natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Association of depressive and anxiety symptoms with interleukine-6 and C-reactive protein : results from the MIDUS cross-sectional study
Masennus- ja ahdistusoireiden yhteydet interleukiini-6:een ja C-reaktiiviseen proteiiniin : MIDUS-poikkileikkaustutkimus
Also, possible interactions between gender and inflammation as well as age and inflammation on depressive and anxiety symptoms are examined.
Lisäksi tarkastellaan, onko tulehduksella ja iällä tai tulehduksella ja sukupuolella yhteisvaikutusta masennus- tai ahdistusoireisiin.
The Mood and Anxiety Symptom Questionnaire (MASQ) was used to measure two anxiety symptom groups: general anxious distress and anxious arousal.
Molempia ahdistusoireryhmiä mitattiin Mood and Anxiety Symptom Questionnaire (MASQ) -kyselyllä, jossa oli kaksi osaa: yleistä ahdistuneisuutta (engl.
General anxious distress was not associated with inflammation.
Yleiset ahdistusoireet eivät olleet yhteydessä kumpaankaan tulehdusmarkkeriin.
The association of anxiety and specific anxiety disorders with inflammation has been studied much less and current results concerning this association are conflicting.
Ahdistuneisuushäiriöiden tai -oireiden yhteyttä tulehdukseen on tutkittu vasta vähän ja tulokset ovat ristiriitaisia.
The aim of the present study was to investigate whether depressive and anxiety symptoms are associated with markers of inflammation, namely C-reactive protein and interleukin-6, at population level.
Tämä tutkimus tarkastelee masennus- ja ahdistusoireiden yhteyttä kahteen tulehduksen biomarkkeriin: C-reaktiiviseen proteiiniin (CRP) ja interleukiini-6:een (IL-6).
Blood CRP and IL-6 concentrations were gathered and analysed.
Koehenkilöiden antamasta verinäytteestä analysoitiin CRP ja IL-6 -pitoisuudet.
These results support the hypothesis that inflammation is only associated with the somatic arousal component of anxiety.
Aiemmat tutkimukset viittaavat siihen, että tulehdus voi olla yhteydessä vain ahdistukseen liittyviin somaattisiin virittymisoireisiin.
Causal relationships between lifestyles, depression, anxious arousal and inflammation remain unclear and require more research.
Kausaalisuhteet näiden tekijöiden välillä jäävät kuitenkin epäselväksi ja vaativat lisätutkimusta.
Nevertheless, it is still unclear how age or gender affect the association or do unhealthy lifestyles mediate the association.
Masennuksen ja tulehduksen yhteydestä on paljon tutkimusnäyttöä, mutta on vielä epäselvää selittävätkö elämäntavat tämän yhteyden ja miten ikä tai sukupuoli vaikuttavat siihen.
Supporting former results the association of anxious arousal with CRP was found only in men.
CRP:llä ja sukupuolella oli yhteisvaikutus ahdistuneeseen virittymiseen: miehillä, joilla oli korkea CRP, oli enemmän ahdistukseen liittyviä virittymisoireita, mikä on havaittu myös aiemmissa tutkimuksissa.
The results were that higher levels of IL-6 and CRP predicted more depressive symptoms as well as symptoms of anxious arousal.
Hypoteesin mukaisesti molemmat tulehdusmarkkerit (IL-6 ja CRP) olivat yhteydessä masennukseen.
The effect of health and lifestyle related variables are adjusted.
Tutkimuksessa tarkastellaan selittyvätkö mainitut yhteydet elämäntapoihin liittyvillä tekijöillä.
Some results suggest that only the somatic component of anxiety, anxious arousal, is associated with inflammation.
Lisäksi tarkastellaan ovatko ahdistusoireet ilman virittymisoireita ja ahdistukseen liittyvät somaattiset virittymisoireet yhteydessä tulehdusmarkkereihin.
This study implies that depressive and some anxiety symptoms are associated with inflammation at population level.
Sen sijaan ahdistuneisuuteen liittyvät virittymisoireet olivat yhteydessä kumpaankin tulehdusmarkkeriin, mikä viittaa aiemman tutkimuksen kanssa siihen, että vain ahdistuksen virittymisoireet ovat yhteydessä tulehdukseen.
The visual appearance of printed fabrics changed considerably in the 1960s.
Painokankaiden visuaalinen ulkoasu muuttui huomattavasti 1960-luvulla.
One aspect of the research will bring is 1950s breakthrough in the Finnish applied art.
Yhden näkökulman tutkimukselle tuo 1950-luvun suomalaisen taideteollisuuden läpimurto.
The purpose of this thesis was to gather information and pictures of the 1960 printed textiles, analyze them, and to build the image of Finnish society and the Finnish position of printed fabrics in the textile industry.
Tutkimuksen tarkoituksena oli kerätä tietoa ja kuvia 1960-painokankaista, analysoida niitä ja rakentaa kuvaa suomalaisesta yhteiskunnasta ja painokankaiden asemasta suomalaisessa tekstiiliteollisuudessa.
Marimekko's breakthrough abroad and the concept of "Finnish design" also connected with printed fabrics influenced the new appreciation of applied art and success of printed fabrics.
Marimekon läpimurto ulkomailla ja Finnish design -käsitteen liittäminen painokankaisiin vaikutti painokankaiden taideteolliseen arvostukseen ja menestykseen.
The characteristic signs of the printed textiles in the 1960s were: bold bright and strong colours, interesting and unconventional colour combinations, motives in huge sizes up to just one motive in one pattern repeat, clean graphic lines and modern topical issues of the time.
1960-luvun teollisille designpainokankaille tunnusomaisimpia merkkejä ovat: rohkeat kirkkaat ja vahvat värit, mielenkiintoiset väriyhdistelmät, kuosin valtava koko ja isot yhden kuviokerran kokoiset mallikerrat, puhtaat graafiset linjat ja aikansa modernit ajankohtaiset aiheet.
Large textile factories did not hire textile artists as their designers until the early 1950s, instead, patterns were ordered from abroad.
Tekstiilitaiteilijoita palkattiin suurien tehtaiden ateljeihin suunnittelijoiksi vasta 1950-luvun alussa, sitä ennen painokangasmalleja tilattiin ulkomailta.
From the large production of printed textiles of the 1960s, I chose for the primary data those 91 designs whose timing and designer were known.
1960-luvun laajasta painokangastuotannosta valitsin analysoitavaksi ne 91 kuosia, joista oli tiedossa ajoitus ja suunnittelija.
In the 1960s, the whole society was in transition and that was reflected in printed fabrics, for example, in space-related motives, youth culture, current cultural phenomena, such as art and music.
1960-luvulla yhteiskunta oli murroksen edessä ja se näkyi painokankaissa muun muassa avaruusaiheina ja sai vaikutteita kulttuurin ajankohtaisista ilmiöistä, kuten musiikista.
From the gravy-coloured athmosprere to the revolution of colours : Printed Finnish design fabrics in the 1960s
Kastiketunnelmasta värien vallankumoukseen : Suomalaiset design-painokankaat 1960-luvulla
Printed fabrics were marketed at the time, "Designtextiles" and were heavily involved in the 1960s in the prevailing "Finnish design" phenomenon.
Painokankaita markkinoitiin tuolloin designpainokankaina ja olivat vahvasti mukana 1960-luvulla vallinneessa Finnish design-ilmiössä.
The aim of this thesis was to examine the 1960s printed fabrics through the change in Finnish society and the textile industry.
Tutkimuksen tavoitteena oli myös tarkastella 1960-luvun painokankaita yhteiskunnan muutoksen ja suomalaisen tekstiiliteollisuuden kautta.
For the image analysis I created categories according to the colour, shape, composition, repeat and its size.
Painokankaita analysoidessa merkittäviä tekijöitä ovat värit, muodot, sommittelu eli painokankaista puhuttaessa raportti ja sen koko.
Effective cooperation between designer education and industry began in the 1960s.
Kankaanpainanta muodostui omaksi oppinaineeksi 1960-luvun alussa, jolloin alkoi myös yhteistyö teollisuuden kanssa.
As the secondary data, I analysed magazines of the 1960s and literature.
Primääriaineistona olivat 1960-luvun painokankaat ja sekundääriaineistona aikalaislehdet ja alan kirjallisuus.
Developments in printing technology and colours affected to the visual look of the printed fabrics.
Siihen vaikutti paitsi painotekniikan ja värien kehitys, myös normeista vapautumista hakeva nuorisokulttuuri.
The most used tactic was enhancement.
Eniten taktiikoista käytettiin vahvistamista.
The tactics were 1) enhancement 2) self-promotion 3) fit-with-organization 4) personal stories and 5) overcoming obstacles.
Näitä olivat 1) vahvistaminen 2) mainostaminen 3) organisaatioon sopivuus 4) henkilökohtaisten tarinoiden kertominen ja 5) haasteista suoriutuminen.
Different emotions were central in orientation.
Orientoitumisessa keskiössä olivat erilaiset tunteet.
Unlike previous research, interviewees did not use self-promotion tactic very much.
Aikaisemmista tutkimuksista poiketen haastateltavat eivät käyttäneet paljon mainostamisen taktiikkaa.
Also, nonverbal communication during assertive tactics is studied.
Lisäksi tarkastellaan nonverbaalista viestintää assertiivisten taktiikoiden aikana.
All the interviewees had participated in a video job interview in 2015.
Haastateltavat olivat olleet videotyöhaastattelussa vuoden 2015 aikana.
Video job interview seems to resemble more of a public speaking than an interview.
Videotyöhaastattelu näyttäisi muistuttavan enemmän esiintymistilannetta kuin haastattelua.
The data consisted of eight (8) semi-structured interviews and observations of interviewees' video data.
Tutkimuksen aineisto koostui kahdeksasta (8) teemahaastattelusta sekä haastateltavien videotyöhaastattelujen havainnoinnista.
According to the results, job applicants' preparation for impression management consisted of message planning and orientation.
Tuloksiksi saatiin, että työnhakijoiden valmistautuminen vaikutelman hallintaan sisälsi viestinnän suunnittelemista ja orientoitumista.
The interviewees maintained eye contact to webcam and smiled a little during assertive tactics.
Haastateltavat suuntasivat katseensa kohti kameraa ja hymyilivät jonkin verran assertiivisten taktiikoiden aikana.
The interviewees used five different assertive tactics during the video job interviews.
Haastateltavat käyttivät videotyöhaastattelun aikana viittä eri assertiivista taktiikkaa.
Video job interview is rather a new phenomenon which has not yet been studied in the field of speech communication, and there is hardly any previous studies.
Videotyöhaastattelu on ajankohtainen ilmiö, jota ei ole juurikaan tutkittu puheviestinnässä.
Further research could be conducted for examining on how culture or gender affects the use of impression management tactics in a video job interview.
Jatkossa voisi tutkia ainakin sitä, miten kulttuuri tai sukupuoli vaikuttaa vaikutelman hallinnan taktiikoiden käyttöön videotyöhaastattelussa.
Job applicants' impression management during a video job interview
Työnhakijoiden vaikutelman hallinta videotyöhaastattelussa
The aim of the thesis is to describe and understand how job applicants try to control their impression management during a video job interview.
Tutkielman tavoitteena oli kuvata ja ymmärtää, miten työnhakijat pyrkivät hallitsemaan antamaansa vaikutelmaa videotyöhaastattelussa.
Another central theme in this thesis is impression management which has been studied in disciplines such as economics and psychology.
Keskeinen teema tutkielmassa on vaikutelman hallinta, johon liittyvä kirjallisuus on keskittynyt pääosin kauppatieteen ja psykologian aloille.
Taking notes and rehearsing were emphasized in message planning.
Viestinnän suunnittelemisessa korostuivat kirjoittaminen ja harjoittelu.
The thesis concentrates on how job applicants prepare for impression management and what kinds of assertive tactics they use during a video job interview.
Videotyöhaastatteluista tutkitaan sitä, miten työnhakijat valmistautuvat vaikutelman hallintaan ja millaisia assertiivisia eli positiiviseen vaikutelmaan pyrkiviä verbaalisia taktiikoita työnhakijat käyttävät videotyöhaastattelun aikana.
Based on this research, impression management is seen as a process which starts already when the job applicant starts to prepare for the video job interview.
Tämän tutkimuksen tulokset erosivat aiemmista tutkimuksista siten, että vaikutelman hallinta nähdään prosessina, joka alkaa jo videotyöhaastatteluun valmistautumisesta.
The first method was used in the analysis of preparation for impression management and the latter in the analysis of assertive tactics.
Aineistoa tutkittiin aineisto- ja teorialähtöisellä analyyseillä, josta ensimmäistä hyödynnettiin valmistautumisen ja jälkimmäistä taktiikoiden tarkastelussa.
Inquiry-based learning in field education
Tutkimuksellinen maastossa oppiminen
Pupils work enthusiastic during field work with others and with teachers.
Oppilaat toimivat innostuneesti yhdessä toistensa ja opettajan kanssa.
This thesis based on open inquiry-based learning 5E- operations model.
Tutkimukseni pohjautuu avoimen tutkimuksellisuuden 5E-toimintamalliin.
Field work and outdoor learning are an essential part of environmental education and inquiry-based learning is just typical for the natural sciences.
Maasto-opetus on hyvin olennainen osa ympäristö- ja luonnontiedon opetusta ja tutkimuksellisuus on juuri luonnontieteiden opetukselle tyypillinen lähestymistapa.
The part of this 5E-models are engage, explore, explain, elaborate and evaluate.
Tässä mallissa tutkimuksellisuus on jaettu motivoitumisen, tutkimisen, selittämisen, soveltamisen ja arvioinnin osuuksiin.
During the field work pupils were guided structured research form.
Maastossa oppilaiden toimintaa ohjasi strukturoitu tutkimuslomake.
The purpose of this research was to describe and understand third grade pupils learn in field education by inquiry-based learning.
Tavoitteenani tässä pro gradu tutkimuksessa oli kuvailla ja tutkia kolmasluokkalaisten tutkimuksellisen oppimisen (inquiry-based learning) toteutumista maasto-opetuksen aikana.
During stimulated recall –interview pupils also assessment their own action and their group action in seashore.
Stimulated recall –haastattelussa nousi oppilaiden puheessa esille myös, motivoituminen, ilmiöiden selittäminen ja arviointi omasta- ja ryhmän toiminnasta.
I was participate in Helsinki university department of teacher education Lumo centre organizer Luma messenger operation.
Osallistuin keväällä 2015 Helsingin yliopiston opettajankoulutuslaitoksen alaisen Lumo-keskuksen järjestämään LumaLähetit toimintaan maasto-opetus ryhmässä ja keräsin aineiston tutkimukseeni tämän toiminnan aikana.
Some day after that field work I did stimulated recall interview.
Tarkastelin oppilaiden toimintaa maastossa videohavainnoinnin keinoin ja havainnointia syvensin stimulated recall -haastattelulla.
The data was analysed using content analysis.
Analysoin aineiston sisällönanalyysilla teemoittelemalla pelkistettyjä lauseita kokoaviksi käsitteiksi.
The research is qualitative by nature and can be characterized as a qualitative design-based research.
Tutkimukseni on laadullinen tapaustutkimus.
There was found all characteristics from 5E- operations model from pupils field work besides assessment.
Maastotoiminnassa oli piirteitä kaikista E-mallin mukaisesta tutkimuksellisen oppimisen jaksoista arviointia lukuun ottamatta.
The main result of the study is that during the field education pupils were motivated and they do research.
Voimakkaimmin tutkimuksellisuus ilmeni maasto-opetuksen aikana oppilaiden runsaana asiasta keskusteluna ja ympäristön havainnointina.
Lumo centre of the University of Helsinki has been supporting inspiring high-quality formal and non-formal education in natural sciences and maths.
Maasto-opetuksessa tutkimuksellisuudessa oli piirteitä sekä avoimesta että suljetusta toimintamallista.
The analysis was carried out using qualitative methods such as critical discourse analysis and power analysis.
Laadullisina menetelminä aineiston analyysiin sovellettiin diskursiivista ja kriittistä analyysitapaa sekä valta-analyysiä.
In this sociological study education is considered as a social and political phenomenon in the framework of social constructionism.
Tutkielmassa kasvatus ymmärretään sosiaalisen konstruktivismin viitekehyksessä sosiologisesta näkökulmasta yhteiskunnallisena ja poliittisena ilmiönä.
Especially parents are being judged by their lack of participation in child-rearing.
Erityisesti vanhempia syyllistetään kasvatustehtävien laiminlyömisestä.
The purpose of this study was to describe, analyze and interpret Teacher Magazine's discourses of family's and school's educational responsibilities.
Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata, analysoida ja tulkita Opettaja-lehden kasvatusvastuuta koskevaa kasvatuspuhetta.
The research material consisted of 30 articles between the years 2013–2015 from Teacher Magazine which is a professional journal for teachers in Finland.
Tutkimusaineisto koostui kolmestakymmenestä Opettaja-lehden kasvatusvastuuta koskevasta kirjoituksesta vuosilta 2013–2015.
The research material was gathered from the archive service of the internet site of the Teacher Magazine.
Aineisto kerättiin Opettaja-lehden internetsivuston arkistosta, jossa lehdet ovat saatavilla näköislehtinä.
These discourses produce conflicting image of the educational role of the parents and the teachers.
Nämä diskurssit tuottavat yhdessä paikoittain ristiriitaista kuvaa kasvatusvastuusta.
Two of these hegemonic discourses are the ones that present teaching as the main responsibility of schools and produce familist interpretations of the question of responsibility.
Nämä hegemoniset diskurssit ovat koulun opetustehtävää painottava diskurssi, familistinen diskurssi sekä jaetun vastuun diskurssi.
Power relationships between parents and schools as constructed in Teacher Magazine's articles concerning family's and school's educational responsibilities
Kasvatusjärjestys Opettaja-lehden kasvatusvastuuta koskevan kirjoittelun tuottamana
In addition, attention was paid to the education politics that can be traced behind these discourses.
Tutkielmassa tarkastellaan myös kasvatuspuheen taustalla vaikuttavia kasvatuspolitiikan muunnoksia.
Discourses that present teaching as the main responsibility of schools, produce familist interpretations of the question of responsibility, object the idea of parents been patronized by the society and emphasize the shared responsibility of all adults and the holistic care of children were found from the research material.
Aineistosta nostettiin esille kasvatusvastuuta koskevia puhetapoja, jotka nimettiin koulun opetustehtävää painottavaksi diskurssiksi, familistiseksi diskurssiksi, holhoamista vastustavaksi diskurssiksi, jaetun vastuun diskurssiksi sekä huolenpito diskurssiksi.
Family's and school's educational responsibilities are being discussed in the public media.
Mediassa kodin ja koulun välisestä kasvatusvastuun jakamisesta käydään jatkuvaa keskustelua.
Based on the power analysis, three hegemonic discourses were identified.
Perheen ja koulun välistä valta-suhdetta tuotetaan valta-analyysin perusteella kolmen valta-aseman saaneen diskurssin voimin.
The politics of a welfare society was traced behind the third hegemonic discourse that emphasizes the shared responsibility of all adults and by doing that produces more equal power relationship between family and school.
Aineistossa eniten esiintynyt jaetun vastuun diskurssi edustaa puolestaan hyvinvointivaltiollista kasvatuspolitiikkaa rakentaen perheen ja koulun valtasuhdetta tasavertaisemmaksi.
Studies show that there is no consensus on what educational role the parents and school teachers should have.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että kasvatusvastuun jakamisesta ei olla päästy yksimielisyyteen.
The results of this study shows the variation of discourses in Teacher Magazine's articles concerning family's and school's educational responsibilities.
Tutkimuksen tuloksena esiteltiin kasvatuspuheen diskursiivista variaatiota.
The bourgeois politics of education were traced behind these two discourses that produce the hierarchical relationship between family and school.
Porvarillista kasvatuspolitiikkaa edustavien koulun opetustehtävää painottavan diskurssin ja familistisen diskurssin tuottama kasvatusjärjestys on hierarkkinen ja koulun valta-asemaa korostava.
This study was conducted as a qualitative research.
Tämä tutkimus on toteutettu kvalitatiivisena tutkimuksena.
The material was analyzed by using material-based analysis.
Aineisto on analysoitu aineistolähtöisen sisällönanalyysin avulla.
The first year of Taikava brought some positive changes when it comes to children's collaboration and inclusion.
Taikava-hankkeen ensimmäisenä vuonna lasten välisessä yhteistoiminnassa ja inkluusiossa tapahtui positiivisia muutoksia.
It was felt that art became part of the everyday life.
Koettiin, että taiteesta tuli osa arkea.
The joy of self-expression and working together can make it matter : Art education as a supporter for co-operation and inclusion of children between the age of 3–5 years
"Se itseilmaisun riemu ja yhdessä tekeminen kantaa" : Taidepedagogiset keinot 3–5-vuotiaiden lasten yhteistoiminnan ja inkluusion edistäjinä
They felt that the presence of an adult, a child-oriented perspective and a positive and supportive atmosphere was important when try to increase children's collaboration.
Aikuisen läsnäolo, lapsilähtöisyys, lasten osallisuuden lisääminen ja positiivisen, kannustavan sekä tasavertaisen ilmapiirin luominen koettiin lasten yksilöllistä huomioimista ja samalla yhteistoimintaa tukevaksi.
Art education was carried out as a planned or spontaneous activity in small-group sessions and the everyday interaction in other situations.
Tutkittavissa lapsiryhmissä taidekasvatusta toteutettiin pääsääntöisesti pienryhmätoimintana suunnitellusti ja spontaanisti tuokioissa ja arjen muissa vuorovaikutustilanteissa.
Children's social skills, team spirit and the sense of belonging among others increased.
Lasten sosiaaliset taidot lisääntyivät, me-henki ja joukkoon kuulumisen tunne kasvoi, inkluusio lasten välillä kehittyi, uusia ystävyyssuhteita syntyi ja kiusaaminen väheni.
In addition, the aim was to find out the interaction situations in which the pedagogy of teaching art is used in kindergarten.
Lisäksi tarkoituksena on ollut selvittää, millaisissa vuorovaikutustilanteissa taidepedagogisia työtapoja käytetään päiväkodissa.
The aim was to observe the interaction between children and adults.
Tutkimuksessa on havainnoitu Vantaalla sijaitsevissa päiväkodeissa lasten ja aikuisten välisiä vuorovaikutustilanteita.
It was also studied what kind of changes about the collaboration of the children appeared when the pedagogy of art was used in kindergarten.
On myös selvitetty, millaisia muutoksia on havaittavissa lasten yhteistoiminnassa, kun käytetään taidepedagogisia työtapoja päiväkodissa.
The purpose of the study is to examine how the pedagogy of teaching art can support the collaboration and inclusion of children between the ages of 3–5 years.
Tämä tutkimus on osa Taikava-hankkeen tutkimusta, ja tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, miten taidepedagogiikka edistää 3–5-vuotiaiden lasten yhteistoimintaa ja inkluusiota ryhmässä, jossa on tehostettua tukea tarvitsevia lapsia.
In addition, four kindergarten teachers and four art pedagogues were interviewed to this study.
Lisäksi on haastateltu kyseisissä lapsiryhmissä työskenteleviä taidepedagogeja ja lastentarhanopettajia.
The material was collected by observing and interviewing.
Tutkimusmenetelmänä on käytetty havainnointia sekä ryhmä- ja yksilöhaastattelua.
It was also examined how the children's interaction can be supported.
On myös haluttu tarkastella sitä, millaiset taidepedagogiset työtavat edistävät lasten yhteistoimintaa.
The aim was to find out how the children are taken into account as individuals.
On tutkittu, millä tavoin lapset huomioidaan yksilöinä ryhmässä taidepedagogiikan avulla.
To analyze the drawings I used drawing analysis.
Piirroksien analysoinnissa käytin piirrosanalyysiä.
The aim of the thesis is to increase understanding of the emotional atmosphere in mathematics lessons.
Tutkielman tavoitteena on lisätä ymmärrystä matematiikan oppituntien tunneilmapiiristä.
Research of emotional atmosphere and aspects affecting it is important, because emotional atmosphere affects students' learning and well-being.
Tunneilmapiirin ja siihen vaikuttavien tekijöiden tutkiminen on tärkeää, sillä tunneilmapiiri vaikuttaa oppimiseen ja oppilaan hyvinvointiin.