natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The magazines also offered spaces for personal approaches and voices.
Aikakauslehdet myös tarjosivat tilaa henkilökohtaisille lähestymistavoille ja yksittäisille äänille.
When immigration was discussed, it was mostly through experiences of individuals or as a future scenario.
Sitä käsiteltiin enimmäkseen yksittäisten henkilöiden kokemusten kautta tai tulevaisuuden ilmiönä.
The Finnish magazines used more a personal view on the issues, while the Dutch magazines were discussing larger groups.
Suomalaiset lehdet hyödynsivät henkilökohtaisempaa näkökulmaa asioihin, kun taas alankomaalaislehdet kirjoittivat suuremmista ryhmistä.
Immigration and ethnic diversity in Finnish and Dutch magazines.
Maahanmuutto ja etninen moninaisuus suomalaisissa ja alankomaalaisissa aikakauslehdissä.
All the magazines also reflected the context of the symbolic community within which they had been produced, in these cases, the societies that are Western welfare states.
Kaikki lehdet reflektoivat myös sitä symbolisen yhteisön kontekstia, jossa ne on tuotettu, eli tässä tapauksessa läntistä hyvinvointiyhteiskuntaa.
How is the society to treat those minorities already forming part of it?
Kuinka suhtaudutaan olemassa oleviin vähemmistöihin?
The discourses each articulated from a slightly different perspective how people encounter each other in real-life situations or integrate successfully.
Kaikissa diskursseissa artikuloitiin eri näkökulmista, kuinka ihmiset kohtaavat toisensa päivittäisessä elämässä ja kotoutuvat onnistuneesti.
Through the centuries, the Netherlands has been a central location for commerce and a destination for migrations.
Alankomaat on ollut kaupan keskus ja maahanmuuton kohde kautta vuosisatojen.
The neoliberal market logic that requires that each member of a welfare state is a productive member defined who can be accepted in the symbolic community of the nation and society and on which terms.
Uusliberaali markkinalogiikka, joka vaatii, että hyvinvointivaltion jokainen jäsen on tuottava, määritteli aikakauslehdissä, kenet voitiin hyväksyä kansakunnan symboliseen yhteisöön ja millä ehdoilla.
Nations are symbolic communities, but so are also media audiences, and they are articulated in media texts.
Kansakunnat ovat symbolisia yhteisöjä samoin kuin mediayleisöt, ja niitä määritellään mediateksteissä.
These issues and the groups involved were articulated as a threat, as a utility, as victims or as objects of celebration.
Nämä aiheet ja ryhmät artikuloitiin uhkaksi, hyödykkeeksi, uhreiksi tai juhlinnan kohteiksi.
The subject position of an immigrant or a member of an ethnic minority was in both countries articulated to be somewhat on the outside.
Maahanmuuttajan tai etniseen vähemmistöön kuuluvan subjektipositio molemmissa maissa artikuloitiin jokseenkin ulkopuoliseksi.
The magazines were striving to maintain the nation by articulating symbolic communities that mostly were open to those immigrants and ethnic minorities only that had proven the most similar to the ‘native’ inhabitants.
Aikakauslehdet pyrkivät ylläpitämään kansakuntaa artikuloimalla symbolisia yhteisöjä, jotka enimmäkseen ovat avoimia vain niille maahanmuuttajille ja etnisille vähemmistöille, jotka ovat osoittautuneet eniten samankaltaisiksi "syntyperäisten" asukkaiden kanssa.
This has real effects on the lives of the people, since the role of the media is important in how these people are treated in encounters outside the media, as well as in the wider public opinions on these groups.
Tällä on todellista merkitystä teksteissä esitettyjen ihmisten kannalta, sillä median rooli on keskeinen siinä, kuinka näihin ihmisiin suhtaudutaan median ulkopuolella tapahtuvissa kohtaamisissa sekä julkisissa mielipiteissä.
On the basis of the quantitative analysis, it can be said that Finnish magazines discuss immigration and ethnic minorities to a much lesser extent than Dutch magazines.
Määrällisen analyysin pohjalta voidaan todeta, että suomalaisissa aikakauslehdissä kirjoitetaan maahanmuutosta ja etnisistä vähemmistöistä huomattavasti harvemmin kuin alankomaalaisissa lehdissä.
In this research quantitative and qualitative methods are combined to answer the research questions set.
Tutkimuksessa yhdistetään määrällisiä ja laadullisia tutkimusmenetelmiä.
Magazines not only aim at strengthening a national community, but also or especially the community that consists of their readers.
Aikakauslehdet eivät pelkästään pyri vahvistamaan kansallista yhteisöä, vaan lisäksi ja erityisesti lukijoiden muodostamaa yhteisöä.
It is also an initial analysis of the subject positions articulated in the texts.
Sen avulla tuotetaan alustava analyysi toimijoille teksteissä artikuloitavista subjektipositioista.
The magazines analysed here show that they are not merely identity media, articulating only an in-community of readers, but also political media, discussing society and the groups living in it on a large scale.
Analysoidut aikakauslehdet osoittivat, että ne eivät ole pelkästään identiteettimedioita, jotka artikuloivat lukijoiden yhteisöjä, vaan myös poliittisia medioita, jotka käsittelevät yhteiskuntaa ja sen jäseniä laajassa mittakaavassa.
Universalism insisting on economic bridging and assimilation requiring cultural bonding were stressed the most.
Taloudellista osallistumista edellyttävää universalismia ja kulttuurista sulautumista vaativaa assimilaatiota painotettiin eniten.
The study also pays attention to articulations of possible versions of organisation of ethnic diversity in society, alternative discourses being universalism, assimilation, multiculturalism or differentialism.
Tutkimuksessa kiinnitetään myös huomiota niihin vaihtoehtoihin, joilla etnistä moninaisuutta katsotaan yhteiskunnassa voitavan järjestää: vaihtoehtoisia diskursseja ovat universalismi, assimilaatio, multikulturalismi ja eriytyneisyys (segregaatio).
The discourses in the construction trade union magazines articulated immigration and foreign construction workers as a threat, as a welcome group in the labour union or they expressed a worry about the labour participation of ethnic minority members.
Rakennusalan ammattiliittolehtien diskursseissa maahanmuutto ja ulkomaalaiset rakennustyöntekijät artikuloitiin uhkaksi, liiton jäseninä tervetulleeksi joukoksi, tai niissä kannettiin huolta etnisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden työmarkkinaosallistumisesta.
These elements that make eight possible combinations can be further used to analyse the subject positions of immigrants and ethnic minority members in media texts.
Nämä elementit muodostavat kahdeksan mahdollista yhdistelmää, ja elementtejä voidaan käyttää laajemminkin maahanmuuttajien ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien subjektipositioiden analysoimiseen mediateksteissä.
The Dutch magazines were discussing the crisis of multiculturalism, including a heated debate on ethnic diversity in the society and national cohesion.
Alankomaalaiset aikakauslehdet kertoivat monikulttuurisuuden kriisistä, jonka osana käydään kiivasta keskustelua yhteiskunnan etnisestä moninaisuudesta ja kansakunnan yhtenäisyydestä.
In that the magazines were rather traditional instead of innovative or daring.
Tässä mielessä analysoidut aikakauslehdet olivat pikemminkin perinteisiä, eivätkä uutta luovia.
People were individually responsible to fulfil the requirements and their value as a member of the symbolic, as well as the actual, community depended on their ability to do so. People’s membership in the state and the society was not based on civil or political rights, and not even on social rights, but on a social responsibility to contribute in ways deemed productive: immigrants and ethnic minorities needed to serve the welfare state, not the opposite.
Ihmisten jäsenyys valtiossa ja yhteiskunnassa ei perustunut esimerkiksi kansalais- tai poliittisiin oikeuksiin, eikä edes sosiaalisiin oikeuksiin, vaan sosiaaliseen velvollisuuteen antaa tuottava panos: maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen tulee palvella hyvinvointivaltiota, ei päinvastoin.
To summarise the discourses articulated in different magazines, it can be concluded that all the discourses were based on four different articulations of immigration and ethnic diversity.
Eri lehdissä artikuloitujen diskurssien yhteenvetona voidaan todeta, että kaikki diskurssit perustuivat neljään eri tapaan artikuloida maahanmuutto ja etninen moninaisuus.
In all the magazines, the welfare state and its premises were reflected and immigrants and ethnic minorities and their subject positions were articulated in relation to the welfare state.
Kaikki lehdet käsittelivät hyvinvointivaltiota ja sen perustuksia, ja maahanmuuttajat ja etniset vähemmistöt sekä heidän subjektipositionsa artikuloitiin suhteessa hyvinvointivaltioon.
Discourses of immigration and ethnic diversity and articulations of immigrants and people belonging to ethnic minorities in general news magazines Suomen Kuvalehti and Elsevier, construction trade union magazines Rakentaja and Bouw, women’s magazines Me Naiset and Libelle and seniors’ magazines ET and Plus Magazine are analysed.
Tutkimuksessa analysoidaan maahanmuuton ja etnisen moninaisuuden diskursseja sekä maahanmuuttajien ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden artikulaatioita yleisaikakauslehdissä Suomen Kuvalehti ja Elsevier, rakennusalan ammattiliittolehdissä Rakentaja ja FNV Bouw Magazine (Bouw), naistenlehdissä Me Naiset ja Libelle sekä seniorikansalaisten lehdissä ET ja Plus Magazine (Plus).
Within societies, this social insecurity most often leads to ponderings concerning the society itself: what are the constructions of the society and who are its members?
Sosiaalinen epävarmuus johtaa usein kysymyksiin siitä, mikä jokin yhteiskunta itsessään on, mitkä sen perustavat tekijät ovat ja ketkä ovat sen jäseniä.
In 2003–2006, immigration was still a relatively minor phenomenon in the Finnish magazines.
Suomalaisissa aikakauslehdissä maahanmuutto ei vuosina 2003–2006 vielä ollut yhteiskunnallisesti kovin merkittävä aihe.
At the same time, when actual individuals move and new groups of people and ideas encounter each other, the more the ‘old’ or the ‘already existing’ paradigms within a society are challenged.
Samalla kun yksilöt, ryhmät ja ideat liikkuvat ja kohtaavat, yhteiskuntien vanhat ja olemassa olevat rakenteet tulevat haastetuiksi.
How are readers in different magazines positioned in relation to immigrants and ethnic minorities?
Miten lukijat asemoidaan teksteissä suhteessa maahanmuuttajiin ja etnisiin vähemmistöihin?
In case of the construction trade union magazines, it was most of all the community of the trade union that was articulated, and the women's magazines stressed an articulation of the community of women (and families), whereas the general news magazines highlighted the national symbolic community.
Rakennusalan ammattiliittolehdissä artikuloitiin ammattiliiton yhteisöä ja naistenlehdet korostivat naisten ja perheiden yhteisöjen artikulaatioita, kun taas yleisaikakauslehdet painottivat kansallista symbolista yhteisöä.
It asks which ethnic or immigrant actors are relevant for different magazines: who is defined as actors in magazine texts and how are they defined?
Siinä kysytään, mitkä maahanmuuttaja- ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat toimijat ovat keskeisiä eri aikakauslehdille: keitä määritellään toimijoiksi ja miten?
In so doing, magazine texts construct symbolic communities that can be inclusive or exclusive towards immigrants and ethnic minorities.
Aikakauslehdet rakentavat symbolisia yhteisöjä jotka voivat olla sisään- tai ulossulkevia suhteessa maahanmuuttajiin ja etnisiin vähemmistöihin.
The news magazines and seniors’ magazine Plus Magazine articulated discourses of universalism, assimilation and multiculturalism, all with a specific view on bonding and bridging of immigrants and ethnic minorities within a society.
Yleisaikakauslehdet ja seniorilehti Plus artikuloivat universalismin, assimilaation ja multikulturalismin diskurssit, joissa kaikissa otettiin erityinen näkökulma siihen, kuinka maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen tulisi kiinnittyä ja rakentaa siltoja yhteiskuntaan.
Yet another question in this study is to determine to whom membership of the symbolic and real communities is available in different magazines in Finnish and Dutch contexts, which at times grow increasingly critical towards diversity and multiculturalism, and to determine under what conditions membership is possible.
Lisäksi tutkimuksessa pyritään määrittämään, kenelle aikakauslehdet tarjoavat symbolisten ja todellisten yhteisöjen jäsenyyttä ja millä ehdoilla kontekstissa, joka ajoittain on kasvavan kriittinen monikulttuurisuutta kohtaan.
In general news magazine Elsevier and in seniors’ magazine Plus, the typical representatives were the Dutch allochtoon or Muslim minority, and individual experts representing the same minorities.
Alankomaalaisessa Elsevierissä ja seniorilehdessä Plus tyyppitapauksena oli alankomaalainen etnisten vähemmistöjen kategoria, allochtoon tai muslimit, tai yksittäinen samoja ryhmiä edustava asiantuntija.
On one hand, the magazines articulated a symbolic in-community that is important to the magazine and its readers, but, at the same time, they also articulated the national community at large.
Yhtäältä aikakauslehdet artikuloivat lehdelle ja lukijoille tärkeän symbolisen yhteisön, mutta samalla ne myös artikuloivat kansallista yhteisöä.
The women’s magazines and seniors’ magazine ET articulated discourses on intercultural exchange in families, multicultural dialogue and integration, celebration of womanhood and celebration of personal histories.
Naistenlehdissä ja ET¬-lehdessä artikuloitiin perheissä tapahtuvan kulttuurienvälisyyden, monikulttuurisen dialogin ja integraation, naiseuden juhlinnan ja henkilökohtaisten kokemusten juhlinnan diskurssit.
These typical representatives of immigrants and ethnic minority members represented the types of people and topics that were relevant to the magazine and its readers.
Nämä tyyppitapaukset edustivat sellaisia ihmisiä ja aiheita, jotka olivat keskeisiä lehdelle ja sen lukijoille.
In the thereafter following qualitative discourse theoretical analysis in Chapter 5 the discursive fields concerning immigration and ethnic diversity in the selected magazines, the discourses on these issues, and the subject positions articulated, hierarchies created and symbolic communities suggested in the magazine texts are analysed.
Määrällistä analyysia seuraavassa laadullisessa diskurssiteoreettisessa analyysissa luvussa 5 analysoidaan maahanmuuttoa ja etnistä moninaisuutta koskevia diskursiivisia kenttiä, diskursseja, subjektipositioita, toimijoiden välille luotavia hierarkioita ja symbolisia yhteisöjä eri lehdissä.
The typical representative of an immigrant in the construction trade union magazines was a foreign construction worker, either a union-member or a non-union member.
Rakennusalan ammattiliittolehdissä maahanmuuttajan tyyppitapaus oli ulkomaalainen rakennustyöntekijä, joka joko oli tai ei ollut ammattiliiton jäsen.
What however is clearer in magazine journalism than in news is that magazines serve two purposes when they write about immigration and ethnic diversity.
Aikakauslehdissä näkyi kuitenkin selvemmin, että ne palvelevat kahta tarkoitusta kirjoittaessaan maahanmuutosta ja etnisestä moninaisuudesta.
This research shows that, all in all, news journalism and magazine journalism share many similarities in terms of issues and views on immigration and ethnic diversity.
Tutkimus osoittaa, että kaikkiaan uutisjournalismilla ja aikakauslehtijournalismilla on paljon yhteistä maahanmuuton ja etnisen moninaisuuden käsittelytavoissa.
They also had a connection with articulations on the options of organisation of an ethnically diverse society, and with that, the articulation of symbolic communities.
Niillä oli myös yhteys etnisen moninaisuuden järjestämistä ja symbolisia yhteisöjä koskeviin artikulaatioihin.
What combines the discourses and articulations in all the magazines in Finland and in the Netherlands is that they all contribute to social imaginaries and myths about the nation and the society.
Kaikkia suomalaisia ja alankomaalaisia artikulaatioita ja diskursseja yhdistää se, että ne rakentavat kuvaa yhteiskuntaa ja kansakuntaa koskevista sosiaalisista kuvitelmista ja myyteistä.
What kind of subject positions are ethnic/immigrant actors given to and, how are their collective identities and subject positions articulated?
Millaisia subjektipositioita maahanmuuttajatoimijoille ja etnisiin vähemmistöihin kuuluville annetaan ja kuinka heidän subjektipositionsa ja sosiaalinen identiteettinsä artikuloidaan?
The specific subject positions articulated on immigrants and ethnic minorities included three elements that play a decisive role in the overall composition of the subject position.
Maahanmuuttajia ja etnisiä vähemmistöjä koskevat erityiset subjektipositiot muodostuivat teksteissä kolmesta elementistä, jotka ovat määräävässä asemassa sen suhteen, millaiseksi subjektipositio artikuloidaan.
All the magazines analysed had a specific way of representing immigrants and ethnic minorities.
Kaikilla lehdillä oli itselleen tyypillinen tapa esittää ja tarkastella maahanmuuttajia ja etnisiä vähemmistöjä.
In the women’s magazines and in seniors’ magazine ET, the typical representative was a family member, a colleague or another close acquaintance of the Finnish or the Dutch.
Naistenlehdissä sekä seniorilehdessä ET maahanmuuttajan tai etniseen vähemmistöön kuuluvan tyyppitapauksena oli suomalaisen tai hollantilaisen perheenjäsen, työkaveri tai muu läheinen.
These articulations were connected to the articulations of the specific subject positions of immigrants and ethnic minorities in each case.
Nämä artikulaatiot yhdistyivät erityisempiin maahanmuuttajien ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien subjektipositioiden artikulaatioihin.
Hence it has traditionally been a country of emigration and did not see any extensive migration until 1990s and onwards.
Suomessa on ajoittain ollut liikaväestöä työmahdollisuuksiin nähden, ja se on muuttunut maastamuuttomaasta varsinaiseksi maahanmuuttomaaksi vasta 1990-luvulta alkaen.
In general news magazine Suomen Kuvalehti the typical representative was a successful immigrant or a celebrated expert, or an immigrant who had not arrived in Finland yet.
Yleisaikakauslehdessä Suomen Kuvalehti maahanmuuttajina esiintyivät menestyvät maahanmuuttajat ja asiantuntijat sekä maahan mahdollisesti tulossa olevat maahanmuuttajat.
The study investigates the discourses articulated around floating signifiers immigration and ethnic diversity.
Tutkimuksessa analysoidaan maahanmuuton ja etnisen moninaisuuden diskursseja.
These articulations offer subject positions to immigrant and ethnic minority actors: selections of socially defined identity categories and qualities that are ascribed to people in the texts and that carry an idea of to which group people belong.
Kirjoittaessaan näistä aiheista aikakauslehdet artikuloivat ihmisistä representaatioita, joihin sisältyy ajatus siitä, keitä he ovat ja millaisia ominaisuuksia heillä on. Nämä artikulaatiot tarjoavat maahanmuuttajille ja etnisiin vähemmistöihin kuuluville subjektipositioita, jotka ovat yhdistelmä teksteissä ihmisille määritettyjä identiteettikategorioita ja muita ominaisuuksia, jotka kertovat mihin ryhmään ihminen kuuluu.
The articulations of the symbolic communities of the readerships and the national community existed side-by-side, but one of them was stressed above the other.
Nämä artikulaatiot esiintyivät rinnakkain, mutta jompaakumpaa niistä korostettiin.
By combining the results of the analysis of different variables, it was possible to characterise a ’typical representative’ of an immigrant or ethnic actor in each of the magazines discussed.
Yhdistelemällä eri muuttujia koskevia tuloksia voitiin määritellä maahanmuuttaja- ja etnisiin ryhmiin kuuluvien henkilöiden tyyppitapaukset eri lehdissä.
Therefore, all the magazines also shared similar articulations on the issues of immigration and ethnic diversity.
Siksi maahanmuuttajien ja etnisen moninaisuuden artikulaatiot olivat myös osittain yhtenäisiä kaikissa lehdissä.
The study was conducted in three phases.
Tutkimus toteutettiin kolmessa vaiheessa.
In addition, the questionnaire used in the study included demographic, training and employment-related background questions.
Lisäksi tutkimuksessa käytetyssä kyselylomakkeessa oli demograafisiin, koulutukseen ja työhön liittyviä taustatietokysymyksiä.
The instrument comprised two components: the first part measured leadership and management general competence (114 items), and the second part measured leadership and management specific competence (80 items).
Mittari oli kaksiosainen; ensimmäinen osa mittasi johtamisosaamisen yleistä osaamista (114 väittämää) ja toinen osa johtamisosaamisen erityisosaamista (80 väittämää).
The resulting information can be used in social and health care reform, and also in municipal public social welfare and health services management.
Tuotettua tietoa voidaan hyödyntää sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksessa sekä kuntien julkisten sosiaali- ja terveyspalveluiden johtamisessa.
Subsequently, the second questionnaire was answered by 249 nursing managers, and third by 107 nursing managers.
Heistä toiseen kyselyyn vastasi 249 ja kolmanteen 107 hoitotyön johtajaa.
The literature review was analyzed by means of inductive content analysis, and the empirical phase was analyzed using a range of recognized statistical methods.
Tutkimuksen aineiston analyysimenetelmänä olivat kirjallisuuskatsauksen osalta induktiivinen sisällön analyysi ja empiirisen vaiheen osalta tilastolliset menetelmät SPSS 21-ohjelmistolla.
Nurse Managers management and leadership competencies developed as a whole, and showed a positive trend between the initial and follow-up surveys.
Hoitotyön johtajien johtamisosaaminen kokonaisuutena kehittyi myönteisesti lähtötaso- ja seurantakyselyiden välillä.
A range of the nurse managers demographic, training and Nurse managers sex, marital status, mother tongue, education, work experience, employment-related variables had a connection with changes in their leadership and management competence.
Hoitotyön johtajan sukupuolella, siviilisäädyllä, äidinkielellä, koulutuksella, työkokemuksella, palvelusuhteen luonteella, työpaikalla, organisaation henkilöstömäärällä, työ-/virkasuhteen luonteella, työaikamuodolla ja asiakas-/potilastyöllä oli yhteys johtamisosaamisen muutokseen.
The purpose of this study was to describe the municipal sector, social and health care at the basic level and in specialized medical care, nursing managers in the con-text of their leadership and management competence and development, as well as explaining the factors associated with the development of leadership and management competence over time.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata kuntasektorilla, sosiaali- ja terveydenhuollon perustasolla ja erikoissairaanhoidossa, toimivien hoitotyön johtajien johtamisosaamista ja sen muutosta sekä tekijöitä, jotka ovat yhteydessä johtamisosaamisen muutokseen ajassa.
Municipal sector nursing managers’ management and leadership competence and the changes in it
Kuntasektorilla toimivien hoitotyön johtajien johtamisosaaminen ja sen muutos
Head nurses assessments of their leadership and manage-ment competencies improved, although those of the Directors of Nursing deteriorated.
Hoitotyön lähijohtajien arvioinnit johtamisosaamisestaan parantuivat, kun taas hoitotyön keski- ja ylempien johtajien huonontuivat.
The first stage described the leadership and management competence of nursing managers in a literature review of 13 articles.
Ensimmäisessä vaiheessa kuvattiin hoitotyön johtajien johtamisosaamista kirjallisuuskatsauksen 13 artikkelin avulla.
Overall, the research added to the body of information concerning the leadership and management competencies of nursing managers, and produced new evidence of the leadership and management competencies of nursing managers in context of social and health care management.
Tutkimus ajantasaisti tietoa hoitotyön johtajien johtamisosaamisesta ja tuotti näyttöä hoitotyön johtajien johtamisosaamisesta sosiaali- ja terveydenhuollon johtamisen kontekstissa.