natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The humanist perspective presented in this study is shown to involve the appreciation of the role of scientific knowledge in culture, the conceptualisation of the literary work as a semi-autonomous and meaningful entity and of human identity as coherence rather than dissolution, as well as the belief that physical reality and embodiment can be represented in literature.
Näiden kirjailijoiden teosten analyysin sekä teoreettisen keskustelun kautta väitöskirjassa tuodaan esiin aiemmassa tutkimuksessa varjoon jäänyt, koherenssia, ymmärrettävyyttä ja realismia painottava humanistinen näkökulma kaaosteorian merkityksestä kirjallisuudessa.
The fulcrum of the dissertation is a group of literary works that have clearly been influenced by chaos theory, but which equally clearly fall outside the categories and descriptions suggested by previous theoretical approaches to literature and chaos theory.
Suoran soveltamisen sijaan kaaosteorian avulla on käyty uudenlaisia keskusteluja vanhoista aiheista ja luonnontieteestä ammennetut käsitteet ovat johtaneet aiemmin tukkeutuneiden argumenttien avaamiseen uudesta näkökulmasta käsin.
The study also examines the use of those concepts in literary scholarship and argues that chaos theory is deeply involved in redefining notions central to literary studies, such as literary form, authorial identity and the relation of literature to reality.
Tutkimuksessa analysoidaan kaaosteorian vaikutusta kaunokirjallisuudessa ja kirjallisuudentutkimuksessa ja esitetään, että kaaosteorian roolia kirjallisuuden kentällä voidaan parhaiten ymmärtää sen avaamien käsitteiden kautta.
The issues that their works deal with through chaos theory are similar to those that appear in the works of many of the literary scholars discussed in this study, and thereby make possible a dialogue between literary works and theory.
Tutkimuksen tarkoituksena on osoittaa, kuinka kaaosteorian kautta näitä aiheita on lähestytty niin kirjallisuustieteessä kuin kaunokirjallisissa teoksissakin.
The emphasis that previous research laid on disorder and uncertainty makes it unable to accommodate works that, while obviously referring to the methods of chaos theory and the systems it studies, also engage the order found in the seemingly complex, the possibility of coherent meaning despite the noise in the message, and the physical reality that lurks behind human sign systems.
Kaunokirjallisina teemoina nousevat esiin myös ihmisen paradoksaalisesti tunnistettava ja aina muuttuva identiteetti sekä lopullista haltuunottoa pakeneva, mutta silti kiehtova ja tavoiteltava todellisuus.
All of these questions have been approached by scholars armed with the concepts of chaos theory.
Nämä kirjailijat ammentavat kaaosteoriasta keinoja käsitteellistää rakenteita, jotka ovat yhtä aikaa dynaamisia prosesseja ja hahmotettavia muotoja.
This dissertation deals with the terminology of the Euro currency.
Väitöskirjani aiheena on eurorahan terminologia.
The results indicate that some of the characteristics of the designations indeed seem to have an influence on the usage of the designations.
Kaiken kaikkiaan voidaan siis todeta, että joillakin ominaisuuksilla tosiaan on vaikutusta siihen, miten ja missä yhteydessä erikoiskielisiä nimityksiä käytetään.
The contrastive study indicates that, for example, suitability to a concept system leads to implementation of a designation in judicial texts more often than in other genres.
Helposti selitettävä tulos tutkimuksessa on myös se, että lakiteksteissä käytetään eniten yksimerkityksisiä nimityksiä.
In German material, an 'ideal' value in the characteristics leads to the implementation of the designations more often than in Finnish.
Suomenkielisissä teksteissä nimitykset kuvaavat useammin nimityksen suhdetta muihin nimityksiin ja niillä on harvemmin muita merkityksiä.
The recommendations given to an 'ideal' designation are thus often acceptable, but they cannot be generalized for all languages in the same extent.
Käytännössä nimitykset ovat kuitenkin usein hyvinkin pitkiä ja niillä voi olla useita eri merkityksiä ja yhtä käsitettä voi nimetä monta eri nimitystä.
The study analyses the actual usage of the designations in texts and the implementation of the designations.
Tutkimuksessani tarkastelen näitä ominaisuuksia ja niiden vaikutusta nimitysten käytön yleisyyteen suomessa ja saksassa.
The frequency of each characteristic is measured in terms of statistics.
Erikoisalojen nimityksille esitetään usein erilaisia ominaisuuksia, joita niillä pitäisi olla.
It is assumed that the 'ideality' of a designation influences its usage, for example that if a designation is short, it is used more than its longer rivals (synonyms).
Nimitysten käytössä voi myös havaita merkkejä eräänlaisesta kansallisuustunteesta, sillä erityisesti saksankielisissä euroteksteissä ei juurikaan käytetä vieraskielisiä nimityksiä, jos tarjolla on omankielinen vaihtoehto.
The characteristics analysed include length of the designation, part of speech, form, formation method, constancy, monosemy, suitability to a concept system and degree of specialty.
Niiden pitäisi olla esimerkiksi lyhyitä, kuvata nimityksen asemaa suhteessa muihin saman alan nimityksiin ja olla yksimerkityksisiä.
The results are analysed in a corpus consisting of a compilation of different texts concerning the Euro.
Nimitysten käytössä vaikuttaisi olevan eroja myös eri tekstilajien välillä.
For example, monosemy and suitability to the concept system often lead to the implementation of the designation having the ideal or certain value in these characteristics in the analysed Finnish material.
Tämä voi johtua esimerkiksi siitä, että eurorahaan liittyvien tekstien suomalaiset kirjoittajat (kääntäjät) tuntevat nimityksille asetettuja vaatimuksia tarkemmin.
The corpus is divided according to three features: year (1998-2003), genre (judicial texts, annual reports and brochures) and language (Finnish and German).
Euro-esitteissä käytetään esimerkiksi lyhyempiä nimityksiä kuin lakiteksteissä tai vuosikertomuksissa.
The work also demonstrates how the popularization of environmental terminology often leads to semantic distortion.
Työssä osoitetaan myös, miten ympäristöalan termien popularisointi johtaa usein niiden semanttiseen vääristymään.
Traditionally, scientific texts have used the smallest number of expressions, the purpose of which is to appeal to or influence the behavior of the text recipient.
Niille on perinteisesti ollut vähiten tyypillistä sellaisten ilmausten käyttäminen, joilla pyritään vetoamaan tai vaikuttamaan tekstin vastaanottajan käyttäytymiseen.
Additionally, examination of German and Finnish provides the work with perspective of contrastive linguistics and the translation of texts in specialized fields.
Lisäksi saksan ja suomen kielen tarkastelu antaa työlle kontrastiivisen kielentutkimuksen ja erikoisalojen tekstien kääntämisen näkökulman.
When discussing controversial issues competing designations for the same referent or concept are used in accordance with the interest group to which the speaker belongs.
Kiistaa aiheuttavista aiheista puhuttaessa käytetään usein keskenään kilpailevia nimityksiä aina sen mukaan, mihin intressiryhmään puhuja kuuluu.
The study is primary concerned with internal communication within the field of ecology, but it also provides a comparison of the public discussion of environmental issues in Germany and Finland.
Työ käsittelee ympäristöalan sisäistä viestintää ja vertaa lisäksi toisiinsa Saksan ja Suomen julkista ympäristökeskustelua.
The terminological doublets formed by words of foreign origin and their German or Finnish language equivalents are quite typical of the field.
Varsinkin vierasperäisestä termistä ja sen saksan-/suomenkielisestä variantista muodostuvat terminologiset dubletit ovat alalle hyvin tyypillisiä.
The work integrates research in the language and terminology of various fields with lexicography, etymology, semantics, word formation, and pragmatics.
Väitöskirjassa yhdistyvät erikoisalojen kielten ja terminologian tutkimuksen lisäksi leksikografia, etymologia, semantiikka, sananmuodostus ja pragmatiikka.
The work attempts to use textual signs to provide a picture of the literary communication used on the different vertical levels in the central text types within the field.
Tekstilajiesimerkkien avulla pyritään tarjoamaan kuva alan kirjallisessa viestinnässä erilaisilla vertikaalisilla tasoilla käytettävistä keskeisistä tekstilajeista.
Particularly in Germany, those who support or oppose measures to protect the environment have long been making concerted efforts to represent their own views in the language that they use.
Ympäristönsuojelutoimenpiteiden kannattajat ja vastustajat ovat pyrkineet varsinkin Saksassa jo varhain edustamaan kukin omia katsantokantojaan myös kielellisesti hyvin painokkaasti.
One of the objectives of the study is to sensitize recipients of texts to notice the euphemistic expressions that occur in German and Finnish texts dealing with issues that are sensitive from the standpoint of environmental policy.
Tutkimuksen tavoitteena on herkistää tekstin vastaanottaja huomaamaan saksalaisissa ja suomalaisissa teksteissä esiintyvät eufemistiset ilmaukset ympäristöpoliittisesti aroista aihepiireistä puhuttaessa sekä paneutua myös kielten välisiin ilmaisueroihin.
One particular feature of the field is the wealth and large number of variants designating the same entry or concept.
Yksi alan erityispiirre on nimitysvarianttien moninaisuus ja suuri määrä.
The dictionaries in the fields of environmental issues and ecology for the individual text types are examined primarily from the perspective of their quantity and diversity.
Yksittäisistä tekstilajeista tarkastellaan lähemmin ympäristönsuojelun ja ekologian sanakirjoja, niiden määrää ja moninaisuutta.
Methods of corpus linguistics are used to determine the reasons for the large number of variant designations as well as their functionality.
Korpustutkimuksen avulla osoitetaan, mistä alan kielelle tyypillinen synonyymisten ilmausten runsaus aiheutuu ja mikä on varianttien funktio.
Ecology and environmental protection are closely linked not only to each other but also to many other scientific fields.
Ekologia ja ympäristönsuojelu ovat tiiviisti kytköksissä paitsi toisiinsa, myös moniin muihin tieteenaloihin, mistä seuraa, että ympäristöalan kieli on omaksunut runsaasti vaikutteita ja sanastoa sitä lähellä olevien alojen sekä politiikan ja yhteiskunnallisten alojen kielistä.
The work is an attempt to chart the language, vocabulary, different textual types, and essential communication-connected features of this special field.
Työssä on pyritty kartoittamaan ekologian ja ympäristöalan kielen, sanaston, eri tekstilajien sekä alan viestintään liittyvät olennaispiirteet.
One central point of the work is to clarify and collect all of the dictionaries in the field that have been compiled thus far in which German and/or Finnish ware included.
Tiedot alalta tähän mennessä julkaistuista sanakirjoista on esitetty työn liitteenä.
One of Joseph Brodsky’s great contributions to Russian culture of the latter half of the twentieth century is the wide geographical scope of his poetic and prose works.
Brodskyn tuotannon tärkeä anti venäläiselle kirjallisuudelle ja kulttuurille on muun muassa hänen runoutensa ja esseistiikkansa maantieteellinen liikkumatila ja sen tuottamat mielikuvat.
Brodsky was one of the leading public figures of Soviet emigration in the Cold War period, and his role as a model for the constructing of Russian cultural identities in the last years of the Soviet Union was, and still is, extremely important.
Venäjällä Brodskysta on tullut kirjallisuuden nykyklassikko, jolla on suuri merkitys esikuvana venäläisen kulttuurieliitin hahmottaessa jälkineuvostoliittolaista maailmankuvaa ja omaa asemaansa siinä.
Brodsky was not a travel writer, but he was a traveling writer who wrote a considerable number of poems and essays which relate to his trips and travels in the Soviet empire and outside it. Travel writing offered for Brodsky a discursive space for negotiating his own transculturation, while it also offered him a discursive space for making powerful statements about displacement, culture, history and geography, time and space—all major themes of his poetry.
Tutkimukseni liikkeellepaneva kysymys on ollut selvittää mitä tapahtuu Brodskyn matkailevalle runoilijalle kun hän kohtaa Neuvostoliiton ulkopuolisen maailman ja 1970-luvun länsimaisen kulttuurin tilan; miten Neuvostoliiton kulttuuripolitiikan marginalisoima ja toisaalta korkeakulttuuristen kirjailijuus- ja maanpakolaisuuskäsitysten muokkaama Brodskyn runoilija-identiteetti rakentuu suhteessa globaaliin siirtolaisongelmaan, turismiin ja postmoderniin subjektikäsitykseen?
By situating Brodsky’s travel writing in the geopolitical landscape of postcolonial postmodernity, I attempt to show how Brodsky’s engagement with his contemporary cultural practices in the West was incorporated into his Russian-language travel poetry and prose and how this engagement thus contributed to these texts’ status as exceptional and unique literary events within late Soviet Russian cultural practices.
Hänen matkakirjoitustensa ilmeisen emigranttinostalgian ohella nostalgian kohde on niissä myös modernistinen käsitys kirjailijuudesta sekä Euroopan ja Venäjän imperiaalinen kulttuuri ja sen käytänteet, eleginen runous ja elegisen runouden lyyrinen identiteetti, Odysseus-narratiivi ja historiallisen autenttisuuden referentti.
In this study of Joseph Brodsky’s travel writing I focus on his travel texts in poetry and prose, which relate to his post-1972 trips to Mexico, Brazil, Turkey, and Venice.
Tarkastelen erityisesti hänen Meksikoon, Brasiliaan, Turkkiin ja Venetsiaan liittyviä kirjoituksiaan, mutta analysoin myös hänen 1960-luvulla Neuvostoliitossa kirjoittamiaan geologisiin tutkimusmatkoihin, Baltian maihin ja Mustan meren seutuun liittyviä runoja.
Shifting the focus away from the concept of exile, the traditional framework for scholarly discussions of Brodsky’s works, I propose to review Brodsky’s travel poetry and prose as a response not only to his exilic condition but to the postmodern and postcolonial landscape, which initially shaped the writing of these texts.
Brodskyn tuotannon tarkastelussa on tähän asti usein keskitytty sen metafyysisiin merkitystasoihin, mutta oma tutkimukseni paneutuu Brodskyn tuotannon maailmallisiin yhteyksiin ja kontekstualisoi hänen matkakirjoittamisensa paitsi jälkistalinistiseen neuvostokulttuuriin niin myös 1970-90–lukujen läntiseen kulttuurikritiikkiin ja geopoliittiseen maailmantilanteeseen.
Discussing Brodsky’s travel writing in this context offers previously unexplored perspectives for analyzing the geopolitical, philosophical, and linguistic premises of his poetic imagination.
Brodskyn matkakirjoitusten tarkastelun kautta väitöstutkimukseni avaa uusia näkökulmia myöhäisen neuvostokauden kulttuurin tutkimukselle.
Questions of empire, tourism, and nostalgia are foregrounded in one way or another in Brodsky’s travel writing performed in emigration.
Nostalginen asenne kirjoittamiseen ja kulttuuriin, maailmaan ja subjektiin on Brodskyn tuotantoa hallitseva piirre ja valitsemani näkökulma tuo esille tämän nostalgian monet tasot.
The study limits the common-number uses to two subsystems, one anaphoric to grammatically singular antecedents and one cataphoric, in which the pronoun is followed by a relative clause.
Rakenteista toinen on kolmannen persoonan pronominien anaforinen viittausrakenne kieliopillisesti yksiköllisiin indefiniittipronomineihin (EVERYONE, SOMEBODY, jne.) ja toinen niin kutsuttu kataforinen rakenne, jossa pronominia seuraa rajoittava sivulause (esim.
This study reports a diachronic corpus investigation of common-number pronouns used to convey unknown or otherwise unspecified reference.
Tässä väitöksessä tutkitaan englannin geneerisiä, ihmiseen viittaavia ilmauksia, joissa viittauksen kohteen sukupuoli ja luku eivät välttämättä ole selvillä.
In addition, the study draws supplementary data from other electronic corpora.
Tässä tutkimuksessa geneerisiä ilmauksia havainnoidaan laajoissa elektronisissa kielitietokannoissa, korpuksissa.
Various statistical tools are used to process the data, ranging from cross-tabulations to multivariate VARBRUL analyses in which the effects of sociolinguistic and systemic parameters are assessed to model their impact on the dependent variable.
Väitöskirjatutkimus tarkentaa kuvaa kielen muutoksesta ja vaihtelusta ja esittää tilastollisen mallin siitä, miten kielensisäiset ja -ulkoiset tekijät vaikuttavat kielen muutokseen eri vaiheissa.
The objective is to provide base-line data on variant frequencies and distributions in the history of English, as there are no previous systematic corpus-based observations on this topic.
Geneeriset ilmaukset ja kielen muutos Toisin kuin suomen kielessä, englannissa ei ole sukupuolineutraalia hän-tyyppistä yksikön kolmannen persoonan pronominia.
The material is used to compare the frequencies and distributions of common-number pronouns between these two time periods.
Tutkimuksessa pronominin luvun reaalistumista näissä rakenteissa verrataan kahdella aikakaudella.
This study seeks to answer the questions of how pronoun use is linked with the overall typological development in English and how their diachronic evolution is embedded in the linguistic and social structures in which they are used.
Tutkimuksessa tarkastellaan kielenkäyttäjien erilaisia tapoja tehdä viittauksia viestintätilanteissa, joissa hän-tyyppistä sukupuolineutraalia pronominia olisi tarvittu.
The written component of the British National Corpus is used in the Present-day English investigations.
Toisinaan englannin maskuliinisen he-pronominin käyttö sukupuolineutraaleissa tilanteissa onkin johtanut väitteisiin englannin seksistisyydestä.
The variationist sociolinguistic analysis charts how grammaticalisation in the subsystems is embedded in the linguistic and social structures in which the pronouns are used.
Aihealueen aiemmissa tutkimuksissa näkökulma on ollut joko vahvasti feministinen tai kielellistä normatiivisuutta korostava.
Chapter 5 discusses the syntax and semantics of correlative and free concessive constructions.
Tutkimuksessa selvitetään systemaattisesti substantiivi- ja pronominikorrelaattisten rakenteiden semanttisia ja kieliopillisia yhtäläisyyksiä ja eroja.
One of the main findings is that the choice of the relative pronoun (kto 'who' and chto 'what' versus kotoryj 'which') is motivated by a tendency to reproduce maximally the essential grammatical and semantic properties of the antecedent.
Ensimmäisessä ryhmässä pääsanoina toimivat pronominit kto 'kuka' ja chto 'mikä', joihon useimmiten liittyy niiden referentiaalista statusta tarkentava partikkeli (esim. kto-to 'joku', chto ugodno 'mikä tahansa').
Relative Constructions with Pronominal Heads in Contemporary Russian Chapter 1 introduces the distinctive syntactic and semantic properties of Russian relative constructions (RCs), which are then divided into two main classes according to the type of the head phrase.
Pronominaalisen korrelaatin sisältävät relatiivirakenteet nykyvenäjässä Relatiivilauseet ovat yksi ahkerimmin tutkituista syntaktisista ilmiöistä.
The study concentrates on RCs with pronominal heads, which are systematically compared with noun-headed RCs.
Tässä väitöskirjassa huomion keskipisteenä ovat nykyvenäjän relatiivirakenteet, joissa korrelaatin pääsana on ilmaistu pronominilla.
This idea leads to the suggestion that RCs with these determiner-like words as the only constituent of the head phrase are actually headed by zero pronouns.
Keskeisenä johtopäätöksenä on, että ko. rakenteiden välillä ilmenevät erot esim. relatiivipronominien valinnassa johtuvat viime kädessä korrelaattien välisistä eroista.
The study combines the methods of functionally-oriented Russian structuralism with some insights from generative syntax.
Relatiivirakenteiden lisäksi tutkimuksessa tarkastellaan eräitä muitakin rakenteita, joilla on tiettyjä yhteisiä piirteitä relatiivirakenteiden kanssa.
The rest of Chapter 2 gives an overview of various uses of wh-pronouns in Russian and an experimental analysis of RCs headed by pronominal adverbs.
Väitöskirjan tutkimusaineistona on käytetty paitsi nykyvenäjän normitettua kirjakieltä edustavia autenttisia lauseita myös esimerkkejä, jotka on poimittu internetissä laajasti käytetystä "kirjoitetusta puhekielestä".
In addition, several issues related to the syntax and semantics of free relatives are discussed.
Tällaisia rakenteita ovat mm. korrelatiiviset, modaalis-eksistentiaaliset ja vapaat konsessiivirakenteet.
By the notion form of address, I refer to pronouns of address (tu vs. vous) and different nouns of address like names, titles (Monsieur, Madame, Mademoiselle), kinship terms, occupational terms, terms of endearment and insults.
Puhuttelumuodoilla viitataan sinutteluun ja teitittelyyn sekä erilaisiin puhuttelusanoihin: etu- ja sukunimiin, titteleihin Monsieur/Madame/Mademoiselle (herra/rouva/neiti), sukulaisuutta ilmaiseviin sanoihin (esim. äiti), ammattinimikkeisiin (esim. tohtori), hellittelynimityksiin (esim. kulta) sekä loukkaaviin ilmauksiin (esim. ääliö).
In a dialogue they appear usually in the first speech act, and more rarely in the response, but not in both.
Ranskan puhuttelusanojen liiallista käyttöä tunnutaan välttelevän elokuvissa: ne esiintyvät yleensä ensimmäisessä puheenvuorossa tai joskus vastauksessa, mutta harvemmin molemmissa.
It is evident that film language is not spontaneous, but only a representation of authentic speech, and that subtitles are a written version of the original spoken language.
On huomattava, että väitöskirjan elokuva-aineisto ei ole spontaania puhetta, vaan yhtäältä käsikirjoitettua, aitoa puhetta imitoivaa ja toisaalta kirjoitettua käännöskieltä.
The purpose of the present thesis is, first, to study the semantic and pragmatic values of forms of address in dialogues of modern French films, and, second, their translation in Finnish subtitles.
Väitöskirjassa tarkastellaan puhuttelumuotojen käyttöä ranskankielisissä nykyelokuvissa sekä niiden kääntämistä suomenkielisissä tekstityksissä.
The translators here face multiple demands, and their translations seem mostly to be a compromise between foreignizing and domesticating strategies.
Yleisesti ottaen käännöksiä voidaan kutsua kompromisseiksi, sillä niissä on piirteitä sekä lähtö- että kohdekielestä.
The use of the pronoun of address vous seems still to be common, but increased intimacy is expressed by accompanying familiar nouns of address like first names.
Valtasuhteita voidaan kuitenkin ilmaista hienovaraisesti pelkillä puhuttelusanoilla: molemminpuolisesta teitittelystä huolimatta vain ylempi käyttää puhekumppanin etunimeä kun taas alempi titteliä.
In fact, they are not only used to assign to whom the speech is addressed, but also to construct the relationship between speakers.
Puhuttelusanoilla on myös tärkeä merkitys keskustelun toiminnassa kuten puheenvuorojen jakamisessa.
The use of forms of address in French films and their Finnish translations The use of forms of address constitutes an integral part of speakers’ communicative competence.
Puhuttelumuodot ranskalaisissa elokuvissa ja niiden kääntäminen suomeksi
The results of the thesis suggest that the pronoun use in the studied films is usually reciprocal.
Väitöskirjan tulokset osoittavat, että sinuttelu rajoittuu ranskankielisissä elokuvissa vain perheenjäseniin ja lähimpiin ystäviin; teitittely on edelleen yleistä.
The role of forms of address in an interpersonal relationship is studied with dimensions of distance and power (Brown and Gilman 1960, Kerbrat-Orecchioni 1992), whereas the pragmatic dimension permits studying in particular the use of forms of address in speech acts (Kerbrat-Orecchioni 2001).
Tutkimuksen tuloksia voidaan kuitenkin hyödyntää paitsi kääntäjien koulutuksessa ja kulttuurien välisessä tutkimuksessa, myös ranskan kielen opetuksessa, sillä puhutuiksi tarkoitetuissa elokuvadialogeissa puhuttelukäytännöt voivat olla lähempänä aitoa puhetta kuin esimerkiksi oppimateriaaleihin kirjoitetuissa keskusteluissa.