natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Part I The goal was to define the concept of stress, describe the regulation of prolactin (PRL), hyperprolactinemia (HPL), and the medical and possible psychological management of HPL, and moreover to investigate the relationships of stress and HPL in light of the literature.
Tavoitteena oli määritellä stressin käsite ja kuvata prolaktiinin (PRL) säätelyjärjestelmää, hyperprolaktinemiaa (HPL) ja HPL:n lääketieteellistä ja mahdollista psykologista hoitoa sekä tarkastella stressin ja HPL:n suhdetta aikaisemman kirjallisuuden valossa.
Stress and hyperprolactinemia.
Stressi ja hyperprolaktinemia.
Moreover, the relationships of psychological and physiological stress, HPL, and PRL associated with the immunological system were presented in the form of an empirical concept map(Psy-HPA-I -axis; Appendix 33).
Psykologisen ja fysiologisen stressin ja PRL:n ja HPL:n suhteista liittyneenä immuunijärjestelmään esitettiin vielä kokonaiskuva käsitekartan muodossa (Psy-HPA-I -akseli; liite 33).
Self-appraised psychological stress in patients with hyperprolactinemia: Stressors, coping, resources and stress emotions.
Hyperprolaktinemiapotilaiden itsearvioima psykologinen stressi: Stressitekijät, hallintakeinot, voimavarat ja stressitilat.
The concept of stress was divided into psychological stress and physiological stress.
Myös stressi käsitettiin psykofysiologiseksi ilmiöksi, joka jaettiin psykologiseen ja fysiologiseen stressiin.
HPL among children and adolescents was also reviewed.
Lisäksi luotiin katsaus lasten ja nuorten keskuudessa esiintyvään HPL:ään.
Pathological HPL and its various manifestations, hypothalamic HPL, micro- and macroprolactinoma, secondary HPL, and psychological manifestations as anxiety and depression were investigated.
PRL:n erityksen häiriöstä, HPL:stä, tarkastelun kohteena oli erityisesti hoitoa vaativa patologinen HPL eri ilmenemismuotoineen: hypotalaaminen eli funktionaalinen HPL, mikroprolaktinooma, makroprolaktinooma, makroprolaktinemia, muihin sairauksiin liittyvä HPL sekä psykologiset ilmentymät kuten ahdistuneisuus ja depressio.
Coping-processes, coping-resources, and the components of the stress conditions, such as activity, mood, and anxiety, in the HPL-group were compared with the three other croups(i.e., totally 365 women; Ojanen, 2002a, 2002b; Putous, 1993).
II osa Stressi ja hyperprolaktinemia -tutkimuksen deskriptiivisessä vertailututkimuksessa selvitettiin empiirisesti 48 naispuolisen HPL-potilaan, 77 kontrollihenkilön (lapsettomuuspotilaita, varsinainen kontrolliryhmä) sekä kolmen muun vertailuryhmän (Ojanen, 2002a, 2002b; Putous, 1993; yhteensä 365 naiskoehenkilöä) psykologista stressiä kyselylomakkeella ja itsearviointiasteikoilla.
In addition, the correlations between the HPL-group´s stressors and psychological stress conditions as well as the biographical variables of the HPL- and control groups were examined.
Myös HPL-ryhmän psykososiaalisten stressitekijöiden ja psykologisten stressitilojen korrelaatioita selvitettiin.
Mediating and moderating factors, such as coping and resources, were taken into account in addition to the demands of the environment or stressors and psychological stress conditions or physiological stress reactions.
Psykologisen stressin määritelmässä otettiin siten huomioon paitsi ympäristön vaatimukset eli stressitekijät sekä psykologiset stressitilat tai -emootiot, myös niiden väliset muuntavat ja välittävät tekijät kuten stressinhallintakeinot sekä voimavarat.
The HPL-group had also experienced more psychological stress characterized by low mood and particularly abundant activity - active distress - and distress in its entirety than the control group.
Patologiseen HPL:ään todettiin liittyvän psykologista stressiä: psykososiaalisia stressitekijöitä, kuten vaikea elämänhistoria ja tyytymättömyyttä elämään sekä psykologisia stressitiloja erityisesti aktiivista distressiä, kokonaisdistressiä ja ahdistuneisuutta.
Psychological stress was defined broadly as a process in the interaction between the person and the environment.
Katsauksessa esiteltiin useita psykologisen stressin vuorovaikutuksellisia eli yksilön ja ympäristön vuorovaikutukseen liittyviä teorioita ja malleja.
Coping with life and self-reported stress conditions in the HPL-group did not differ before and during medication when the HPL-group was examined as a whole.
HPL-ryhmän ja varsinaisen kontrolliryhmän fyysinen ponnistelu ei eronnut toisistaan, joten päähuomio voitiin tässä tutkimuksessa kiinnittää psykososiaalisiin stressitekijöihin.
The results support the view that in the development of HPL a long lasting psychological stress may be important as a factor that activates possible predisposition to HPL.
Tässä tutkimuksessa ei selvitetty empiirisesti stressin ja HPL:n syysuhteita, mutta tulokset antavat aihetta olettaa, että psykologisella stressillä saattaa olla merkitystä patologisen HPL:n kehityshistoriassa, joten patologisen HPL:n ennaltaehkäisemiseksi kannattaisi tutkia jo lasten ja nuorten stressiä ja HPL:ää ja kehitellä psykologisia stressinhallintakeinoja.
Neither did the appraisals of many social sectors of life differ between HPL- and the infertility control groups.
Elinoloihin vaikuttaminen ja psykologiset voimavarat eivät eronneet yhtä yksiselitteisesti varsinaisen kontrolliryhmän eli lapsettomuuspotilasryhmän ja muiden vertailuryhmien arvioinneista.
Part II The goal of the empirical study was to explore the relations between psychological stress and hyperprolactinemia (HPL) and prolactinoma.
Stressin ja aivolisäkkeen tuottaman prolaktiini-hormonin (PRL) liikaerityksen, hyperprolaktinemian (HPL), suhteesta ei ole tiedetty paljon.
The results supported the hypothesis that,for a large part of their lives, the women in the HPL-group had experienced such psychosocial stressors as severity of life history more intensively than had the control group.
Tutkimuksessa käytettiin psykologisen stressin laajaa määritelmää, jota ei muissa tutkimuksissa ole usein käytetty.
Mood in the HPL-group was lower than that in the other groups.
HPL:ään on katsottu liittyvän myös depressiota.
In short, 1) political, historical, ideological and institutional context in examine, 2) dominant and competing framings are recognized, 3) key players and competing factions are recognized, and 4) the debate is deconstructed in context.
Tutkimusmetodi on lyhyesti seuraava: 1) poliittisen, historiallisen, ideologisen ja institutionaalisen kontekstin analysointi, 2) dominanttien ja kilpailevien kehysten tunnistaminen, 3) tärkeiden toimijoiden ja kilpailevien näkökulmien tunnistaminen, 4) keskustelun purkaminen kontekstissa.
The analysis will have a specific focus on argumentation and the substance, rather than on rhetorical or linguistic characteristics.
Analyysin keskiössä on politiikkasubstanssin argumentointi, eikä tarkoituksena ei ole tehdä retorista tai kielellistä analyysia.
The empirical part of the dissertation emphasizes ideological aspects of American foreign policy debate.
Tutkimuksen empiirinen osio korostaa ulkopolitiikan ideologisia aspekteja.
The timeline included six significant transatlantic security issues: American missile defense system in Europe, Strategic Arms Reduction Treaty, Libyan intervention, American troop presence in Europe, NATO and European security, and U.S.-Russia relations.
Tälle ajalle mahtuu kuusi transatlanttisen turvallisuuden kannalta merkittävää kysymystä: Yhdysvaltain Eurooppaan sijoitettava ohjuspuolustusjärjestelmä, ydinaseriisunta (START-sopimus), Libyan sota, Yhdysvaltain sotilaallinen läsnäolo Euroopassa, NATO ja Euroopan turvallisuus, ja USA-Venäjä suhteet.
This study will examine congressional behavior across different types of policy areas; i.e. defense procurement, international agreements, war-powers, bilateral relations and deployment of both troops and defense systems.
Tutkimuksessa tarkastellaan kongressin toimintaa eri ulkopolitiikan aloilla joukkojen sijoittelusta kansainvälisiin sopimuksiin, sotavoimien käyttöön, kahdenvälisiin suhteisiin ja puolustusjärjestelmien sijoituksiin.
Thus, ideology and the specifics of the issue at hand explained congressional response better than reflexive partisanship.
Ideologia ja politiikkakysymyksen yksityiskohdat määrittivät kongressin vastauksen, ei niinkään puoluepoliittinen polarisaatio.
More specifically, inductive framing analysis is used to examine how individual senators discussed transatlantic security issues.
Kehysteorian avulla kartoitetaan yksittäisten senaattorien puheenvuoroja transatlanttisissa turvallisuusdebateissa.
The purpose of this dissertation is to first fill a gap in understanding of congressional attitudes towards transatlantic relations, more specifically transatlantic security.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on ymmärtää Yhdysvaltain kongressissa vallitsevia asenteita suhteessa transatlanttisiin suhteisiin ja turvallisuuteen.
This way the interpretation and conceptualization of issues and policy options by individual members of Congress are highlighted to produce a comprehensive idea of how transatlantic security issues are debated in the United States Senate, how are the issues defined and which interpretations of reality are made more salient than others.
Näin yksittäisten poliitikkojen tekemät tulkinnat ja käsitteelliset näkemykset eri politiikkakysymyksistä ja toimintavaihtoehdoista korostuvat, ja on mahdollista luoda kokonaisvaltainen kuva siitä, miten transatlanttiset turvallisuuskysymykset määriteltiin Yhdysvaltain kongressissa.
Using Milner and Tingley’s (2015) distinction into distributional and ideological factors affecting congressional foreign policy behavior, I will evaluate the case studies both in the partisan context of "Democratic doves" and "Republican hawks" (see Gries, 2014) and in the context of long-term American foreign policy ideology (see Mead, 2002), dividing American long-term foreign policy ideology into four schools; Wilsonians, Jeffersonians, Hamiltonians, Jacksonians.
Ideologia määritellään tässä väitöskirjassa paitsi Republikaanien ja Demokraattien välisenä ideologisena erimielisyytenä (Gries, 2014), myös laajemmassa ideologisessa kuvassa Meadin (2002) nelijakoiseen teoriaan perustuen (Jacksonians, Hamiltonians, Wilsonians, Jeffersonians.)
Methodologically, this study uses qualitative analysis to examine congressional hearings.
Metodologisesti tutkimuksessa käytetään kvalitatiivista tutkimusmetodia, tarkemmin sanottuna induktiivista kehysteoriaa.
Issues defined in distributional terms – NATO and American troop presence in Europe - produced a cohesive congressional response, whereas Libya, START and U.S.-Russian relations produced a factional response.
Distributiiviset kysymykset – NATO ja USA:n joukot Euroopassa – tuottivat pääosin yksimielisen reaktion valiokunnissa, kun taas ideologisesti määritellyt kysymykset aiheuttivat joko puoluepoliittisen (ohjuspuolustus) tai puolueita sisäisesti jakavan (Libya, START, USA-Venäjä suhde) reaktion.
The focus lies in the debates over the direction of American foreign policy in transatlantic security matters.
Tutkimus keskittyy valiokunnissa käytyyn keskusteluun Yhdysvaltain ulkopolitiikan suunnasta.
Crisis in Ukraine has highlighted the continued importance of transatlantic security framework, while the election of Donald Trump as the President of the United States raised concern over American commitment to European security.
Euroopan turvallisuustilanteen kärjistyessä Donald Trumpin valinta Yhdysvaltain presidentiksi on edelleen korostanut alueellisen turvallisuuspolitiikan merkitystä, varsinkin Trumpin vaalikampanjan aikaisten Eurooppaa ja NATO:a kritisoivien lausuntojen kyseenalaistettua USA:n sitoutumisen Euroopan turvallisuuteen.
Debating Transatlantic Security in the United States Congress : A study of senate armed services and foreign relations committees in the 111th and 112th congress (2009-2012)
Ajallisesti tutkimus sijoittuu Barack Obaman ensimmäiseen presidenttikauteen vuosille 2009-2012 (111. ja 112. kongressi).
Thus, there is a reason to believe that members of Congress are concerned over the influence of their respective foreign policy attitudes on their electoral success.
Näin yksittäisten poliitikkojen on syytä olettaa, että heidän tekemänsä kannanotot ulkopolitiikan kannalta merkittävissä kysymyksissä vaikuttavat mahdollisuuksiin menestyä esivaaleissa ja vaaleissa.
Based on the results of the frame analysis, I would conclude that the more parochial and partisan views of congressional foreign policy decision-making can be challenged.
Tulosten perusteella uskallan haastaa kyynisimmät ja puoluepoliittista polarisaatiota korostavat näkemykset Yhdysvaltain ulkopoliittisesta debatista.
Given the rise in partisan polarization and the extreme polarization of the party elites (see Souva & Rohde, 2007), the relevance of foreign policy in electoral context has gained importance.
Puoluepoliittisen polarisaation ja puolue-eliitin polarisaation seurauksena myös ulkopolitiikkaan liittyvät ideologiset eroavaisuudet korostuvat vaalikontekstissa.
All the issues producing either partisan or factional response were debated on mainly ideological basis.
Politiikkakysymykset voidaan jakaa ideologisiin tai distributiivisia aspekteja korostaviin kysymyksiin, joista molemmat tuottavat toisistaan poikkeavan poliittisen reaktion kongressissa.
Of all the issues examined, only missile defense produced a dominantly partisan response (see figure 41.
Kaikista kysymyksistä ainoastaan Yhdysvaltain Eurooppaan sijoitettava ohjuspuolustusjärjestelmä jakoi keskustelun puhtaasti puoluerajojen mukaisesti.
Republican factionalism could be explained by Mead’s distinction into Jacksonians, Hamiltonians, Wilsonians and Jeffersonians – Jacksonians being most vehemently against administration policy -, whereas the Democrats were united with regard to every issue examined.
Republikaanisen puolueen jakautuminen selittyi Meadin nelijaon pohjalla, Demokraattien ollessa pääosin yksimielisesti puolueensa presidentin linjausten takana.
Of specific interest was the Jacksonian insistence of not compromising with Russia on any issue, yet at the same time many Republicans defined as Jacksonians were eager to support candidate Trump when he voiced his rather unorthodox – at least for a Republican presidential candidate – views of U.S.-Russian relations.
Tästä huomionarvoista tekee se, että se Republikaanisen puolueen siipi joka kiivaimmin arvosteli Obaman Venäjä-politiikkaa liian pehmeäksi, asettui monilta osin vahvimmin tukemaan Donald Trumpia tämän Venäjä-kannoista huolimatta.
Given the dynamics affecting congressional influence - and activity - in foreign affairs, how are transatlantic security issues defined and framed in Senate Armed Services and Foreign Relations Committees?
Tutkimuskysymys kuuluu: kuinka kongressin ulkopoliittisesti merkittävissä valiokunnissa määriteltiin ja ymmärrettiin USA:n ulkopolitiikka Euroopan kannalta merkittävissä ulkopoliittisissa kysymyksissä?
Given the political instability in Europe and U.S., and changes in European security situation, a comprehensive understanding of American policy towards Europe is required.
Tässä epävakaassa kontekstissa Yhdysvaltain ulkopolitiikan kokonaisvaltaiselle tutkimukselle on yhä enemmän tarvetta.
This dissertation is a study of congressional foreign policy hearings in two relevant foreign policy committees in the Senate; Foreign Relations and Armed Services during the 111th (2009-2010) and 112th (2011-2012) Congress.
Väitöskirja tutkii kongressin toimintaa kahdessa ulkopoliittisesti merkittävässä valiokunnassa; senaatin ulkoasiain- ja puolustusvaliokunnassa.
However, neither their abundance nor species richness was significantly different between groups.
Niiden määrä tai lajikirjo ei kuitenkaan ollut merkitsevästi erilainen ryhmien välillä.
Several bacteriophages were detected.
Useita bakteriofageja havaittiin.
Its exact aetiology remains unknown which hinders development of effective prevention or cure.
Sen tarkka syy on edelleen tuntematon, mikä estää tehokkaan ehkäisy- tai parannuskeinon löytämisen.
Recent research has shown that human body is host to billions of microbes, including viruses.
Tutkimukset ovat osoittaneet, että ihmiskehossa elää miljardeja mikrobeja, mukaan lukien viruksia.
The dataset was sequenced from whole blood samples of non-treated RA patients (N=5), treated RA patients (N=7) and healthy controls (N=12).
Bioinformaattinen dataprosessi pystytettiin ja sitä sovellettiin julkisesti saatavilla olleeseen RNA-sekvensointidataan, joka oli peräisin hoitamattomien potilaiden (N=5), hoidettujen potilaiden (N=7) ja terveiden kontrollien (N=12) kokoverinäytteistä.
It seems that bacteriophages do not associate with rheumatoid arthritis although some viruses may have remained undetected due to limitations of the raw data.
Bakteriofageilla ei ilmeisesti ole yhteyttä nivelreumaan, vaikkakin jotkin virukset saattoivat jäädä havaitsematta raakadatan rajoitteiden vuoksi.
Aim of this thesis was to test whether RA patients have higher viral abundance or more virus species in their blood than healthy individuals.
Tämän tutkielman tavoitteena oli selvittää, ovatko veren virusmäärä ja viruslajien lukumäärä suurempia nivelreumapotilailla kuin terveillä henkilöillä.
Several studies suggest that certain chronic viral infections, such as those of Epstein-Barr virus and human cytomegalovirus, could trigger rheumatoid arthritis in genetically susceptible individuals.
Aiemmat tutkimukset viittaavat siihen, että tiettyjen virusten, kuten Epstein-Barrin viruksen tai sytomegaloviruksen, aiheuttama krooninen infektio saattaisi laukaista nivelreuman perinnöllisesti alttiilla henkilöillä.
Bioinformatics pipeline included quality control, read alignment, de novo assembly and BLAST database searches.
Bioinformaattiseen dataprosessiin kuului muun muassa laadunvalvonta, sekvenssien linjaus virusgenomeihin, sekvenssien yhdistäminen ja BLAST-tietokantahaut.
In addition, certain viruses can infect humans and remain latent for the whole lifetime of their host.
On huomattu myös, että tietyt virukset voivat tartuttaa ihmisen piilevästi ja näin pysyä isännässään jopa vuosikymmeniä.
However, traditional methods used in these studies can detect only small number of virus species in one experiment and may have left some undetected.
Näissä tutkimuksissa käytetyt menetelmät voivat havaita vain vähän viruslajeja kerrallaan ja saattavat siten jättää havaitsematta taudin kannalta olennaisia viruksia.
Further, pipeline suggested 486 sequences to originate from putative novel viruses.
Lisäksi havaittiin yhteensä 486 sekvenssiä, jotka saattoivat olla peräisin ennestään tuntemattomista viruksista.
Set of all viruses found in specific environment, such as in single human organ, is called a virome.
Tietyssä rajatussa paikassa, kuten ihmisen elimessä, sijaitsevien virusten joukkoa kutsutaan viromiksi.
Bacteriophages are viruses infecting prokaryotes.
Bakteriofagit ovat esitumallisissa loisivia viruksia.
Furthermore, the project tried to detect sequences of possible novel viruses.
Lisäksi yritettiin tunnistaa ennestään tuntemattomien virusten sekvenssit.
Rheumatoid arthritis (RA) is a common systemic autoimmune disease characterized by chronic inflammation of joints.
Nivelreuma on yleinen systeeminen autoimmuunisairaus, jonka oireisiin kuuluu nivelten krooninen tulehdus.
Virome sequencing could potentially study whole virome and thus provide overall view of viruses in RA.
Sen sijaan viromin sekvensointi voisi antaa kokonaiskuvan nivelreuman ja virusten yhteyksistä.
Until now, virome sequencing approach has never been applied to RA data.
Nivelreumapotilaiden viromia ei ole aiemmin tutkittu sekvensointidatan avulla.
For example, privacy in electronic commerce may mean to some users only threats, even though in general privacy and its protection are seen as something positive.
Esimerkiksi yksityisyys sähköisessä kaupassa saattoi merkitä jollekin käyttäjälle vain uhkia vaikka yleisesti yksityisyys ja sen säilyttäminen nähdään myönteisenä asiana.
By moving from one level to another the researcher can: 1) report individuals' conceptions, 2) present classifications of individuals' conceptions, 3) present categorizations using aspects of conceptions, and 4) create forms of thought.
Nousten askeleelta seuraavalle tutkija voi 1) raportoida yksilöiden käsityksiä, 2) esittää luokitteluja yksilöiden käsityksistä, 3) esittää kategorioita käyttäen käsitysten aspekteja ja 4) luoda ajatusmalleja.
Often also in the scientific discussions the users of computers are described through diverse groups.
Usein myös tieteellisissä keskusteluissa tietokoneen käyttäjiä kuvataan erilaisten ryhmien kautta.
"Youngsters often share their own pictures and information about themselves in the Internet" or "To support their buying decisions, Finnish people eagerly use discussion groups and web pages for price comparisons" are quotations the like of which can again and again be seen in the media.
"Nuoret jakavat paljon omia kuviaan sekä itseään koskevia tietoja netissä" tai "Suomalaiset käyttävät innokkaasti hintavertailusivuja ja keskustelupalstoja ostopäätöstensä tukena" ovat lainauksia, joiden kaltaisia voi nähdä tiedotusvälineissä jatkuvasti.
All of these levels can comprise relevant research results.
Kaikki askeleet voivat muodostaa merkityksellisiä tutkimustuloksia.
Thinking of users as a single group may lead to incorrect interpretations.
Heidän ajattelemisensa yhtenä ryhmänä voi johtaa vääriin käsityksiin.
The users of information technology have been studied empirically in the context of e-commerce.
Tietotekniikan käyttäjiä on tutkittu empiirisesti haastattelujen avulla sähköisen kaupan kontekstissa.
When the researcher creates forms of thought the result represents a model of the studied phenomenon in a multilevel fashion.
Kun tutkija luo ajatusmalleja, kyseessä on mallin muodostaminen tutkittavasta ilmiöstä monitasoisella tavalla.
However, "youngsters" or "Finnish people" as such cannot use computers.
"Nuoret" tai "suomalaiset" eivät kuitenkaan voi todellisuudessa käyttää tietokonetta vaan tietokoneen käyttäjät ovat yksilöitä.
The goal of this dissertation is to examine how individual users' diversity of understandings can be studied in the information systems science.
Tämän väitöskirjan tavoitteena on selvittää, miten yksilöllisten käyttäjien moninaisia käsityksiä voidaan tutkia tietojärjestelmätieteessä.
The users have varied understandings of information technology.
Käyttäjät suhtautuvat tietotekniikkaan vaihtelevasti.
Another example is that when discussing virtual prototypes of products the user can concentrate mainly on the possibilities of the presentation technology.
Toisaalta virtuaalisista tuotemalleista puhuttaessa käyttäjä voi keskittyä pääasiassa teknologian mahdollisuuksiin, jolloin varsinaiset tuotteen ominaisuudet jäävät hänen ymmärtämyksessään vähemmälle huomiolle.
An interpretative research approach called phenomenography has been used for collecting and analysing the diversity of users' interpretations.
Käyttäjien erilaisten tulkintojen keräämiseen ja analysointiin on käytetty tulkinnallista tutkimusotetta, fenomenografiaa.
The user tests and interviews included in this study show the diversity of individuals' understandings.
Tutkimukseen liittyneissä käyttäjätesteissä ja haastatteluissa tuli esiin yksilöllisen ymmärryksen kirjo.
The results of this study show that the research approach employed here has the advantage of reaching a multilevel understanding of users' conceptions.
Tutkimusten tulosten perusteella käytetyn tutkimusotteen avulla voidaan saavuttaa monitasoinen käsitys käyttäjien käsityksistä.
In the life cycle cost calculations, the energy price change of 2 % and the review period of 20 years were used.
Elinkaarikustannuslaskennassa käytettiin energian hintamuutoksena 2 % ja tarkastelujaksoksi valittiin 20 vuotta.
A sensitivity analysis of the life cycle costs was also conducted for two different energy price changes of 5 % and 8 %.
Elinkaarikustannuksille tehtiin herkkyystarkastelu kahdella energian hintamuutoksena, jotka olivat 5 % ja 8 %.
The simulated annual heating energy consumption results were transferred to Excel-program.
Vuotuiset simuloidut lämmitysenergiankulutukset siirrettiin Excel-taulukkolaskentaohjelmaan.