natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Future Trends Though business documents show transdiscursive attitudes, other segments of Finnish society may show defensive or imperialist attitudes.
Yrityskielessä havaittavien transdiskursiivisten asenteiden ohella saattaa muualla suomalaisessa yhteiskunnassa esiintyä defensiivistä tai imperialistista suhtautumista vieraiden kielten vaikutukseen.
Conclusion There is anger against foreignisms in Finland as newspaper publications and television broadcasts show, but research shows that a majority of Finns consider foreignisms and the languages from which they come as sources of enrichment for Finnish culture (Laitinen 2000, Eurobarometer series 41 of July 1994, 44 of Spring 1996, 50 of Autumn 1998).
Loppupäätelmät Suomalaisessa mediassa on havaittavissa kriittisyyttä vieraita vaikutteita kohtaan, mutta useat tutkimukset (Laitinen 2000; Eurobarometri sarja 41 heinäkuu 1994, sarja 44 kevät 1996, sarja 50 syksy 1998) osoittavat, että suomalaisten enemmistö pitää vieraita kieliä ja niiden vaikutteita rikkautena suomalaisessa kulttuurissa.
Innovation The innovation here is that no prior doctoral level research measured Finnish attitudes toward foreignisms using a business translation approach.
Aikaisemmin ei ole väitöskirjatasolla tutkittu suomalaisten suhtautumista vieraskielisiin vaikutteisiin analysoimalla yritysmaailman tekstien käännöksiä.
This is the first time that Haugen's classification has been modified and applied in target language analysis.
Haugenin luokittelua ei ole ennen muokattu ja sovellettu tulokielen analyysiin , mutta toivottavasti tätä metodia tullaan tulevaisuudessa käyttämään samankaltaisissa yhteyksissä.
What attitudes do the Finns display toward the presence of foreignisms in their language?
Miten suomalaiset asennoituvat vierasperäisiin ilmaisuihin?
Research Questions What role does Finnish business translation play in the migration of foreignisms into Finnish if we consider translation "as a construct of solutions determined by the ideological constraints and conflicts characterizing the target culture" (Robyns 1992: 212)?
Tutkimuskysymykset Jos kääntämistä tarkastellaan tulokulttuurin ideologisten rajoitusten ja ristiriitojen määrittämien ratkaisujen tuloksena (Robyns 1992: 212), voidaan kysyä, mikä on yritysmaailman käännöstekstien rooli vieraskielisten lainojen päätymisessä suomen kieleen?
When the ideology of industrialization changes in the future, will Finnish attitudes toward the other change as well?
Muuttuvatko suomalaisten asenteet toiseuteen teollistumisen ideologian kehittyessä?
Background Contemporary Finnish, spoken and written, reveals loanwords or foreignisms in the form of hybrids: a mixture of Finnish and foreign syllables (alumiinivalua).
Tutkimuksen tausta Nykysuomessa esiintyy lainasanoja vieraista kielistä sekä lainasanojen ja suomenkielisten sanojen yhdistelmiä (esim. alumiinivalu).
However, ideology reveals itself as the most powerful factor affecting language attitudes in a target culture.
Ideologiset taustat jäävät käännöstutkimuksessa usein vaille huomiota, vaikka juuri ne osoittautuvat kaikkein tärkeimmiksi tekijöiksi tulokulttuurin asenteiden muokkaamisessa.
In other words, the method attempts an explanation of a Finnish social phenomenon based on systematic analyses of translated evidence (Lewins 1992: 4) whereby what really matters is the logical sequence that connects the empirical data to the initial research questions raised above and, ultimately to its conclusion (Yin 1984: 29).
Tärkeimpään asemaan nousee se looginen järjestys, jolla empiirinen aineisto liittyy alkuperäisiin tutkimuskysymyksiin ja niiden kautta loppupäätelmiin (Yin 1984: 29).
When Finland's political ideology was intolerant toward foreign influences in the 1850s because Finland was in the process of consolidating her nascent country and language, attitudes toward the importation of loanwords also became intolerant.
1850-luvulla Suomessa vallinnut kansallismielinen ilmapiiri synnytti kielteisen asenteen vieraita vaikutteita kohtaan.
Again, sometimes loanwords are calques, which appear Finnish but are spelled and pronounced in an altogether foreign manner (Protomanageri, Promenadi kampuksella).
Suomen kielessä olevat lainasanat ovat toisinaan sitaattilainoja eli alkuperäisessä vieraskielissä asussaan (esim. pulp, after sales -palvelu) ja joskus taas käännöslainoja (esim. protomanageri, promenadi kampuksella), jotka siis vieraskielisestä alkuperästään huolimatta vaikuttavat kirjoitusasunsa ja ääntämisensä puolesta suomenkielisiltä ilmaisuilta.
It is hoped that this method would be replicated in similar research in the future.
Voiko kyseisiä asenteita tulevaisuudessa mitata tämänkaltaisilla keinoilla?
Presently, when industrialization and globalization became the dominant ideologies, we see a shift in attitudes toward transdiscursive tendencies.
Nykyaikana on havaittavissa selkeä muutos transdiskursiiviseen suuntaan.
This dissertation has three main goals.
Väitöskirjallani on kolme päätavoitetta.
The third goal is to provide recommendations on different aspects of dictionary design.
Kolmantena tavoitteena on antaa suosituksia sanakirjan suunnittelusta.
This dissertation discusses the needs of LSP translators and the role of the dictionary in the process of translation of an LSP text.
Väitöskirjassa käsitellään erikoiskielen kääntäjien tarpeita ja sanakirjan roolia käännösprosessissa.
The study is based on an analysis of dictionaries, dictionary reviews, literature on translation-oriented lexicography, material from several dictionary projects, and the results of questionnaires.
Tutkimus perustuu sanakirjojen ja niiden arvostelujen analyysiin, usean sanakirjaprojektin aineistoon sekä kääntäjäkyselyihin.
The second is to detect, classify, and describe the factors which determine the characteristics of an LSP dictionary for translators and affect the process of its compilation.
Toinen tavoite on löytää ja luokitella ne tekijät, jotka vaikuttavat tällaisen sanakirjan ominaisuuksiin ja laatimisprosessiin.
The factors which determine the characteristics of a dictionary have been divided into those derived from the needs of the intended users and those reflecting the restrictions of the real world (e.g. characteristics of the data carrier and organizational factors) and attitudes (e.g. traditions and scientific paradigms).
Sanakirjaan vaikuttavat tekijät on jaettu varsinaisiin leksikografisiin tekijöihin, jotka perustuvat käyttäjien tarpeisiin, ja ulkoisiin tekijöihin, jotka heijastavat ulkomaailman asettamia rajoituksia.
When designing an LSP dictionary, much depends on the level of knowledge of the intended users about the domain in question as well as their general linguistic competence, LSP competence, and lexicographic competence.
Erikoiskielen sanakirjaa suunniteltaessa on tärkeää ottaa huomioon se, miten hyvä erikoisalan tuntemus käyttäjillä on ja miten hyvin he hallitsevat toisaalta yleiskieltä ja toisaalta kyseisen erikoisalan kieltä.
The first is to revise and enrich the stock of concepts and terms required in the process of designing an LSP dictionary for translators.
Ensimmäinen niistä on tarkastella kääntäjille tarkoitetun erikoisalan sanakirjan suunnittelussa tarvittavaa käsitteistöä ja termistöä ja täydentää sitä.
The designer of a dictionary is recommended to take the intended users' needs as the starting point and aim at finding the best compromise between the conflicting factors.
Sanakirja vastaa käyttäjien tarpeita parhaiten, jos suunnittelu alkaa varsinaisista leksikografisista tekijöistä.
Thorough analysis of the concept of a dictionary helped us to compile a list of designable characteristics of a dictionary.
Väitöskirjassa on ensin käsiteanalyysin avulla määritelty sanakirjan käsite ja laadittu lista niistä sanakirjan piirteistä, jotka sanakirjaa suunniteltaessa on otettava huomioon.
It also emphasizes the importance of planning lexicographic products and activities, and addresses many practical aspects of dictionary design.
Tutkimuksessa korostetaan suunnitteluvaiheen merkitystä sanakirjojen laatimisessa sekä käsitellään yksityiskohtaisesti monia sanakirjan suunnitteluun liittyviä seikkoja sanakirjan lähteiden valinnasta ja termilistan muodostamisesta aina sanakirjan ulkoasuun ja liitteisiin saakka.
These characteristics include target group, function, links to other resources, data carrier, list of lemmata, information about the lemmata, composition of other parts of the dictionary, compression of the data, structure of the data, and access structure.
Ilman sitä ei pysty sanomaan, ovatko erilaiset sanastot, tietosanakirjat, termipankit yms. sanakirjoja ja täten leksikografian tutkimuskohteita.
A cross-linguistic study of lexical iconicity and its manifestation in bird names
Kielten välinen tutkimus leksikaalisesta ikonisuudesta ja sen esiintyminen lintusanastossa
Nine comparisons of onomatopoeic verbs and nouns, with samples varying between six and 141 languages, show that typologically highly different languages use similar means for creating words based on sound imitation.
Väitöskirjassa pohdin syitä tälle ja osoitan 237 kieltä kattavalla ja maantieteellisesti edustavalla kieliaineistolla, että motivoitunut sanasto on tärkeä osa kieltä ja että se pitäisi käsitellä kattavasti kielitieteen perusoppikirjoissa.
Two cross-linguistic comparisons of bird names demonstrate that a vast majority of the Eurasian names of the common cuckoo and the world-wide names of crow and raven of the 141 genera are onomatopoeic.
Tämän lisäksi vertaan Euraasian alueen käen nimiä sekä korpin nimiä maailmanlaajuisesti ja osoitan, että nimet ovat onomatopoeettisia eli ääntä imitoivia ja lisäksi hyvin yhteneväisiä keskenään.
Lexical iconicity is not only about the iconic relationship between form and referents, but also about how certain iconic properties may become conventional, means used to create sound symbolism.
Leksikaalinen ikonisuus, eli motivoituneet ilmaukset voidaan jakaa ääntä imitoiviin ja muita aisteja symbolisesti kuvaileviin.
The conceptual framework of the present study is based on an analysis of types and means of lexical iconicity in the sample languages.
Kielten välinen tutkimus leksikaalisesta ikonisuudesta ja sen esiintyminen lintusanastossa Kielitieteen oppikirjat antavat usein yksipuolisen kuvan sanastosta.
The cognitive difference between imitation and symbolism is essential.
Tutkimukseni aineiston pohjalta tarjoan uudelleenmuotoillun käsitteistön, jossa ero imitoinnin ja symbolisen kuvailun välillä on selvä.
Abstract This dissertation is a cross-linguistic study of lexical iconicity.
Leksikaaliseen ikonisuuteen liittyvä terminologia on pitkään ollut sekavaa.
All the sample languages show some evidence of lexical iconicity, demonstrating that it is a universal feature.
Oppikirjoissa korostetaan kielen sopimuksenvaraisuutta eli sitä, että sanoilla ei ole mitään konkreettista yhteyttä siihen, mitä ne kuvaavat.
As the practical example, I employ the synonymous set of the four most common Finnish verbs denoting THINK, namely ajatella, miettiä, pohtia and harkita ‘think, reflect, ponder, consider’.
Käytännön esimerkkinä tutkin suomen neljää yleisintä ajattelemista tarkoittavaa lähisynonyymistä verbiä eli ajatella, miettiä, pohtia ja harkita.
Univariate, bivariate, and multivariate methods in corpus-based lexicography : A study of synonymy
Yhden, kahden ja monen muuttujan menetelmät korpuslähtöisessä sanastontutkimuksessa
Instead, most contexts exhibit degrees of variation as to their outcomes, resulting in proportionate choices over longer stretches of usage in texts or speech.
Todennäkäisyyspohjaisen käsityksen mukaan useimmissa kielen käyttöyhteyksissä on aivan luonnollista voida käyttää useampaa kuin yhtä vaihtoehtoa, joiden keskinäiset suhteet vaihtelevat ympäristössä olevien tekijöiden yhteisvaikutuksen perusteella ja jotka ovat havaittavissa vain ajan myötä riittävän kattavissa aineistoissa.
In terms of overall performance of the multivariate analysis and modeling, the prediction accuracy seems to reach a ceiling at a Recall rate of roughly two-thirds of the sentences in the research corpus.
Tekemäni tilastollisen monimuuttuja-analyysin perusteella näyttää myös siltä, että nykyisten, kielten yleisten kuvausmallien avulla voidaan selittää korkeintaan vain osa vaihtoehtoisista valinnoista (n. kaksi kolmasosaa neljän vaihtoehdon asetelmasta tutkimusaineistossani), kun tarkastelu rajoitetaan virkkeen sisäiseen, eksplisiittisesti havaittavissa olevaan kielelliseen rakenteeseen.
The multivariate analysis results indicate that the semantic classifications of syntactic argument types are on the average the most distinctive feature category, followed by overall semantic characterizations of the verb chains, and then syntactic argument types alone, with morphological features pertaining to the verb chain and extra-linguistic features relegated to the last position.
Sanomalehtitekstistä ja Internet-uutisryhmäkeskusteluista koostuvan aineistoni perusteella havaitsin, että valitsemani neljä ajatteluverbiä esiintyvät selkeästi eri käyttöyhteyksissä, joiden perusteella voidaan yleistää kullekin verbille niitten ominaisimmat, toisistaan erottavat merkityspiirteet.
The results of the various statistical analyses confirm that a wide range of contextual features across different categories are indeed associated with the use and selection of the selected think lexemes; however, a substantial part of these features are not exemplified in current Finnish lexicographical descriptions.
Valitettavasti vain osa näistä tyypillisistä käyttöyhteyksistä on nähtävissä kyseisten verbien kuvauksissa esimerkkilauseissa nykysuomen merkittävimmissä sanakirjoissa.
As the central multivariate method, I argue for the use of polytomous logistic regression and demonstrate its practical implementation to the studied phenomenon, thus extending the work by Bresnan et al. (2007), who applied simple (binary) logistic regression to a dichotomous structural alternation in English.
Yhden, kahden ja monen muuttujan tilastolliset menetelmät aineistolähtöisessä sanastontutkimuksessa - monta tapaa ajatella, miettiä, pohtia ja harkita Väitöskirjassani esitän kolmiportaisen, eri tilastollisia menetelmiä hyödyntävän tutkimusmallin (yhden, kahden ja monen muuttujan analyysi), jonka avulla voidaan tarkastella kielissä esiintyviä vaihtoehtoisia, samaa merkitseviä rakenteita sekä löytää tekijät jotka selittävät eri vaihtoehtojen valintaa.
The analysis of these results suggests a limit to what can be explained and determined within the immediate sentential context and applying the conventional descriptive and analytical apparatus based on currently available linguistic theories and models.
Näin ollen työssäni seikkaperäisesti esittämäni ja soveltamani menetelmät ovat laajennus ja yleistys verrattuna aiempiin tutkimuksiin, joissa on tarkasteltu vain vaihtoehtoisia rakenne- tai sanapareja.
The results also support Bresnan’s (2007) and others’ (e.g., Bod et al. 2003) probabilistic view of the relationship between linguistic usage and the underlying linguistic system, in which only a minority of linguistic choices are categorical, given the known context – represented as a feature cluster – that can be analytically grasped and identified.
Havaintoni myös tukevat todennäköisyyspohjaista kielikäsitystä deterministisen sijaan, missä jälkimmäisessä mallissa kussakin käyttöyhteydessä pohjimmiltaan oletetaan ideaalissa tilanteessa seuraavan vain yksi, oikea valinta.
As a result, it was found out (as hypothesised) that the vernacular vowel phoneme system has approached that of the standard language but has nonetheless not become similar to it.
Tuloksena on saatu selville (kuten oli oletettavissakin), että murteen vokaalijärjestelmä on lähentynyt kirjakielen vastaavaa järjestelmää, muttei ole kuitenkaan muuttunut sen kanssa samanlaiseksi.
The present dissertation analyses 36 local vernaculars of villages surrounding the northern Russian city of Vologda in relation to the system of the vowels in the stressed syllables and those preceding the stressed syllables by using the available dialectological researches.
Työssä analysoidaan 36:n, pohjoisvenäläisen Vologdan kaupungin ympärillä sijaitsevan paikallismurteen painollisten ja painollista edeltävien tavujen vokaaleja olemassa olevaa murretutkimusta hyödyntäen.
The author has collected dialect data in one of the 36 villages and three villages surrounding it. During the fieldwork, speech of nine elderly persons and ten school children was recorded.
Materiaalin keruussa nauhoitettiin yhdeksän seniorikansalaisen ja kymmenen koululaisen puhetta.
The speech data were then transcribed with coded information on the corresponding etymological vowels, the phonetic position, and the factual pronunciation at each appearance of vowels in the phonetic positions named above.
Tämän jälkeen materiaali kirjoitettiin tekstimuotoon siten, että siinä oli mukana koodattu informaatio kunkin vokaalin historiasta, foneettisesta asemasta suhteessa muihin äänteisiin sekä vokaalin todellinen ääntämys kyseisessä tapauksessa.
The detailed information on the local vernaculars is retrieved from the Dialektologičeskij Atlas Russkogo Jazyka dialect atlas, the data for which were collected, for the most part, in the 1940 s and 1950 s. The theoretical framework of the research consists of a brief cross-section of western sociolinguistic theory related to language change and that of historical linguistics related to the Slavonic vowel development, which includes some new theories concerning the development of the Russian vowel phonemes.
Työn teoreettinen pohjustus muodostuu lyhyestä läntisen, kielenmuutokseen liittyvän sosiolingvistisen teorian esittelystä sekä slaavilaisten kielten vokaalien kehityksen esittelystä, jossa on joitakin uusia teorioita venäjän vokaalien kehityksestä.
The analysis of the speech of the elderly people resulted in that it is quite difficult to define the exact phoneme quantity of this stratum due to the fluctuation and irregularities in the realisation of the old phoneme that has ceased to exist in the newest stratum.
Seniori-ikäisten puheen analysoinnin tuloksena on saatu selville, että murrejärjestelmän vokaalien määrän laskeminen on vaikeaa, koska siinä on niin paljon hajontaa ja epäsäännönmukaisuutta.
The phoneme quantity of the traditional vernacular is by one greater than that of the standard language, whereas the vowel phoneme quantity in the speech of the school children coincides with that in the standard language, although the phonetic realisations differ to some extent.
Perinteisissä murteissa on yksi vokaali enemmän kuin kirjakielisessä järjestelmässä, mutta koululaisten puheessa tästä ylimääräisestä vokaalista on vain joitakin jäänteitä.
The system in question differs from the corresponding standard Russian system by that the palatalisation of the surrounding consonants affects the vowels much more significantly in the vernaculars, whereas the phonetic difference between the stressed and non-stressed vowels is less obvious in them.
Murteiden järjestelmät eroavat venäjän kirjakielen järjestelmistä siten, että vokaaleja ympäröivien konsonanttien liudentuneisuus (muljeeraus) vaikuttaa ko. murteissa vokaalien ääntämykseen kirjakielen järjestelmää voimakkaammin.
The data from both of the dialect strata were then systematised to two corresponding systems that were compared with the information retrievable from the dialect atlas and other dialectological literature on the vowel phoneme system of the traditional local vernacular.
Molemmista murrekerrostumista saadusta aineistosta on rakennettu omat järjestelmänsä, minkä jälkeen niitä on verrattu murreatlaksesta sekä muista murteita käsittelevistä teoksista saatuun vokaalijärjestelmiä koskevaan tietoon.
It was noticed that the effect of the quality of the surrounding consonants on the phonetic realisation of the vowel phonemes has diminished, and the dependence of the phonetic realisation of a vowel phoneme on its place in a word in relation to the word stress has become more and more obvious, which is the state of affairs in the standard language as well.
Työn kuluessa on havaittu, että vokaalia ympäröivien konsonanttien laadun vaikutus vokaaliin on vähentynyt, kun taas sanapainon vaikutus on kasvanut.
The study compares the rates of occurrence of these grammatical structures and investigates their co-occurrence patterns in articles representing four different disciplines (medicine, physics, law, and literary criticism).
Väitöskirjatutkimus vertailee kolmen eri kieliopillisen rakenteen käyttöä englanninkielisissä tieteellisissä tutkimusartikkeleissa, jotka edustavat neljää eri oppialaa: lääketiede, fysiikka, oikeustiede ja kirjallisuudentutkimus.
The present study provides a usage-based account of how three grammatical structures, declarative content clauses, interrogative content clause and as-predicative constructions, are used in academic research articles.
Tutkimus keskittyy kolmentyyppisiin kielioppirakenteisiin: deklaratiiviset that-sivulauseet, epäsuorat kysymyslauseet ja as-predikatiivirakenteet.
The analysis is based on a purpose-built 2-million-word corpus, which has been part-of-speech tagged.
Aineistona toimii em. oppialoja edustava n. 2 miljoonan sanan korpus, joka on koottu nimenomaisesti tätä tutkimusta varten.
The constructions in focus tend to be more frequently used in the soft disciplines, law and literary criticism, where their co-occurrence patterns are also more varied.
Rakenteiden esiintymistaajuus on yleisesti korkeampi oikeustieteen ja kirjallisuudentutkimuksen teksteissä, joissa on enemmän viitteitä toisiin teksteihin.
The analysis demonstrates that the use of these grammatical structures varies between disciplines, and further shows that the differences observed in the corpus data are linked with differences in the nature of knowledge and the patterns of enquiry.
Tutkimus osoittaa, että tarkasteltavien kielioppirakenteiden käytössä on runsaasti variaatiota, joka liittyy eri oppialoille luonteenomaisiin tapoihin tehdä tutkimusta ja raportoida siitä.
Knowledge-building in the soft fields normally requires a careful contextualisation of the arguments, giving rise to statements reporting earlier research employing the constructions in focus.
Sitä vastoin oikeustieteen ja kirjallisuudentutkimuksen artikkelit painottuvat aiemmin esitettyjen väitteiden uudelleenarviointiin, minkä vuoksi tutkittujen rakenteiden yhteydessä käytettävä sanasto on selkeämmin evaluatiivista.
These structures may be used in both knowledge claims and citations, and they often express evaluative meanings.
Nämä rakenteet voivat esiintyä sekä lauseissa, joissa esitetään tutkimukseen perustuvia väitteitä, että lauseissa, joissa viitataan toisten tutkijoiden aiemmin esittämiin väitteisiin.
There is no indirect object, but a clause can have two or even three objects.
Objekteja voi lauseessa olla kaksi tai jopa kolme.
This dissertation provides a synchronic grammatical description of Mauwake, a Papuan (Trans-New Guinea) language of about 2000 speakers on the North Coast of the Madang Province in Papua New Guinea.
Tällä uhanalaisella kielellä on noin 2000 puhujaa Papua-Uuden-Guinean pohjoisrannikolla Madangin maakunnassa.
There are several verbs denoting coming and going, and they may combine with one of three prefixes to indicate bringing and taking.
Tulemista ja menemistä merkitseviä verbejä on useita, ja niistä voi muodostaa erilaisia tuomista ja viemistä merkitseviä verbejä kolmella eri etuliitteellä.
Mauwake has a classic 5-vowel system and 14 consonant phonemes.
Mauwaken äännejärjestelmä on suhteellisen yksinkertainen ja selkeä: siinä on viisi vokaali- ja 14 konsonanttifoneemia, ja vain vähän allofonista vaihtelua.
A nominalised clause with a finite verb functions as a relative clause or a complement clause; one with a nominalised verb has several different functions.
Nominaalilauseita on kahdenlaisia: toista käytetään relatiivi- tai komplementtilauseena, toisella on useita eri funktioita.
For a Papuan language there are relatively few morphophonological alternations.
Myös morfofonologista vaihtelua on vähemmän kuin monissa muissa saman kieliperheen kielissä.
Mauwake is a nominative-accusative type language, and the basic constituent order in a clause is SOV.
Mauwakessa, kuten useimmissa papualaiskielissä, peruslauseen sanajärjestys on verbiloppuinen.