natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Relation between test anxiety and performance has been found mainly in mathematical, visual and working memory tasks but also in overall performance in WAIS-III -version.
Yhteys jännittyneisyyden ja suoriutumisen välillä on löydetty yksittäisissä pääasiassa matemaattisissa, visuaalisissa ja työmuistitehtävissä, mutta myös kokonaissuoriutumisessa WAIS-III -versiossa.
Regardless of the evaluation (by the researcher or self reported) test anxiety was related to both Full Scale IQ (FSIQ) and General Ability Index (GAI).
Riippumatta arvioitsijasta (testaajan arvio tai itsearvio) jännittyneisyys oli yhteydessä sekä kokonaisälykkyysosamäärään (FSIQ) että Yleiseen kykyindeksiin (GAI).
262 (44 %) of those evaluated by the researcher experienced little, medium or a lot of anxiety.
Testaajan arvioimana 262 (44%) tutkituista jännitti vähän, kohtalaisesti tai paljon.
Sample benefits WAIS-IV's Finnish standardization sample.
Aineistona hyödynnetään WAIS-IV:n suomalaista standardointiaineistoa.
299 (49 %) of the self evaluation examinees experienced little, medium or a lot of anxiety.
Itsearvion perusteella 299 (49%) tutkituista jännitti vähän, kohtalaisesti tai paljon.
Based on this Master's thesis it can be said that test anxiety has a comprehensively negative relation to cognitive test performance.
Tämän pro gradu -tutkielman perusteella voidaan sanoa testijännittyneisyyden olevan kattavasti negatiivisesti yhteydessä kognitiiviseen testisuoriutumiseen.
The relation between test anxiety and cognitive task performance in the Finnish standardization sample of WAIS-IV
Jännittyneisyyden yhteys kognitiiviseen tehtäväsuoriutumiseen WAIS-IV:n suomalaisessa standardointiaineistossa
As evaluated by the researcher more differences were found both in subtests and in the indices than the results of self reported test anxiety.
Testaajan arvioimana eroja löytyi sekä osatestien että indeksien tasolla enemmän kuin testattavan itsearvion perusteella.
Test anxiety weakens individual's test performance and abilities to adduce thoroughly which sets a risk to misinterpretation and underestimation of one's abilities in evaluating cognitive capacity in clinical work.
Jännittyneisyys heikentää yksilön kykyjen esiintuomista kauttaaltaan, mikä kognitiivista kapasiteettia kliinisessä työssä arvioitaessa asettaa riskin väärintulkinnalle ja kykyjen aliarvioinnille.
Test anxiety evaluated by the researcher was related to all indices where as self reported test anxiety was related to only working memory index and perceptual reasoning index.
Testaajan arvioima jännittyneisyys oli yhteydessä kaikkiin indekseihin, kun taas itsearviotuna jännittyneisyys oli yhteydessä vain työmuistin ja visuaalisen päättelyn indekseihin.
Test anxiety is related to impaired performance in different cognitive tasks.
Testitilanteessa jännittäminen on usein yhteydessä heikompaan tehtäväsuoriutumiseen erilaisissa kognitiivisissa tehtävissä.
Test anxiety was noticed to be related to cognitive performance in subtests, indices and overall performance.
Jännittyneisyyden havaittiin olevan yhteydessä kognitiiviseen suoriutumiseen sekä osatesteissä, indekseissä että kokonaissuoriutumisessa.
This Master's thesis examines the relation between test anxiety and cognitive task performance encompassing in WAIS-IV -test.
Tässä pro gradu -tutkielmassa tarkastellaan testijännittyneisyyden yhteyttä kognitiiviseen tehtäväsuoriutumiseen kattavasti WAIS-IV -testistössä.
Test anxiety was evaluated by the researcher and was noticed to be related to subtests that measure working memory, perceptual reasoning and processing speed negatively.
Jännittyneisyys testaajan arvioimana oli negatiivisesti yhteydessä suoriutumiseen työmuistin, visuaalisen päättelyn, prosessointinopeuden ja kielellisen suoriutumisen osatesteihin sekä itsearvioituna työmuistin, visuaalisen päättelyn ja prosessointinopeuden osatesteihin.
The purpose of this study was to carry out a two phase design study.
Tutkimuksen tarkoituksena oli toteuttaa kaksivaiheinen kehittämistutkimus.
The main objective in developing the learning material was to highlight student oriented methods and the use of concrete tools and assignments related to the context.
Oppimateriaalissa tavoitteena oli korostaa oppilaslähtöisiä menetelmiä sekä konkreettisten välineiden ja kontekstiin liitettyjen tehtävien käyttöä.
In the first phase of the study the learning material was created using a theory-based research method.
Kehittämistutkimuksen ensimmäisessä vaiheessa oppimateriaali tuotettiin teorialähtöistä menetelmää käyttäen.
Division with decimal numbers : Creating learning material and developing it with evaluation information
Desimaaliluvuilla jakaminen : Oppimateriaalin tuottaminen ja sen kehittäminen opettajien arvioiden perusteella
The aim of the first phase was to create learning material for the division of decimal numbers and after that gather evaluation information of the material.
Ensimmäisen vaiheen tavoitteena oli luoda oppimateriaalia desimaaliluvuilla jakamiseen ja tämän jälkeen kerätä arviointitietoa oppimateriaalin toimivuudesta.
Development process can be continued by letting students to test the learning material and simultaneously collecting data of the effectiveness of the learning material.
Oppimateriaalin kehitystyötä voidaan jatkaa testaamalla sitä oppilailla sekä keräämällä tietoa siitä, kuinka tehokkaasti oppilaat oppivat desimaaliluvuilla jakamisen tuotetun oppimateriaalin avulla.
Partly transcribed interviews were analyzed by using the guidelines of qualitative research content analysis.
Osittain litteroidut haastattelut analysoitiin aineistolähtöistä analyysimenetelmää mukaillen.
In the second phase the objective was to use the evaluation information to modify the learning material so it can be better adapted to school lessons.
Toisen vaiheen tarkoituksena oli muokata oppimateriaalia arviointitiedon perusteella paremmin luokkaopetukseen soveltuvaksi.
Teachers interview estimated that student oriented methods are well suited for the learning material.
Sisältöjaon käyttö sekä oppilaslähtöiset menetelmät olivat haastateltavien mielestä oppimateriaaliin hyvin soveltuvia.
In the second phase two teachers were interviewed and asked to evaluate the learning material.
Toisessa vaiheessa opettajat arvioivat oppimateriaalia.
The results of this study show that teachers considered the learning material to be useful.
Haastatteluissa saadun arviointitiedon perusteella oppimateriaali koettiin toimivaksi kokonaisuudeksi.
: Meal times and food-related routines in the Tove Jansson's Moomin books
: Ruokailutilanteet ja ruokarutiinit Tove Janssonin muumikirjoissa
"So many people insisted on talking when they had a meal."
"Kaikki tahtoivat aina välttämättä puhella syödessään."
Previous research has looked at what the Moomins are eating, but there are no studies about other dimensions of their eating.
Aikaisemmin on tutkittu mitä Muumit syövät, mutta ruokailutilanteessa olevia muita ulottuvuuksia ei ole juuri tutkittu.
The nature of the study was qualitative and the data was analyzed using the qualitative content analysis method.
Aineiston analysoinnissa käytettiin sisällönanalyysia ja tekniikkana käytettiin teemoittelua.
The data includes all descriptions of meal times found in the books as well as scenes where food was discussed.
Kirjoista koottiin kaikki ruokailutilanteet sekä kohtaukset, joissa puhuttiin ruoasta.
The study showed that the family meals and regular routines had a positive influence on the well-being of the Moomin family.
Tutkimus osoittaa sen, että muumikirjoissa yhteisillä perheaterioilla sekä säännöllisillä rutiineilla oli myönteinen vaikutus perheen hyvinvoinnin kannalta.
In order to be included in the data, the scene had to include some member of the central Moomin family: Moominmamma, Moominpappa or Moomintroll.
Kohtauksissa jotka valittiin aineistoon, tuli olla joku Muumien ydinperheestä eli Muumimamma, Muumipappa tai Muumipeikko.
One of them was a collection of short stories and the other seven were novels.
Tutkimuksen aineisto koottiin kahdeksasta Muumikirjasta, joista yksi oli novellikokoelma ja muut olivat romaaneja.
When these routines were broken, the Moomin family fell into confusion.
Rutiinien rikkoutuessa muumiperhe joutui hämmennyksen valtaan, mutta niin tapahtui melko harvoin.
The main purpose of the study is to describe the social context of meal times and food-related routines in the Moomin books.
Tutkimuksen tarkoitus on tarkastella muumikirjoissa esiintyviä ruokailutilanteita sekä niihin ja ylipäätään ruokaan liittyviä rutiineja.
Participating in these trips were usually all of the Moomin family along with friends or only Moomintroll with his friends.
Toinen yleinen ateriamuoto Muumeilla oli eväsateriat erilaisilla retkillä, joissa oli mukana joko koko perhe ystävineen tai ainoastaan Muumipeikko ystäviensä kanssa.
During these meals, all of the central Moomin family along with their closest friends came together at the Moomin house to enjoy the company of family and friends and to discuss the news of the day.
Ruokailut olivat Muumeilla pääasiassa perheaterioita, joiden aikana koko ydinperhe sekä heidän lähimmät ystävänsä kokoontuivat yhteen Muumien kotiin.
Generally, Moominmamma prepared all the meals.
Ruoan valmisti useimmiten perheen äiti, Muumimamma.
The results showed that the Moomin family had routines related to food and meal times.
Tutkimuksen perusteella voidaan todeta, että Muumeilla oli ruokaan ja ruokailuihin liittyviä rutiineja, joista eniten vastasi Muumimamma.
This research consists of two stages.
Tutkimus toteutettiin kaksivaiheisena.
The data was analysed quantitatively using statistical methods.
Aineisto analysoitiin määrällisesti kuvailevia tilastollisia menetelmiä käyttäen.
The data was collected with questionnaire, that brought 40 answers from the special education teachers who lived in Southern Finland.
Aineisto kerättiin kyselylomakkeella, ja siihen saatiin 40 vastausta Etelä-Suomen kunnissa toimivilta erityisopettajilta.
Many researches have proved that reading disabilities can be predicted even before children start to study reading and writing at first grade.
Useat tutkimukset ovat osoittaneet, että lukivaikeuksia on mahdollista ennustaa jo varhaisessa vaiheessa ennen lukemaan ja kirjoittamaan opettamisen alkua.
The comparison between the tests reveals that they include different type of exercises and so they measure different skills.
Testien vertailu paljasti, että testit koostuvat hyvin erilaisista tehtävätyypeistä ja mittaavat eri taitoja.
These tests suit to different functions so teachers should have pedagogy knowledge when choosing the test to use.
Testit sopivat eri tarkoituksiin, ja opettajalta vaaditaan pedagogista osaamista, jotta hän osaa valita tarkoituksenmukaisen testin.
Some of they still told that the tests take too much time and that they are not diverse enough.
Testit koettiin kuitenkin aikaavieviksi, ja monen mielestä tarpeeksi monipuolista testiä oli vaikea löytää.
The comparison concentrates especially to research the exercises that these tests contain.
Vertailun kohteena olivat erityisesti testien sisältämät tehtävätyypit.
In the second stage of the research seven tests that chart school beginners linguistic skills were compared and analysed.
Tutkimuksen toisessa vaiheessa vertailtiin seitsemää käytössä olevaa koulutulokkaiden lukivalmiuksia kartoittavaa testiä teoriaohjaavaa sisällönanalyysia käyttäen.
This research also compares tests that are used at the moment when charting school beginners linguistic skills.
Lisäksi tutkimuksessa vertailtiin yleisesti käytössä olevia testejä, jotka on tarkoitettu koulutulokkaiden lukivalmiuksien kartoittamiseen.
The first stage studied what tests special education teachers use to chart school beginners linguistic skills and what the teachers think about these tests.
Ensimmäisessä vaiheessa tutkittiin mitä testejä erityisopettajat käyttävät koulutulokkaiden kartoittamiseen sekä heidän kokemuksiaan niistä.
According to this research special education teachers use different tests to chart school beginners linguistic skills.
Tutkimuksen ensimmäisen vaiheen tulosten mukaan erityisopettajat käyttävät koulutulokkaiden lukivalmiuksien kartoittamiseen useita erilaisia testejä ja näiden testien yhdistelmiä.
This research can be useful to the special education teachers who are choosing the test to chart school beginners linguistic skills.
Tämä tutkimus voi olla hyödyllinen erityisopettajille heidän tutustuessaan koulutulokkaiden lukivalmiuksien kartoitukseen ja valitessa siihen sopivaa testiä.
Special education teacher's experiences about charting the literacy skills of the school beginners and a comparison between the tests they use for it
Erityisopettajien kokemuksia koulutulokkaiden lukivalmiuksien kartoittamisesta ja kartoitukseen tarkoitettujen testien vertailua
The target of this research is to find out what tests special education teachers use when charting school beginners linguistic skills and what kind of experiences do they have about this tests, regarding especially usefulness, practicality and cooperation.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli saada suuntaa antava käsitys siitä, mitä testejä erityisopettajat käyttävät koulutulokkaiden lukivalmiuksien kartoittamiseen, ja millaisia kokemuksia heillä on näihin testeihin liittyen.
The teachers were mainly pleased about the tests the used.
Erityisopettajat olivat pääosin tyytyväisiä käyttämiinsä testeihin ja kokivat koulutulokkaiden lukivalmiuksien kartoituksen tärkeäksi.
Charting school beginners linguistic skills helps to notice students who have high risk to have reading or writing disabilities.
Koulutulokkaiden lukivalmiuksien kartoittamisella voidaan havaita lukivaikeuksien riskiryhmään kuuluvat lapset ja puuttua näin varhain mahdollisiin ongelmiin.
My research questions were: 1.
Tutkimuskysymykset olivat: 1.
Corporal punishment is a relatively common phenomenon in Finland even though it has been declared illegal since 1984.
Kuritusväkivallan käyttö kasvatuksessa on Suomessa suhteellisen yleistä, vaikka se on ollut laitonta jo vuodesta 1984 lähtien.
The discussion was constructed of three main subjects, which were: (1) the article that started the online discussion, (2) the juxtaposition between corporal punishment and free education and (3) the justifications and oppositions of corporal punishment.
Verkkokeskustelu rakentui kolmesta pääkeskusteluaiheesta, joita olivat (1) verkkokeskustelun käynnistänyt uutisartikkeli, (2) ruumiillisen kurituksen ja vapaan kasvatuksen välinen vastakkainasettelu sekä (3) kannanotot kuritusväkivallan käytön puolesta ja vastaan.
The discussion concerning corporal punishment was argumentative, questioning and dilemmatic.
Kuritusväkivallan käyttöä koskeva puhe oli luonteeltaan argumentatiivista, kyseenalaistavaa sekä dilemaattista.
The debate was still focused on whether corporal punishment is a useful method of raising children.
Edelleen pohdittiin, onko kuritusväkivalta hyödyllinen kasvatuskeino.
The topic was approached within the frame of social constructionism using discourse analysis as a method.
Aihetta tarkasteltiin sosiaalisen konstruktionismin näkökulmasta ja tutkimusmenetelmänä käytettiin diskurssianalyysia.
The most common ways of reasoning were: appealing to personal experience, emotion and authority.
Yleisimpinä perustelukeinoina käytettiin vetoamista omiin kokemuksiin, tunteisiin ja auktoriteetteihin.
The dimensions, special features and arguments produced by the analysis were interpreted in the light of the history of corporal punishment, the Finnish upbringing climate and computer-mediated communication study.
Analyysin tuottamia ulottuvuuksia, erityispiirteitä sekä argumentteja tulkittiin kuritusväkivallan historian ja suomalaisen kasvatusilmapiirin sekä verkkokeskustelututkimuksen valossa.
The results indicate that corporal punishment is a very personal and sensitive topic that invokes strong emotions.
Tutkimustulokset osoittavat, että kuritusväkivalta on hyvin henkilökohtainen, sensitiivinen ja tunteita herättävä aihe.
The discussion concerning corporal punishment in the Helsingin Sanomat website resembled the public discussion before the legislation of 1984.
Keskustelu Helsingin Sanomien verkkopalstalla muistutti vuoden 1984 lakimuutosta edeltänyttä yhteiskunnallista keskustelua.
These were: denial discourse, irresolution discourse, future discourse, personality discourse, authority discourse and biblical discourse.
Näitä olivat kieltodiskurssi, keinottomuusdiskurssi, tulevaisuusdiskurssi, luonnediskurssi, auktoriteettidiskurssi sekä raamatullinen diskurssi.
For the Child's Best Interest : The Discussion Concerning Corporal Punishment in the Helsingin Sanomat Website
Lapsen parhaaksi : Kuritusväkivaltaa koskeva puhe Helsingin Sanomien verkkokeskustelussa
How the discussion concerning corporal punishment was constructed?
Miten kuritusväkivaltaa käsittelevä verkkokeskustelu rakentuu?
Discourses opposing corporal punishment referred to medical and psychological views of upbringing whereas discourses favoring corporal punishment referred to religious comprehensions in addition to other references.
Kuritusväkivaltaa vastustavat diskurssit pohjautuivat pitkälti lääketieteelliseen ja psykologiseen kasvatuskäsitykseen, kun taas kuritusväkivaltaa puolustavat diskurssit pohjautuivat edellisten lisäksi myös uskonnolliseen kasvatuskäsitykseen.
There were seven discourses opposing corporal punishment.
Kuritusväkivaltaa vastustavia diskursseja aineistosta löytyi seitsemän.
What are the special features of the language used in the discussion concerning corporal punishment?
Minkälaisia erityispiirteitä kuritusväkivaltaa käsittelevässä puheessa esiintyy?
It's notable that there was little discussion concerning the illegality of corporal punishment or the human rights of children.
Huomion arvoista on kuritusväkivallan laittomuuteen sekä lasten ihmisoikeuksiin viittaavan puheen vähäinen osuus aineistossa.
It was also difficult to specify the disadvantages of corporal punishment in the discussion.
Myös kuritusväkivallasta lapselle koituvien haittojen erittely osoittautui puheessa vaikeaksi.
The fact that the use of corporal punishment is always an offence against human rights not to mention a criminal act was almost entirely neglected.
Lähes huomiotta jäi, että kuritusväkivallan käyttö kasvatuksessa on ihmisoikeusrikkomuksen lisäksi aina myös pahoinpitelyrikos.
What kind of discourses justify or oppose corporal punishment in the discussion?
Millaisia kuritusväkivaltaa puolustavia ja vastustavia diskursseja verkkokeskustelussa on erotettavissa?
The subject of the research was computer-mediated discussion concerning corporal punishment in the Helsingin Sanomat website.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin Helsingin Sanomien verkkosivulla käytyä kuritusväkivaltakeskustelua.
There were six discourses favoring corporal punishment.
Kuritusväkivaltaa puolustavasta puheesta oli löydettävissä kuusi erilaista diskurssia.
The data for this study was collected in the Spring 2013 and 2014.
Aineistonkeruu suoritettiin keväällä 2013 ja 2014.
The study was carried out with 261 8th and 9th grade students from four upper secondary schools in Finland.
Tutkimukseen osallistui 261 8.- ja 9.-luokkalaista oppilasta neljästä suomalaisesta yläkoulusta.
The study is quantitative study.
Tutkimus on kvantitatiivinen survey-tutkimus.
The data was analyzed with quantitative analysis methods, for example Explorative Factor Analysis and Variance Analysis.
Aineiston analyysissa sovellettiin määrällisiä analysointitapoja, kuten faktori- ja varianssianalyysiä.
The connection between immersion and language learning motivation : Language learning motivation in upper secondary school from the view of Self-Determination Theory
Ruotsinkielisen kielikylvyn yhteys kieltenoppimismotivaatioon : Yläkouluikäisten oppilaiden kieltenoppimismotivaatio itsemääräytyvyysteorian näkökulmasta
The data was gathered by using an electronic survey questionnaire which was formed to measure students' language learning motivation, and specifically the quality of motivation according to the Self-Determination Theory.
Aineistonkeruumenetelmänä käytettiin sähköistä kyselylomaketta, joka oli kehitetty mittaamaan erityisesti itsemääräytyvyysteorian pohjalta nousevia motivaation eri laatuja ja säätelyn tyyppejä.
The study aims to find out what kind of differences can be noticed in the quality of language learning motivation between immersion students and the students from general classes.
Tutkimuksen avulla pyritään selvittämään myös, millaisia eroja voidaan havaita kielikylpyoppilaiden ja yleisopetuksen oppilaiden kieltenoppimismotivaation laadussa.
The purpose of this study is to find out if there is any connection between Swedish immersion education and high language learning motivation in Finnish schools.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, minkälainen yhteys ruotsinkielisellä kielikylvyllä on yläkouluikäisten oppilaiden kieltenoppimismotivaatioon.
Immersion education, Self-Determination Theory and language learning motivation are discussed in the theory section.
Tutkimuksen teoriaosassa tarkastellaan kielikylpyopetusta, motivaatiota ja sen saralta erityisesti itsemääräytyvyysteoriaa, sekä kieltenoppimismotivaatiota ja siitä tehtyjä tutkimuksia.
According to the study it can be said that the Swedish immersion students had higher and more intrinsic language learning motivation and they experienced less amotivation than the general class students.
Tutkimuksesta saatujen tulosten perusteella voidaan havaita myös, että vaikka kaikkien vastaajien motivaatio osoittautui melko korkeaksi, oli kielikylpyoppilaiden motivaatio yleisesti ottaen jonkin verran korkeampaa kuin yleisopetuksen oppilaiden.
As a result it was found out that the motivation scale did not function exactly according to the Self-Determination Theory.
Tutkimuksen tuloksena saatiin selville, että käytetty motivaatiomittari ei toiminut tässä kontekstissa parhaalla mahdollisella tavalla taustateoriaa mukaillen, vaan mittari kaipaisi vielä jatkokehittelyä.
The results aim to find out the differences in language learning motivation between immersion students and students from general classes.
Tutkimuksen empiirisessä osassa esitellään kyselylomakkeen kautta saatuja tuloksia koskien oppilaiden kieltenoppimismotivaatiota ja siinä mahdollisesti esiintyviä eroja kielikylpy- ja yleisopetuksen oppilaiden välillä.
One research problem is can the Academic Motivation Scale questionnaire be used to explore language learning motivation.
Edellämainittujen tutkimuskysymysten lisäksi tutkimuksen tärkeänä tavoitteena on itsemääräytyvyysteoriaan perustuvan motivaatiomittarin toimivuuden testaaminen kieltenoppimisen kontekstissa.
If a relationship between immersion education and language learning motivation was found, better tools for immersion teaching could be developed.
Mikäli kielikylvyllä havaitaan olevan yhteyttä kieltenoppimismotivaatioon, voi siitä olla tulevaisuudessa hyötyä esimerkiksi kielikylpyopetuksen suunnittelijoille tai toteuttajille, tai vanhemmille, jotka harkitsevat lapsellensa kielikylpyopetusta.
Therefore a theory-based analysis model was formed based on prior research (Yorke 2006; Sampson, Reardon, Peterson & Lenz, 2004).
Tätä tarkoitusta varten kehitettiin aikaisemman tutkimuksen pohjalta teorialähtöinen analyysikehikko (Yorke, 2006; Sampson, Reardon, Peterson & Lenz, 2004).
The data consisted of twenty interviews of graduates from University of Helsinki.
Tutkimusjoukko koostui kahdestakymmenestä Helsingin yliopistosta maisteriksi valmistuneen haastattelusta.
From the standpoint of transition phase between university education and working life, the results consisted of five student profiles: academic oriented, work-life oriented, self-developers, difficulties faced during the transition phase and major difficulties faced during the transition phase.
Aineistosta muodostui yliopistokoulutuksen ja työelämään siirtymisen välisen siirtymävaiheen näkökulmasta viisi opiskelijaprofiilia: akateemisesti orientoituneet, työelämäorientoituneet, itsensä kehittäjät, siirtymävaiheessa ongelmia kokeneet ja siirtymävaiheessa merkittäviä ongelmia kokeneet.