natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Science, Technology, Engineering, Art, Mathematics (STEAM) pedagogy aims to improve pupils’ skills in innovation and creativity by combining elements from science and art.
STEAM (Science, Technology, Engineering, Art, Mathematics) -pedagogiikka tähtää kehittä-mään oppilaiden taitoja innovaation ja luovuuden saralla yhdistelemällä elementtejä luonnontie-teistä ja taiteesta.
It happens in everyday situations that were not meant to be educational in the first place.
Se ta-pahtuu arkisissa tilanteissa, joiden tarkoitus ei ole alkuperäisesti ollut opetuksellinen.
The increase in interest was, however, unrelated to gender or prior interest in STEM.
Kiinnostuk-sen lisääntyminen oli kuitenkin sukupuolesta tai aikaisemmasta kiinnostuksesta riippumatonta.
STEAM combines reality and education and aims to provide understanding of how things work while simultaneously guiding pupils’ technology skills.
STEAM yhdistää todellisuuden ja koulutuksen ja pyrkii tarjoamaan oppilaalle ymmärryksen siitä, miten asiat toimivat sekä kohdentaa heidän teknologiataitojaan.
The learning context was a Math and Art Exhibition that was part of international CREATIONS-project.
-näyttely, joka oli osa kansainvä-listä CREATIONS-projektia.
Math worth did not increase because of the exhibition visit, but differences in math worth were diminished.
Arvostus matema-tiikkaa kohtaan ei lisääntynyt näyttelykäynnin myötä, mutta erot matematiikan arvostuksessa ka-penivat.
Informal learning is learning that takes place outside the school system.
Informaali oppiminen tarkoittaa koulun ja oppilaitosten ulkopuolella tapahtuvaa oppimista.
Out-of-school environments are considered to produce positive effects on pupils’ interest, motivation and attitudes.
Koulun ul-kopuoliset oppimisympäristöt on nähty erityisesti mielenkiintoa herättävinä, motivoivina ja positii-visesti asenteisiin vaikuttavina.
In the light of this study the out-of-school learning environment can be seen as a fruitful and interesting way to learn that could also work as an excellent way to teach 21st century skills.
Tutkimuksen tulosten perusteella voidaan koulun ulkopuolisen oppi-misen ympäristön olleen mielekäs ja kiinnostava oppimisympäristö, joka voisi toimia erinomaise-na tapana toteuttaa myös oppilaan laaja-alaista oppimista.
Pupils’ autonomous experience and situational interest were key factors regarding both math worth and interest.
Oppilaiden autonomian kokemus sekä näyttelyssä viihtyminen olivat erittäin tärkeässä asemassa sekä oppilaiden kiinnostuksen lisääntymisen, että matematiikan arvostuksen osalta.
Additionally, the aim was to find out if it is possible to utilize an out-of-school environment to teach 21st century skills.
Tämän lisäksi selvitetään koulun ulkopuolisten oppimisympäristöjen mahdollista hyödyntämistä oppilaan laaja-alaisen osaamisen opettamiseen.
According to this study, even short-term out-of-school learning increases interest and evens out pupils’ math worth.
Tämän tutkimuksen perusteella voidaan sanoa jo lyhytkestoisen koulun ulkopuolisen oppimisen kasvattavan oppilaiden kiinnostusta ainakin hieman sekä tasoittavan oppilaiden välisiä eroja ma-tematiikan arvostuksessa.
Nine out of ten students felt that the exhibition increased their interest in STEM.
Näyttelykäynti lisäsi kiinnostusta luonnontieteitä kohtaan yhdeksällä oppilaalla kymmenestä.
Boys who succeeded well in the Raven-test were the most interest in STEM.
Kiin-nostuneimpia STEM-aineista olivat hyvän visuaalisen päättelykyvyn omaavat pojat.
The main aim of this study was to find out how math worth and interest in Science, Technology, Engineering, Mathematics (STEM) education differed among 12-year-old pupils before and after visiting an Informal Math and Art Exhibition.
Tässä tutkielmassa tutkitaan matematiikkanäyttelyn yhteyksiä suhtautumiseen matematiikkaa kohtaan sekä kiinnostuksen lisääntymistä luonnontieteisiin ala-koulun kuudesluokkalaisten oppilaiden osalta.
Math worth was low among pupils who achieved low grades at school and scored low points on the Raven test.
Heikosti koulussa menestyneet sekä huonomman visuaalisen päättelykyvyn omaavat oppilaat ar-vostivat matematiikkaa vähemmän ennen näyttelykäyntiä kuin muut oppilaat.
There is a need to further develop effective, inclusive education arrangements.
On huomattu tarve edelleen kehittää toimivia, inklusiivisia opetusjärjestelyjä.
About one-third of teachers found that support had improved in their school during the last two years, while about one-third found it had weakened.
Opettajista noin kolmannes koki tuen toteutumisen parantuneen koulussaan viimeisten kahden vuoden sisällä, kun taas noin kolmannes koki sen heikentyneen.
Teachers’ conceptions on implementation of three tiered support in basic education
Opettajien käsityksiä kolmiportaisen tuen toteutumisesta peruskoulussa
The research material of this qualitative, phenomenographic study was part of secondary data collected by an electronic questionnaire from comprehensive school staff in a city.
Tämän laadullisen, fenomenografista tutkimusotetta hyödyntävän tutkimuksen aineistona käytettiin sekundaariaineistoa, joka oli kerätty sähköisellä kyselylomakkeella erään kaupungin peruskoulujen henkilökunnalta.
The research findings on the implementation of support are contradictory, and teachers, for example, have found resources and training inadequate to implement support.
Tuen toteutumisesta on saatu ristiriitaisiakin tutkimustuloksia, ja opettajat ovat kokeneet muun muassa resurssit ja koulutuksensa riittämättömiksi tuen toteuttamiseen.
The views of the teacher groups were mostly consistent, but there were small differences, especially related to importance of the teachers’ skills and school practices.
Opettajaryhmien käsitykset olivat melko yhteneviä, mutta pieniä eroja oli etenkin opettajan ammattitaitoa ja koulun käytänteiden merkitystä korostavien käsitysten painottumisessa.
Factors contributing to the implementation of the three-tiered support consisted of four categories of descriptions: Collaboration, Teachers’ professional skills, Organization of school practices, and Resources.
Opettajien käsityksistä kolmiportaisen tuen toteutumista edistävistä tekijöistä muodostui neljä kuvauskategoriaa: Yhteistyö, Opettajan ammattitaito, Koulun opetusjärjestelyt ja Resurssit.
As a result of the conceptions of the factors contributing to and impairing the implementation of the support, vertical systems of categories of description were created.
Tuloksena tuen toteutumista edistävistä ja heikentäneistä tekijöistä koskevista käsityksistä muodostettiin erilaisia käsityksiä ja niiden välisiä suhteita kuvaavat vertikaaliset kuvauskategoriasysteemit.
The purpose of this study was to investigate teachers' conceptions of the implementation of three tiered support in their schools, and the factors contributing to and impairing the implementation.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää opettajien käsityksiä kolmiportaisen tuen toteutumisesta, ja erityisesti toteutumista edistävistä ja heikentävistä tekijöistä.
Teachers’ conceptions of the reasons for the decline in support formed four descriptive categories: Lack of resources, Reasons related to students’ needs of support, Problems related to school structures and practices, and Reasons related to placement of students with special educational needs.
Opettajien käsityksistä koskien tuen heikentymisen syitä muodostui neljä kuvauskategoriaa: Riittämättömät resurssit, Oppilaiden tuen tarpeisiin liittyvät syyt, Koulun rakenteiden ja käytänteiden ongelmat sekä Tuen toteutuspaikkaan liittyvät syyt.
In addition, possible differences and similarities between different groups of teachers in the conception of support implementation were examined.
Lisäksi tutkittiin eri opettajaryhmien mahdollisia eroja tai yhteneväisyyksiä käsityksissä tuen toteutumisesta ja siihen vaikuttavista tekijöistä.
In addition, the data was quantified by examining the prevalence of conceptions across the answers and by teacher group.
Lisäksi aineistoa eriteltiin määrällisin keinoin tutkien käsitysten yleisyyttä koko aineistossa ja opettajaryhmittäin.
The answers of teachers in grades 1-9 (N = 847) to two open-ended questions was analyzed utilizing the phenomenographic method by categorizing the concepts first into meaning categories and later into higher categories.
Tässä tutkimuksessa analysoitiin peruskoulun vuosiluokkien 1-9 opettajien (N=847) vastaukset kahteen avoimeen kysymykseen.
In 2011, Finnish comprehensive schools started using a three tiered support system.
Suomen peruskouluissa on vuodesta 2011 lähtien ollut käytössä kolmitasoinen tuen järjestelmä, jonka tarkoituksena on varhainen ja joustava oppilaan tuen tarpeisiin vastaaminen.
Providing support is now the responsibility of all teachers.
Peruskoulujärjestelmää on pyritty muuttamaan aiempaa inklusiivisemmaksi, ja tuen toteuttaminen on nyt osa kaikkien opettajien työnkuvaa.
The data was collected through semi-structured interviews.
Haastattelut olivat puolistrukturoituja.
During the past few years, there has been quite little research on classroom management in Finland.
Työrauhaan liittyvistä asioista on tehty viime aikoina melko niukasti tutkimusta Suomessa.
The data was analyzed by searching for similar and frequent meanings and creating categories of descriptions.
Aineisto analysoitiin etsimällä merkitykseltään keskenään samankaltaisia, usein esiintyviä käsityksiä ja luomalla niistä merkityskategorioita.
The interviews were conducted in Helsinki with three primary school teachers and one secondary school teacher who teach in different schools and five sixth-graders from one school and seven ninth-graders from the other school.
Tutkielmaa varten haastateltiin Helsingin alueella eri kouluissa opettavia kolmea luokanopettajaa ja yhtä yläkoulun aineenopettajaa sekä yhdestä koulusta viittä kuudesluokkalaista ja toisesta koulusta seitsemää yhdeksäsluokkalaista.
The teachers were interviewed individually, the students in groups of 2–4 students.
Opettajien haastattelut toteutettiin yksilöhaastatteluina ja oppilaiden 2–4 hengen ryhmähaastatteluina.
In contrast to previous research, both students and teachers acknowledged their own responsibility in creating a peaceful and functional learning environment.
Aiemmasta tutkimuksesta poiketen sekä oppilaat että opettajat ymmärsivät oman vastuunsa työrauhasta.
However, some differences can be found in students' and teachers' views and in their ways of explaining the underlying factors of disruptive situations.
Oppilaiden ja opettajien näkemyksissä ja tavoissa selittää työrauhaongelmien taustalla olevia syitä on kuitenkin myös eroavaisuuksia.
This study is a phenomenographic type of study, the purpose of which is to study students' and teachers' views of factors that influence a peaceful and functional learning environment and successful classroom management in the Finnish school context.
Tämä pro gradu -tutkielma on fenomenografistyyppinen tutkimus, jonka tavoitteena oli tutkia suomalaisessa kontekstissa oppilaiden ja opettajien käsityksiä työrauhaan vaikuttavista tekijöistä ja siitä, miten työrauha luokassa turvataan mahdollisimman tehokkaalla tavalla.
Based on international research, it is known that preventive practices, such as positive teacher–student relationships and motivational teaching, are found important by students and teachers.
Kansainvälisen tutkimuksen perusteella tiedetään, että sekä opettajat että oppilaat pitävät työrauhan kannalta tärkeinä erityisesti työrauhan häiriintymistä ennaltaehkäiseviä keinoja, kuten hyvien opettaja–oppilassuhteiden luomista sekä oppilaita motivoivaa opetusta.
According to both students and teachers, successful classroom management is enhanced by the teacher's skills to manage classroom activities democratically but assertively, the teacher's positive and appreciative attitude to students, good teaching and parents' support.
Opettajan kyky asettaa rajat demokraattisesti mutta jämäkästi, positiivinen ja arvostava suhtautuminen oppilaisiin, hyvä opetus ja kodin antama tuki olivat sekä oppilaiden että opettajien käsitysten mukaan työrauhaa tukevia tekijöitä.
Pupils' and teachers' views of factors that influence a peaceful and functional learning environment and successful classroom management in the school
Niin luokka vastaa kuin sinne huutaa : oppilaiden ja opettajien käsityksiä työrauhaan vaikuttavista tekijöistä ja tehokkaasta työrauhan turvaamisesta koulussa
According to the results of this study, the educational partnership between the teacher and the parents, and the teacher's communication skills in classroom management should be promoted to enhance successful classroom management.
Tulosten perusteella kouluissa tulisi työrauhan kehittämiseksi edistää kodin ja koulun kasvatuskumppanuutta, työrauhan perustana olevia opettajien vuorovaikutustaitoja ja edellytyksiä kohdata lapset, joilla on erityistarpeita.
However, the teacher's role is highlighted in students' and teachers' views.
Kuitenkin sekä oppilaiden että opettajien käsityksissä korostui opettajan rooli luokan työrauhan rakentamisessa ja ylläpitämisessä.
This study included 196 children.
Tutkimukseen osallistui 196 päiväkoti-ikäistä lasta.
Averages for children engagement were found to be relatively low.
Lasten toimintaan sitoutuneisuuksien keskiarvojen todettiin olevan suhteellisen matalia.
It was found that if a child withdraws he/she will not work at all and thus will not be able to engage.
Tuloksista havaittiin, että mikäli lapsi vetäytyy ei hän toimi lainkaan eikä näin ollen voi sitoutua toimintaan.
The research material consist of a questionnaire about children temperament (ECBQ) and socioemotional behavior assessments (BITSEA) and extensive video material from years 2012-2016.
Aineisto koostui lasten vanhempien täyttämistä temperamenttikyselyistä (ECBQ) sekä sosioemotionaalisen käyttäytymisen arvioinneista (BITSEA) ja vuosina 2012-2016 kuvatusta videoaineistosta.
Withdrawal behavior was based on early temperament.
Vetäytyvä käyttäytyminen pohjattiin varhaiseen temperamenttiin.
The research material has been collected as part of LASSO research project at the University of Helsinki.
Tutkimusaineisto kerättiin osana Helsingin yliopiston LASSO-hankkeen Taaperotutkimuksen tutkimusaineistoa.
Looking at the gender differences girls were found to be more withdrawal than boys.
Sukupuolten välisiä eroja tarkasteltaessa tyttöjen todettiin olevan poikia vetäytyneempiä.
Temperament is recognizable at a very early age.
Temperamentti on tunnistettavissa jo hyvin varhaisessa vaiheessa.
However, there are indications of the risk factors as withdrawal behavior was found to be strongly associated with shyness and fearfulness.
Viitteitä riskitekijöihin kuitenkin on, sillä vetäytyvän käyttäytymisen todettiin olevan vahvasti yhteydessä ujouteen ja pelokkuuteen.
Social withdrawal behavior in a childhood has been studied as one of the risk factors for social exclusion.
Lapsen vetäytyvän käyttäytymisen on tutkittu olevan yksi sosiaalisen syrjäytymisen riskitekijöistä.
IBM SPSS 24 statistical program was used for quantitative analysis.
Tutkimuksen kvantitatiivisessa analyysissa käytettiin tilastollista IBM SPSS Statistics 24 -ohjelmaa.
From the results found out that the temperament is quite permanent.
Tuloksista voidaan tulkita temperamentin olevan melko pysyvä.
A child that is temperamentally withdrawn at early childhood education : connection to engagement and socioemotional behavior
Temperamentiltaan vetäytyvä lapsi varhaiskasvatuksessa : yhteys toimintaan sitoutuneisuuteen sekä sosioemotionaaliseen käyttäytymiseen
The level of children engagement ratings were analyzed using LIS-YC –scales.
Tutkimusta varten videoaineistosta analysoitiin lasten toimintaan sitoutuneisuuksien arviot LIS-YC –arviointiasteikkoa käyttäen.
The study found that child who withdrawal was both shy and fearful.
Tutkimuksessa havaittiin vetäytyvästi käyttäytyvän lapsen olevan sekä ujo että pelokas.
Temperament has been found to be relatively permanent and withdrawal behavior one of the most persistent temperament traits of behavior.
Temperamentin on todettu olevan suhteellisen pysyvä ja vetäytyvän käyttäytymisen yksi pysyvimmistä temperamenttipiirteistä.
Withdrawal behavior has been found to cause a lack of social and emotional skills.
Vetäytyvän käyttäytymisen on todettu aiheuttavan lapselle niin sosiaalisten kuin emotionaalistenkin taitojen heikkoutta.
The study did not provide direct link between withdrawal behavior and socioemotional problems.
Tutkimus ei antanut suoraa yhteyttä vetäytyvän käyttäytymisen ja sosioemotionaalisten pulmien välillä.
The aim of this study was to find out the relationship between withdrawal behavior and child development.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää lapsen vetäytyvän käyttäytymisen yhteyttä suotuisaan kehitykseen.
Link between engagement and withdrawal behavior increased as the study progressed.
Toimintaan sitoutuneisuuden ja vetäytyvän käyttäytymisen välinen yhteys voimistui tutkimuksen edetessä lasten kasvaessa niin, että vetäytyvä käyttäytyminen lisääntyi ja toimintaan sitoutuminen heikentyi.
The study looks at the relationship between withdrawal behavior and engagement and socioemotional behavior.
Tutkimuksessa tarkasteltiin vetäytyvän käyttäytymisen yhteyttä toimintaan sitoutuneisuuteen, sosioemotionaaliseen käyttäytymiseen sekä sosioemotionaalisen käyttäytymisen pulmiin.
Boys were found to be concerned with socioemotional behavior than girls.
Poikien sosioemotionaalisesta käyttäytymisestä nousi suurempi huoli.
Shyness and fearfulness were found to have a strong association with socioemotional problems.
Näillä piirteillä taas löydettiin olevan vahva yhteys sosioemotionaalisten pulmien syntyyn.
Understanding the temperament and the link between temperament and environment are important.
Temperamenttipiirteiden ymmärtämisen merkitys ja ympäristön suhtautuminen on tärkeää etenkin vetäytyvästi käyttäytyvän lapsen suotuisan kehityksen kannalta.
The data were analysed and thematized with a qualitative content analysis.
Aineisto analysoitiin ja teemoiteltiin laadullisen sisällönanalyysin avulla.
The data consists of 10 recordings, varying from 1 hour 47 minutes to 2 hours 13 minutes in length.
Yhteensä äänitallenteita oli 10 ja niiden kesto vaihteli tunnista ja 47 minuutista kahteen tuntiin ja 13 minuuttiin.
Home economics pedagogy outside the formal education has rarely been studied from the perspective of linguistic responsibility in Finland.
Formaalin opetuksen ulkopuolista kotitalouspedagogiikkaa ei ole Suomessa juurikaan tutkittu kielellisen vastuullisuuden näkökulmasta.
The data were collected from two nature excursions by voice recordings and applying a method of linguistic responsive observation (Ahlholm, 2017).
Tutkimusaineisto kerättiin erään hankkeen kahdelta luontoretkiltä äänen tallentamisen sekä kielellisesti responsiivisen havainnoinnin menetelmää (Ahlholm, 2017) soveltaen.
The purpose is to describe, define and interpret how the home economics counseling could be developed, so that it reaches the immigrants who have just started learning Finnish.
Tarkoituksena on kuvailla, selvittää sekä tulkita, millaista kotitalousneuvonnan tulisi olla, jotta se saavuttaa ymmärrettävästi suomen kielen opiskelun aloittaneet maahanmuuttajat.
In the light of this research, the development of home economics counseling towards a more linguistically aware approach seems to require, in addition to professionalism and will, all actors’ interest in linguistic interaction.
Tämän tutkimuksen valossa kotitalousneuvonnan kehittäminen kielitietoisemmaksi näyttää vaativan ammattitaidon ja tahtotilan lisäksi toimijoiden omaa kiinnostusta kielellistä vuorovaikutusta kohtaan.
Clear and understandable home economics counseling is based on seven different aspects: simplified language, clarifying by demonstrating, clarifying by repetition, the use of metaphors, utilising tools, teacher’s interaction and counseling situations which are pedagogically responsibly designed.
Selkeä ja ymmärrettävä kotitalousneuvonta rakentuu seitsemän eri seikan kautta: selkokielisyys, havainnollistaminen osoittamalla, havainnollistaminen toistamalla, kielikuvien käyttö, apuvälineiden hyödyntäminen, opettajan vuorovaikutuksellinen ote sekä pedagogisesti vastuullisesti suunnitellut neuvontatilanteet.
From both excursions, the communication of two home economics teachers, two participants and myself, were audiorecorded.
Molemmilta retkiltä puhetta tallennettiin kahdelta kotitalousopettajalta, kahdelta osallistujalta sekä minulta itseltäni.
Goals This qualitative thesis researches the linguistically responsible home economics counseling.
Tässä laadullisessa opinnäytetyössä tutkitaan kielellisesti vastuullista kotitalousneuvontaa.
Linguistic awareness in home economics counseling
Kielellisesti vastuullinen kotitalousneuvonta
Various situations linked to linguistic awareness and communication arose from the material, including translanguaging, solving situations where figures of speech are misunderstood, decoding difficult concepts, interpreting experiences through culture and challenging situations for teachers.
Aineistosta nousi esille useita erilaisia kielitietoisuuteen ja kommunikaatioon sidoksissa olevia tilanteita, joita olivat limittäiskielisyyden käsitteiden hyödyntäminen, kielisolmut, vaikeiden käsitteiden avaaminen, kulttuurin kautta tulkitseminen sekä opettajille haastavat tilanteet.
moreover, the thesis focuses on in what kind of means can be used to improve the comprehensibility of communication.
Erityisen kiinnostuksen kohteena on, millä keinoin ja mitä tukitoimia voidaan käyttää, jotta ymmärrettävyys paranee.
In addition, written field notes of observations were gathered from both excursions.
Molemmilta retkiltä kertyi myös kahden liuskan pituiset kenttäpäiväkirjat havainnoista.
Weaknesses are related to financial aspects.
Heikkoudet liittyvät taloudellisiin seikkoihin.
Economic, cultural and operational challenges are mentioned for the future.
Tulevaisuuden kannalta mainitaan taloudellisia, kulttuurisia ja toiminnallisia haasteita.
The analysis of the material proceeded according to the phenomenographic analysis.
Aineiston analyysi eteni fenomenografisen analyysin mukaisesti.
In particular, the Music School supports the fields of well-being and vitality of the "Jämsä 2025" strategy.
Musiikkiopisto tukee erityisesti "Jämsä 2025" -strategian hyvinvoinnin ja elinvoimaisuuden osa-alueita.
There have been structural, operational, economic, political and cultural changes in the administration and services of the City of Jämsä.
Jämsän kaupungin hallinnossa ja palveluissa on tapahtunut rakenteellisia, toiminnallisia, taloudellisia, poliittisia ja kulttuurisia muutoksia.
The study is a qualitative case study and the data is analyzed according to phenomenographic analysis.
Tutkimus on kvalitatiivinen tapaustutkimus, jonka aineisto analysoidaan fenomenografisen analyysin mukaisesti.
The life-cycle perspective of the Quality-of-life Services is comprehensively realized in the Music School.
Elämänlaatupalvelujen elämänkaarinäkökulma toteutuu musiikkiopistossa kattavasti.
According to representatives of the educational administration, the Music School is an actor to prevent inequality and exclusion, although fees and entrance examinations limit the opportunities for participation.
Sivistystoimen hallinnon edustajien mukaan musiikkiopisto on eriarvoisuutta ja syrjäytymistä ehkäisevä toimija, vaikka maksut ja pääsykokeet rajaavatkin osallistumisen mahdollisuuksia.
The music school’s strengths include competent, long-term and motivated staff, content and collaboration.
Vahvuuksina pidetään osaavaa, pitkäaikaista ja motivoitunutta henkilöstöä, sisältöjä ja yhteistyötä.
According to the interviewees, the Music School strengthens both local music culture and cultural activities.
Musiikkiopisto vahvistaa haastateltavien mukaan sekä paikallista musiikkikulttuuria että kulttuuritoimintaa.
The theme interviews were recorded and transcribed.
Teemahaastattelut äänitettiin ja litteroitiin.