natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The usage of the system is analyzed in the light of how users make inferences of others based on real-time contextual cues mediated by the system, based on several long-term field studies.
Järjestelmän täytyy ottaa tämä huomioon, eikä olettaa, että ihmisten kokema todellisuus olisi jotenkin mekaanisesti mitattavissa ja kuvattavissa hänen käyttäytymisensä perusteella.
The evaluation of the ubiquitous social awareness application ContextContacts covers both the usage of the system in general as well as an analysis of privacy implications.
Osoittautuukin että ohjelmisto joka kerää tietoja ihmisten arkikäyttäytymisestä jotakin sovellusta varten, antaa myös tutkijalle uudenlaisia mahdollisuuksia havainnoida käyttäytymistä.
Finally, the growing amount of computational resources available to the users can be used to allow them to use the data themselves, rather than just being passive subjects of data gathering.
Järjestelmä tulisi rakentaa siten, että käyttäjä voi manipuloida ja kommentoida tietoa, jota hänestä kerätään ja luovutetaan, ja saada takaisin kommentteja muilta.
The overall contribution is two-fold.
Työn kokonaiskontribuutio on kaksitahoinen.
Second, certain unconventional approaches are experimented with.
Toiseksi työssä kokeillaan tiettyjä epätavallisia lähestymistapoja osaongelmiin.
First, the framework is presented, subjected to experiments, and shown to be satisfactory.
Ensiksi mallinnuskehys esitetään ja osoitetaan kokeellisesti tyydyttäväksi.
In visual object detection and recognition, classifiers have two interesting characteristics: accuracy and speed.
Luokittelussa käytettävillä ohjelmilla, eli luokittelijoilla, on kaksi mielenkiintoista ominaisuutta: tarkkuus ja nopeus.
A framework is proposed for understanding and modeling efficient classification of images.
Työssä ehdotetaan tiettyä mallinnuskehystä tehokkaan luokittelun mallintamiseksi ja ymmärtämiseksi.
It becomes necessary to find trade-offs between accuracy and effort.
Tällöin tarvitaan hallittuja vaihtokauppoja tarkkuuden ja nopeuden välillä.
For example, if increased computational effort implies quickly diminishing returns in accuracy, then those designing inexpensive surveillance applications cannot aim for maximum accuracy at any cost.
Jos esimerkiksi vaativuuden annetaan kasvaa merkittävästi, mutta tarkkuus paranee vain vähän, niin ei ole mahdollista tavoitella mahdollisimman tarkkoja ja samalla halpoja sovelluksia.
Accuracy depends on the complexity of the image features and classifier decision surfaces.
Tarkkuus riippuu kuvista etsittävien piirteiden ja luokittelijan käyttämien päätössääntöjen monimutkaisuudesta.
When attempts to increase accuracy lead to increases in complexity and effort, it is necessary to ask how much are we willing to pay for increased accuracy.
Kun tarkkuuden kasvattaminen johtaa monimutkaisuuden ja laskennallisen vaativuuden kasvuun, on tarpeen harkita johtaako muutos haluttuun lopputulokseen.
Speed depends on the hardware and the computational effort required to use the features and decision surfaces.
Nopeus puolestaan riippuu käytettävästä laitteistosta ja luokittelijan laskennallisesta vaativuudesta.
Classification is efficient when a classifier can be controlled so that the desired trade-off between accuracy and effort (speed) is achieved and unnecessary computations are avoided on a per input basis.
Tässä työssä luokittelua sanotaan tehokkaaksi silloin, kun luokittelija voidaan säätää saavuttamaan haluttu vaihtokauppa tarkkuuden ja nopeuden välillä.
To determine if the framework is satisfactory, three categories of questions are identified: trade-off optimization, classifier tree organization, and rules for delegation and confidence modeling.
Jälkimmäisen takia saadaan selville mitä mallinnuskehyksessä tarvitaan ja mitä ei. Työssä tarkastellaan muun muossa laskennallisten pullonkaulojen muodostumista puihin, vaihtokauppoihin vaikuttavien parametrien säätöä luokittelijan koulutuksen jälkeen, sekä puun rakenteen muodostamiseen liittyviä kysymyksiä.
Classification is modeled as a tree-like process.
Luokittelua mallinnetaan puun kaltaisena prosessina, jossa kuvat kulkeutuvat juurisolmusta lehtisolmuihin päin.
For another example, regarding classifier tree organization, we first consider the task of organizing a tree in a problem-specific manner.
Puun rakenne voi mukailla esimerkiksi luokkien hierarkiaa.
We study efficient classification of images depicting real-world objects and scenes.
Tässä työssä käsitellään kuvien automaattista luokittelua tehokkuuden näkökulmasta.
This allows the separation of the essential from the conventional.
Luokittelulla tarkoitetaan sitä, että kuville annetaan otsikoita ennalta sovitusta otsikoiden joukosta.
The algorithms developed in this thesis are designed to be implemented on a mobile device, and require no extra hardware sensors or network infrastructure.
Työn tuloksena syntyneet algoritmit voidaan toteuttaa käytännössä kaikilla mobiililaitealustoilla, eikä niiden käyttö vaadi toimenpiteitä puhelinoperaattorilta tai -valmistajalta.
The focus of this thesis is applying data mining methods to such data, developing new algorithms, and extracting knowledge that will be a solid foundation on which to build location-aware applications.
Väitöskirjatyössä sovelletaan tiedonlouhinnan menetelmiä solusiirtymädataan ja tavoitteena on tuottaa työkaluja paikkatietoisten sovellusten kehittämiseen.
All of the presented methods are evaluated with a significant body of real cell transition data, collected from about one hundred different individuals.
Saatuja tuloksia testataan aineistolla, joka on kerätty noin sadalta matkapuhelimen käyttäjältä.
The data consists of a sequence of transition events, which are pairs of cell identifiers and transition times.
Vaihtaessaan käyttämäänsä tukiasemaa puhelin tuottaa solusiirtymädataa, joka koostuu sarjasta solutunnisteita ja siirtymisaikoja.
By not relying on external services and keeping the user information as much as possible on the user s own personal device, we avoid privacy issues and let the users control the disclosure of their location information.
Koska menetelmät vaativat vain vähän puhelimen laskenta- ja tallennuskapasiteettia, käyttäjän paikkatietoja ei tarvitse lähettää puhelimesta eteenpäin jatkokäsittelyä varten.
The main clustering algorithm operates in online fashion, and we consider also a number of offline clustering methods for comparison.
Kyseessä on ns. online-algoritmi, joka analysoi solusiirtymävirtaa ja päivittää klusterien joukkoa reaaliaikaisesti.
In addition to a thorough exploration of the features of the data, the tools and methods developed in this thesis provide solutions to three distinct research problems.
Datassa on erityispiirteitä, jotka tekevät sen käsittelystä haastavaa.
Cell transition data is obtained from a cellular phone that switches its current serving cell tower.
Matkapuhelinverkoissa tukiasemat palvelevat tietyllä alueella olevia puhelimia.
Finally, we consider the task of predicting the movement of the user, based on historical data.
Tämä turvaa puhelimen käyttäjän yksityisyyttä, sillä käyttäjä voi päättää itse, kenelle ja kuinka paljon tietoja luovutetaan.
First, we develop clustering algorithms that produce a reliable mapping between cell transitions and physical locations observed by users of mobile devices.
Solujen ja fyysisten paikkojen vastaavuuksien löytämiseksi työssä esitellään klusterointimenetelmä, joka yhdistää samaan paikkaan todennäköisesti liittyviä soluja suuremmiksi kokonaisuuksiksi.
The work also presents some predictions and ideas regarding biological visual processing.
Työ tarjoaa myös joitakin ennusteita ja ideoita liittyen biologisiin näkömekanismeihin.
Learning Nonlinear Visual Processing from Natural Images
Epälineaarisen visuaalisen prosessoinnin oppiminen luonnollisista kuvista
We have included some additional remarks, speculations and conclusions to this discussion that were not featured in the original publications.
Tämä katsaus on varustettu sellaisilla lisäkommenteilla, havainnoilla ja kritiikeillä, jotka eivät sisältyneet alkuperäisiin artikkeleihin.
The presented work adds to the growing body of evidence showing that statistical methods can be used to acquire intuitively meaningful visual processing mechanisms.
Esitetty väitöskirjatyö tarjoaa lisänäyttöä siitä, että intuitiivisesti mielekkäitä visuaalisia prosessointimekanismeja voidaan muodostaa tilastollisin keinoin.
In the scope of the introduction, we will briefly overview the primary challenges to visual processing, as well as recall some of the current opinions on visual processing in the early visual systems of animals.
Johdannossa käydään läpi visuaalisen prosessoinnin haasteita sekä valotetaan hieman tämänhetkisiä mielipiteitä biologisista näkömekanismeista.
The paradigm of computational vision hypothesizes that any visual function -- such as the recognition of your grandparent -- can be replicated by computational processing of the visual input.
Laskennallisen näön paradigma esittää, että mikä tahansa näkötoiminto - esimerkiksi jonkun esineen tunnistaminen - voidaan toistaa keinotekoisesti käyttäen laskennallisia menetelmiä.
The learning can be understood as interplay of input data, model structures, learning objectives, and estimation algorithms.
Varsinaiset tulokset väitöskirjassa liittyvät siihen, minkälaisia yksinkertaisia prosessointimekanismeja muodostuu yhdistelemällä erilaisia oppimistavoitteita, funktioluokkia, epälineaarisuuksia ja luonnollista kuvadataa.
This thesis consists of an introduction and 7 peer-reviewed publications, where the purpose of the introduction is to illustrate the area of study to a reader who is not familiar with computational vision research.
Johdanto esittelee väitöskirjan poikkitieteellistä tutkimusaluetta niille, jotka eivät entuudestaan tunne laskennallista näkötutkimusta.
In summary, this thesis explores learning visual processing on several levels.
Tässä väitöskirjassa tutkitaan tilastollista lähestymistapaa näkemisen mekanismien muodostamiseen.
Working on the latter question, this dissertation takes the statistical approach, where the suitable computations are attempted to be learned from the natural visual data itself.
Sovelletussa lähestymistavassa laskennallista käsittelyä yritetään muodostaa optimoimalla (tai 'oppimalla') siten, että toivotulle käsittelylle asetetaan erilaisia tavoitteita jonkin annetun luonnollisten kuvien joukon suhteen.
We present the following results in the publications of this thesis.
Johdannon lopuksi käydään läpi työn tutkimusartikkelit.
Next, we describe the methodology we have used in our research, and discuss the presented results.
Seuraavaksi lukija tutustutetaan työssä käytettyyn tutkimusmetodologiaan, jonka voi pitkälti nähdä koneoppimisen (tilastotieteen) soveltamisena.
In particular, we empirically study the computational processing that emerges from the statistical properties of the visual world and the constraints and objectives specified for the learning process.
Työssä tarkastellaan erityisesti representaatioiden riippumattomuuteen ja harvuuteen tähtääviä oppimistavoitteita, mutta myös sellaisia, jotka pyrkivät edesauttamaan objektintunnistuksessa.
Optimisation Problems in Wireless Sensor Networks : Local Algorithms and Local Graphs
Optimointiongelmat langattomissa anturiverkoissa : paikallisia algoritmeja ja paikallisia verkkoja
The main focus is on local algorithms, which are constant-time distributed algorithms.
Työssä tarkastellaan erityisesti paikallisia algoritmeja eli vakioaikaisia hajautettuja algoritmeja.
In a wireless network simultaneous radio transmissions may interfere with each other.
Langattomassa anturiverkossa tietoa välitetään radioyhteyksien avulla.
In the case of max-min linear programs, tight upper and lower bounds are proved for the best possible approximation ratio that can be achieved by any local algorithm.
Tässä työssä esitetään mm. paikallinen algoritmi eräiden max-min-lineaariohjelmien likimääräiseen ratkaisemiseen; työssä myös todistetaan, että tämän paikallisen approksimointialgoritmin takaama approksimointisuhde on paras mahdollinen.
This thesis studies optimisation problems related to modern large-scale distributed systems, such as wireless sensor networks and wireless ad-hoc networks.
Tässä työssä keskitytään erityisesti yhteen esimerkkiin hajautetuista järjestelmistä: langattomiin anturiverkkoihin.
The concrete tasks that we use as motivating examples are the following: (i) maximising the lifetime of a battery-powered wireless sensor network, (ii) maximising the capacity of a wireless communication network, and (iii) minimising the number of sensors in a surveillance application.
Yksi keskeinen paristokäyttöisiin anturiverkkoihin liittyvä optimointiongelma on verkon eliniän maksimointi: halutaan, että verkko on toimintakykyinen mahdollisimman pitkään ennen kuin mittalaitteiden paristot joudutaan lataamaan uudestaan.
First, we can seek for optimal data flows that make the most out of the energy resources available in the network; such optimisation problems are examples of so-called max-min linear programs.
Tällaiset reititysongelmat voidaan muotoilla matemaattisesti ns. max-min-lineaariohjelmina.
This thesis presents approximation algorithms for each of these optimisation problems, i.e., for max-min linear programs, sleep scheduling, activity scheduling, identifying codes, and locating dominating codes.
Muita tarkasteltavia optimointiongelmia ovat solmujen toiminnan aikatauluttaminen ja solmujen määrän minimointi.
A sensor node consumes energy both when it is transmitting or forwarding data, and when it is performing measurements.
Hajautettu järjestelmä koostuu tietoa käsittelevistä laitteista sekä laitteiden välisistä tiedonsiirtoyhteyksistä.
Task (ii), capacity maximisation, therefore gives rise to another scheduling problem, the activity scheduling problem, in which the objective is to find a minimum-length conflict-free schedule that satisfies the data transmission requirements of all wireless communication links.
Nämä ovat laskennallisesti vaikeita ongelmia yleisessä tapauksessa, mutta työssä osoitetaan, että näiden ongelmien likimääräinen ratkaiseminen onnistuu tehokkaasti, jos hyödynnetään realistisia oletuksia tiedonsiirtoverkon rakenteesta.
Second, we can conserve energy by putting redundant sensors into sleep mode; we arrive at the sleep scheduling problem, in which the objective is to find an optimal schedule that determines when each sensor node is asleep and when it is awake.
Koska radiolähetykset kuluttavat paljon energiaa, yksi keskeinen haaste on valita energiankulutuksen kannalta parhaat mahdolliset reitit, joita pitkin tietoa välitetään anturilaitteilta tiedon tarvitsijalle.
The contributions include local approximation algorithms for max-min linear programs, sleep scheduling, and activity scheduling.
Yksi väitöskirjatyön päätuloksista koskee juuri max-min-lineaariohjelmien ratkaisemista tehokkaasti hajautetussa järjestelmässä.
Among other contributions, it is shown that while identifying codes and locating dominating codes are hard to approximate in general graphs, they admit a polynomial-time approximation scheme in local graphs.
Jos laitteet voivat käyttää useita eri linkkisolmuja tiedon välittämiseen, ei välttämättä valita linkkisolmuista joka kerta lähintä, vaan pyritään hyödyntämään solmujen kokonaiskapasiteetti mahdollisimman tehokkaasti.
The second approach is the study of centralised polynomial-time algorithms in local graphs these are geometric graphs whose structure exhibits spatial locality.
Anturiverkon laitteet ovat tyypillisesti pieniä, paristokäyttöisiä mittalaitteita, joiden tuottamat tiedot halutaan kerätä yhteen paikkaan tallennettavaksi ja analysoitavaksi.
It has 45 000 users, and it replaces several former university network services.
Alman käyttäjiä on 45 000, ja se korvaa useita yliopistolla aiemmin käytössä olleita verkkopalveluita.
In addition, the system was tested only with test users from the largest user group.
Lisäksi järjestelmää testattiin vain suurimman käyttäjäryhmän edustajilla.
In the basic structure and central functionality of Alma, for example in navigation, there are serious and often repeating usability problems.
Alman perusrakenteessa ja keskeisessä toiminnassa, esimerkiksi navigoinnissa, on vakavia ja usein toistuvia käytettävyysongelmia.
Usability of Intranet Alma
Intranet Alman käytettävyydestä
Usability testing is a productive and reliable method for evaluating the usability of software.
Käytettävyystestaus on tuloksellinen ja luotettava menetelmä ohjelmistotuotteen käytettävyyden arviointiin.
In the long run, the goals of the users, that the software is planned to support, are worth gathering, and the software development should be based on these goals.
Pidemmällä aikavälillä käyttäjien tavoitteet, joita järjestelmän halutaan tukevan, kannattaa kartoittaa, ja pohjata tuleva ohjelmistokehitys näihin tavoitteisiin.
In the test, six students each tried to solve nine test tasks with Alma.
Alman käytettävyystestauksessa kuusi opiskelijaa ratkaisi Alman avulla yhdeksän testitehtävää.
Planning and implementing the test and analyzing its results is typically considered time-consuming, whereas applying usability methods in general is considered difficult.
Sen suunnittelu, toteutus ja tulosten analysointi nähdään kuitenkin tyypillisesti aikaa vievänä ja käytettävyysmenetelmien soveltaminen yleisesti vaikeana.
Intranet Alma is a web service, users of which consist of students and personnel of the University of Helsinki.
Intranet Alma on Helsingin yliopiston opiskelijoille ja henkilöstölle tarkoitettu sisäinen verkkopalvelu, joka julkaistiin syksyllä 2004 yliopiston avajaisten yhteydessä.
Because of this, usability testing is often priorized lower than more concrete issues in software engineering projects.
Siksi käytettävyystestaus priorisoidaan kiireisissä ohjelmistotuotantoprojekteissa usein konkreettisempien asioiden alle.
However, further evaluation needs to be done: in addition to the general usability problems, there are task-dependent problems, solving of which requires thorough gathering of users goals.
Toisaalta testaus jätti tarpeen jatkoselvitykselle: löydettyjen yleisten käytettävyysongelmien varjoon jää tehtäväkohtaisia ongelmia, joiden selvittäminen vaatii käyttäjien tavoitteiden huolellista selvittämistä.
Usability test found general usability problems that occurred no matter the task or the user.
Käytettävyystesti paljasti ansiokkaasti yleisiä tehtävä- ja käyttäjäriippumattomia ongelmia.
As a result concrete usability problems were described in the final test report.
Tuloksena saatiin joukko konkreettisia käytettävyysongelmia, jotka esiteltiin testauksen tuotteena syntyneenä testitulosraporttina.
It would be of interest to verify the designed user interface solutions to these problems before taking them into use.
Näiden ongelmien ratkaisut on hyvä varmentaa ennen käyttöönottoa.
Goal-orientation was given less importance in the applied usability testing.
Suoritetussa käytettävyystestauksessa tingittiin testauksen tavoitelähtöisyydestä.
In this thesis, the usability of intranet Alma is evaluated with usability testing.
Tässä pro gradu -työssä intranet Alman käytettävyyttä arvioidaan käytettävyystestauksella, jota on kevennetty huomioiden erityisesti aloituskynnyksen madaltaminen.
This thesis examines the current problems with licence management and copy protection and outlines a new method and system that solve these problems.
Tässä työssä käsitellään teosten käyttöoikeuksien hallinnan ja kopiointisuojausten nykyisiä ongelmia ja hahmotellaan uusi menetelmä ja järjestelmä, joka ratkaisee näitä ongelmia.
Global Registration and Collection of Usage Fees of Digital Works on Internet
Digitaalisten teosten maailmanlaajuinen rekisteröinti ja käyttömaksujen kerääminen internetissä
The WARP system (Works, Authors, Royalties, and Payments) is based on global registration and transfer monitoring of digital works, and accounting and collection of Internet levy funded usage fees payable to the authors and right holders of the works.
WARP-järjestelmä (Works, Authors, Royalties and Payments) perustuu teosten maailmanlaajuiseen digitaaliseen rekisteröintiin, teosten siirtämisen havaitsemiseen internetissä ja teosten kopiointimäärien laskentaan perustuvien käyttökorvausten tilittämiseen teosten omistajille.
The origrams are used to create digests, digital fingerprints that identify the piece of work transmitted over the Internet without the need to embed ID tags or any other easily removable metadata in the file.
Origrammeista lasketaan tiivisteitä, digitaalisia sormenjälkiä, joiden avulla verkossa siirrettävät teokset voidaan tunnistaa liittämättä teostiedostoihin mitään ylimääräistä metatietoa, joka olisi poistettavissa niistä.
The vastly increased popularity of the Internet as an effective publication and distribution channel of digital works has created serious challenges to enforcing intellectual property rights.
Internetin voimakkaasti kasvanut suosio teosten tehokkaana julkaisu- ja jakelukanavana on luonut vakavia haasteita tekijänoikeuksien toteutumiselle – teoksia levitetään laajamittaisesti verkossa, luvallisesti ja luvatta.
The detection and counting of downloads is implemented with origrams, short and original parts picked from the contents of the digital work.
Teosten käyttömäärien tilastointi perustuu teoksen sisällöstä poimittaviin omaperäisiin osiin, origrammeihin.
Delay and disruption tolerant networks (DTNs) are computer networks where round trip delays and error rates are high and disconnections frequent.
Viive- ja häiriösietoiset verkot (Delay/Disruption Tolerant Networks, DTN) ovat tietoliikenneverkkoja, joissa siirtoviiveet ja virhetiheydet ovat suuria sekä yhteyskatkot tavallisia.
Finally, future prospects of DTN applications and implementations are envisioned through recent research results and an interview with an active researcher of DTN networks.
Lisäksi tutkielmassa esitellään viivesietoisten verkkojen ja niiden sovellusalueiden tulevaisuudennäkymiä sekä alan uusimpien tutkimustulosten että aktiivitutkijan haastattelun avulla.
This thesis provides an extensive introduction to delay tolerant networking concepts and applications.
Tässä tutkielmassa esitellään viivesietoisten verkkojen arkkitehtuurin perusratkaisuja sekä joitakin sovellusalueita.
Individual nodes of the network take an active part in routing the traffic and provide in-network data storage for application data that flows through the network.
DTN-verkkojen virheiden sietokyky perustuu viestien siirtämiseen verkossa yksi solmuväli kerrallaan ja viestien tallettamiseen verkkosolmuissa haihtumattomalle tallennusvälineelle.
Examples of these extreme networks are space communications, sensor networks, connecting rural villages to the Internet and even interconnecting commodity portable wireless devices and mobile phones.
Viivesietoisten verkkojen sovelluksia ovat esimerkiksi yhteydet avaruusluotaimiin toisilla planeetoilla tai viestinvälitys seuduilla, joilla ei ole tarjolla kiinteää tietoliikenneinfrastruktuuria.
Most attention is given to challenging problems of routing and application architecture.
Erityisesti käsitellään reititystä sekä sen resurssinkulutuksen pienentämiseen kehitettyjä ratkaisuja.
DTN protocols will also support in designing applications which depend on processes to be persistent over reboots and power failures.
DTN-verkoissa toimivat sovellukset ovat mukautuneet yhteyskatkoihin sekä päästä päähän -yhteyden puuttumiseen.
It has become feasible to design applications that are network-aware and opportunistic, taking an advantage of different network connection speeds and capabilities.
Muita sovellusalueita ovat pelastus- ja sotilasyhteydet, sensoriverkot sekä liikkuvien käyttäjien ja ajoneuvojen verkot.
In this thesis passage retrieval is compared to other forms of information retrieval.
Tässä tutkielmassa vertaillaan tekstikatkelmahaun ominaisuuksia muihin tiedonhaun muotoihin.
In comparison combined passage retrieval turned out to be more efficient.
Yhdistetty katkelmahaku osoittautui kokeen perusteella suorituskyvyltään paremmaksi toteutustavaksi.
Implementing Passage Retrieval in an Information Retrieval System
Tekstikatkelmahakumenetelmien toteuttaminen tiedonhakujärjestelmässä