natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a result, the great difficulty of predicting the in vivo behavior based on the in vitro results and the importance of in vivo studies in the early development phase, were addressed.
Tulokset osoittivat sen, kuinka hankalaa on ennustaa lääkevalmisteen käyttäytymistä elävässä elimistössä ja kuinka tärkeitä in vivo eläintutkimukset ovat jo varhaisessa formulaatiokehityksen vaiheessa.
Furthermore, nanocrystal suspensions were converted into dry powders, by both freeze-drying and granulating technique, and further processed into tablet and capsule formulations.
Nanokidesuspensiot muunnettiin myös kuivajauheiksi, joista valmistettiin edelleen kapseleita ja tabletteja.
The aim of this thesis was to obtain detailed knowledge about the dissolution characteristics of drug nanocrystals, and to develop feasible nanocrystal applications for ocular and oral drug delivery purposes.
Työssä pyrittiin saamaan yksityiskohtaista tietoa niukkaliukoisten lääkeaineiden nanokiteiden liukenemiskäyttäytymisestä sekä kehittämään nanokidesovelluksia silmän ja suun kautta annosteltavaksi.
By screening both powder and tablet properties, optimal compositions for nanocrystalline solid formulations were indicated with regards to the higher scale process-ability.
Jauheiden ja tablettien ominaisuuksia tutkimalla löydettiin myös optimaalinen koostumus kiinteälle nanokidevalmisteelle, joka soveltuisi myös suuremman mittakaavan prosessointiin.
Low oral bioavailability and general delivery problems related to poorly water soluble drugs are major challenges in pharmaceutical formulation development.
Lääkeainemolekyylin alhainen vesiliukoisuus on suuri haaste farmaseuttiselle lääkekehitykselle.
High-quality nanocrystal suspensions were prepared using the rapid and industrially relevant top-down wet milling technique.
Nanokiteet valmistettiin onnistuneesti käyttäen teollisuudenkin hyödyntämää, nopeaa märkäjauhatustekniikkaa.
Nanocrystal technologies have been introduced as advantageous formulation approaches for these molecules.
Nanokideteknologia tarjoaa yhtenä lupaavimmista lähestymistavoista niukkaliukoisille lääkeainemolekyyleille hyödyllisiä formulaatioratkaisuja.
Nanocrystals, with greater surface to volume ratio, can effectively increase both the dissolution rate and saturation solubility of active ingredients.
Nanokiteytyksen avulla pystytään parantamaan huomattavasti lääkeaineen liukenemisominaisuuksia ja näin ollen myös sen tehoa elimistössä.
Moreover, both liquid and solid nanocrystal dosage forms were formulated and studied in vitro and in vivo.
Lisäksi keskeisenä osa-alueena oli nestemäisten ja kiinteiden nanokideformulaatioiden kehittäminen ja tutkiminen.
A new approach in dissolution testing of nanocrystals, UV imaging, was introduced and applied in order to obtain detailed understanding of the real-time dissolution behavior of different nanosized particle fractions.
Nanokiteiden liukenemiskäyttäytymisestä saatiin yksityiskohtaista, reaaliaikaista tietoa UV-kuvantamistekniikkaa käyttäen.
With regards to the formulation development, an in vivo effective nanocrystal suspension formulation was developed for ocular delivery, to treat elevated intraocular pressure.
Analytiikkanäkökulman lisäksi kehitettiin onnistuneesti silmään annosteltava, silmänpainetta alentava nestemäinen nanokidevalmiste, jonka teho todistettiin rotan silmään annostelemalla.
Hence, develop-ability issues from the analytical difficulties of the drug dissolution behavior to the scale-ability of the nanocrystals were covered.
Tämän väitöskirjatyön tavoitteena oli etsiä ratkaisuja liukenemisongelmaan nanokiteytyksen avulla.
The formulations were studied both in vitro and in vivo.
Myös näiden valmisteiden tehoa tutkittiin annostelemalla suun kautta rotalle.
Furthermore, most studies concentrate on treatment while few address the pathogenesis of the disease.
Useimmat tutkimukset keskittyvät taudin hoitoon ja vain harvat näistä tutkimuksista ovat selvittäneet taudin syntymekanismia.
While RAU affects approximately 20% of the population globally, its pathogenesis remains poorly understood.
Vaikka RAU:ta esiintyy noin 20% väestöstä ympäri maailmaa, sen synty ja laukaisevat tekijät ovat tuntemattomia.
Based on our findings, RAU may begin with a strong initiating factor activating a self-amplificatory cycle.
Edellä esitetyn perusteella hypotetisoimme, että RAU käynnistää itseään aktivoivan syklin.
This cycle is characterised by the induction of epithelial cells apoptosis at the superficial layer down to the basal layer, a change in the pattern of TLR distribution, the up-regulation of several chemokines and pro-inflammatory cytokines, and, finally, the secretion of antimicrobial peptides initating the healing process.
Tälle syklille on ominaista epiteelisolujen apoptoosi, muutos vaarasignaalien ja taudinaiheuttajien sekä näitä tunnistavien reseptorien esiintymisessä, useiden kemokiinien ja pro-inflammatoristen sytokiinien ilmenemisen lisääntyminen sekä antimikrobisten peptidien eritys, jotka yhdessä säätelevät tulehdusta ja aloittavat paranemisprosessin.
The Oral Epithelial Cell : An Active Player in Recurrent Aphthous Ulcers
Suun epiteelisolu : aktiivinen tekijä toistuvissa suun alueen haavaumissa eli aftoissa
We also found that TLRs are primarily present in the basal and suprabasal layers of control epithelium, but their expression extends to the superficial layer in RAU epithelium.
Osoitimme myös, että taudinaiheuttajia sekä vaarasignaaleja tunnistavat reseptorit ovat läsnä normaalin limakalvon levyepiteelin alemmissa kerroksissa, mutta esiintyvät RAU potilaiden epiteelillä myös pintakerroksissa.
Recurrent aphthous ulcer (RAU) is an ulcerative disease of the oral mucosa characterised by the appearance of ulcerations in the oral mucosa accompanied by an erythematous halo area surrounding the ulcer and showing signs of acute inflammation.
Toistuva suun alueen haavauma eli afta (RAU) on akuutti tulehdus, joka vaikuttaa suun limakalvolla.
This project aimed to determine the mechanisms of oral epithelial cell death in RAU, the role of these cells in disease pathogenesis in terms of toll-like receptor (TLR) expression, and the ability of the these cells to produce chemokines, pro-inflammatory cytokines, and antimicrobial peptides.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää limakalvon epiteelisolujen merkitystä RAU:n synnyssä sekä niiden ohjelmoitua solukuolemaa eli apoptoosia sääteleviä tekijöitä.
Functional studies on cultured primary oral keratinocytes and SCC-25 supported our results from RAU biopsies since these cells responded to damage-associated molecule patterns (DAMPs), such as self-DNA and pro-inflammatory cytokines including IL-17C, TNF-α, and interferon gamma (IFN-γ), through a significant increase in the expression of selected molecules including TLR2, TNF-α, and BD-2.
Soluviljelykokeet viljellyillä suun epiteelisoluilla tukivat näitä tuloksia; epiteelisolut pystyivät vastaamaan erityyppisten vaarasignaalien ja proinflammatoristen sytokiinien ärsykkeisiin lisäämällä tutkittujen molekyylien eritystä.
Together these may first aggravate and, then, down-regulate the inflammation and initiate the healing process.
Haavauma ilmestyy muutamassa tunnissa ja kestää 5-10 päivää, jonka aikana tulehdus lievittyy ja haava paranee itsestään.
For this purpose, we collected 13 aphthae and 11 healthy control biopsies for immunohistochemical staining, immunofluorescence staining, and quantitative PCR.
Taudin patogeneesin kannalta merkittäviä tekijöitä tutkittiin niin lähetti RNA kuin proteiini tasolla potilaiden että terveiden verrokkien suun limakalvon koepaloista.
This study is part of the Helsinki Health Study (HHS).
Aineistona käytettiin Helsingin kaupungin henkilöstön terveystutkimusta (Helsinki Health Study, HHS).
For data analysis general linear models, logistic regression analysis and the relative index of inequality were used.
Aineiston analysoinnissa käytettiin yleistä lineaarista mallia, logistista regressiomallia ja suhteellista eriarvoisuusindeksiä.
The baseline data were collected by questionnaire surveys in 2000, 2001 and 2002 (n=8 960, response rate 67%).
Lähtötilanteen aineisto on kerätty vuosina 2000, 2001 ja 2002 (n=8960, vastausaktiivisuus 67 %).
Food habits, physical activity and weight : socioeconomic differences and changes
Ruokatottumukset, liikunta ja paino : sosioekonomiset erot ja muutokset
The follow-up survey data were collected in 2007 among the baseline respondents (n=7 332, response rate 83%).
Seurantavaiheessa kysely lähetettiin kaikille lähtötilanteeseen vastanneille vuonna 2007 (n=7332, vastausaktiivisuus 83 %).
Mail surveys were sent to employees of the City of Helsinki aged 40-60 years.
Postikysely lähettiin tutkimusvuosina 40, 45, 50, 55 ja 60 vuotta täyttäville Helsingin kaupungin työntekijöille.
In many food habits, there was a hierarchical order according to occupational class, i.e. those in higher occupational classes used more often the studied food item than those in lower classes.
Useissa ruokatottumuksissa oli havaittavissa ammattiaseman mukainen hierarkkinen järjestys eli korkeammassa asemassa olevat käyttivät kyseessä olevaa ruokaa useammin kuin alemmassa asemassa olevat.
In some food habits, there was a reverse hierarchical order and in some food habits there were no socioeconomic differences.
Joissakin ruokatottumuksissa hierarkkinen järjestys oli päinvastainen ja osassa sosioekonomisia eroja ei ollut.
Improving health behaviours help reduce risks for several major chronic diseases and mortality.
Terveyden kannalta hyödyllisillä käyttäytymismuodoilla voidaan vähentää monien keskeisten kroonisten kansantautien ja ennenaikaisen kuoleman riskiä.
Food habits and physical activity play a key role in reducing weight gain and related disease risk.
Ruokatottumukset ja liikunta ovat avainasemassa painonnousun ja myös sairausriskien pienentämisen kannalta.
The main aim of this study was to examine socioeconomic differences in food habits, physical activity and weight gain, and their changes over time among middle-aged female and male public sector employees.
Tämän tutkimuksen päätavoitteena oli tutkia seuranta-asetelmassa ruokatottumusten, liikunnan ja painonnousun sosioekonomisia eroja ja muutoksia kunta-alalla työskentelevien, keski-ikäisten naisten ja miesten keskuudessa.
In order to reduce socioeconomic differences in health, novel evidence is needed of changes in socioeconomic differences of health behaviours as well as reasons behind the socioeconomic differences.
Jotta terveyseroja voitaisiin kaventaa, tarvitaan tietoa erojen kehityksestä ja muutoksista sekä syistä sosioekonomisten erojen taustalla.
Healthy behaviours should be promoted in particular among those in lower occupational classes and those with economic difficulties.
Erityisesti toimia tulisi kohdistaa alemmassa ammattiasemassa oleviin ja taloudellisia vaikeuksia kokeviin.
Health behaviours are socially patterned and they vary between socioeconomic groups, and contribute to inequalities in health.
Terveyskäyttäytyminen vaihtelee sosioekonomisen aseman mukaan, mikä tuottaa terveyden epätasa-arvoisuutta.
Health behaviours include usually food habits, physical activity, drinking, smoking and sleeping.
Terveyskäyttäytyminen, johon tavallisesti sisällytetään ruokatottumukset, liikunta, alkoholinkäyttö, tupakointi ja nukkuminen, muodostaa tärkeän osan kansanterveyden perustaa.
The third specific aim was to examine the association between weight gain and multiple socioeconomic indicators.
Tavoitteena oli myös tutkia usean sosioekonomisen tekijän yhteyttä painonnousuun.
The covariates (age, marital status, body mass index physical and mental health functioning, employment status) did not substantially affect the observed occupational class differences in leisure-time physical activity at follow-up.
Tutkitut taustamuuttujat, kuten ikä, siviilisääty, painoindeksi, henkinen ja fyysinen toimintakyky ja työmarkkina-asema, eivät juuri selittäneet sosioekonomisia eroja vapaa-ajan liikunnassa.
At baseline, there were no occupational class differences in leisure-time physical activity, but over the follow-up physical activity increased among women with the highest occupational class and decreased among men with the lowest occupational class, suggesting the emergence of occupational class differences at follow-up.
Lähtötilanteessa liikunnan sosioekonomisia eroja ei havaittu, mutta ne ilmaantuivat seurannan aikana, kun korkeammassa sosioekonomisessa asemassa olevat naiset lisäsivät liikuntaa verrattuna työntekijöihin ja miestyöntekijöistä useampi kuin ylemmässä ammattiasemassa olevista vähensi liikuntaa seurannan aikana.
Occupational class differences largely remained stable over the follow-up in the food habits.
Sosioekonomiset erot ruokatottumuksissa säilyivät pitkälti ennallaan seurannan aikana.
Specific aims were to examine first changes in occupational class differences in food habits and second in physical inactivity and activity during a follow-up of 5-7 years, considering the effects of covariates.
Tavoitteena oli tutkia ruokatottumusten ja vapaa-ajan liikunnan sosioekonomisia eroja 5-7 vuoden seurannan aikana.
There were clear differences in weight gain by economic difficulties.
Painonnousussa havaittiin sosioekonomisia eroja, joista nykyiset taloudelliset vaikeudet nousivat vahvimpana esiin.
Thus, there is a continuous need for reducing socioeconomic inequalities in the studied health behaviours.
Yhteiskunnassa tarvitaan edelleen eriarvoisuutta tasaavia toimia ja tukea terveydelle edullisille terveyskäyttäytymismuodoille.
Among women and men, socioeconomic differences were observed in at least 5 kg weight gain, and current economic difficulties showed the strongest association with weight gain.
Ruokatottumuksissa sosioekonomiset erot säilyivät ennallaan, liikunnassa kasvoivat ja selkeitä eroja taloudellisten vaikeuksien suhteen havaittiin painonnousussa.
Heavy metals are among the most common causes of these teratological forms.
Raskasmetallit ovat yleisin syy näille epämuodostumille.
The most persistent species are thus perhaps the most reliable species to be used as indicators of water quality.
Pysyvimmät lajit ovat mahdollisesti luotettavimpia veden laadun indikaattoreita.
Water quality in streams usually changes fast, and sensitive biological indicators are essential for monitoring these changes.
Veden laatu joissa vaihtelee jatkuvasti, ja herkät bioindikaattorit ovat tärkeitä näiden muutoksien havaitsemiseksi.
Finally, study results indicated that two metals, copper and zinc, and a metalloid, antimony, were the most likely triggers of A. minutissimum deformations.
Lisäksi tulokset osoittavat, että kaksi metallia, kupari ja sinkki, sekä puolimetalli, antimoni, aiheuttavat todennäköisimmin epämuodostumia A. minutissimum- lajissa.
Thus, the results suggest that sampling of diatoms in every three years seems to be a reliable procedure to assess biological water quality.
Täten piilevien määritys kolmen vuoden välein näyttää olevan luotettava menetelmä veden laadun arvioimiseksi.
The final aspect of the study was to determine which heavy metals, and to what extent, trigger the occurrence of deformations in diatom Achnanthidium minutissimum.
Lopuksi määritettiin mitkä raskasmetallit ja missä määrin aiheuttavat epämuodostumia Achnanthidium minutissimum- lajille.
Diatoms are widely used in biological stream quality assessments.
Piileviä käytetään laajalti veden laadun biologisissa seurannoissa.
In addition to eutrophication and organic pollution, diatoms could potentially be used for indicators of heavy metal enrichment.
Rehevöitymisen ja orgaanisen kuormituksen lisäksi piileviä olisi mahdollista käyttää indikaattoreina myös raskasmetallikuormitukselle.
The study also included an examination of how stable diatom inferred stream classifications are in time and if pure spatial variation in diatoms should be considered when assessing stream water quality based on diatoms.
Tutkimuksessa selvitettiin lisäksi miten vakaita piileviin perustuvat jokiluokittelut ovat ajassa, ja tulisiko myös alueellinen lajiston vaihtelu huomioida veden laadun arvioinneissa.
Under different kinds of environmental stressors, diatoms can produce deformed frustules.
Erilaiset ympäristötekijät voivat myös aiheuttaa epämuodostumia piilevien kuorissa.
However, there are temporal and spatial variations in diatom communities that may result in unreliable quality assessments.
Ajallinen ja paikallinen vaihtelu piileväyhteisöissä voi kuitenkin hankaloittaa veden laadun arviointia.
The aim here was to examine the interannual and intra-annual turnover of stream diatom communities.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää sekä vuosien sisäistä että vuosien välistä vaihtelua virtavesien piileväyhteisöissä.
The definition of their morphological and quantitative characteristics, along with a better taxonomic circumscription of the affected species, should allow the use of deformations as a reliable indicator of heavy metal enrichment in freshwater habitats.
Epämuodostumien yksityiskohtaisempi laadullinen ja määrällinen määrittely, sekä lajin parempi taksonominen tuntemus, mahdollistavat epämuodostumien käytön myös raskasmetallikuormituksen indikaattorina virtavesissä.
The focus of this study was on whether specific species traits and species local abundance and regional distribution affected temporal occurrence of diatom species.
Tutkimuksessa tarkastellaan, vaikuttavatko tietyt piilevälajien ominaisuudet sekä lajien paikallinen runsaus ja alueellinen levinneisyys niiden esiintymiseen ajassa.
Our results imply that abundant and widely distributed species with larger niches and the ability to attach to the substratum sustain persistent populations in varying environmental conditions typical for streams.
Tulokset osoittavat, että runsaat ja laajalle levinneet lajit, joilla on lisäksi laaja ekologinen lokero ja kyky kiinnittyä alustaansa, ovat pysyvimpiä jokien kaltaisissa vaihtelevissa elinympäristöissä.
The stream classification based on diatoms resulted in temporally stable and statistically distinct community types.
Myös jokien piileviin perustuva luokittelu pysyi vakaana vuosien välillä.
As diatom species composition varies between regions, future bioassessments would benefit from regional stratification.
Tulevaisuudessa piilevien alueellinen vaihtelu tulisi ottaa huomioon veden laadun arvioinneissa.
Business activities and production facilities have been shut down or moved elsewhere.
Yritystoimintaa sekä tuotantolaitoksia on suljettu tai siirretty muualle.
The material was collected from nine specialist interviews.
Tutkielman aineisto kerättiin yhdeksän asiantuntijahaastattelun avulla.
The collected data was analyzed with qualitative evaluative research as well as with qualitative network analysis.
Aineistoa analysoitiin laadullisen arviointitutkimuksen sekä laadullisen verkostoanalyysin avulla.
The economic downturn and the competition between enterprises has caused major structural reforms in the Finnish business market.
Talouden pitkittynyt laskusuhdanne sekä yritysten välinen tiukka kilpailu on aiheuttanut Suomen yrityskannassa mittavia rakenteellisia uudistuksia.
The Ministry of Employment and the Economy created in 2007 an abrupt structural change model to help structural change regions, where a large company or industry has suddenly ceased operation and where workers are threatened with unemployment.
Työ- ja elinkeinoministeriö kehitti vuonna 2007 äkillisen rakennemuutostoimintamallin (ÄRM), jonka avulla voidaan tukea niitä alueita, joissa yritys tai toimiala on äkillisesti lopettanut toimintansa, ja missä alueen työntekijöitä uhkaa työttömyys.
All in all, the research areas have coped well with the structural change.
Tutkimusalueet ovat selvinneet äkillisestä rakennemuutoksesta kohtalaisen hyvin.
The regional development activities started in the areas have developed the regions' main industries and also in some cases regional cluster development.
Alueilla aloitetut elinkeinorakennetta kehittävät toimet ovat tukeneet alueiden vahvimpien kärkielinkeinojen kehitystä sekä joissain tapauksissa alueellista toimialan klusteroitumista.
The effect of creative destruction occurred in the case regions industries as new innovative production methods.
Luovan tuhon vaikutus näkyi alueilla rakennemuutostoimialojen innovatiivisina uusina tuotantomenetelminä.
The thesis was made with qualitative research, where the methodological aspect was structuralistic regional geography.
Tutkielma oli luonteeltaan laadullinen tutkimus, jossa metodologisena näkökulmana oli strukturalistinen aluemaantiede.
The outcome was that the regional public sector network was based on regional development actors.
Tutkielman tulokset osoittivat, että alueellisten toimijaverkostojen rakenne muodostui julkisen sektorin aluekehitystoimijoiden varaan.
The other aim is to clarify the public sector network and -structure in the structural change areas, as well as their power relationship and task division.
Lisäksi tutkimuksessa selvitetään rakennemuutospaikkakuntien alueellisia toimijaverkostoja, niiden rakenteita, valtasuhteita sekä tehtäväjakoa.
The city, it's development or business corporation and the center for Economic Development, Transport and Environment, formed the active network for regional developmental work in structural change areas.
Kaupunki, kaupungin elinkeino- tai kehittämisyhtiö sekä ELY-keskus muodostivat keskeisimmän toimijaverkoston.
The theoretical framework for regional development was cluster theory, whereby it was understood that regions which had diverse economic structure were able to protect themselves from regional changes better than regions which had one-sided economic structure.
Aluekehityksen teoreettisena näkökulmana puolestaan oli klusteriteoria, jossa nähdään, että alueet joiden elinkeinorakenne on erikoistunutta sekä monipuolista, pystyvät suojautumaan rakennemuutosten vaikutuksilta yksipuolista elinkeinorakennetta paremmin.
This has affected extensively the structural change areas, when the number of available jobs and local companies has decreased.
Tällä on ollut suuret vaikutukset rakennemuutospaikkakuntien aluekehitykseen muun muassa työpaikkojen sekä yrityskannan vähenemisellä.
The regional public sector actors' experiments of the abrupt structural change model turned out to be very similar between the five case studies.
Alueellisten toimijoiden kokemukset ÄRM-toimintamallista osoittautuivat alueiden välillä kovin samankaltaisiksi.
The expectations and difficulties faced in the experiments were found to be similar between the cases.
Toimijoiden odotukset sekä toimintamalliin liitetyt haasteet osoittautuivat kuitenkin laajoiksi.
The divisions of task were based on regional development law.
Toimijoiden välinen tehtäväjako muodostui pitkälti laissa esitettyjen tehtävien mukaan.
The main aspect was on how public authorities try to affect the abrupt structural change areas and their industrial development, and how this effects creative destruction.
Tutkielman näkökulmana oli, kuinka julkinen valta pyrkii omalla väliintulollaan vaikuttamaan äkillisen rakennemuutoksen kokeneiden alueiden ja toimialojen kehitykseen.
The first is to find out, based on five regional case studies, what kind of experience the regional public actors have of the abrupt structural change model.
Tutkielman tarkoituksena on selvittää viiden tapaustutkimuksen avulla julkisten toimijoiden kokemusten pohjalta, ÄRM-toimintamallin hyviä ja huonoja käytänteitä.
This perspective shows that regions and industries have to be innovative enough to survive the structural changes.
Teoriaa peilattiin tarkemmin rakennemuutoksiin ja kuinka toimialojen ja alueiden tulee olla toiminnassaan innovatiivisia, jotta ne pystyvät selviytymään taloudellisesti heikoista ajoista.
As a result, the aim of the thesis is to create development proposals for the abrupt structural change model.
Toimintamallin arvioinnin pohjalta tuotettiin tutkimuksen tuloksina nykyiselle mallille kehittämisehdotuksia.
This study focuses solely on the existence of the territorial stigma.
Tässä tutkimuksessa on keskitytty ainoastaan alueellisen stigman olemassaoloon.