natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This indicates that an early delay in both expressive and receptive language development together with familial risk for dyslexia might predict functional reading difficulties in adolescence.
Tulos viittaa siihen, että varhainen tuottavan ja ymmärtävän kielen viive yhdessä suvuittain kulkevan lukivaikeusriskin kanssa voi ennakoida yläkouluiän toiminnallisen lukemisen vaikeuksia.
Delayed early language development with familial risk for dyslexia and their relation to childhood language skills and adolescent reading skills
Viivästyneen varhaisen kielenkehityksen ja suvuittain kulkevan lukivaikeusriskin yhteys kielellisiin taitoihin lapsuusiässä sekä lukutaitoon yläkouluiässä
VKK2-group was weaker than controls in all expressive and receptive language skills throughout the studied age period and partly weaker than VKK1-group.
VKK2-ryhmän tuottavan ja ymmärtävän kielen taidot olivat läpi tutkitun ikävälin molempia verrokkiryhmiä heikommat ja osittain myös VKK1-ryhmää heikommat.
Results and conclusions: VKK1-group had weaker early expressive skills than both control groups.
Tulokset ja johtopäätökset: VKK1-ryhmän varhainen tuottava kieli oli kumpaakin verrokkiryhmää heikompi ja myöhemmät kielelliset taidot olivat yksittäisissä ikäpisteissä ER-ryhmää heikommat.
The purpose of this study was to examine the childhood language skills and adolescent reading skills of Finnish speaking children with delayed early language development and familial risk for dyslexia.
Tässä tutkimuksessa kartoitettiin varhaiselta kielenkehitykseltään viivästyneiden ja suvuittain kulkevan lukivaikeuden riskissä olevien suomenkielisten lasten kielellisiä taitoja lapsuusiässä ja lukutaitoa yläkouluiässä.
Furthermore, this study examined how an early language delay predicts adolescent reading difficulties in children with familial risk for dyslexia.
Lisäksi tarkasteltiin, miten suvuittain kulkevan lukivaikeuden riskissä olevilla lapsilla kielenkehityksen viive ennustaa lukemisen vaikeuksia yläkouluiässä.
Among Finnish speaking people dyslexia typically appears as problems in reading fluency.
Se ilmenee suomenkielisillä usein erityisesti lukemissujuvuuden ongelmina.
In adolescence, VKK1-group was weaker than ER-group in reading fluency.
Yläkouluiässä VKK1-ryhmän lukemisen sujuvuus oli ER-ryhmää heikompi.
Thus, delayed language development does not seem to further increase the risk for adolescent dyslexia in children with familial risk for dyslexia.
Lukivaikeuden esiintyvyys ei kummassakaan VKK-ryhmässä eikä LR-ryhmässä poikennut odotuksesta, joten kielenkehityksen viive ei näytä olevan nuoruusiän lukivaikeuden lisäriski suvuittain kulkevan lukivaikeusriskin päälle.
A person may learn about scripts by personal experience, reading about them, hearing about them and seeing them done.
Skriptejä voidaan oppia kokemuksen kautta, lukemalla ja kuulemalla niistä tai näkemällä niitä.
Script research provides information about memory functions and the representation and the damage of the systems in different diseases affecting the neural systems, such as in Alzheimer's disease (AD).
Skriptien tutkiminen antaa lisätietoa muistitoiminnoista, muistin edustussysteemeistä ja systeemien vaurioitumisesta erilaisissa hermostoon vaikuttavissa sairauksissa, kuten Alzheimerin taudissa (AT).
With increasing theoretical knowledge it is possible to develop differential diagnostic and rehabilitation methods for the patients in clinical work.
Lisääntyneen teoreettisen tiedon myötä aivosairauksista kärsivien henkilöiden erotusdiagnostisia menetelmiä ja kuntoutusta voidaan kehittää kliinisessä työssä.
The normal control subjects were from the pool of participants of the Helsinki Aging Brain Study which started in 1989.
Normaalisti ikääntyneiden henkilöiden (kontrolliryhmä) aineisto kerättiin vuonna 1989 alkaneen Helsinki Aging Brain Study –tutkimuksen yhteydessä.
Statistical methods used were the Kruskal-Wallis one way variance analysis and the Mann-Whitney U –test post hoc –test.
Laadullisen analyysin tulokset esitettiin tilastollisessa muodossa, jonka menetelminä käytettiin Kruskal-Wallisin yksisuuntaista varianssianalyysiä ja Mannin Whitneyn U –testiä nk. post hoc –testinä.
Script Production in Mild and Moderate Alzheimer's Disease
Skriptien tuotto Alzheimerin taudin lievässä ja keskivaikeassa vaiheessa
The material of AD patients was gathered in 1994-1997 at the Department of Neurology (Memory Clinic) of the Helsinki University Central Hospital.
AT:a sairastavien tutkittavien aineisto kerättiin vuosina 1994-1997 Helsingin yliopistollisen keskussairaalan Muistiklinikalla.
Sixty seconds were allotted for each script.
Tehtävän suoritusaika oli 60 sekuntia.
The scripts were scored for the total number of events, the number of event repetitions, the informativeness of the contents and the plausibility and the centrality of the events.
Skripteistä analysoitiin tapahtumien määrää, tapahtumatoistoja, skriptin informatiivisuutta sekä tapahtumien mielekkyyttä ja keskeisyyttä kyseiselle skriptille.
Script contains components which are vertically and horizontally connected to each other.
Tapahtumat sisältävät alatapahtumia, joiden välillä on horisontaalisia ja vertikaalisia yhteyksiä.
Therefore, scripts contain information from episodic and semantic memory.
Siten skripti sisältää tietoainesta sekä episodisesta että semanttisesta muistista.
The results of the study are consistent in many aspects with the literature and the studies of AD suggesting that episodic memory is first impaired in AD, followed by the impairment of semantic memory.
Tutkimuksen tulokset ovat monilta osin yhteneväisiä AT:a koskevan kirjallisuuden ja tutkimuksen kanssa, jonka mukaan muistioireet alkavat AT:ssa episodisen muistin heikkenemisellä ja laajenevat myöhemmin koskemaan myös semanttista muistia.
The purpose of the study is to examine the script production of two different scripts in the mild and moderate stage of AD. Methods.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tutkia AT:n vaikutusta kahden erilaisen skriptin tuottoon taudin lievässä ja keskivaikeassa vaiheessa.
Event schema or a script is a knowledge structure that describes appropriate sequences of events in a particular context.
Tapahtumaskeema eli skripti on tietorakenne, joka sisältää jonkin tyypillisen episodin eli tapahtuman rakenteen.
Depending on the script type, people with AD produced less plausible and central events than the control group.
Skriptityypistä riippuen AT:a sairastavat henkilöt tuottivat tilastollisesti merkitsevästi vähemmän mielekkäitä ja keskeisiä tapahtumia kuin normaalisti ikääntyneet henkilöt.
(The Morning script) representing episodic memory and What happens at a doctor's appointment?
(Aamutoimiskripti) ja Kuinka lääkärissä asioidaan?
The results showed that the number of events for the both script types was statistically significantly lower for the people with AD compared to the control group.
Tutkimuksessa todettiin, että AT:a sairastavat henkilöt tuottivat vertailuryhmää tilastollisesti merkitsevästi vähemmän tapahtumia kumpaankin skriptityyppiin.
In addition, the ratio of informativeness was statistically significantly poorer for the people with AD.
Myös skriptien informatiivisuus heikkeni AT:a sairastavilla henkilöillä.
(The Doctor script) representing semantic memory.
Skripteistä ensimmäinen edusti episodista muistia ja jälkimmäinen semanttista muistia.
The analysis was conducted using discourse analytical approach.
Aineiston analyysissä hyödynnettiin diskurssianalyyttistä lähestymistapaa.
According to the international human rights conventions, human rights education is a human right and states are responsible of its implementation.
Ihmisoikeuskasvatus on kansainvälisten ihmisoikeussopimusten nojalla ihmisoikeus, jonka toteutumisesta valtiot ovat vastuussa.
In Finland, human rights education is included in the national core curriculum.
Suomessa ihmisoikeuskasvatus on säädetty osaksi Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteita.
As motives for their participation in the project, the teachers emphasized the importance of the content and the connection to the core curriculum.
Opettajat korostivat osallistumisen motiiveina kokonaisuuden asiasisällön tärkeyttä ja yhteyttä opetussuunnitelmaan.
Finnish studies and reports on human rights education have shown that human rights education is too much on the responsibility of civil society organisations and individual teachers.
Suomalaista ihmisoikeuskasvatusta käsittelevissä tutkimuksissa ja selvityksissä on todettu, että ihmisoikeuskasvatus on liiaksi kansalaisjärjestöjen ja yksittäisten opettajien vastuulla ja sen toteutuminen riippuu opettajien henkilökohtaisesta sitoutumisesta ja aktiivisuudesta.
Human Rights Education together : Primary School Teachers' Perceptions of Cooperation with Civil Society Organisation
Ihmisoikeuskasvatusta yhteistuumin : Luokanopettajien näkemyksiä yhteistyöstä kansalaisjärjestön kanssa
However, it seems that the teachers had been and still were quite unaware of aims of the project.
Toisaalta välittyi, että kokonaisuuden tavoitteet olivat mukaan lähtiessä olleet ja olivat edelleen opettajille melko tuntemattomia.
The target group of the study were primary school teachers who had participated in "Lapsen oikeuksien kymppi", a human rights education project organised by Plan Finland.
Tutkielman kohderyhmänä olivat Plan Suomen toteuttamaan Lapsen oikeuksien kymppi – kouluvierailukokonaisuuten osallistuneet opettajat.
The research data consists of thematic interviews of five teachers working in the Capital Region of Finland.
Aineisto tuotettiin teemahaastatteluina ja tutkielmaa varten haastateltiin viittä pääkaupunkiseudulla työskentelevää opettajaa.
The data also demonstrated that the teachers' content with the systematical handling of the themes of human rights education.
Haastatteluista välittyi myös tyytyväisyys siihen, että ihmisoikeuskasvatuksen teemoja oli käsitelty systemaattisesti.
The study also scrutinises teachers' motives to cooperation with CSOs.
Tutkielma selvittää myös opettajien motiiveja ryhtyä kansalaisjärjestöyhteistyöhön.
Teachers' experiences of cooperation may influence how they include human rights education in their work.
Lisäksi kokemukset yhteistyöstä voivat vaikuttaa siihen, miten opettajat tulevaisuudessa toteuttavat ihmisoikeuskasvatusta.
Teachers' perceptions are a relevant subject of research because the CSOs can do school visits only if invited by teachers.
Opettajan näkemyksillä on vaikutusta, koska ilman opettajan kutsua järjestöt eivät pääse vierailemaan kouluihin.
The aim of the study is to explore teachers' perceptions of cooperation with civil society organisations (CSO) in human rights education.
Tutkielman tarkoituksena on selvittää opettajien käsityksiä kansalaisjärjestöjen kanssa tehtävästä ihmisoikeuskasvatusyhteistyöstä.
Talk about expertise was often present in the interviews.
Lisäksi esillä oli vahvasti puhe asiantuntijuudesta.
Teacher perceived the school visitors as experts with both cognitive and affective expertise and also reflected on the sufficiency of the professional skills of their own.
Kouluvierailijan vahvuutena opettajat esittivät asiantuntijuuden, johon he yhdistivät sekä tiedollisen että affektiivisen puoleen.
The teachers showed interest in participating in the project or using the materials produced by Plan Finland in the future.
Opettajat toivat esiin suhtautuvansa positiivisesti kokonaisuuden hyödyntämiseen tulevaisuudessa.
The teachers tended to highlight the practical impacts of the project whereas they seemed to avoid speaking about cognitive impacts.
Opettajien puheessa korostuivat kansalaisjärjestöyhteistyön käytännölliset vaikutukset, kuten opettajan työn helpottuminen ja kouluarjen piristäminen kun taas tiedollisista vaikutuksista vaiettiin.
Teachers frequently explained that the hectic daily life in schools hinders the realization of human rights education.
Kouluarjen jatkuvaan kiire näyttäytyi ihmisoikeuskasvatuksen toteutumista rajoittavana tekijänä.
However it seemed that the teachers had not included the human rights education in their teaching during or after the project.
Toisaalta syntyi kuitenkin kuva, että kokonaisuuden teemojen käsittely ei ollut siirtynyt kouluvierailijan pitämiltä tunneilta opettajien omaan opetukseen.
Finnish elementary school has been the solid foundation for Finnish education for decades.
Peruskoulu on jo vuosikymmeniä ollut suomalaisen koulutuksen vankka perusta.
They photographed their own school days for four consecutive days.
He valokuvasivat omia koulupäiviään neljän peräkkäisen koulupäivän aikana.
While the elementary school's name has stayed the same it has still been in a continuous process of change.
Vaikka peruskoulu on nimeltään aina pysynyt samana, on se silti jatkuvassa muutosprosessissa.
The environment and the people living in it are always interacting with each other and together they create a social or relational space.
Ympäristö ja siinä elävät ihmiset ovat aina vuorovaikutuksessa keskenään ja yhdessä ne luovat sosiaalisen eli relationaalisen tilan.
Despite the fact that the school is an important social institution that has been created especially for children and their learning, there have been few studies about school from the children's perspective.
Siitä huolimatta, että koulu on yhteiskunnan merkittävä instituutio, joka on luotu erityisesti lapsia ja heidän oppimistaan ajatellen, on koulua tutkittu hyvin vähän lasten näkökulmasta.
The study involved seven sixth-grade pupils.
Tutkimukseen osallistui seitsemän kuudennen luokan oppilasta.
The most common feelings of pupils during school hours were joy and tiredness.
Oppilaiden yleisimmät tunteet koulupäivien aikana olivat ilo ja väsymys.
Our elementary school is a time-related institution that changes and evolves together with the curriculum, teachers and pupils, and the prevailing culture.
Peruskoulumme on aikasidonnainen instituutio, joka muuttuu ja kehittyy yhdessä opetussuunnitelmien, opettajien ja oppilaiden ja vallitsevan kulttuurin myötä.
The school building and its surroundings are a special social space.
Koulurakennus ja sen ympäristö ovat erityinen sosiaalinen tila.
How do the pupils display physical or social space in their photographs and texts?
Miten oppilaat tuovat fyysistä tai sosiaalista tilaa esille valokuvissaan ja teksteissään?
The study showed that the pupils photographed the school's physical rather than social space.
Tutkimuksen tuloksista selvisi, että oppilaat valokuvasivat enemmän koulun fyysistä kuin sosiaalista tilaa.
What kinds of feelings do the pupils attach to the photographs and texts they produced?
Minkälaisia tunteita oppilaat liittävät tuottamiinsa valokuviin ja teksteihin?
The relation between people and the school makes the building a school and turns the people into teachers and pupils.
Koulun ja ihmisten suhde tekee rakennuksesta koulun ja ihmisistä opettajia ja oppilaita.
The material was analysed with the Collier & Collier visual content analysis.
Aineistoa koostui lopulta 122 valokuvasta ja niihin liitetyistä teksteistä, joita analysoitiin Collier & Collierin visuaalisen aineiston sisällön analyysilla.
After each photograph the pupils filled out a questionnaire in which they reported things regarding the photograph such as who was in charge at the time and how did the pupil feel at the moment.
Aina kuvan ottamisen jälkeen oppilaat täyttivät kyselylomakkeen, jossa he kertoivat kuvaan ja kuvanottohetkeen liittyviä tietoja, kuten sen kuka määräsi kuvanottohetkellä ja mitkä olivat oppilaan päällimmäiset tunteet.
Most pupils took photographs of different teaching aids such as text books on their desks.
Eniten oppilaat kuvasivat erilaisia opetusvälineitä, kuten oppikirjoja pulpeteillaan.
This study aims to find out what is the social space of school like for pupils.
Tässä tutkimuksessa on tarkoitus selvittää, millainen on alakoulun sosiaalinen tila oppilaan näkökulmasta.
The pupils took very few photographs of the teachers.
Opettajia tutkimukseen osallistuneet oppilaat valokuvasivat hyvin vähän.
Social space was displayed in photographs taken during recesses when the pupils were playing with their friends.
Sosiaalista tilaa oppilaat toivat esiin esimerkiksi välituntisin, kun he leikkivät ja pelaavat omien kavereidensa kanssa.
The most common answer to the questionnaire's question about who is in charge was "the teacher" though in many cases said question was left unanswered.
–kohtaan vastattiin joka toisessa tapauksessa, että opettaja määrää, mutta monessa kyselylomakkeessa kohta oli jätetty kokonaan tyhjäksi, joten oppilaat eivät aina kiinnittäneet huomiota opettajien vallankäyttöön.
School as a social space for young people
Alakoulu nuorten sosiaalisena tilana : Tapaustutkimus kuudesluokkalaisten näkökulmasta
Classroom teachers' conceptions and experiences of collaboration with immigrant parents
Alkuopettajien käsitykset ja kokemukset yhteistyöstä maahanmuuttajavanhempien kanssa
Epstein's framework of six types of involvement was used to define the quality of home-school partnership and the school's role in home-school collaboration.
Lisäksi Epsteinin (1995) osallistamistyyppien viitekehyksen avulla määrittelin laadukkaan kumppanuussuhteen sekä koulun roolin kodin ja koulun välisessä yhteistyössä.
The interviews were recorded, transcribed and the results were analysed using phenomenography method.
Analysoin tutkimusta fenomenografisen analyysin avulla.
The results indicate that the teachers see home-school collaboration as a target-oriented partnership based on equality, that relies on interaction with the parents, and that is coordinated by the teacher.
Tutkimustuloksien mukaan luokanopettajat käsittivät kodin ja koulun välisen yhteistyön olevan kumppanuutta, johon kuuluvat tasavertaisuus, tavoitteellisuus ja vuorovaikutus.
Their main expectations towards immigrant parents was support for both the child and the teacher and openness towards Finnish culture, while the main challenges were language barrier, religion, differences in cultural values and fear of Finnish culture.
Haasteellisista yhteistyön kokemuksista opettajat nostivat esille kielimuurin, uskonnon, arvoerot ja maahanmuuttajavanhempien kulttuuripelon.
Eight first and second grade classroom teachers were interviewed based on the hypothesis that the parents and teachers collaborate most closely at that stage of children's education.
Rajasin kohdejoukkoni alkuopetuksessa oleviin luokanopettajiin, koska oletuksena on, että kodin ja koulun välinen yhteistyö toteutuu tiiviimmin alkuopetuksen puolella.
Many researchers suggested that home-school collaboration has a positive impact on immigrant children's integration into new country.
Etenkin maahanmuuttajaoppilaiden kohdalla yhteistyö vaikuttaa myönteisesti kotoutumiseen.
The teachers understood that they educate a child beside parents but emphasized different educational responsibilities of school and parents.
Opettaja kasvattaa oppilasta vanhempien rinnalla, mutta painottivat koulun ja kodin erillistä kasvatusvastuualueita: koti huolehtii lapsen kokonaiskehityksen ja hyvinvoinnin tukemisesta ja koulu pääsääntöisesti sosiaaliympäristöön soveltuvia tietojen ja taitojen opettamisesta.
In this thesis conceptions and experiences of collaboration with immigrant parents were studied from classroom teacher's perspective following the Epstein's theory of educational responsibility.
Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata alkuopetuksessa olevien luokanopettajien käsityksiä ja kokemuksia yhteistyöstä maahanmuuttajavanhempien kanssa.
The teachers engaged in diverse types of home-school collaboration, but there were very few targeted directly at the immigrant parents.
Erityisesti maahanmuuttajaperheille suunnattua yhteistyötoimintaa on vain yhdessä koulussa, jossa järjestettiin oman kielen vanhempainilta koulun suurimmalle etniselle vähemmistöryhmälle.
They had worked 4-14 years in the organisation.
Kasvattajat olivat toimineet 4-14 vuotta järjestön palveluksessa.
The data was analysed with qualitative content-analysis.
Saatu aineisto analysoitiin kvalitatiivisesti sisällönanalyysilla.
The study material was collected by theme interviews in November 2014 by interviewing six Iceheart's educator-trainer.
Tutkielman aineisto on kerätty teemahaastatteluilla marraskuussa 2014 haastattelemalla kuutta Iceheartsin kasvattaja-valmentajaa.
Educators work mainly in the school district, both physically and mentally.
Kasvattajat työskentelevät pääosin koulun alueella sekä fyysisesti että psyykkisesti.
These savings have adversely affected particularly the disadvantaged people, and part of the risk of social exclusion has increased.
Heikennykset ovat vaikuttaneet kielteisesti erityisesti heikompiosaiseen kansanosaan ja syrjäytymisriski on kasvanut.
Due to savings the traditional services provided by the welfare state have been weakened.
Säästöjen seurauksena hyvinvointivaltiossa tapahtuneet muutokset ovat heikentäneet perinteisiä valtion tarjoamia palveluita.
The third sector or non-governmental organisations, in this study Icehearts, will work to prevent exclusion starting from the pre-school stage.
Kolmas sektori eli kansalaisjärjestöt, tässä tutkimuksessa Icehearts pyrkii toiminnallaan ehkäisemään syrjäytymistä esikouluvaiheesta lähtien.
Organisation's educator-coaches coach teams, with the principle that everybody can play.
Järjestön kasvattaja-valmentajat luotsaavat joukkueita, joissa periaatteena on, että kaikki pelaa.
Agency as part of the professional identity emerged as an opportunity to work with their own personality and their own way.
Toimijuus osana ammatti-identiteettiä ilmeni mahdollisuutena tehdä työtä omalla persoonalla ja omalla tavalla.
Educators' work-identity or inter professional collaboration has not been studied before, similar studies has been done among social- and care work professionals.
Kasvattajien ammatti-identiteettiä ja moniammatillista yhteistyötä ei ole aiemmin tutkittu, vastaavia tutkimuksia on tehty muista mm sosiaali- ja hoiva-alan ammatin edustajista.
Educators work at boys' school; organise afternoon activities, exercises in chosen sport, they are part of the multi-professional network in formal discussions and meetings including social, psychiatric, outpatient clinic and student welfare.
Heidän työtapansa on olla mukana koulutyössä, järjestää iltapäivätoimintaa, harjoitukset valitun urheilulajin puitteissa, osallistua verkostopalavereihin mm sosiaalitoimen, psykiatrisen, poliklinikan ja oppilashuoltoryhmän osana.
The theoretical background in this study is constructed from the concepts of change in welfare state, non governmental organisations, inter professional collaboration and identity.
Tukimuksen teoreettinen viitekehys rakentuu hyvinvointivaltion muutoksen, kansalaisjärjestön, moniammatillisen yhteistyön ja identiteetin käsitteiden kautta.
The underlying factors behind professional identity were the personal characteristics, Icehearts as organisation and other educators' support, personal values and the desire to help.
Ammatti-identiteetin taustalla olevissa tekijöissä kasvattajien puheessa nousi esiin henkilökohtaiset ominaisuudet, järjestön ja muiden kasvattajien tuki, arvot ja halu auttaa ja tehdä hyvää.
There are no detailed instructions or only one right way to work as an educator and this was seen as an opportunity.
Tarkkoja ohjeita ja yhtä oikeaa tapaa toimia kasvattajana ei ole.
Experiences of working as a member of the interprofessional group differed depending from the context.
Moniammatillisen työryhmän jäsenenä työskentelemisen kokemukset vaihtelivat yhteistyökumppanista toiseen.
Educator's professional identity in a non-governmental organisation called Icehearts
Jääsydänten kasvattajan ammatti-identiteetti Icehearts kansalaisjärjestössä : Kasvattaja - sehä on makee
How educator-coaches' work-identity is constructed in their talk.
Tutkimuskysymykset ovat miten kasvattaja-valmentajan ammatti-identiteetti rakentuu heidän puheessa?
Educators work as part of the inter professional collaboration, which is in boys and their families' life.
Kasvattajat toimivat osana moniammatillista yhteistyöverkostoa poikien ja perheiden elämässä.
It would be interesting and meaningful to study the effect of the organisation and educators from state point of view, what is the organisation's role in preventing exclusion.
Merkittävää olisi tutkia järjestön kasvattajien työtä yhteiskunnallisesta näkökulmasta.