natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The study offers information that can be used when developing welfare service work at child welfare institutions, and brings up the employees' talk in a situation where child protection is said to be in a critical state in our society and in which general societal discussion has focused mainly on the work of social workers.
Tutkielma tarjoaa tietoa lastensuojelulaitoksissa tehtävän hyvinvointityön kehittämiseksi ja tuo esiin lastensuojelulaitoksissa työskentelevien työntekijöiden puheen yhteiskunnallisessa tilanteessa, jossa lastensuojelun on sanottu olevan kriisissä ja jossa lastensuojeluun liittyvää keskustelua on käyty viimeaikoina pitkälti lastensuojelun sosiaalityöntekijöiden tekemään työhön liittyen.
In talk, the use of personality for work purposes was either approved of or settled against.
Puheessa sekä hyväksyttiin henkilökohtaisen käyttö työn kontekstissa että vastustettiin sitä.
For this study, I interviewed six employees working for three different child protective service institutions.
Haastateltavat edustivat kolmea eri lastensuojelulaitosta.
The results also showed that welfare service employees' agency is based on their ability to adjust to the situational and general demands put upon them in their work.
Kokoavasti voidaan todeta, että lastensuojelulaitoksessa työskentelevän hyvinvointityöntekijän toimijuus kiteytyy heidän kykyynsä sopeutua työn vaatimuksiin sekä yleisesti että tilanteisesti.
This parlance was used to defend child welfare service institutions' place in the field of foster care.
Kyseisen puhetavan käytöllä pyrittiin puolustamaan lastensuojelulaitosten tarpeellisuutta lastensuojelun sijaishuollon palvelujärjestelmässä.
According to the results, however, the employees also have power over their own way of being in the context of work.
Kuitenkin myös työntekijällä itsellään oli valtaa sen suhteen, miten hän työssään oli ja toimi.
The typical things, which are common in welfare service work widely, guided the child welfare service employees' agency.
Hyvinvointityölle ominaiset leimallisuudet ohjasivat lastensuojelulaitoksessa työskentelevien hyvinvointityöntekijöiden toimijuutta.
Inside the child welfare institution agency was limited to the wellbeing of children who lived in a child welfare institution, and the day-to-day structure in the institution.
Laitoksen sisällä se rajoittui hoidettavien lasten vointiin ja strukturoidun arjen rakenteisiin.
Also, in talk, the employees' agency was gendered.
Työntekijöiden toimijuus näyttäytyi myös sukupuolittuneena.
It represented talk where the work itself seemed to be organised through – and was dependent on - the welfare service employee.
Sen seurauksena hyvinvointityön lastensuojelulaitoksessa puhuttiin organisoituvan yksilön eli työntekijän varassa ja kautta.
Therefore, it is important that the study of these phenomena is pursued.
Siksi on tärkeää, että tutkimusta näiden ilmiöiden parissa jatketaan.
Introduction Young adulthood is an important stage of life.
Johdanto Nuori aikuisikä on tärkeä elämänvaihe.
They also had the best state of health and well-being.
Heillä oli myös paras terveydentila ja hyvinvointi.
Methods This study is part of the Finnish Educational Transitions Studies (FinEdu) -longitudinal study, using the latest questionnaire material collected in 2013–2014.
Menetelmät Tämä tutkimus oli osa Finnish Educational Transitions Studies (FinEdu) -pitkittäistutkimusta, jossa käytettiin viimeisintä vuosina 2013–2014 kerättyä kyselyaineistoa.
Only students and employees were included in the analyzed data (N=924, women=562, primary students=317, employees=607), their age varying from 24 to 29 years of age.
Analysoitavaan aineistoon jätettiin ainoastaan opiskelijat ja työntekijät (N = 924, naisia = 562, ensisijaisesti opiskelijoita = 317 ja työntekijöitä = 607), ja heidän ikänsä vaihteli 24–29-ikävuoden välillä.
Burnout in leisure-time was connected to a worse state of health and lesser well-being, while engagement linked to better health and higher well-being.
Vapaa-ajan uupumus oli yhteydessä huonompaan terveyteen ja vähäisempään hyvinvointiin, kun taas innokkuus oli yhteydessä parempaan terveyteen ja korkeampaan hyvinvointiin.
Burnout and engagement are linked to many ill- and well-being factors, thus having a great impact on both the individual and the society.
Uupumus ja innokkuus linkittyvät moniin pahoin- ja hyvinvointitekijöihin, joten niillä on suuri merkitys niin yksilölle kuin hänen kauttaan koko yhteiskunnalle.
Results The latent-profile-analysis identified three burnout- and engagement groups in studying and work.
Tulokset Latenttiprofiili analyysi tunnisti kolme uupumus- ja innokkuusryhmää opiskelussa ja työssä.
The disengaged (30%) reminded the burned-out, but did not have as low experience of engagement or as high burnout as the burned-out.
Innottomat (30 %) muistuttivat uupuneita, mutta heillä innokkuuden kokemus ei ollut niin matala tai uupumus niin korkea kuin uupuneilla.
Health development and problems during young adulthood have impact on life later on (Koskinen, Kestilä, Martelin & Aromaa, 2005).
Sen varaan rakentunut terveys ja ongelmat vaikuttavat myöhempään elämään (Koskinen, Kestilä, Martelin & Aromaa, 2005).
The main goal of this study was to identify burnout- and engagement groups using the person-centered approach (Bergman & Anderson, 2010) in studying or working young adults, who could differ in terms of background-, health- and welfare-factors.
Tämän tutkimuksen päätavoitteena oli tunnistaa henkilösuuntautuneen lähestymistavan (Bergman & Andersson, 2010) avulla opiskelevien tai työssä käyvien nuorten aikuisten opiskeluun ja työhön liittyviä uupumus- ja innokkuusryhmiä, joiden vastaajat saattavat poiketa toisistaan myös erilaisten tausta-, terveys- ja hyvinvointitekijöiden suhteen.
The acquired groups along with burnout and engagement in leisure-time were compared to different background-, health- and welfare-factors.
Saatuja ryhmiä sekä vapaa-ajan uupumusta ja innokkuutta vertailtiin erilaisiin tausta-, terveys- ja hyvinvointitekijöihin .
According to the demands-resources -model, in studying and work, burnout leads to ill-being while engagement leads to well-being (Demerouti, Bakker, Nachreiner & Schaufeli, 2001; Salmela-Aro & Upadyaya, 2014a; Schaufeli & Bakker, 2004).
Vaatimus-voimavarat -mallin mukaisesti opiskelussa ja työssä uupumus johtaa pahoinvointiin ja innokkuus hyvinvointiin (Demerouti, Bakker, Nachreiner & Schaufeli, 2001; Salmela-Aro & Upadyaya, 2014a; Schaufeli & Bakker, 2004).
The engaged (56%) experienced engagement and minor burnout in their studies or work.
Innostuneet (56 %) kokivat innokkuutta ja vähäistä uupumusta opiskeluaan tai työtään kohtaan.
According to this study, half of the students experience more engagement than burnout in their studies or work.
Tämän tutkimuksen mukaan puolet opiskelijoista kokee opinnoissaan tai työssään enemmän innokkuutta kuin uupumusta.
Burnout is defined as a studying- or work-related prolonged stress-disorder (Maslach, Schaufeli & Leiter, 2001; Salmela-Aro, 2009), while engagement is a positive, long-term affective-cognitive state (Schaufeli, Salanova, González-Romá & Bakker, 2002).
Uupumus on opiskeluun tai työhön liittyvä pitkittynyt stressioireyhtymä (Maslach, Schaufeli & Leiter, 2001; Salmela-Aro, 2009), kun taas opiskelu- ja työinnokkuus on positiivinen, pitkäkestoinen affektiivis-kognitiivinen tila (Schaufeli, Salanova, González-Romá & Bakker, 2002).
The secondary goal was to explore the structure of burnout and engagement in leisure-time of the same participants and also find out what kind of factors were involved.
Tutkimuksen toinen päätavoite oli selvittää samojen vastaajien uupumuksen ja innokkuuden rakenne vapaa-ajan kontekstissa, sekä minkälaisiin tekijöihin nämä olivat yhteydessä.
Burnout and engagement groups in studying and work were identified through latent profile analysis.
Opiskelun ja työn uupumus- ja innokkuusryhmät tunnistettiin latentin profiilianalyysin avulla.
Alarmingly, the other half experiences more burnout than engagement in their studies or work which is also linked to burnout and engagement experienced in leisure-time.
Huolestuttavaa kuitenkin on, että toinen puolikas kokee opinnoissaan tai työssään enemmän uupumusta kuin innokkuutta, ja tämä on vielä yhteydessä vapaa-aikana koettuun uupumukseen ja innokkuuteen.
Their group also had the worst state of health and well-being.
Heidän ryhmänsä voi myös huonoiten terveyden ja hyvinvoinnin näkökulmasta.
Burnout and engagement of young adults in study, work and leisure
Nuorten aikuisten uupumus ja innokkuus opiskelussa, työssä ja vapaa-aikana
Well- and ill-being during studying and working have been studied from the perspective of burnout and engagement.
Opiskelussa ja työssä ihmisten hyvin- ja pahoinvointia on tutkittu uupumuksen ja innokkuuden näkökulmasta.
The burned-out (14%) experienced burnout in their studies or work and had low engagement.
Uupuneet (14 %) kokivat itsensä opinnoissaan tai työssään uupuneeksi ja heillä innokkuus oli matalaa.
In addition, burnout and engagement in leisure-time was connected to the burnout- and engagement groups in studying and work.
Lisäksi vapaa-ajan uupumus ja innokkuus olivat yhteydessä opiskelun ja työn uupumus- ja innokkuusryhmiin.
The structure of burnout and engagement in leisure-time was studied with explorative factor analysis.
Vapaa-ajan uupumuksen ja innokkuuden rakennetta tarkasteltiin eksploratiivisen faktorianalyysin avulla.
Discussion Young adults experience burnout and engagement in their studies, work and leisure time.
Pohdinta Nuoret aikuiset kokivat uupumusta ja innokkuutta niin opiskelussa, työssä kuin vapaa-aikanakin.
In leisure-time, both burnout- and engagement dimensions were distinguishable through explorative factor analysis.
Vapaa-ajalle oli eroteltavissa eksploratiivisen faktorianalyysin avulla uupumus- ja innokkuusulottuvuus.
The disengaged placed in between the engaged and the burned-out in terms of health and well-being.
Innottomat sijoittuvat terveydessä ja hyvinvoinnissa innokkaiden ja uupuneiden väliin.
Apparently it has not been previously studied, whether it is possible to experience burnout and engagement in leisure-time like it is in studying and working.
Aikaisemmin ei tiettävästi ole tutkittu, sopiiko uupumuksen ja innokkuuden viitekehys myös vapaa-ajan kontekstiin.
In the Spring of 2013 85 people applied for studies.
Keväällä 2013 opiskelemaan haki 85 henkilöä.
This study is a qualitative content analysis.
Analyysimenetelmänä on laadullinen sisällönanalyysi.
Most of the candidates had more than one motive to apply for studies.
Useimmilla hakijoilla oli enemmän kuin yksi motiivi hakea opiskelemaan.
Social influencing can be perceived as intrinsic or extrinsic motive.
Yhteiskunnallinen vaikuttaminen voidaan nähdä joko sisäisenä tai ulkoisena motiivina.
I'm also going to introduce motives for adult education, because most of the candidates have been working for many years after graduating.
Esittelen myös aikuisopiskelun motiiveja, koska valtaosa maisteriohjelmaan hakeneista on työskennellyt valmistumisensa jälkeen useita vuosia.
Master's degree in Early Childhood Education consists of 120 credits and it trains Early Childhood Education specialists and developers.
Varhaiskasvatuksen maisteriohjelma on 120 opintopisteen laajuinen tutkinto, jossa koulutetaan varhaiskasvatuksen erityisasiantuntijoita ja kehittäjiä.
Developing oneself and making research are intrinsic motives.
Itsensä kehittäminen ja tutkimuksen tekeminen olivat sisäisiä motiiveja.
In my research I found out that there are five types of motives for applying for studies: making research, developing oneself, advancing in career, social influencing and postgraduate studies.
Hakijoiden motiiveista voitiin muodostaa viisi eri luokkaa: tutkimuksen tekeminen, itsensä kehittäminen, uralla eteneminen, yhteiskunnallinen vaikuttaminen ja akateemiset jatko-opinnot.
The theory section of my master's thesis consists of motivation theories, from which Self-Determination Theory is the most relevant.
Teoriaosuus koostuu tutkimukseni kannalta tärkeistä motivaatioteorioista, joista Self-Determination Theory, eli itsemääräämisteoria on olennaisin.
Advancing in career and postgraduate studies are extrinsic motives.
Uralla eteneminen ja akateemiset jatko-opinnot olivat ulkoisia motiiveja.
The purpose of these questions is to find out candidates earlier work experience, training, potential challenges in studies, knowledge about the degree and motives for studying.
Kirjeessä tulee vastata viiteen kysymykseen joilla kartoitetaan hakijan aiempaa työkokemusta, koulutusta, mahdollisia haasteita opiskelulle, tietoja koulutuksesta ja motiiveja opiskelulle.
50 candidates mentioned it.
Tämä mainittiin 40 kirjeessä.
By comparing results with motivation theories, I was able to conclude that some of the motives were intrinsic and some were extrinsic.
Niiden avulla pystyin päättelemään, että osa hakijoiden motiiveista oli sisäisiä ja osa ulkoisia motiiveja.
I have also quantified research results in a chart.
Havainnollistin tutkimustuloksiani kvantifioimalla.
To apply for studies candidates have to write a motivation-essay.
Opintoihin haetaan kirjoittamalla motivaatiokirje.
Motives of VAKAMO-candidates : why these candidates apply for studies?
VAKAMO-hakijoiden motiivit : Miksi varhaiskasvatuksen maisteriohjelmaan haetaan?
The purpose of my study is to find out why these candidates want to apply for Master's degree in Early Childhood Education.
Tutkimukseni tavoitteena on selvittää miksi motivaatiokirjeen kirjoittajat haluavat päästä opiskelemaan varhaiskasvatustieteen maisteriksi ja löytyykö hakijoiden motiiveista samankaltaisuuksia.
Second largest group was those who wanted to develop their professional skills, it was mentioned in 40 essays.
Suurimman joukon muodosti ne joilla oli motiivina uralla eteneminen, sen mainitsi motiivikseen hakijoista 50.
Largest group was those who wanted to advance in their career.
Toisen suuren joukon muodostivat ne, joilla motiivina oli itsensä kehittäminen.
My aim is to compare research result with motive theories.
Vertaan tutkimukseni tuloksia teoria-osassa mainittuihin motivaatioteorioihin.
By reading essays carefully, I'll find phrases that answer my research questions.
Etsin motivaatiokirjeistä tutkimuskysymykseeni vastaavat lauseet ja ajatuskokonaisuudet.
55 motivation essays are the research material of my study.
Tutkimukseni aineistona on 55 motivaatiokirjettä keväältä 2013.
Methods: The original sample consisted of North American juvenile delinquents boys aged 14-19 years (k=1354) which was part of large a Pathways to Desistance survey.
Menetelmät: Alkuperäisenä aineistona toimi Yhdysvaltalainen 14 - 19 vuotiaista nuorisorikollisista koostuva aineisto (n=1354), joka oli osa laajaa Pathways to Decistance-tutkimusta.
In previous studies the focus has been mainly on neurobiological etiological factors predicting psychopathic traits.
Aikaisemmassa tutkimuksessa on suurimmaksi osaksi keskitytty etsimään neurobiologisia ja perinnöllisiä etiologisia tekijöitä psykopatiapiirteistön ennustamisessa.
For the discrimination analysis the sample was divided in two based on persons scored low and high in psychopathic traits (low<25, high=>25) for testing the strength of predictive variables emerged with regression analysis to discriminate persons accurately into classes low or high in psychopathy.
Lopuksi aineisto jaoteltiin kahteen luokkaan matalan ja korkean psykopatiapistemäärän perusteella (matala<25, korkea =>25) erotteluanalyysiä varten, jonka avulla analysoitiin multinomiaalisessa regressioanalyysissä esiin nousseiden ennustajien erottelukykyä korkean ja matalan psykopatian luokkiin.
Study goal: The goal of this study was to examine the association between psychopathic traits in juvenile delinquents and developmental factors.
Tavoitteet: Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli löytää yhteyksiä nuorisorikollisten psykopatiapiirteistön ja kehityspsykologisten tekijöiden väliltä.
Associations between mother's hostile parenting style and socioemotional development to psychopathy in juvenile delinquents
Äidin vihamielisen kasvatustyylin ja sosioemotionaalisen kehityksen yhteys psykopatiaan nuorisorikollisilla
Additionally it was examined if socio-emotional development linking to early states of psychological development and affection, and emotional reactivity were linking to psychopathy.
Lisäksi tutkittiin varhaisiin kasvuolosuhteisiin sidoksissa olevan sosio-emotionaalisen kehityksen sekä emotionaalisen reaktiivisuuden ja -säätelyn yhteyttä psykopatiapiirteistöön.
Based on the limited amount of developmental research it was adequate to examine the impact of the affective tone in the parental-child relationship and especially mother's hostile parenting style to psychopathic traits.
Vähäisempään kehityspsykologiseen tutkimukseen perustuen haluttiin tutkia äidin kasvatustyylin ja vanhempi-lapsi-suhteen affektiivisen sävyn vaikutusta psykopatiapiirteistöön.
The hypothesis based on previous studies about associations between emotional reactivity and psychopathy didn't gain any significant relevance based on present study.
Aiempaan tutkimukseen perustuva hypoteesi liittyen matalan emotionaalisen reaktiivisuuden ja -säätelykyvyn yhteydestä psykopatiapiirteistöön ei saanut vahvistusta tässä tutkimuksessa tämän aineiston puitteissa.
Results and conclusions: Results showed that mother's hostile parenting style was significantly associated with psychopathic traits.
Tulokset ja johtopäätökset: Tutkimuksessa löytyi merkitseviä yhteyksiä äidin vihamielisen kasvatustyylin ja psykopatiapiirteistön välillä, sekä sosio-emotionaaliseen kehitykseen liittyvien tekijöiden ja psykopatiapiirteistön välillä.
Findings highlight that the more hostile is the mother-child relationship the higher will psychopathic traits be. Additionally low temperance with problems in impulse control and suppression of aggression predicted prevalence of high psychopathic traits.
Tulosten valossa näyttää siltä, että mitä vihamielisempi suhtautuminen äidillä on lapseen, sitä suuremmalla todennäköisyydellä lapselle tai nuorelle kehittyy psykopatiaan viittavia piirteitä.
Associations between psychopathic traits and other variables were first examined through correlational study and univariate analysis of variance.
Tähän tutkimukseen aineistoksi valikoitui 1123 poikaa ja tutkimuksessa tutkittiin äidin vihamielisen kasvatustyylin, emotionaalisen reaktiivisuuden ja sosio-emotionaalisen kehityksen yhteyttä psykopatiaoireistoon yksisuuntaisten varianssianalyysien ja eteenpäin askeltavan monimuuttujaisen regressioanalyysin avulla.
About 36 % of the participants came through 19 Finnish high schools and about 64 % through five websites aimed at teenagers.
Noin 36 % vastaajista tuli 19 lukiosta eri puolilta Suomea ja noin 64 % viiden, nuorille suunnatun verkkosivuston kautta.
Parental alienation and adolescents' quality of life
Vieraannuttaminen ja nuorten elämänlaatu
Further research is needed to find out the need for the parental alienation screening for example.
Jatkotutkimuksia tarvitaan esimerkiksi vieraannuttamisseulonnan tarpeellisuuden selvittämiseksi.
The questionnaires used in this study were Parental Alienation Behavior Scale (parental alienation), KiddoKINDL-14–17 (quality of life) and Raitasalo's modification of the short form of the BDI (mood).
Tutkimuksessa käytetyt arviointiasteikot olivat Parental Alienation Behavior Scale (vieraannuttaminen), KiddoKINDL-14–17 (elämänlaatu) ja Raitasalo's modification of the short form of the BDI (mieliala).
Although parental alienation has been described already in the 1950's little quantitative research has been done in the field.
Vaikka vieraannuttamista on kuvattu jo 1950-luvulla, siitä on tehty hyvin vähän määrällistä tutkimusta.
The research was carried out as an anonymous web survey, which was completed by 2027 adolescents (mean age 17.7 years, 87.4 % female).
Anonyyminä verkkokyselynä toteutettuun tutkimukseen osallistui 2027 nuorta (keski-ikä 17.7 vuotta, 87.4 % tyttöjä).
It has been found parental alienation occurring typically in divorce conflicts is associated with psychosocial problems and clinical symptoms in adulthood.
Riitaisten avioerojen yhteydessä esiintyvän, lapsuudessa koetun vieraannuttamisen on havaittu liittyvän psykososiaalisiin ongelmiin ja kliinisiin oireisiin aikuisuudessa.
As the studies of parental alienation have focused on the adults until now, it is not known what kind of association there is between parental alienation and adolescents' well-being.
Koska vieraannuttamistutkimus on tähän asti keskittynyt aikuisiin, ei tiedetä, minkälainen yhteys vieraannuttamisella on nuorten hyvinvointiin.
The objective of this quantitative pioneering study aimed at teenagers was to find out about parental alienation's prevalence and association with Finnish adolescents' quality of life as well as with the family background factors.
Tämän määrällisen, nuorille suunnatun pioneeritutkimuksen tarkoituksena oli selvittää vieraannuttamisen yleisyyttä sekä yhteyttä suomalaisten nuorten elämänlaatuun ja perheen taustatekijöihin.
Thus the previously found association between parental alienation and low well-being in appears in to occur already in adolescence.
Aikaisemmin aikuisilta löydetty vieraannuttamisen ja matalamman hyvinvoinnin välinen yhteys näyttäisi siten ilmenevän jo nuoruusiässä.
Parental alienation is known to be manipulation aimed at a child in the family interaction context in order to make the child reject a parent to please the other parent.
Vieraannuttamisen tiedetään olevan lapseen kohdistettua ja perhejärjestelmän vuorovaikutussuhteisiin liittyvää manipulointia, jonka äärimmäisenä seurauksena lapsi kokonaan torjuu vanhemman toisen vanhemman miellyttämiseksi.
As it was hypothesized parental alienation was associated with higher rates of depression, anxiety, the lower quality of life and parents' divorce or separation although it also occurred in families where the parents had not divorced.
Oletusten mukaisesti vieraannuttaminen oli yhteydessä korkeampaan masentuneisuuteen ja ahdistuneisuuteen, huonompaan elämänlaatuun ja vanhempien eroamiseen, tosin sitä esiintyi myös perheissä, joissa vanhemmat eivät olleet eronneet.
The focus of the study was on the association of parental alienation behaviors with an adolescent's quality of life disregarding whether the parents had divorced or the alienating parent succeeded in the alienation of the child or not.
Tutkimuksen keskiössä oli vanhempien vieraannuttamiskäyttäytymisen yhteys nuoren elämänlaatuun riippumatta siitä, olivatko vanhemmat eronneet tai oliko vieraannuttava vanhempi onnistunut tavoitteessaan vieraannuttaa lapsi.Tutkimuksessa tehtiin seuraavat oletukset: Vieraannuttamista on kokenut noin 1–2 % nuorista, ja se on yleisempää perheissä, joissa vanhemmat ovat eronneet.
Parental alienation is more prevalent in divorced families and associated with (1) higher rates of depression and anxiety and the lower quality of life (2) meeting the rejected parent after the divorce (3) the deteriorated relationship with the rejected parent after the divorce.
Vieraannuttaminen on yhteydessä vanhempien eroamiseen, torjutun vanhemman vähempään tapaamiseen eron jälkeen ja vanhempien eron jälkeen huonontuneeseen suhteeseen torjutun vanhemman kanssa.
Self-Repairs of four-year-old boy and language impairment
Nelivuotiaan pojan itsekorjaukset ja kielelliset vaikeudet
Language deficits affect person's possibilities to communicate with speech.
Kielelliset vaikeudet vaikuttavat henkilön mahdollisuuksiin kommunikoida puheella.
Repair organization is used for solving problems in speaking, hearing and understanding in conversation.
Korjausjäsennyksen avulla käsitellään keskustelussa puhumisen, kuulemisen ja ymmärtämisen ongelmia.
The deficits of speech understanding and naming caused self-repairs.
Nimeämisen ja puheen ymmärtämisen vaikeudet aiheuttivat itsekorjausjaksoja.
Methods: The main approach to this study was conversation analytic.
Menetelmät: Tässä tutkimuksessa pääasiallisena tutkimusmenetelmänä käytettiin keskustelunanalyysiä.