natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The questionnaire survey was carried out among employees from abroad on the payroll or on a grant (n=236) at the University of Helsinki in spring 2010.
Kyselytutkimus tehtiin Helsingin yliopistossa työskenteleville tai apurahalla oleville ulkomaalaisille (n=236) keväällä 2010.
International academic employees' access to the work environment of the University of Helsinki : Perceived obstacles and possibilities from language perspective
Kansainvälisten akateemisten työntekijöiden pääsy Helsingin yliopiston työympäristöön : Koetut esteet ja mahdollisuudet kielen näkökulmasta
The study subject was approached from the theoretical point view of second language acquisition, international communication competence, and concept of stranger.
Teoreettiset käsitteet olivat toisen kielen oppiminen, kansainvälinen viestintäosaaminen ja muukalaisuuden käsite.
The transformations encountered by the higher education systems, like the University of Helsinki, have changed the face of the academic profession.
Muutokset korkeakoulujärjestelmissä, kuten Helsingin yliopistossa, ovat muuttaneet korkeakouluissa työskentelevien työtä.
The language policy in a multilingual work environment works in an excluding manner by blocking access of certain employees without sufficient Finnish skill.
Kielipolitiikka monikielellisessä työympäristössä jättää ulkopuolelleen ja estää työntekijöiden, joiden suomenkielen osaaminen ei ole riittävää, pääsyn työyhteisöön.
The research questions address more closely on what are the perceptions of the foreign academic professionals on their current level of language skill as well as learning and using language, what conditions related to language limit the access and possibilities to the commitment in the work environment of the University of Helsinki, and what are the perceived needs and development suggestions related to language that would improve the commitment to the work environment of the University of Helsinki.
Tutkimusaihetta lähestyttiin seuraavien tutkimuskysymysten kautta: miten ulkomaalaiset korkeakoulutetut ammattilaiset kokevat nykyisen kielitaitonsa, sen oppimisen ja käytön, mitkä kieleen liittyvät tekijät rajoittavat Helsingin yliopiston työympäristöön pääsyä ja mahdollisuuksia sitoutua siihen ja mitkä ovat kieleen liittyvät koetut tarpeet ja kehittämiskohteet, jotka parantaisivat sitoutumista Helsingin yliopiston työympäristöön.
The most used language at work was English and change using Finnish came around after ten years in Finland.
Suomenkielen käytössä työkielenä näytti tapahtuvan muutos noin kymmenen Suomessa vietetyn vuoden jälkeen.
For accessing the work environment, Finnish language barrier, difficulties in finding ways to participate in decision making and social sphere, and difficulties in understanding one's rights and obligations in the working environment were evident among the international academics working at the University of Helsinki.
Suomenkielen aiheuttama kielimuuri, vaikeudet löytää keinoja osallistua päätöksentekoon ja sosiaalisiin piireihin sekä vaikeus ymmärtää omia työympäristöön liittyviä oikeuksia ja vastuita vaikuttivat selvästi Helsingin yliopistossa työskentelevien kansainvälisten akateemisten työntekijöihin työympäristöön pääsyyn.
The data for the study came from the research subproject "Foreign professional's access to Finnish labour market" in the project "Opening up pathways for competence and employment for immigrants" by the University of Jyväskylä and the University of Helsinki.
Tutkimustieto kerättiin Ulkomaalaisten ammattilaisten pääsy Suomen työmarkkinoille -alaprojektissa, joka oli osa Jyväskylän ja Helsingin yliopistojen projektia "Maahanmuuttajien osaamis- ja työllistymisväylien avautuminen".
The study presents international academics working in the University of Helsinki and their access to the work environment language-wise.
Tutkimus kuvaa Helsingin yliopistossa työskenteleviä kansainvälisiä akateemisia työntekijöitä ja heidän pääsyään työympäristöön kielen näkökulmasta.
The improvements on how international academics perceive working environment would language-wise require systematic changes in the University of Helsinki that go beyond surface level actions that have taken place, despite of the existing discussion on internationalization of higher education, strategic plans, and policies.
Huolimatta korkeakoulujärjestelmän kansainvälistymiseen liittyvästä keskustelusta, strategisista suunnitelmista ja politiikoista ja sen perusteella, kuinka kansainväliset akateemiset työntekijät kokevat työympäristönsä kielellisesti, Helsingin yliopiston tulisi tehdä järjestelemällisiä muutoksia, jotka ulottuvat syvemmälle kuin jo tehdyt toimenpiteet.
Neutral news or strong opinions?
Neutraalia uutisointia vai kantaaottavaa kirjoittelua?
Research literature considers that media has power to control discussions in the society: it defines which topics are important and what should be thought about them.
Medialla katsotaan olevan valtaa ohjata yhteiskunnallista keskustelua: se määrää mistä aiheista puhutaan ja mitä niistä tulisi ajatella.
There were four discourses in this material: segregation discourse, trust discourse, parenthood discourse and realism discourse.
Paikansin aineistosta neljä eri diskurssia: eriytymisdiskurssin, luottamusdiskurssin, vanhemmuusdiskurssin sekä realismidiskurssin.
Segragation discourse and parenthood discourse were in hegemonical position, whereas realism discourse in marginal.
Eriytymisdiskurssi sekä vanhemmuusdiskurssi olivat hegemonisessa asemassa, kun taas realismidiskurssi jäi marginaaliin.
I used rhetorical discourse analysis as a method.
Analysoin aineiston retorisella diskurssianalyysilla.
The aim of this study is to examine what kind of discourses can be found in Helsingin Sanomat during 2011–2015 and discover if some of the discourses are hegemonical.
Tämän tutkielman tarkoituksena onkin selvittää, millaisia diskursseja Suomen laajalevikkisimmässä sanomalehdessä aiheesta esiintyy vuosina 2011–2015 ja onko jokin näistä hegemonisessa asemassa.
In addition to that parents' growing interest in their children's education were essential part of school choice phenomenon.
Vanhempien kasvanut kiinnostus lastensa koulutukseen liitettiin kouluvalintailmiöön keskeisesti.
: The school choice discourses of Helsingin Sanomat in early 2010s
: Helsingin Sanomien kouluvalintadiskurssit 2010-luvun alkupuolella
In 2010s Finnish media has also started to publish more articles about school choice from this point of view.
2010-luvulla myös media on tarttunut yhä enemmän aiheeseen tästä näkökulmasta.
First three of the discourses were more critical towards school choice than realism discourse.
Diskursseista kolme ensimmäistä kuvaavat kouluvalintaa realismidiskurssia kriittisemmin.
Discourse analysis is based on the idea of language as social actions that reconstructs reality.
Käyttämäni analyysimenetelmän taustalla on ajatus kielestä sosiaalisena toimintana, joka rakentaa sosiaalista todellisuutta ja vaikuttaa näin siihen, millaiseksi ilmiöksi kouluvalinta rakentuu.
The research material consisted of 52 articles about school choice.
Tutkimusaineisto koostui 52 kouluvalintaa käsittelevästä kirjoituksesta, jotka ovat peräisin Helsingin Sanomien internet-arkistosta.
In this study I examine the discussion of school choice in Helsingin Sanomat in early 2010s.
Tarkastelen pro gradu -tutkielmassani Helsingin Sanomissa käytyä keskustelua kouluvalinnasta 2010-luvun alkupuolella.
Trust discourse represented trust to the Finnish comprehensive school system and parenthood discourse described parental actions.
Luottamusdiskurssi taas ilmensi luottamusta suomalaiseen peruskouluun ja vanhemmuusdiskurssissa puolestaan lähestyttiin aihetta vanhempien toiminnan näkökulmasta.
In the earlier studies school choice has been linked to educational inequality.
Eriytymisdiskurssissa kouluvalinta kytkettiin koulujen eriytymiseen.
It causes segregation of schools when taking into account students' socio-economical backgrounds, learning results and school's reputations.
Kouluvalinta on suomalaiseen peruskoulujärjestelmään 1990-luvulla vakiintunut toimintapolitiikka, joka aikaisemmissa tutkimuksissa liitetään monin paikoin koulujen eriytymiseen oppilaiden sosioekonomisen taustan, koulujen oppimistulosten sekä maineiden suhteen.
It doesn't believe in denying school choice as a solution to segregation.
Realismidiskurssissa kouluvalinnan kieltämisen ei nähty vaikuttavan koulujen eriytymiseen, minkä vuoksi kieltäminen ei ratkaisisi eriytymisongelmaa.
The study concludes that the Finnish comprehensive school system has strong position in Finnish society and that there were concerns about growing segragation.
Diskurssien perusteella suomalainen peruskoulu näyttäytyi aineistossa asemaltaan kyseenalaistamattomalta ja sen eriytymisestä oltiin huolissaan.
Adults who suffer from various chronic diseases (n = 1486, 59.4 % women, mean age = 60.6 year) were selected for the sample.
Otokseksi valikoitiin eri kroonisista sairauksista kärsiviä aikuisikäisiä henkilöitä (n = 1486, 59.4 % naisia, keski-ikä = 60.6 vuotta).
In the typological approach of personality, personality is studied by forming personality types which take into account a number of personality traits at the same time.
Persoonallisuuden typologisessa lähestymistavassa lähestytään persoonallisuutta muodostamalla persoonallisuustyyppejä, joissa huomioidaan useita persoonallisuuspiirteitä samanaikaisesti.
Results and conclusions: Based on the results of latent profile analysis resilient, overcontrolled and undercontrolled personality types were found.
Tulokset ja johtopäätökset: Latentin profiilianalyysin tulosten perusteella aineistosta muodostettiin resilientti, ylikontrolloiva ja alikontrolloiva persoonallisuustyyppi.
Life satisfaction was assessed with indicators of satisfaction in different aspects of life.
Elämäntyytyväisyyttä arvioitiin eri elämäntyytyväisyyden osa-alueita mittaavilla kysymyksillä.
Personality traits were measured using the likert-scaled items which describe big five personality traits.
Persoonallisuuspiirteitä arvioitiin viittä suurta persoonallisuuspiirrettä kuvaavien likert-asteikollisten adjektiivien avulla.
The associations of personality types, coping strategies and life satisfaction were studied by using structural equation modeling.
Persoonallisuustyyppien, selviytymiskeinojen ja elämäntyytyväisyyden kokemuksen yhteyksiä tutkittiin rakenneyhtälömallilla.
Coping strategies were assessed using likert-scaled statements based mostly on the COPE Inventory measure.
Selviytymiskeinoja arvioitiin likert-asteikollisilla väittämillä, joista suurin osa oli osa COPE Inventory -mittaria.
The results provide support for the role of personality factors in life satisfaction of people with chronic disease.
Tulokset antavat tukea persoonallisuustekijöiden merkityksestä kroonisesti sairaiden elämäntyytyväisyyden kokemukselle.
Based on previous research, the context of life situation influences the relationship between personality and coping.
Aiempien tutkimusten perusteella erityisesti persoonallisuuden ja selviytymiskeinojen väliseen yhteyteen vaikuttaa elämäntilanne, jossa niitä tarkastellaan.
Association of personality with life satisfaction in people with chronic disease : coping as a mediator
Persoonallisuuden yhteys elämäntyytyväisyyteen kroonisesti sairailla : selviytymiskeinojen välittävä vaikutus
Goals: There is much variation between individuals in adjusting to chronic diseases.
Tavoitteet: Kroonisiin sairauksiin sopeutumisessa yksilöiden välinen vaihtelu on pikemminkin sääntö kuin poikkeus.
Possible explanation models are discussed for the results and the role of the results is assessed from the perspective of the chronically ill people's quality of life.
Pohdinnassa esitetään havaittujen tulosten mahdollisia selitysmalleja, arvioidaan tulosten merkitystä kroonisesti sairaiden elämänlaadun näkökulmasta ja tuodaan esille tulosten yleistettävyyteen ja luotettavuuteen liittyviä rajoituksia.
Coping by engagement and focusing on and venting of emotions partially mediated associations between personality types and life satisfaction.
Selviytymiskeinoista lähestymiseen suuntautuneiden keinojen ja tunteiden purkamisen käyttö välittivät osittain personallisuustyyppien ja elämäntyytyväisyyden välistä yhteyttä.
Latent profile analysis was used to investigate the structure of personality types and multinomial regression analysis was used to study associations between personality types and age, sex and whether one has chronic disease or not.
Persoonallisuustyypit muodostettiin latentin profiilianalyysin avulla, ja iän, sukupuolen ja sairastumisen yhteyksiä persoonallisuustyyppeihin tarkasteltiin multinomiaalisella regressioanalyysilla.
The primary objective of this study was to deepen knowledge about the importance of personality and coping in the well-being of people with chronic disease.
Tutkimuksen ensisijaisena tavoitteena oli syventää tietoa persoonallisuuden ja selviytymiskeinojen mahdollisista yhteisistä vaikutusmekanismeista kroonisesti sairaiden henkilöiden hyvinvoinnissa.
This study examined the direct and the indirect associations between personality, coping and life satisfaction in people with chronic diseases by using the typological approach to study personality.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin persoonallisuuden typologisen lähestymistavan avulla persoonallisuuden, selviytymiskeinojen ja elämäntyytyväisyyden kokemuksen välisiä suoria ja epäsuoria yhteyksiä kroonisesti sairaiden otoksessa.
In addition, the main objective was to examine the suitability of the personality's typological approach in a sample of chronically ill. Methods: The study sample was a part of the Midlife Development in the United States follow-up study material.
Menetelmät: Tutkimuksen aineisto oli osa amerikkalaisesta "Midlife Development in the United States" – seurantatutkimuksesta.
The resilient personality type predicted higher life satisfaction compared to overcontrolled and undercontrolled personality types.
Verrattuna muihin persoonallisuustyyppeihin resilientti persoonallisuustyyppi ennusti korkeampaa elämäntyytyväisyyden kokemusta.
Both direct and indirect associations were detected between personality types, coping and life satisfaction.
Persoonallisuustyyppien ja selviytymiskeinojen kohdalla havaittiin sekä suoria että epäsuoria yhteyksiä kroonisesti sairaiden elämäntyytyväisyyteen.
For the educational field the linkage is rather new and additional research was needed.
Linkitys koulutussektoriin on vielä tuore ja lisätarkastelu tarpeen.
Learning is a continuous activity and cannot be bound to certain structures and contexts only.
Oppimista ei voi sitoa yksinomaan tiettyihin rakenteisiin ja konteksteihin kuuluvaksi, vaan se on jatkuva toiminto.
Positive deviance in the framework of radical educational theories : New approach answering the current demands set on the education sector?
Positiivinen poikkeavuus radikaalien oppimisteorioiden kentässä : Uudenlainen lähestymistapa koulutussektorille asetettuihin nykyvaatimuksiin vastaamassa?
The results of the case study, however, showed a possibility for the applicability of the approach, as long as the context factors are properly taken into account.
Ko. projektiesimerkissä saadut tulokset kuitenkin osoittivat positiivisen mahdollisuuden olemassaolon lähestymistavan hyödyntämisessä, kun kontekstitekijät on otettu asianmukaisesti huomioon.
In this study the review of the case study did not give a full picture on the applicability of positive deviance to the educational field.
Tapausesimerkin tarkastelu ei antanut täyttä kuvaa positiivisen poikkeavuuden sovellettavuudesta koulutussektorilla.
The following seven factors were used as the basis for the framework: activating effect, departure from norms of a referent group, intentionality of behavior, voluntary characteristics of action, individual activity, community activity, and aim to make a positive impact in the society.
Vertailussa käytetyn tarkastelumatriisin pohjana toimivat seitsemän positiivisen poikkeavuuden käsitteellisen määrittelyn kautta valikoitunutta vertailutekijää: aktivointi, normeista poikkeaminen, tahallisuus, vapaaehtoisuus, yksilönäkökulma, yhteisönäkökulma sekä positiivisen vaikutuksen tähtäin.
In addition to similarities clear differences were expected to be found between the theories chosen to the comparison.
Vertailuun valikoituneiden teorioiden välillä oletettiin löydettävän yhtäläisyyksien ohella selviä eroja.
By reviewing a case example this study aimed to define whether positive deviance can be seen as a new type of approach, answering the current demands set on the education sector.
Soveltavan esimerkin kautta etsitään näkemystä siihen, onko positiivinen poikkeavuus nähtävissä uudenlaisena lähestymistapana koulutussektorille asetettuihin nykyvaatimuksiin vastaamassa.
This study wanted to bring knowledge for to support the design of education and teaching processes.
Tarkoituksena oli tuoda lisänäkemystä koulutuksen ja opetuksen suunnittelua varten.
The concept of positive deviance was first defined based on earlier studies focusing on its theoretical background.
Positiivisen poikkeavuuden käsite määriteltiin aluksi aiempaan lähtökohtaa käsittelevään teoriamateriaaliin perustuen.
The study was based on written materials and combined phenomenological basis with classifying text analysis.
Työssä kirjallisiin materiaaleihin perustuva lähestymistavan tarkastelu yhdisti ilmiötä selittävää ja jäsentelevää fenomenologista lähtökohtaa sekä teoriasidonnaista sisällönanalyysia.
After concept definition the study compared the positive deviance approach with theories of anarchist pedagogy, pedagogy of the oppressed, swarm intelligence and expansive learning.
Vertailuteorioina toimivat parviäly, ekspansiivinen oppiminen, sorrettujen pedagogiikka ja anarkistinen pedagogiikka.
Positive deviance as an approach has been involved in larger amount in the development of workplace and organization development.
Enenevässä määrin lähestymistapa on ollut mukana esimerkiksi työyhteisöjen ja organisaatioiden kehittämisessä.
The study showed that positive deviance is not identical with the studied radical theories.
Tarkastelu osoitti, että positiivinen poikkeavuus ei ole identtinen muiden tarkastelussa olevien radikaalien teorioiden kanssa vaan on nähtävissä omaksi lähestymistavakseen.
This study does not focus on education as a whole but more specifically the learning process.
Työn fokuksessa oli koulutuksen sijaan oppimisprosessi sen aktiivisen toimintaluonteen johdosta.
It reviews the impact of education and problem solving through individual activity.
Positiivinen poikkeavuus käyttäytymistieteellisenä teoreettisena lähtökohtana tarkastelee koulutuksen ja ongelmanratkaisun vaikuttavuutta yksilön toiminnan ja aktiivisuuden kautta.
The study aimed to place positive deviance to the framework of the radical educational theories.
Työssä selvitetään, miten positiivinen poikkeavuus sijoittuu radikaalien oppimisteorioiden kentälle.
In order to define the applicability of positive deviance to the education sector, the functionality of the approach was described through a case study executed in Argentina in early 2000s.
Lisäksi Argentiinassa 2000-luvun alussa toteutetun tapausesimerkin kautta työ tarkasteli positiivisen poikkeavuuden lähestymistavan käytännön soveltuvuutta koulutussektorilla.
Positive deviance is a theoretical behavioural approach.
Hypoteesina työssä oli, että positiivinen poikkeavuus on määriteltävissä omaksi oppimisteoreettiseksi lähestymistavakseen.
The terminology differed somewhat between the chosen theoretical approaches.
Jonkin verran eroja teorioiden välillä oli käytettävässä terminologiassa, mutta tämä ei vaikuttanut kokonaistulkintaan.
I have also deliberated upon the change in gallery education during the last decades.
Olen pohtinut myös, millainen muutos taidemuseopedagogisessa toiminnassa on tapahtunut viime vuosikymmeninä.
My primary aim has been to analyse what kind of concepts, goals and values gallery education is founded on.
Keskeisenä tavoitteenani on ollut jäsentää, millaisten käsitteiden, päämäärien ja arvolähtökohtien pohjalle taidemuseopedagogiikka toimintana rakentuu.
On this discursive field gallery education is approached from four points of view – as an experience, as service, as learning, and as an opener of new horizons.
Diskursiivisella kentällä taidemuseopedagogista toimintaa lähestytään neljällä tavalla: elämyksenä, palveluna, oppimisena ja uusia näkökulmia avaavana toimintana.
On the other hand, the stress on experience shifts activity to more individualistic ways of thinking and sometimes further away from cultural and educational goals.
Toisaalta kuitenkin yksilön kokemuksen korostaminen vie toimintaa individualistisempaan suuntaan ja siten kauemmas aiemmin nimetyistä yhteisöllisistä, sivistyksellisistä ja kasvatuksellisista päämääristä.
I have analysed the interviews by using the discursive approach.
Analyysimetodina olen soveltanut diskursiivista lukutapaa.
The discoursive field of gallery education : Negotiations of cultural value and target-oriented activity in interwiews of art museum educators
Taidemuseopedagogiikan diskursiivinen kenttä : Neuvotteluja toiminnan yhteiskunnallisuudesta ja tavoitteellisuudesta
On the basis of the discursive field, I conclude that gallery education and its development at the present time has two strong emphases: individual experience and economic interests.
Taidemuseopedagogiikan diskursiivista kenttää lukuvälineenä käyttäen keskeisinä johtopäätöksinä esitän, että taidemuseopedagoginen toiminta ja sen kehittäminen nykyaikana painottuvat yhtäältä yksilön kokemuksen korostumiseen ja toisaalta tasapainoiluun tulostavoitteiden kanssa.
As a result of the analysis of these negotiations I have constructed a discursive field of gallery education.
Näitä neuvotteluja kuvaamaan olen rakentanut taidemuseopedagogiikan diskursiivisen kentän, jolle haastattelut asemoituvat.
I have chosen to approach this question by focusing on gallery education.
Olen lähestynyt kysymystä ottamalla tarkastelun keskiöön taidemuseopedagogiikan.
The starting point of this thesis is the question of a probable tension between educational and economic objectives in art museums.
Tässä tutkielmassa pohdin, rakentuuko museoiden sivistyksellisten päämäärien ja tulostavoitteiden välille jännite.
The main themes and negotiations that arose in the interviews were set between institutional and individual point of views, but also between economic objectives and intrinsic values.
Keskeisenä piirteenä haastatteluissa nousivat esiin neuvottelut taidemuseopedagogisen työn sisällöistä yhtäältä yhteisöllisyyttä ja individualismia, toisaalta tulostavoitteita ja itseisarvoista toimintaa koskien.
On the basis of this thesis it seems that emphasizing individualism in general is producing a need to strengthen the connection between society and individuals, and anchor the activity back to the society.
Sivistyksellisistä arvoista ja päämääristä pois siirtyminen vaikuttaa luovan tyhjiön yhteiskunnallisten tavoitteiden suhteen ja tarpeen ankkuroida toiminta takaisin yhteiskuntaan.
The data for this thesis was produced by interviewing gallery educators in nine (9) separate interviews.
Aineisto koostuu yhdeksästä (9kpl) osittain strukturoidusta teemahaastattelusta, jotka toteutin Helsingissä tammi–maaliskuussa 2016.
It also seems that this is done by bringing the focus back to the intrinsic values of the activity by applying the goal of societal effects to gallery education as a separate object.
Kun toiminnan suunnittelussa ei enää nojata sivistyksellisiin arvoihin ja päämääriin, asettuu tulostavoitteiden saavuttaminen luontevasti uudeksi päämääräksi.
Sometimes this tendency is opposed and answered by using the concept of experience.
Tutkielmani pohjalta tulkitsenkin, että usein esiin nostettu yhteiskunnallisen vaikuttavuuden käsite on tuotettu keskusteluun vastauksena tähän tarpeeseen.
By using experience it becomes possible to keep the economic objectives at a distance.
Tuolloin toiminnan kehittäminen kaventuu kuitenkin alueelle, jolla tulosten nimeäminen on mahdollista.
The answers were analysed with a linear mixed-effect model.
Koevastaukset analysoitiin lineaarisella monimuuttujamallilla.