natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We develop a Gaussian process regression method to compare gene expression dynamics in mouse and human in more detail.
Olemme kehittäneet gaussisten prosessien regressioon perustuvan menetelmän vertaillaksemme geeniekspression dynamiikkaa tarkemmin hiiressä ja ihmisessä.
Depending on the antigen, cytokine environment and co-stimulatory signals naïve CD4+ Th cells can differentiate into recently identified T helper 17 cells.
Riippuen antigeenistä, sytokiiniympäristöstä ja ärsykesignaaleista naiivit T-solut voivat erilaistua vastikään löydetyiksi tyypin 17 auttaja T-soluiksi.
This master's thesis describes the steps of computational analysis of RNA-Seq data, including preprocessing, clustering of samples and genes, differential expression calling and gene set enrichment analysis.
Tämä diplomityö raportoi RNA-sekvensointimittausten laskennallisen analyysin vaiheet, kuten esimerkiksi esikäsittely, näytteiden ja geenien klusterointi, yli- ja aliekspressoituneiden geenien identifiointi sekä geenijoukon rikastuma-analyysi.
We also compare our RNA-Seq results to the microarray data of human Th17 cells.
Vertaamme myös RNA-sekvensoinnin tuloksia mikrosirukokeeseen, jossa on mitattu ihmisen Th17-soluja.
The comprehensive gene expression data set allows us to study how the Th17 differentiation is modified with additional cytokines and how reducing the expression of aryl hydrocarbon receptor changes the differentiation process in mouse.
Kattavan geeniekspressiodatan avulla voimme tutkia, miten eri sytokiinien lisääminen ja aryylihiilivetyreseptorin ekspression muokkaaminen muuttavat erilaistumista.
Analyzing time-series RNA-seq data for T helper 17 cell differentiation mouse and human
RNA-sekvensoidun aikasarjadatan analyysi tyypin 17 auttaja T-solun erilaistumissa hiiressä ja ihmisessä
The discovery of Th17 cells has provided new insights into host defense and autoimmune diseases.
Tämä löytö on tarjonnut uutta ymmärrystä elimistön puolustusjärjestelmästä ja autoimmuunisairauksista.
Th cells are divided into subclasses based on their cytokine production.
Th-solut on jaettu alaluokkiin sytokiinituotannon perusteella.
In this thesis we compare results from two widely used tools for calling differential expression.
Tässä diplomityössä vertailemme kahden, laajasti käytetyn, yIi- ja aliekspressoituneiden geenien etsimiseen tarkoitetun työkalun antamia tuloksia.
A central aim of this study was to find genes, which are regulated in both species.
Keskeinen tavoite tässä tutkimuksessa oli löytää geenejä, jotka ovat säädeltynä Th17-erilaistumisessa sekä ihmisessä että hiiressä.
We have found thousands of genes which are regulated during the differentiation of Th17 cell and identified those genes, which are common between human and mouse.
Löysimme tuhansia geenejä, joita säädellään Th17-erilaistumisessa.
To identify novel factors involved in Th17 cell differentiation we have analyzed time-series RNA-Seq data of activated Th cells and Th17 cells in mouse and human.
Olemme analysoineet aktivoitujen Th-solujen ja Th17-solujen geeniekspressiota hiiressä ja ihmisessä löytääksemme uusia tekijöitä, jotka ovat mukana Th17-solujen erilaistumisessa.
A Graphical User Interface for the VALMA Dose Assessment Model
Graafinen käyttöliittymä VALMA-annoslaskentamallille
The study builds on the capability approach.
Tutkimus perustuu toimintamahdollisuusteoriaan.
Data are available for 195 regions covering all 28 EU Member States.
Indeksi kattaa kaikki jäsenmaat ja 195 EU:n sisäistä aluetta.
By means of a PCA-based weighting procedure, 64 subjective and objective substance variables are aggregated into an overall metric of regional quality of life: the Regional Quality of Life Index (RQLI).
Työssä 64 eri objektiivista ja subjektiivista muuttujaa kootaan yhdeksi eurooppalaisten alueiden elämänlaatua mittaavaksi komposiitti-indeksiksi: RQLI (Regional Quality of Life Index).
It introduces an analytic taxonomy of policy "interventions with a blindfold".
Tätä varten tutkimus luo "interventioita sidotuin silmin" -nimisen analyyttisen mallin.
Using multiple linear regression, the analysis demonstrates consistently that regional indicators currently in use for evaluating the progress of the Europe 2020 Strategy and for determining Structural Fund eligibility are not able to shed light on regional levels of quality of life in the EU.
Monimuuttujaregressioanalyysiä hyväksikäyttäen tutkimuksessa osoitetaan selvästi, että viralliset alueelliset mittarit, joita käytetään EU:n rakennerahastojen tukikelpoisuuden määrittelemiseen ja EU 2020 -strategian seurantaan, eivät tilastollisesti kykene huomioimaan kansalaisten elämänlaatua.
The literature review highlights the practical impact that a particular theoretic approach exerts on the outcome of a measurement and demonstrates the detrimentally high frequency of atheoretical ad hoc measurement of QoL.
Laajassa kirjallisuuskatsauksessa korostuu, että tietyllä teoreettisella lähestymistavalla on huomattava vaikutus myös elämänlaadun tilastollisen mittauksen konkreettiseen lopputulokseen.
- EU level spatial policies and strategies explicitly claim to maintain or increase quality of life; therefore, - it is a commendable objective to try to assess the degree to which they in practice are capable of addressing the issue in the first instance.
Tutkimus perustuu seuraaviin lähtökohtiin: - numeerinen tieto on yhteiskunnan ensisijainen päätöksenteon väline, riippumatta siitä, pidämmekö tästä vai emme, mistä johtuu että; - tahto vaikuttaa johonkin edellyttää tämän numeerista mittausta; - EU-tason aluepolitiikka ja siihen liittyvät strategiat väittävät nimenomaisesti tähtäävänsä kansalaisten elämänlaadun parantamiseen tai säilyttämiseen, mistä voi johtaa että; - arviointi siitä, missä määrin nämä käytännössä kykenevät käsittelemään aihetta numeerisesti, on itsessään perusteltu tavoite.
Spatial patterns of QoL emerging from the analysis are highly incongruent with what has hitherto been observed by means of traditional metrics.
Eurooppalainen elämänlaadun maantiede poikkeaa suuresti siitä, mitä tavanomaisilla aluekehityksen mittareilla on totuttu näkemään.
The RQLI is evaluated in terms of its validity and reliability and is assessed as meeting both criteria.
Komposiitti-indeksin validiteetti ja reliabiliteetti todetaan riittäväksi.
As measurement instruments in general have a tendency to become discursive elements in themselves, this tendency has far reaching implications.
Koska kaikki tilastolliset mittarit tapaavat ajan myötä muuttua diskursiivisiksi elementeiksi, yhteiskuntaa on ajan myötä enenevässä määrin alettu jäsentää pelkästään rahallisissa yksiköissä.
Furthermore, urbanisation and agglomeration economies are demonstrably assessed to have little to do with the quality of life of citizens.It is argued that an important reason for this discrepancy is that depictions of the EU territory have hitherto been based on a limited interpretation of societal and human development.
EU:n alueita on tähän asti kuvattu pääsääntöisesti mittareilla, jotka ovat mahdollistaneet äärimmäisen rajallisen kuvauksen yhteiskunnallisen ja inhimillisen kehityksen tilasta.
The objective of this dissertation is to demonstrate that the indicators currently in use for evaluating the progress of European strategies and determining structural assistance are not – despite persistent rhetoric – able to portray levels of quality of life (QoL) in the regions of the European Union (EU).
Tämän tutkimuksen tavoitteena on osoittaa, että näissä ohjelmissa ja strategioissa käytettävät tilastolliset mittarit eivät kykene arvioimaan kyseisiä tavoitteita.
Since policy interventions claim to maintain or increase the QoL of the citizens, the dissertation finally discusses the implications of conducting policy without an awareness of the factual levels of QoL.
Tutkimus analysoi lopuksi tilannetta, jossa kehitystyötä harjoitetaan ilman, että sen päämääriä kyetään arvioimaan.
Energy-climate-forest modelling for integrated policy analysis
Energia-ilmasto-metsä mallinnus kokonaisvaltaisen politiikka-analyysin tukena
So far, forests have been part of climate policies mainly as a source of bioenergy which can substitute for fossil fuels.
Tähän asti metsiä on hyödynnetty ilmastonmuutoksen hillinnässä lähinnä bioenergian lähteenä korvaamaan fossiilisia polttoaineita.
However, forests constitute also significant sinks and sources of carbon dioxide, which affect the atmospheric carbon balance.
Toisaalta metsät ovat myös merkittäviä hiilinieluja ja -lähteitä ja vaikuttavat siten ilmakehän hiilidioksidipitoisuuteen.
Scenarios with different emission targets are created and analyzed.
Työssä luodaan ja analysoidaan vaihtoehtoisia päästövähennysskenaarioita.
The TIMES model is used for creating scenarios of the future energy system and the related emissions.
Työssä käytetään TIMES-mallia, jolla voidaan luoda ja analysoida erilaisia skenaarioita tulevaisuuden energiasysteemistä ja sen päästöistä.
If developed further, the model may provide insights for the optimal utilization of forests in climate change mitigation.
Mikäli mallia jatkokehitetään, sitä voidaan käyttää apuna arvioitaessa erilaisia tapoja hyödyntää metsiä ilmastonmuutoksen hillinnässä.
However, many uncertainties are embedded in the estimation of forest growth and carbon stocks, and the forest model built in this thesis is only a simplified representation of their development.
Metsien kasvun ja hiilivarastojen arviointiin liittyy kuitenkin monia epävarmuustekijöitä, ja tässä työssä kehitetty malli on yksinkertaistettu kuvaus metsien ja hiilivarastojen kehityksestä.
Nevertheless, it provides a starting point for a combined energy–climate–forest analysis by capturing the most essential interactions between these sectors.
Malli tarjoaa kuitenkin lähtökohdan energia-, ilmasto - ja metsäpolitiikan kokonaisvaltaiselle tarkastelulle kuvaamalla merkittävimpiä vuorovaikutuksia sektoreiden välillä.
This thesis studies how the inclusion of the carbon stock in the emission targets of Finland would affect the cost-effectiveness of emission reductions and the Finnish energy and forest sectors.
Tässä työssä tutkitaan, miten hiilivarastojen huomioiminen vaikuttaisi päästövähennysten kustannustehokkuuteen sekä metsä- ja energiasektoreihin Suomessa.
Together they constitute the first model that covers energy and forest sectors and GHG emissions in a single model, enabling an integrated analysis and optimization of the system.
Täten saadaan ensimmäinen Suomen kattava malli, joka yhdistää metsä- ja energiasektorit sekä niiden ilmastovaikutukset samaan malliin mahdollistaen niiden muodostaman systeemin kokonaisvaltaisen tarkastelun ja optimoinnin.
Increased concern about global warming has led to an intensified search for new and efficient means to reduce greenhouse gas emissions (GHG).
Kasvava huoli ilmaston lämpenemisestä lisää paineita nopeisiin ja tehokkaisiin päästövähennyksiin.
This has led to an ongoing debate on whether and how the changes in forest carbon stocks should be taken into account in climate policies.
Tämä on johtanut keskusteluun siitä, pitäisikö muutokset metsien hiilivarastoissa ottaa huomioon päästötavoitteissa.
The results indicate that substantial improvement in cost-effectiveness can be achieved if changes in the forest carbon stock are included in the emission targets.
Tulosten perusteella päästötavoitteet voidaan saavuttaa huomattavasti kustannustehokkaammin, mikäli muutokset metsien hiilivarastossa huomioidaan.
A simplified forest model describing forest growth and carbon sequestration in Finland is developed, and integrated into TIMES.
Mallia täydennetään yksinkertaisella metsämoduulilla, joka kuvaa metsien kasvua ja hiilivaraston kehitystä Suomen olosuhteissa.
At the same time, less wood was harvested from forests, and the increase in bioenergy use was not as high as without including the changes in forest carbon stock.
Samalla metsistä korjattavan puun määrä väheni ja bioenergian käyttö kasvoi hitaammin.
This thesis shows that forest carbon sinks have a high potential in controlling the atmospheric CO2 concentration, and achieving savings in emission reduction costs in Finland.
Tämän työn perusteella metsien hiilinieluilla voisi olla merkittävä rooli Suomen päästöjen ja päästövähennyskustannusten hillitsemisessä.
In the scenarios, forest carbon sink was used for substituting more expensive emission reduction measures, like rapid reductions in fossil fuel use and the use of carbon capture and storage technology.
Skenaarioissa metsien hiilinielulla kompensoitiin muita päästöjä, jolloin tarve nopeisiin ja kalliisiin päästövähennyksiin väheni.
After further development already in progress, the presented methods are ready to be used clinically in assessments of neurocognitive development, preferably alongside other similar biomarker tests of infancy.
Meneillään olevan jatkokehityksen jälkeen esitetyt menetelmät ovat valmiita kliiniseen käyttöön neurokognitiivisen kehityksen arvioinnissa muiden vastaavien biomarkkeritutkimuksen rinnalla.
In further evaluation, the metric is shown to be sensitive to developmental changes in infants’ face processing between 5 and 7 months of age.
Jatkotarkastelu osoittaa mittarin olevan herkkä kasvokuvien käsittelyn kehityksen muutoksille 5 ja 7 kuukauden ikäisten lasten välillä.
Cortical visual processing and mechanism under eye movements and visiospatial attention undergo prominent developmental changes during the first 12 months of infancy.
Näkötiedon käsittely aivokuorella sekä silmänliikkeiden ja visuospatiaalisen tarkkaavaisuuden mekanismit kehittyvät valtavasti lapsen ensimmäisen 12 elinkuukauden kuluessa.
Eye tracking Based Methods for Evaluation of Infants’ Visual Processing
Menetelmiä lasten näkötiedon käsittelyn arvioimiseksi katseenseurannan avulla
The first study concentrates on the analysis of the gaze patterns in classic face-distractor competition paradigm known to tap mechanisms under infant’s attention disengagement and visuospatial orienting.
Ensimmäisessä tutkimuksessa kehitettiin mitattujen katsekuvioiden analyysiä klassisessa kasvokuva-distraktori-koeasetelmassa, jonka tiedetään koskettavan lasten tarkkavaisuuden vapauttamiseen ja katseen siirtoon liittyviä mekanismeja.
This thesis presents two eye tracker assisted test paradigms that may be used to evaluate and quantify different functions of infants’ visual processing.
Tämä työ esittelee kaksi katseenseurantaa hyödyntävää koeasetelmaa, joita voidaan käyttää lasten kortikaalisen näkötiedon käsittelyn arvioinnissa ja kvantifionnissa.
Thus, they are favourable targets for new research methods that can be used in treatment, prediction, or detection of various adverse visual of neurocognitive conditions.
Nämä näön avaintoiminnot ovat tiukasti sidoksissa aivojen yleiseen varhaiskehitykseen, jonka vuoksi ne ovat suotuisia kohteita uusille tutkimusmenetelmille käytettäväksi visuaalisen tai neurologisten ongelmien hoidossa, ennustuksessa ja löytämisessä.
To improve the reality of such methods, an eye tracker is integrated to the recording setup, which can be used to control stimulus presentation to capture the attention of the infant, and in the analysis to exclude the electroencephalography (EEG) segments with disorientated gaze.
Parantaakseen menetelmien luotettavuutta laitteistoon liitetään silmänliikekamera, joka mahdollistaa sekä ärsyketoiston ohjaamisen lapsen tarkkaavaisuuden mukaisesti että kerätyn aivosähkökäyrän karsimisen niiltä osin, jolloin lapsen katse oli harhautunut esityksestä.
With this setup, VEPs can be detected from the vast majority of the tested 3-month-old infants (N=39) using circular variant of Hotelling’s T2 test statistic and two developed power spectrum based metrics.
Käyttäen muunnelmaa Hotellingin T2 statistiikasta ja kahta työssä kehitettyä, tehospektriin pohjautuvaa analyysimenetelmää herätevasteet pystytään löytämään valtaosalta 3 kuukauden ikäisistä lapsista (N=39).
The second study focuses on the visual evoked potentials (VEPs) elicited by orientation reversal, global form, and clobal motion stimulation known to measure distinct aspects of visual processing at the cortical level.
Toinen osatyö keskittyy näkötiedon kortikaalista käsittelyä heijastavien, suunnan kääntämisen, globaalin muodon tai liikkeen tuottamien näköherätepotentiaalien mittaamiseen ja analyysiin.
Communication System in a Digital Signal Processing Software Platform
Kommunikaatiojärjestelmä digitaalisen signaalinkäsittelyn ohjelmistoalustassa
Traffic management models and development alternatives on the Helsinki-Turku line
Helsinki-Turku -radan liikenteenhoitomallit ja kehitysvaihtoehdot
Euro-ISDN impelementation of the call control in switching exchange DX 200
Puhelinkeskuksen DX 200 ohjauksen Euro-ISDN-toteutus
Active harmonic compensators
Aktiiviset yliaaltokompensaattorit
Development of a structurefile for a self-sufficient builder in countryside
Maaseudun omatoimirakentajan rakennemalliston kehittäminen
There are several uncertainties in the process, which can have a large impact on its profitability.
Prosessi käsittää kuitenkin useita epävarmuustekijöitä, joilla voi olla suuri merkitys kannattavuuteen.
The most significant factors affecting profitability were high investment costs and high electricity consumption of the process.
Kannattavuuteen eniten vaikuttavia tekijöitä olivat korkeat investointikustannukset ja prosessin korkea energian kulutus.
Selected system boundary was from cradle to gate, excluding the end use of the products.
Systeemi rajattiin koskemaan tuotteiden elinkaarta kehdosta portille pois lukien tuotteiden loppukäytön.
In heterotrophic algae cases, hydrolysis was the biggest source of GHG emissions.
Heterotrofisissa skenaarioissa, hydrolyysi oli suurin kasvihuonekaasupäästölähde.
It was also noticed that the process is not able to provide enough biogas for energy production to satisfy the energy needs of the cultivation process.
Huomioitavaa on myös, että prosessin tuottama biokaasu ei riitä tuottamaan tarpeeksi energiaa tuotantoprosessin tarpeisiin.
Microscopic organisms, algae, have gained an increasing interest during the last decades as a raw material for biofuels due their high growth rate, lipid concentration and low growth area requirement.
Mikroskooppinen organismi, levä, on herättänyt viime vuosikymmeninä kiinnostusta potentiaalisena biopolttoaineen raaka-aineena kasvunopeutensa, öljypitoisuutensa ja pienen kasvupinta-alavaatimuksensa vuoksi.
In addition, the GHG emission analysis indicated that the energy consumption of the process should be decreased to achieve lower GHG emissions.
Kasvihuonekaasupäästöarviointi osoitti, että prosessin energian kulutuksen pitäisi pudota kasvihuonekaasupäästöjen alentamiseksi.
Based on the findings of this study, the process needs more development to produce profitable and low-emission algal biofuels.
Työn tulosten perusteella prosessia tarvitsee kehittää, jotta leväpohjaisia ja vähäpäästöisiä biopolttoaineita voitaisiin tuottaa kannattavasti,
Techno-economics and greenhouse gas emissions of microalgae-based biofuel concepts in Finnish conditions
Mikroleväpohjaisten biopolttoainekonseptien teknillis-taloudellinen analyysi ja kasvihuonekaasupäästöt Suomen olosuhteissa
In general, the GHG emissions were much higher than any estimated emissions for fossil fuels.
Yleisesti kasvihuonekaasupäästötaso mallinnetuissa konsepteissa oli huomattavasti korkeampi kuin fossiilisilla polttoaineilla.
Cases which used wastewater did not reduce costs remarkably and the use of pure CO, instead of flue gas as a source of carbon increased costs and GHG emissions as expected.
Skenaariot, jotka käyttivät jätevettä raaka-aineena, eivät olleet merkittävästi parempia ja puhtaan ostohiilidioksidin käyttö hiilien lähteenä savukaasun sijaan kasvatti kustannuksia ja kasvihuonekaasupäästöjä odotetusti.
However, it would require considerable improvements to achieve profitable production of biofuels from algae.
Kuitenkin huomattavat muutokset ovat tarpeen, jotta biopolttoaineita voitaisiin tuottaa kannattavasti mikrolevistä.
Algae cultivated in open or closed systems are also remarkably versatile as algal biomass can be converted to, among others, biodiesel, bioethanol, bio-methanol and bio hydrogen.
Avoaltaissa tai suljetuissa reaktoreissa viljelty levä on monikäyttöinen, sillä leväbiomassasta voidaan valmistaa muun muassa biodieseliä, bioetanolia ja biovetyä.
The GHG emissions were evaluated with life cycle assessment (LCA) software by using literature and LCA databases.
Kasvihuonekaasupäästöt mallinnettiin elinkaarilaskentaohjelmalla käyttäen lähteinä kirjallisuutta ja elinkaariarviointitietokantoja.
The results of this study indicate that the biofuel production from microalgae is unprofitable with used assumptions.
Työn tulokset osoittivat, että mikroleväpohjaisten biopolttoaineiden tuotanto ei ole kannattavaa tehdyillä oletuksilla, kuten myös muut vastaavat julkaistut tutkimukset ovat esittäneet.
The general biofuel production concept considered in this study includes algae cultivation and harvesting, lipid separation from biomass, anaerobic digestion of residual biomass and either biogas upgrading or burning of biogas in boiler.
Peruskonsepti sisälsi levän kasvatuksen ja harvestoinnin, lipidien erotuksen biomassasta, jäännösbiomassan mädätyksen biokaasuksi ja joko biokaasun puhdistuksen tai polton kattilassa.
In the experimental part, the different cases were modelled using steady-state process simulation software and the economic and GHG emission evaluations are based on the results of simulation.
Kokeellisessa osassa eri skenaariot mallinnettiin prosessisimulointi-ohjelmalla, jonka antamiin tuloksiin taloudellinen ja kasvihuonekaasupäästöanalyysi perustuvat.
Study was performed as a case study, which included four base cases: two photoautotrophic microalgae cases based on flue gas or pure CO2 as the carbon source and two heterotrophic microalgae cases based on sugars as the carbon source.
Työ toteutettiin case-tutkimuksena, joka sisälsi neljä perusskenaariota: kaksi skenaariota perustui photoautotrofiseen levään, joka käyttää hiilen lähteenä savukaasua tai puhdasta ostohiilidioksidia.
Currently major challenges in algal biofuel production are high energy and investment costs of proposed production concepts.
Tällä hetkellä suurimmat haasteet levän käytössä biopolttoaineiden raaka-aineena ovat korkeat energia- ja investointikustannukset.
In addition, sugars production from via hydrolysis of pre-treated wheat straw was a process step in heterotrophic cases.
Lisäksi heterotrofisiin skenaarioihin kuului glukoosin valmistus hydrolyysillä esikäsitellystä vehnän oljesta.
The highest GHG emissions originated from the energy production for the cultivation and the second highest emissions from the fertilizer production in photoautotrophic algae cases.
Suurimmat kasvihuonekaasupäästöt photoautotrofisissa skenaarioissa aiheutuivat energian tuotannosta prosessin tarpeisiin ja toiseksi suurimmat aiheutuivat ravinteiden tuotannosta.
Sensitivity analysis was performed to study the impacts of uncertainties in process parameters and prices on the performance of the concept.
Analyysin tulosten epävarmuutta tutkittiin herkkyysanalyysilla.
In the thesis, the objective was to study techno-economics and greenhouse gas emissions (GHG) of different microalgae based biofuel concepts in Finnish conditions.
Diplomityön tavoitteena oli tutkia erilaisia mikroleväpohjaisia biopolttoainekonsepteja Suomen olosuhteissa teknistaloudellisesta näkökulmasta sekä arvioida konseptien kasvihuonekaasupäästöjä.
Possible integration with wastewater treatment or energy production is considered in subcases of all the base cases.
Toiset kaksi skenaariota perustuivat heterotrofiseen levään, joka käyttää hiilen lähteenä glukoosia, Kaikissa perusskenaarioissa tarkasteltiin mahdollista integraatiota jätevedenpuhdistamon ja energian tuotannon kanssa.
This increases the usage of bio-based renewable gases as well.
Tämä kasvattaa myös biopohjaisten uusiutuvien kaasujen käyttöä.
Future scenarios have uncertainties, the real impact of the on-going development can only become certain once it has occurred.
Tulevaisuusskenaarioiden tarkasteluun liittyy aina epävarmuutta, sillä nyt käynnissä olevan kehityksen todelliset vaikutukset selviävät vasta niiden tapahtuessa.