natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This dissertation is about social identities, group boundaries and belonging among skilled migrants living in Finland.
Väitöstutkimukseni käsittelee Suomessa asuvien korkeasti koulutettujen maahanmuuttajien sosiaalisia identiteettejä, ryhmien välisiä rajoja ja kuulumisen tunnetta.
It is based on empirical data consisting of ethnographic fieldwork and interviews.
Väitöskirjan aineisto on etnografinen.
Secondly, while white skilled migrants are readily viewed as a ‘migrant elite’, racialized skilled migrants feel that they are perceived in the negative image of ‘the migrant’ as a non-western, non-skilled, nonprivileged subject.
Etenkin ne korkeasti koulutetut maahanmuuttajat joilla on rodullistettu etnisyys kokevat, että heidän oletetaan olevan turvapaikanhakijoita ja että heidät kategorisoidaan negatiivisen maahanmuuttajakuvauksen mukaan.
This conflict leads to various boundary making strategies that aim at being seen in a more positive way and included in the ‘migrant elite’ category that is understood as a positive, valuable social identity in itself.
Tämän itsemääritellyn ryhmäidentiteetin ja heidän ulkopuolisilta kokemansa kategorisoinnin välillä on ristiriita, jota yritetään ratkoa rajanvedoilla ja identiteettistrategioilla, jotka tähtäävät heidän näkemiseensä positiivisemmassa valossa.
The main findings are firstly that despite their more privileged socio-economic situation, skilled migrants are experiencing similar issues with integrating, adapting and belonging in Finland as other migrants.
Huolimatta korkeasti koulutettujen maahanmuuttajien etuoikeutetummasta sosioekonomisesta asemasta ja usein kansainvälisestä työympäristöstä, he altistuvat rodullistaville diskursseille, stereotypioille ja maahanmuuttajiin kohdistuville asenteille arkielämässään.
Part of the products condense on pre-existing aerosol particles, or may even form new particles altogether.
Nämä hapetustuotteet voivat tiivistyä jo olemassa olevien pienhiukkasten pinnalle, tai jopa muodostaa kokonaan uusia hiukkasia.
Production of Condensible Vapours from Monoterpene Oxidation
Tiivistymiskykyisten höyryjen muodostuminen monoterpeenien hapetuksessa
The magnitude of this effect is uncertain, leading to uncertainties in projections of future climate.
Pienhiukkasten ilmastovaikutukset tunnetaan verrattain huonosti: tämä epävarmuus heijastuu tulevaisuuden ilmaston ennustamiseen.
Concurrently with greenhouse gases, humankind has been emitting aerosol particles and their precursors into the atmosphere.
Ilmastoa lämmittävien kasvihuonekaasujen lisäksi ihmiskunta on päästänyt ilmaan myös pien- eli aerosolihiukkasia ja niiden esiasteita.
To address these aims, I utilized mass spectrometric methods for measuring VOCs and their oxidation products, in both field and laboratory conditions.
Käytin väitöskirjassani massaspektrometrisia mittauksia sekä ympäröivästä ilmakehästä että laboratoriosta.
Our method efficiently uses the high resolution information in the measured spectra, avoiding many of the time consuming and subjective procedures commonly used.
Menetelmä pystyy hyödyntämään tehokkaasti datassa olevaa informaatiota, vaatimatta etukäteistietoa mittauksen kohteesta.
A major source of aerosol particles is the oxidation of volatile organic compounds (VOCs).
Suuri osa ilmakehän pienhiukkasista saa alkunsa haihtuvista orgaanisista yhdisteistä (engl.
Finally, we developed a new data analysis method for mass spectrometric measurements, based on a novel factorization technique.
Lisäksi, jotta massaspektrometridatan analyysi olisi suoraviivaisempaa ja vähemmän subjektiivista, kehitin uuden data-analyysimenetelmän.
In the atmosphere, VOCs such as monoterpenes, the main group of VOCs emitted by the boreal forests, undergo oxidation reactions, producing vapours of lower volatility.
Ilmakehässä VOC-yhdisteet hapettuvat ja muodostavat heikommin haihtuvia höyryjä.
These solid or liquid particles, tiny enough to float in the air, cause adverse health effects as well as a net cooling effect on the Earth's climate, counteracting part of the warming caused by greenhouse gases.
Ilmastovaikutustensa lisäksi pienhiukkasilla on kuitenkin myös haitallisia terveys- ja näkyvyysvaikutuksia.
First, we found that oxidation of monoterpenes by the hydroxyl radical was likely very important for the growth of newly formed particles.
Pääpiirteissään väitöskirjan tulokset ovat linjassa aiemman tiedon kanssa siitä, että monoterpeenien hapetus on merkittävä osatekijä hiukkasmuodostuksessa.
VOCs are emitted into the atmosphere in large quantities, with biogenic emissions dominating globally over anthropogenic ones.
Näitä yhdisteitä vapautuu ilmaan myös ihmistoiminnan seurauksena, mutta luonnolliset lähteet, erityisesti metsät, ovat globaalisti suurimpia päästöjen lähteitä.
Second, we found that monoterpene-derived HOMs are predominantly of low volatility, though also semi-volatile behavior was observed when the HOMs contained eight or less oxygen atoms.
Selvitin, mitkä eri hapettimet ovat tärkeitä monoterpeenihapetukselle vuorokauden ja vuoden eri aikoina, ja miten monoterpeenihapetus vaikuttaa juuri muodostuneiden pienhiukkasten kasvuun eteläisessä Suomessa sijaitsevalla mittausasemalla.
One of the main causes for the uncertainty is our lacking knowledge of the natural, pre-industrial aerosol particles.
HOM-yhdisteiden) haihtuvuusjakauman: haihtuvuuksien tunteminen on olennaista, jotta voimme selvittää, miten HOM-yhdisteet vaikuttavat hiukkasmuodostukseen.
The first national park in the world, Yellowstone National Park, was established in the United States in 1872.
Maailman ensimmäinen kansallispuisto, Yellowstonen kansallispuisto, perustettiin Yhdysvalloissa vuonna 1872.
The study is mainly based on extensive archival research in the United States, Canada, and Finland, but it also utilizes several printed primary sources.
Tutkimus perustuu laajaan arkistomateriaaliin Yhdysvalloista, Kanadasta ja Suomesta, ja hyödyntää lisäksi julkaistua lähdemateriaalia.
The theoretical and methodological framework of the study is within the field of environmental history.
Väitöstutkimukseni teoreettinen ja metodologinen viitekehys on ympäristöhistoriallinen.
The main focus of the study is on the international work of the U.S. National Park Service.
Tutkimuksen painopiste on U.S. National Park Servicen kansainvälisen toiminnan tarkastelussa.
This dissertation argues that the national park idea—often popularly referred to as "America’s Best Idea"—was effectively constructed as an American idea through the U.S. National Park Service’s international work and park co-operation programs during the Cold War years.
Väitöskirja esittää, että kansallispuistoidea, johon usein populaaristi viitataan "Amerikan parhaana ideana", konstruoitiin amerikkalaiseksi ideaksi U.S. National Park Servicen kansainvälisen yhteistyön ja puisto-ohjelmien kautta kylmän sodan aikana.
This study in the field of general history examines how the national park idea was constructed as an American invention through the international connections of national park officials.
Tämä yleisen historian alaan kuuluva tutkimus tarkastelee miten kansallispuistoideasta konstruoitiin yhdysvaltalainen keksintö kansainvälisen kansallispuistoyhteistyön kautta.
The study views national parks not only as nature conservation areas, but also as cultural constructions that reflect a society’s relationship to nature, while also examining the use of national parks as forms of Cold War cultural diplomacy and export.
Tutkimus ei käsittele kansallispuistoja vain luonnonsuojelualueina, vaan myös kulttuurisina konstruktioina, jotka heijastavat yhteiskuntien asenteita luontoa kohtaan.
By the 1970s and 1980s, the national park idea was viewed as an American invention even in Finland, where nature conservation philosophy had traditionally derived from Swedish and German traditions.
1970- ja 1980-luvulle tultaessa "kansallispuisto" nähtiin yhdysvaltaisena keksintönä jopa Suomessa, vaikka maan kansallispuistoajatus oli aiemmin saanut vaikutteensa muualta.
The dissertation is connected to the ongoing scholarly discussion of national parks in global perspective, which is a vibrant research interest among environmental historians.
Tutkimukseni liittyy ajankohtaiseen tieteellisen keskusteluun, joka tarkastelee kansallispuistoja globaalista näkökulmasta.
The United States has been viewed as an inspiration in national park matters from early on, but the national park idea as an American idea—a skillfully created and utilized story—was fully embraced only later as Yellowstone was powerfully promoted as the mythical origin of all national parks globally during the Cold War.
Yhdysvaltoja on pidetty esikuvana kansallispuistoasioissa jo varhain, mutta tutkimukseni esittää, että kansallispuistoideasta luotiin yhdysvaltainen idea ja Yellowstonesta kaikkien maailman kansallispuistojen myyttinen syntysija oikeastaan vasta kylmän sodan aikakaudella.
The four chapters of the thesis examine the early promotion of national parks in the United States and the beginning of the U.S. National Park Service’s international work, international national park co-operation and the uses of the national park idea during the Cold War, the mythical narrative of Yellowstone and the U.S. as the origin of the national park idea, and a case study of how the national park idea in Finland became "Americanized."
Tutkimukseni esittää, että yhdysvaltalaiset kansallispuistoviranomaiset loivat kansallispuistosta "Yhdysvaltain parhaan idean" kylmän sodan aikana ja Yellowstonen kansallispuistosta muotoutui idealistinen esimerkki koko maailmalle.
A rare moment is a situation that rapidly shifts the direction of social policy.
Harvinainen hetki kuvaa tilannetta, joka muuttaa nopeasti sosiaalipolitiikan suuntaa.
As a result, finding investors for new projects may be difficult.
Tällöin uusiin hankkeisiin voi olla vaikea löytää sijoittajia.
The study comprises three scientific articles and a summary section.
Tutkimus koostuu kolmesta tieteellisestä artikkelista ja yhteenvetoluvusta.
The second key frame of reference in this study consists of discussion concerning new public management (NPM).
Toisena keskeisenä viitekehyksenä tutkimuksessa on uuteen julkisjohtamiseen (New Public Management, NPM) liittyvä keskustelu.
The third theoretical viewpoint is built on the concept of a rare moment.
Kolmas teoreettinen lähestymiskulma rakentuu harvinaisen hetken käsitteen ympärille.
Of all institutional agents, the model was most actively promoted by Sitra, which has long experience in acting as a risk investor.
Institutionaalisista toimijoista mallia edisti aktiivisimmin Sitra, jolla on pitkä kokemus riskirahoittajana toimimisesta.
By the end of 2019, four social impact bond projects had been started and three further projects were in the planning stage.
Vuoden 2019 loppuun mennessä oli aloitettu neljä sosiaalisen tulosrahoituksen hanketta ja suunnitteilla oli kolme hanketta.
No information is yet available on the long-term effects of social impact bonds.
Sosiaalisen tulosrahoituksen pidemmän aikavälin vaikutuksista ei ole vielä tietoa.
Investors take the financial risk for the projects.
Hankkeiden taloudellinen riski on sijoittajilla.
This study examines social impact bonds (SIB) as part of the organisation of wellbeing services in Finland.
Tutkimus tarkastelee tulosperusteista rahoitussopimusta (Social Impact Bond, SIB) osana suomalaisten hyvinvointipalveluiden organisointia.
The data also include parliamentary documents on the topic of research from 2013-2018 (N=69).
Lisäksi aineistona on tutkimusaihetta käsitteleviä valtiopäiväasiakirjoja vuosilta 2013-2018 (N=69).
The model, which was launched in the United Kingdom in 2007, has been experimented within the context of organising wellbeing services in Finland since 2015.
Isosta-Britanniasta vuonna 2007 lähtöisin oleva malli on vuodesta 2015 ollut kokeiluluontoinen osa suomalaisten hyvinvointipalveluiden organisointia.
The NPM approach perceives public sector as less efficient than private sector, as a result of which the measures used in the private sector must be incorporated into the former.
NPM-ajattelussa julkinen sektori on yksityistä sektoria tehottomampi, joten sen osaksi täytyy tuoda yksityisen sektorin soveltamia toimenpiteitä.
Keywords: impact investing, social impact bond, systemic change, investors, wellbeing services, measurement, acquisition of results
Avainsanat: vaikuttavuusinvestoiminen, sosiaalinen tulosrahoitus, systeeminen muutos, sijoittajat, hyvinvointipalvelut, mittaaminen, tulosten ostaminen
The research questions were as follows: 1) how was the implementation of social impact bonds promoted in Finland in the period 2012-2018, 2) which objectives and risks are linked to the application of social impact bonds, and 3) how do social impact bonds renew the organisation of the current wellbeing services?
Tutkimuskysymyksenä ovat: 1) miten sosiaalisen tulosrahoituksen käyttöönottoa edistettiin Suomessa vuosina 2012-2018, 2) mitä tavoitteita ja riskejä sosiaalisen tulosrahoituksen soveltamiseen kytkeytyy sekä 3) mitä uutta sosiaalinen tulosrahoitus tuo nykyisten hyvinvointipalveluiden järjestämiseen.
As a result of the application of social impact bonds, wellbeing projects will put more emphasis on investors, as wellbeing services have not previously been financed by investors to this extent.
Sijoittajien painoarvo hyvinvointihankkeissa kasvaa sosiaalisen tulosrahoituksen soveltamisen myötä, koska aiemmin sijoittajat eivät ole tässä määrin rahoittaneet hyvinvointipalveluita.
As a result of the refugee crisis of 2015, Minister of Justice and Employment Jari Lindström became interested in applying the model in integrating immigrants and put pressure on the Ministry of Economic Affairs and Employment to launch the KOTO project that applies SIBs.
Vuoden 2015 pakolaiskriisin myötä oikeus- ja työministeri Jari Lindström kiinnostui mallin soveltamisesta maahanmuuttajien kotouttamiskeinona ja loi painetta työ- ja elinkeinoministeriöön sosiaalista tulosrahoitusta soveltavan Koto-hankkeen aloittamiseksi.
The risks of the model include the difficulty in developing output indicators, possible polarisation effects, complexity, project managers' personal interests emphasising business, and failed projects resulting in monetary loss for investors.
Mallin riskejä ovat tulosmittareiden kehittämisen vaikeus, mahdolliset polarisaatiovaikutukset, monimutkaisuus, hankehallinnoijan liiketaloutta korostavat intressit ja projektien epäonnistuminen siten, että sijoittajat menettävät hankkeessa rahansa.
In 2018, Prime Minister Juha Sipilä's Government backed up the application of the model in a government proposal in favour of the KOTO project for social impact bonds in the integration of immigrants, providing the model with political support.
Vuonna 2018 Juha Sipilän hallitus asettui mallin soveltamisen taakse hallituksen esityksessä, jossa se kannatti sosiaalisen tulosrahoituksen Koto-hanketta maahanmuuttajien kotouttamisessa, joten malli sai poliittisen tuen.
The main finding of this study is that the implementation of social impact bonds progressed at the level of key persons in the period 2012-2014.
Tutkimuksen keskeinen tulos on, että sosiaalisen tulosrahoituksen käyttöönotto eteni vuosina 2012-2014 Suomessa avainhenkilötasolla.
The Social Impact Bond as a Tool for Reforming the Welfare State in Finland
Sosiaalinen tulosrahoitus hyvinvointiyhteiskunnan uudistamisen välineenä Suomessa
The goals of social impact bonds in Finland include the prevention of societal problems, improved and tailored wellbeing services, reduction of general government budget deficit, and the efficiency and profitability of services.
Sosiaalisen tulosrahoituksen tavoitteita Suomessa ovat yhteiskunnallisten ongelmien ennaltaehkäisy, paremmat ja räätälöidyt hyvinvointipalvelut, julkisen budjettivajeen pienentyminen sekä palveluiden tehokkuus ja tuottavuus.
The data of this study consist of semi-structured interviews of Finland's main social impact bond specialists conducted in 2017 (N=14) and semi-structured additional interviews of specialists participating in applying the model carried out in 2019 (N=7), in a total of 21 interviews.
Aineistona tutkimuksessa on keskeisimpien suomalaisten sosiaalisen tulosrahoituksen asiantuntijoiden puolistrukturoidut haastattelut vuodelta 2017 (N=14) ja mallin soveltamiseen osallistuneiden asiantuntijoiden puolistrukturoidut lisähaastattelut vuodelta 2019 (N=7), yhteensä 21 haastattelua.
The application of social impact bonds is concerned with an aim of creating a systemic change in the public sector.
Sosiaalisen tulosrahoituksen soveltamiseen liittyy pyrkimys julkisen sektorin systeemisestä muutoksesta.
The research frame consists of the three social impact bond narratives presented by Fraser et al. (2016), the first of which involves reforming the public sector by improving its efficiency through a social impact bond.
Tutkimuksen viitekehys koostuu Fraserin ja kumppaneiden (2016) esittelemästä kolmesta sosiaalisen tulosrahoituksen narratiivista, joista ensimmäinen on julkisen sektorin uudistaminen tehokkaammaksi sosiaalisen tulosrahoituksen avulla.
The social impact bond is one of the instruments used in impact investing.
Sosiaalinen tulosrahoitus on eräs vaikuttavuusinvestoimisen instrumentti.
The second narrative involves adjusting and reforming the financial sector, potentially changing the approaches used in the investment market through social impact bonds.
Toinen narratiivi on yksityisen rahoitussektorin muokkaaminen ja uudistuminen, jossa sosiaalinen tulosrahoitus voi muuttaa sijoitusmarkkinoiden lähestymistapoja.
Impact investing is an umbrella term for investments that aim at producing positive social outcomes and societal impacts.
Vaikuttavuusinvestoiminen on kattokäsite sellaiselle sijoittamiselle, jossa tavoitellaan sekä sosiaalista hyvää että yhteiskunnallista vaikuttavuutta.
The third narrative is a cautionary narrative against the risks of social impact bonds.
Kolmas narratiivi varoittaa sosiaalisen tulosrahoituksen riskeistä.
The purpose of this change is to increasingly incorporate the operating logic of social impact bonds, including the use of indicators, efficiency and the acquisition of results, into the operating model of the public sector.
Tämän muutoksen tavoitteena on, että sosiaalisen tulosrahoituksen toimintalogiikka - mittarointi, tehokkuus ja tulosten ostaminen - tulee nykyistä vahvemmin osaksi julkisen sektorin toimintamallia.
The social impact bond model aims at creating wellbeing, impacts and improved services through new collaboration between the public and private sector with an emphasis on the acquisition of results and efficiency of operations.
Sosiaalisen tulosrahoituksen mallissa hyvinvointia, vaikuttavuutta ja parempia palveluita tavoitellaan julkisen ja yksityisen sektorin uudenlaisella, tulosten ostamista ja toiminnan tehokkuutta, painottavalla yhteistyöllä.
Questions two and three were explored through thematic analysis based on the narratives presented by Fraser at al. (2016).
Tutkimuksen metodi kysymyksen yksi osalta on aineiston temaattinen tarkastelu hyvinvointivaltion muutosta kuvaavan harvinaisen hetken käsitteen avulla ja kysymysten kaksi ja kolme osalta aineiston temaattinen tarkastelu Fraserin ym. (2016) esittelemien narratiivien pohjalta.
Obesity is a worldwide, major public health problem.
Lihavuus on merkittävä maailmanlaajuinen kansanterveysongelma.
The statistical analyses were based on linear and logistic regression models, and on Cox's proportional hazards model.
Tilastolliset analyysit perustuivat lineaarisen ja logistiseen regressiomalliin sekä Coxin malliin.
In all, at baseline, 39% of women and 24% of men had attempted to diet and 15% of women and 10% of men had achieved IWL during the previous year.
Lähtötilanteessa kaikkiaan 39 % naisista ja 24 % miehistä oli yrittänyt laihduttaa ja 15 % naisista ja 10 % miehistä oli laihtunut tarkoituksellisesti edellisen vuoden aikana.
Dieting attempts, weight loss, and weight fluctuation during the previous year were associated with an increase in BMI and WC during an 11-year follow-up.
Laihduttamisyritykset, laihtuminen ja painon vaihtelu edellisen vuoden aikana olivat yhteydessä BMI:n ja vyötärönympäryksen kasvuun 11 vuoden seurannan aikana.
Among individuals with normal weight, on the other hand, unnecessary dieting attempts should be avoided and instead, focus should be targeted to learning healthy lifestyle habits in order to maintain normal weight and to prevent weight gain in the future.
Normaalipainoisten henkilöiden tulisi välttää turhia laihduttamisyrityksiä, ja sen sijaan keskittyä terveellisten elintapojen omaksumiseen säilyttääkseen normaalipainonsa ja ehkäistäkseen painon nousu tulevaisuudessa.
The study was based on data from the nationally representative Health 2000 Survey and on its follow-up, the Health 2011 Survey, 11 years later.
Tutkimus perustui kansallisesti edustavaan Terveys 2000 -tutkimukseen ja sen seurantatutkimukseen, Terveys 2011 -tutkimukseen.
Information on incident T2D during a 15-year follow-up was drawn from national health registers.
T2D:een sairastuneet 15 vuoden seurannan aikana tunnistettiin käyttäen kansallisia terveyttä koskevia rekistereitä.
Dieting attempts and IWL were associated with several sociodemographic, lifestyle, somatic health and psychological factors.
Laihduttamisyritykset ja tarkoituksellinen laihtuminen olivat yhteydessä useisiin sosiodemografisiin, elintapa-, terveyteen liittyviin ja psykologisiin tekijöihin.
In spite of these results, individuals with obesity and medical needs for weight loss should not avoid dieting.
Huolimatta tämän tutkimuksen tuloksista, henkilöiden, joille on laihtumisesta terveydellistä hyötyä, ei tule välttää laihduttamista.
Alternatively, it is possible that dieters differ from non-dieters and are initially at an elevated risk of weight gain and of developing T2D due to other factors.
Vaihtoehtoisesti on mahdollista, että laihduttajat eroavat ei-laihduttajista ja ovat alun perin muista tekijöistä johtuen suuremmassa vaarassa lihoa ja sairastua T2D:een.
Dieting attempts modified the association between quality of diet and obesity; while among the non-dieters, no association emerged, among the dieters, higher quality of diet was indicatively associated with a higher likelihood of overweight or obesity.
Laihduttamisyritykset vaikuttivat ruokavalion terveellisyyden ja lihavuuden väliseen yhteyteen; ei-laihduttajilla yhteyttä ei ilmennyt, kun taas laihduttajilla terveellisempi ruokavalio oli yhteydessä suurempaan todennäköisyyteen olla ylipainoinen tai lihava.
Along with the obesity epidemic, dieting has become popular, and indeed successful weight loss has been demonstrated to decrease the risk of many NCDs.
Lihavuusepidemian myötä myös laihduttaminen on yleistynyt, ja onnistuneen laihtumisen onkin todettu olevan yhteydessä useiden kansantautien pienentyneeseen riskiin.
During a 15-year register follow-up, 417 individuals developed T2D.
T2D:een 15 vuoden rekisteriseurannan aikana sairastui 417 henkilöä.
The increase was greater among dieters with normal weight than among non-dieters with normal weight.
Kasvu oli suurempaa alun perin normaalipainoisilla laihduttajilla verrattuna normaalipainoisiin ei-laihduttajiin.
These findings may derive from dieting-activated biological mechanisms (e.g. lowered resting energy expenditure and increased appetite) that promote weight gain.
Tuloksia voivat selittää laihduttamisen aktivoimat biologiset mekanismit (mm. madaltunut aineenvaihdunta, näläntunteen lisääntyminen), jotka pyrkivät ehkäisemään laihtumista ja edesauttamaan lihomista.
Despite dieting being common at the population level, the research on its associations in general adult populations is scarce.
Vaikka laihduttaminen on yleistä, sen yhteyksiä eri tekijöihin on tutkittu väestötasolla melko vähän.
The study sample consisted of participants aged 30 and older at baseline (n=8028).
Tässä tutkimuksessa käytettiin Terveys 2000 -tutkimuksessa 30 vuotta täyttäneiden otosta (n=8028).