on tutkittu paljon symbolisen interaktionismin näkökulmasta, jossa pukeutuminen nähdään viestinä.
They are also sensitive about overdressing and being labeled into a wrong age group.
He varovat liiallista paljastavuutta, ylipukeutumista ja väärään ikäryhmään leimautumista.
In addition, I look for answers to the questions why women are preserving clothes they do not use and what kind of meanings they attach to these clothes.
Lisäksi etsin syitä siihen, miksi naiset säilyttävät vaatteita, joita eivät käytä ja millaisia merkityksiä he näihin vaatteisiin liittävät.
Dress and clothes as an expression of a woman's self and identities
Pukeutuminen ja vaatteet naisen minuuden ja identiteettien ilmaisussa
The clothes kept as memories build up women's present day identity by disclosing what she had been before and reminding her of positive moments in the past.
Muistoina pidetyt vaatteet rakentavat naisen nykyistä identiteettiä kertomalla hänelle itselleen, millainen hän on ollut joskus aikaisemmin ja muistuttavat häntä onnistuneista hetkistä.
In the course of the interviews, informants presented clothes they liked, clothes that were special for them and clothes that they had but which they no longer used.
Haastattelun yhteydessä tutkimushenkilöt esittelivät lempivaatteitaan, erityisen mieluisia vaatteitaan sekä vaatteita, joita säilyttävät mutta eivät käyttäneet.
Women also define their identities by rejecting such ways of dressing that they think are uncharacteristic for themselves.
Naiset määrittelevät identiteettiään myös rajaamalla pois sellaista pukeutumista, jonka eivät katso kuvaavan itseään.
Women's favorite clothes made them feel comfortable, they felt that these clothes reflected their own style, and women believed that they looked good in wearing those clothes.
Suosikkivaatteissa on keskeistä se, että ne saavat pukeutujan tuntemaan olonsa mukavaksi, ne tuntuvat omilta, ja naiset uskovat näyttäytyvänsä niissä edukseen.
I used a combination of thematic and narrative interviews for collecting of data.
Aineiston hankintamenetelmänä käytin teemahaastattelun ja kerronnallisen haastattelun yhdistelmää.
Women's dress is affected by an imaginary other person's look, an image of how other people see them.
Naisten pukeutumiseen vaikuttaa kuviteltu toisten ihmisten katse, mielikuva siitä, miten muut heidät näkevät, mikä näkyy voimakkaimmin työ- ja juhlapukeutumisessa.
In this study, I ask how women express their self and identity through dress and what is other persons' role in women's expression of their dressing identity.
Symbolisen interaktionismiin tukeutuvan pukeutumistutkimuksen mukaan ihminen kertoo itsestään ja ilmaisee minuuttaan erilaisten identiteettien avulla.Tässä tutkimuksessa kysyn, miten naiset ilmaisevat minuuttaan ja identiteettiään pukeutumisen avulla ja mikä merkitys muilla ihmisillä on naisten pukeutumisidentiteetin ilmaisemiselle.
In regard to attributions the results were very similar in both projections.
Attribuutioiden osalta kummankin ryhmän tulokset olivat hyvin samansuuntaiset.
The answers were analysed by using content analysis.
Oppilaiden kuvaukset analysoitiin sisällönanalyysin avulla.
The study gathered picturetask projections from 82 6th grade students, from 3 different schools located around Finland.
Tutkimus keräsi kuvatehtäväprojektiot 82 kuudesluokkalaiselta oppilaalta, kolmesta eri koulusta, eri puolelta Suomea.
In half of the peer situations and in over half of the student-teacher situations students felt able to control the situation.
Vertaisten kuvauksissa puolissa ja opettaja-oppilaskuvauksissa hieman yli puolissa tilanteissa oppilaat kokivat kykenevänsä vaikuttamaan tilanteisiin.
Most of the situations were described as momentarily and attributed to external causes.
Suurinosa kuvauksista oli hetkellisiä ja selitettiin enemmänkin ulkoisilla tekijöillä.
Breaks through the eyes of a sixth grader : The representations of students about the peer and teacher-student relationships during the breaks in school
Välitunnit kuudesluokkalaisten silmin : Oppilaiden representaatioita vertais- ja oppilas-opettajavuorovaikutuksesta välitunnilla
Are the situations described as positive or negative encounters, what are the different topics of the situations and to find out how 6th grade students in Finland understand the situations they describe themselves.
Etenkin kuvataanko tilanteita positiivisina vai negatiivisina, minkälaisten aihepiirien kanssa liikutaan ja tarkemmin saada tietoa kuinka kuudeluokkalaiset oppilaat ymmärtävät ja selittävät kuvaamiaan tapahtumia.
In these two informal situations there were some themes found in both, like school bullying and nice chats, but there were also some themes that were only found in one or the other.
Näiden kahden informaalin tilanteen välillä löytyi yhteneviä teemoja, kuten koulukiusaaminen ja mukava juttelu, mutta myös teemoja joita löytyi vain toisesta informaalista tilanteesta, kuten vertaisilla kovikset ja opettajaoppilas kuvauksissa puhuttelut/selvittelyt.
To further understand how students behave in these situations, how they see others behave and how they attribute these beaviours.
Miten he niissä toimivat tai näkevät muiden toimivan ja millaisia attribuutioita he näille tilanteille antavat, sekä miten opettaja- ja vertaissuhteet heidän tarinoistaan kuvastuivat.
Picturetask projections had 2 pictures, one from a school yard with peers on it and the other one from the school yard with a student-teacher encounter.
Kuvaprojektioissa oli kaksi kuvaa, vertaistilanne ja opettaja-oppilas kohtaaminen välitunnilla.
Most of the descriptions were negative, more so in the student-teacher encounters.
Suurin osa oppilaiden välituntikuvauksista oli negatiivisia.
The purpose of this study was to examine two informal interaction situations that students encounter during the breaks in between classes in school; encounters among peers and the encounters between a student and a teacher.
Tutkimuksessa pyritään päästä näkemään kuinka oppilaat kokevat välitunnit kahden erilaisen informaalin tilanteen kautta.
Main idea was to understand these situations through the student's point of view.
Tämän tutkimuksen tarkastelun kohteena oli kuudesluokkalaisten oppilaiden käsitykset välitunneilla tapahtuvista vuorovaikutustilanteista.
My study tests the theory of Simola in a new context.
Omassa tutkimuksessani pyrin testaamaan Simolan teoriaa uudessa kontekstissa.
Based on the theory of Simola, I created six categories which functioned as a frame for my analysis.
Muodostin Simolan teorian pohjalta kuusi kategoriaa, jotka toimivat analyysirunkonani.
Purpose The purpose of my study is to examine school discourse in the draft of new Finnish national curriculum in 2014 and to analyse to what extent the theory of Wishful Rationalism reconstructed by Hannu Simola applies to it.
Tutkimukseni tarkoituksena on tutkia vuoden 2014 perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden luonnoksen koulupuhetta ja analysoida missä määrin Hannu Simolan teoria toiveiden rationalismista pätee luonnoksen koulupuheeseen.
With these counter-truths I could better test the theory of Wishful Rationalism.
Vastatotuuksien avulla pystyin paremmin testaamaan toiveiden rationalismin teoriaa.
Also the truth of individual-centered school was stronger alive than its counter-truth although the truth of group-centered school was also strongly alive again especially in the form of education for the society.
Myös yksilökeskeisyyden totuus oli kokonaisuudessaan vastatotuuttaan vahvemmin esillä, vaikka myös koulun joukkomuotoisuuden totuus oli taas vahvasti mukana erityisesti yhteisökasvatuksen teeman voimistumisen myötä.
To these categories I collected thought-units from the draft using principles of inductive analyse of the contents.
Muodostamiini kategorioihin keräsin luonnoksesta ajatuskokonaisuuksia aineistolähtöisen sisällönanalyysin periaatteita noudattaen.
From the models and paradigms keeping the discourse alive the most important was the model of Tyler Rationale.
Diskurssia ylläpitäneistä malleista ja paradigmoista keskeisin oli Tylerin tavoiterationaalinen opetuksen suunnittelun malli.
According to Simola (1995) one explanation to the continuous need for school reform might be the new principles in school discourse which have emerged during the development of basic comprehensive school since 1970s.
Simola (1995) mukaan yksi syy jatkuvalle tarpeelle muuttaa koulua on peruskoulun aikana koulupuheeseen kehittynyt uusi puhetapa, jota hän kutsui toiveiden rationalismiksi.
These categories consisted of three truths of school discourse which Simola had created and of their counter-truths.
Kategoriat muodostuivat Simolan hahmottamista koulupuheen totuuksista ja näiden vastatotuuksista.
Central meaning of my study is to bring these subconscious elements keeping the discourse alive more visible now that the school reform is taking place again.
Tutkimukseni keskeisenä merkityksenä on tuoda osaltaan näitä muutosdiskurssia ylläpitäviä tiedostamattomia elementtejä näkyväksi opetussuunnitelmauudistuksen yhteydessä.
Especially the truths of school as rational and of decontextualized learning were strongly alive.
Totuuksista koulun rationaalisuuden ja oppimisen dekontekstuaalisuuden totuudet olivat selvimmin voimissaan.
Results Based on my analysis I could say that the theory of Wishful Rationalism was still alive in the draft of new curriculum.
Tutkimukseni perusteella Simolan teoria toiveiden rationalismista on edelleen elinvoimainen uuden opetussuunnitelman luonnoksessa.
Method The method of my study was a qualitative theory-based analyse of the contents.
Tutkin opetussuunnitelman luonnoksen lukuja 1-12 kvalitatiivisesti teorialähtöisellä sisällönanalyysillä.
Truths of school discourse and some dominant models and paradigms of schooling could still be detected from the draft and they were keeping this old discourse alive.
Opetussuunnitelman taustalla diskurssia ylläpitävinä elementteinä hahmottuivat sitkeästi säilyvät koulupuheen totuudet ja tietyt vallitsevat koulutuksen mallit ja paradigmat.
The main point of the theory is that the official school discourse has decontextualized which leads to the failing educational reforms.
Koulupuhe oli Simolan mukaan dekontekstualisoitunutta ja tuotti siksi muutosdiskurssia, joka oli jo valmiiksi tuomittu epäonnistumaan.
The participant in this study was a 47 year old man who had a stroke 2.5 years earlier.
Tutkittavana oli 47-vuotias mies, joka oli sairastunut aivoinfarktiin 2,5 vuotta aiemmin.
Previous studies have indicated improvements in language skills after computer-based treatment (Katz & Wertz, 1997; Wade, Mortley & Enderby, 2003).
Aiemmissa tutkimuksissa tietokonepohjaisen kuntoutuksen on todettu kasvattavan afaattisten henkilöiden kielellisiä taitoja myös kroonisessa vaiheessa (Katz & Wertz,1997; Wade, Mortley & Enderby, 2003).
Methods & Procedures.
Menetelmät.
Tablet-based software in mild chronic aphasia treatment : a case study
Intensiivinen tablettitietokoneharjoittelu lievän kroonisen afasian kuntoutuksessa : Tapaustutkimus
Especially reading and writing skills can be treated by the computer-based softwares (Katz, 2008).
Erityisesti kuntoutusohjelmistoista on ollut hyötyä lukemisen ja kirjoittamisen alueilla (Katz, 2008).
He had a mild chronic aphasia with difficulties in writing, reading and naming.
Hänellä oli lievä afasia, joka painottui kirjoittamisen, lukemisen ja nimeämisen haasteisiin.
The task performance on the tablet software was faster during the fourth week compared to the first week.
Tablettitietokoneen tehtäväsuoriutuminen oli yleisesti nopeampaa neljännellä viikolla kuin ensimmäisellä viikolla ja virheellisten suoritusten määrät laskivat tai pysyivät lähes samoina.
Naming improved but the change wasn't stable until the follow-up.
Nimeäminen helpottui Bostonin nimeämistestillä mitattuna, mutta muutos ei ollut pysyvä seurannassa.
The communicative effectiveness improved.
Toiminnallinen kommunikointikyky kohentui itsearvioinnin perusteella.
The tablet software included tasks where semantic, syntactic and phonological processing were required; written naming, sentence writing and reading comprehension.
Tablettiohjelmisto sisälsi monipuolisesti fonologista, syntaktista ja semanttista prosessointia vaativia harjoituksia, kuten kirjoitettua nimeämistä, lausetasoista kirjoittamisen, luetun ymmärtämistä ja äänteiden erottelua.
The purpose of this single-case study was to investigate the effects of intensive tablet-based treatment in overall language performance level and in reading and writing processes in mild aphasia.
Tämän tapaustutkimuksen tarkoituksena oli tarkastella millaisia vaikutuksia intensiivisellä tablettitietokoneharjoittelulla oli kielelliseen suoriutumiseen lievässä afasiassa, keskittyen lukemiseen ja kirjoittamiseen.
The communicative effectiveness and task performances on the tablet software were also studied.
Lisäksi tutkittiin toiminnallisessa kommunikointikyvyssä ja tablettitietokoneen tehtäväsuoriutumisessa tapahtuneita muutoksia.
Based on the results, an intensive self-monitored tablet-based language treatment was effective to the subject.
Tutkimusten tulosten perusteella voidaan todeta, että intensiivisestä itsenäisestä tablettitietokoneharjoittelusta on ollut hyötyä tutkittavalle.
Based on the data by the tablet-based software the rate and the share of errors of task performances were assessed.
Tablettitietokoneen tallentaman datan perusteella tarkasteltiin tehtävien suoriutumisajoissa ja virheellisten suoritusten määrissä tapahtuneita muutoksia.
The methods used in the analysis of written and read narratives included assessing rate, authenticity and the types of errors.
Tutkittavan kirjoittamisesta ja lukemisesta analysoitiin nopeutta, oikeellisuutta ja virhetyyppejä.
In this single subject research the ABA design was used.
Kuntoutustutkimus toteutettiin yksilötapaustutkimusasetelmalla, muodossa ABA.
At the same time reading and writing processes became slower.
Oikeellisuus lukemisessa sekä kirjoittamisessa kasvoi kuntoutusjakson aikana, mutta samalla suoriutumisajat hidastuivat.
Based on the Western Aphasia Battery (WAB) results, the severity of the aphasia decreased but the change was not clinically significant.
Tulosten perusteella tutkittavan kielellinen suoriutuminen parani WAB-testin afasiaosamäärällä mitattuna, mutta tulos ei ollut kliinisesti merkitsevä.
The data of this study was formed by linguistic tests and by a self-assessment method as the participant evaluated his communicative effectiveness (CETI).
Tutkittavan suoriutumisessa tapahtuvia muutoksia tarkasteltiin kielellisten testien pistemäärien sekä toiminnallisen kommunikointikyvyn (CETI) kommunikaatioindeksin avulla.
The share of lexical verbs, adjectives, pronouns and numerals increased in written narratives.
Kirjoituksissa verbien käyttö monipuolistui ja adjektiivien, pronominien ja numeraalien suhteelliset osuudet kasvoivat.
The analysis of written narratives also included assessing word classes and type-token –ratio.
Lisäksi kirjoitetuista teksteistä analysoitiin sanaluokkajakaumaa ja sana-sane -suhdetta.
The median was 288.
Mediaani oli 288.
"The doorbell rings, mum's coming!"
"Ovikello soi, äiti tulee!"
The interaction relationships during one shift amounted to 10 – 1 128.
Yhden hoitovuoron aikaisia kahdenkeskisiä vuorovaikutussuhteita oli 10 – 1 128.
With only the peers of their own group there were 123 shifts.
Pelkästään oman ryhmän vertaisten kanssa vuoroja oli 123.
Work schedules determine who is around at any given time, and economical reasons demand that different groups work together.
Työvuorot määrittelevät, ketkä kulloinkin ovat paikalla, ja taloudelliset seikat vaativat ryhmien yhteistoimintaa.
The shifts were from two to 26 hours long.
Vuorot vaihtelivat pituudeltaan kahdesta tunnista 26 tuntiin.
: Small children in round-the-clock daycare
: Päivähoidon pienet lapset vuorohoidossa
Round-the-clock daycare has not been researched much and the principles of providing it vary.
Vuorohoitoa on tutkittu vähän ja sen järjestämisen periaatteet vaihtelevat.
The material for this case study was collected during the academic year 2010–2011 in a municipal round-the-clock daycare centre in Southern Finland.
Tämän tapaustutkimuksen aineisto kerättiin lukuvuonna 2010–2011 eteläsuomalaisesta kunnallisesta ympärivuorokautisesta päiväkotiryhmästä.
Children's involvement in play or task activities is considered a criterion of quality.
Toimintaan sitoutumista pidetään laadun kriteerinä.
The videotapes were used to observe and evaluate the children's involvement level on the 5-point LIS-YC scale.
Nauhoilta havainnoitiin toimintaa ja arvioitiin lasten toimintaan sitoutumista viisiportaisen LIS-YC-asteikon avulla.
In round-the-clock daycare situations change constantly; children and adults come and go all day long.
Vuorohoidossa tilanteet vaihtelevat hetkittäin; lapsia ja aikuisia tulee ja menee pitkin päivää.
The municipalities are obligated to provide daycare in such forms and to such extent as needed.
Kuntia velvoitetaan järjestämään päivähoitoa siinä laajuudessa ja sellaisin toimintamuodon kuin kunnassa esiintyvä tarve edellyttää.
The documents directing early childhood education have little to say about round-the-clock daycare.
Varhaiskasvatusta ohjaavat asiakirjat puhuvat niukasti vuorohoidosta.
I inserted the data concerning the care hours of the six youngest children of the group from autumn 2010 into the SPSS system.
SPSS-järjestelmään koottiin tiedot ryhmän kuuden nuorimman lapsen hoitovuoroista syyslukukauden ajalta 2010.