natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This study indicated that the male screening attendees were more health conscious in terms of the quality of diet.
Tämä tutkimus antaa viitteitä siitä, että seulontaan osallistuvat miehet ovat jossakin määrin terveystietoisempia kuin seulontaan osallistumattomat myös ruokavalioltaan.
Attendees’ and non-attendees’ food quality was compared to that of the controls.
Seulontaan osallistuneiden ja osallistumattomien ruokavalion kokonaislaatua verrattiin vertailuryhmän ruokavalion laatuun.
Biochar is currently being intensively studied as a soil conditioner in agriculture and as a potential carbon sink to mitigate climate change.
Biohiiltä tutkitaan maanparannusaineena maataloudessa ja potentiaalisena hiilinieluna ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
An earthworm avoidance test with Aporrectodea caliginosa was conducted for periods of 2 and 14 days with 1.6% w:w spruce chips biochar application (produced at 550-600 ° C, application rate corresponding to 30 t/ha biochar).
Kokeissa käytettiin kuusihakkeesta 550–600 °C lämpötilassa hiillettyä biohiiltä 1,6 % painoprosenttia (vastaa 30 t/ha).
Spruce chip biochar’s effect on earthworm activity in Southern Finland
Kuusihakkeesta tuotetun biohiilen vaikutuksia lierojen aktiivisuuteen Etelä-Suomen olosuhteissa
This is underlined by the absence of field experiments on the effects of biochar on earthworms, a globally common and important faunal group in arable soils.
Käytännössä kenttäkokeita ei ole julkaistu biohiilen vaikutuksesta lieroihin, jotka ovat yleinen ja tärkeä peltomaan eliöstöryhmä.
The purpose of our study was to determine the effects of biochar on arable soil earthworms under both laboratory and field conditions in a Boreal loamy sand soil.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää biohiilen lisäämisen vaikutuksia lierojen käyttäytymiseen laboratorio- ja kenttäkokeella Etelä-Suomen olosuhteissa.
The effect of field application of the same biochar on earthworm density and biomass was studied over one growing season in experiment growing wheat.
Kenttäkokeessa selvitettiin biohiilen ja eri lannoitustasojen vaikutusta lierojen runsauksiin ja biomassaan peltomaan muokkauskerroksessa yhden kasvukauden aikana koealalla, jossa viljeltiin vehnää.
In the avoidance test, application did not affect the habitat choice of earthworms when incubation lasted for two days, but after two weeks, a significant (P = 0.033) avoidance of biochar was observed.
Pidemmässä kahden viikon kokeessa lieroja havaittiin 44 % vähemmän käsittelyn puolella (P = 0,033).
In the field trial, after BC application there were no statistically significant differences in the total density and biomass of earthworms between biochar or fertilizer treatments.
Kenttäkokeessa biohiilen lisäys ei vaikuttanut lierojen runsauteen tai biomassaan tilastollisesti merkitsevästi.
Due to the short duration of the field trial, our results do not allow conclusive evaluation of the treatment effects on earthworms.
Kokeen lyhyyden takia kokeen tulokset ovat riittäviä arvioimaan vain välittömiä välttämisreaktioita, joita ei havaittu yhden kasvukauden aikana kenttäolosuhteissa.
We suggest that the avoidance under the two-week incubation occurred due to soil desiccation caused by high water retention of biochar.
Syynä on mahdollisesti biohiilen kuivattava vaikutus, joka johtuu biohiilen korkeasta vedenpidätyskyvystä.
In order to thoroughly investigate matter further, the follow-up of the experiment should be continued.
Kokonaisvaltaiseen arviointiin tarvitaan pidemmän aikavälin seurantakokeita ja yksityiskohtaisempia käyttäytymiskokeita vaikutusmekanismien selvittämiseksi.
The knowledge of the effects of biochar field application on soil fauna remains very limited.
Biohiiltä on tutkittu lähiaikoina paljon, mutta sen vaikutuksista maaperäeliöstöön on vasta niukasti tietoa.
The primary data consist of official EU documents and 34 semi-structured interviews with development and trade actors involved in these processes.
Ensisijainen tutkimusaineistoni koostuu virallisista EU-asiakirjoista sekä 34:stä semistrukturoiduista EU:n kehitys- ja kauppapoliittisten päättäjien haastatteluista.
In particular, it looks at the preconditions that direct the EU’s work for the international development objectives of poverty eradication and sustainable development.
Erityisesti siinä tarkastellaan EU:n poliittisen järjestelmän edellytyksiä ja esteitä, jotka vaikuttavat EU:n toimintaan köyhyyden poistamiseksi ja kestävän kehityksen edistämiseksi.
This dissertation revolves around the enigmatic role of development policy in the European Union (EU), and its place and purpose in relation to the EU’s trade policy and to the Union at large.
Väitöskirjani käsittelee Euroopan Unionin (EU) kehityspolitiikkaa suhteessa EU:n kauppapolitiikkaan ja Unionin kansainväliseen rooliin.
These include the first joint policy statement by the European Commission, the European Council and the Parliament, entitled the European Consensus on Development (2005-), as well as those elements of the EU trade policy that were officially declared to manifest policy coherence for development.
Tutkimukseni keskittyy tärkeimpiin kehitys- ja kauppapoliittisiin prosesseihin ja niiden tuloksina syntyneisiin linjauksiin, muun muassa historian ensimmäiseen EU:n komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin yhteiseen "European Consensus on Development" (2005—) -julkilausumaan sekä kehitystavoitteiden toteuttamista EU:n näkökulmasta edistäviin kauppapolitiikan aloitteisiin.
My findings indicate that the EU’s contribution to policy coherence for development is affected by intra- and inter-institutional tensions, as well as by ambiguity surrounding the role and purpose of development policy in the Union.
Tutkimukseni tulokset osoittavat, että Unionin instituutioiden väliset jännitteet sekä EU:n kehityspolitiikan epäselvä rooli haittaavat EU:n kehityspoliittisten tavoitteiden edistämistä.
Drawing on two analytical frameworks – power in global governance (Barnett & Duvall 2005) and normative power Europe (Manners 2002; 2006) – I examine the formation of the policy coherence for development principle in the EU’s development- and trade-related texts, discourse production and social practices that define, naturalise and reproduce certain norms while dismissing others (cf. Fairclough 1992; 2003).
Tutkimukseni osallistuu niin sanotusta EU:n normatiivista vallasta (vrt. Manners 2002; 2006) ja globaalin vallankäytön muodoista (Barnett & Duvall 2005) käytävään teoreettiseen keskusteluun.
This tendency is particularly clear in the gradually narrowed, administratively and technically oriented approach to policy coherence for development.
Kehityspoliittisen johdonmukaisuus-käsitteen asteittainen kaventuminen, epäpolitisoituminen ja teknistyminen sekä muuttuminen kauppapolitiikan johdonmukaisuudeksi ilmentävät hyvin näitä ristiriitoja.
As a result, the EU’s model for policy coherence is inclined towards trade policy coherence and in favour of the overall consistency of the Union, rather than policy coherence for development.
Lopputuloksena on se, että EU:n kauppapolitiikka määrittää kehityspoliittisen johdonmukaisuuden normistoa EU:n sisällä.
In turn, the reciprocal liberalisation of developing country markets under the Economic Partnership Agreements was initially much weaker.
Sen sijaan EU:n kahdenväliset, vastavuoroiseen kaupan vapauttamiseen tähtäävät vapaakauppasopimukset Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden kanssa ovat muodostuneet kompastuskiveksi.
Regarding the latter, the EU position in relation to the WTO Doha Development Round, as well as the Economic Partnership Agreements (EPAs), is a case in point.
Näitä ovat puolestaan EU:n maailmankauppajärjestö WTO:n Dohan kehityskierroksen (2001—) prioriteetit sekä EU:n ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren AKT-maiden väliset, vastavuoroiseen kaupan vapauttamiseen tähtäävät talouskumppanuussopimukset, EPAt (2002—).
However, what actually constitutes policy coherence for development in the EU, and how it is defined and promoted have largely remained unstudied to date.
EU:n kehityspolitiikkaa ja kehitystavoitteisiin vaikuttavaa kauppapolitiikkaa, tai sitä miten EU määrittää kehityspoliittista johdonmukaisuutta poliittisessa päätöksenteossaan, ei ole aikaisemmin systemaattisesti tutkittu.
The dissertation addresses these issues in the broader historical, international and institutional settings before the Lisbon Treaty (2009), but also draws lessons for the present.
Näitä politiikkaprosesseja ja niiden tuloksia tarkastelen osana EU:n sisäistä ja maailmanpoliittista kontekstia vuosituhannen vaihteesta vuoden 2009 Lissabonin sopimukseen saakka.
In addition, the question of the power to establish common standards for policy coherence deserves a closer look, both within the EU and in global governance at large.
Normatiivinen valta tarkoittaa tässä yhteydessä valtaa määritellä kehityspoliittisen johdonmukaisuuden sisältö / merkitys EU:n kehitys- ja kauppapoliittisessa päätöksenteossa sekä laajemmin kansainvälisessä kehityspolitiikassa.
In relation to trade, policy coherence was limited mainly to the EU market access proposals for the Least Developed Countries.
Tarkastelemissani prosesseissa kehityspolitiikan tavoitteiden suhteen kaikkein köyhimpien maiden EU-markkinoille pääsyn edistäminen muodosti konsensuksen kärjen niin EU:n kuin WTO:n sisällä.
This aspect of trade liberalisation formed the core for both the international and EU consensus on trade and development.
Sisäisistä ja ulkoisista ristiriidoista huolimatta EU pyrkii löytämään yhteisen linjan, "konsensuksen", myös kaupan ja kehityksen alalla.
This contribution aims to fill this research gap by tracing the key development- and trade-related processes and analysing their outcomes.
Väitöskirjani paikkaa tätä aukkoa kehitystutkimuksen ja EU-tutkimuksen kentässä.
Although these linkages can be seen as a strategic choice to improve the institutional position of European Community development policy both within the Commission as well as between the Commission and the Council, this choice compromised the development policy content.
Siinä missä kauppapolitiikassa voidaan valjastaa kehitystavoitteet omaksi agendakseen omilla ehdoillaan, kehityspolitiikka painii kehitysavun ja komission ja jäsenmaiden toimivaltakysymysten äärellä eikä aseta ehtoja kauppapoliittiselle toiminnalle.
In particular, I demonstrate how the proactive role of the Commission in the policy initiation was triggered primarily by the changes in the security and trade branches of the external relations, rather than by learning from the past development policies and its own goal attainment.
Kehityspoliittisten toimijoiden on jatkuvasti turvattava asemansa strategisella liittoutumisella suhteessa kauppa- ja turvallisuuspolitiikkaan sekä suhteessa kansallista kehityspolitiikkaansa painottaviin jäsenmaihin.
In this regard, there has been considerable debate on policy coherence for development, or in other words, on how the EU policies in the field of trade work in favour of, or against, development goals.
Tästä, niin sanotusta kehityspoliittisen johdonmukaisuuden näkökulmasta, kehitys- ja kauppapolitiikan välinen suhde on aina ollut merkittävä, mutta hyvin kiistelty.
This changed with the dominant role and interests of DG Trade, which adopted the development policy discourse and influenced the Commission policy on development and trade.
Merkittävä huomio on myös se, että kasvava paine komission sisäiseen yhtenäisyyteen kaventaa kehityspolitiikan liikkumavaraa suhteessa kauppapolitiikkaan, jossa toimivalta on yksinomaan komissiolla.
The criminality among the reform school girls was considerably less frequent.
Tyttöjen rikollisuus oli huomattavasti vähäisempää.
Many reform school adolescents have considerable difficulties in emotion processing; especially girls do not recognize depression.
Lisäksi monilla nuorilla oli vaikeuksia omien tunteidensa tunnistamisessa: etenkään tytöt eivät tunnistaneet masennusta.
During the five-year follow-up, 75 % of reform school boys had a new entry in the criminal registry, and half of the boys had entries due to violent crime.
Viiden vuoden seuranta-aikana 75 prosenttia pojista sai uuden merkinnän rikosrekisteriin.
For boys, weak verbal performance predicted both any type of criminality, and violent crime.
Jos poikien sanallinen suoriutuminen oli koulukotiaikana heikkoa, tämä ennusti parhaiten sekä väkivalta- että muuta rikollisuutta viisi vuotta myöhemmin.
The most important deficits are found on the verbal domain.
Ongelmia esiintyi etenkin sanallisen suoriutumisen alueella.
The reform school adolescents overall cognitive performance is weaker than in the control group.
Kognitiivinen suoriutuminen oli kokonaisuudessaan heikompaa kuin saman ikäisessä vertailuryhmässä.
Reform school adolescents : psychiatric symptoms and prognosis
Koulukotiin sijoitettujen nuorten psykiatrinen oirekuva ja ennuste
Boys depression, adolescents social problems and prepsychotic symptoms might not be recognized by the foster parents.
Myös ongelmat sosiaalisissa suhteissa sekä esipsykoottiset oireet jäivät helposti piiloon.
According to this study, recognizing psychiatric symptoms, problems in processing emotions and cognitive deficits is important, and it facilitates addressing intervention methods to those most in need.
Tutkimuksen perusteella koulukotiin sijoitettujen nuorten psykiatrisia oireita, tunteiden käsittelyvaikeuksia sekä neuropsykologisia erityisvaikeuksia erityisesti sanallisen suoriutumisen alueella olisi tärkeää tunnistaa riittävän varhaisessa vaiheessa.
The aim of this thesis is to explore the psychological and psychiatric profile of the reform school adolescents, and compare the results to those of an extensive control group matched by age.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tutkija, PsM Marko Manninen selvitti väitöstutkimuksessaan koulukotiin sijoitettujen nuorten neuropsykologista ja psykiatrista profiilia ja niiden yhteyttä sekä myöhempään rikollisuuteen että myöhempään psykiatriseen sairastuvuuteen.
The knowledge on specific risk factors facilitates screening and early intervention procedures.
Ongelmien tunnistaminen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa auttaa koulukodissa tarjottavan hoidon suunnittelua.
According to the results, reform school adolescents suffer from a wide spectrum of psychiatric symptoms, both on internalizing and externalizing spectrum.
Tulosten perusteella koulukotiin sijoitetuilla nuorilla esiintyi selvästi muuta väestöä enemmän eri tyyppisiä mielenterveyden ongelmia.
Visual grading for sawn wood gave that there was a good amount of class A (~ 20 %) but class C (> 33 %) was more common than class B (> 25 %): Timber was knotty especially near pith and loose knots were dense on lumber boards.
Sahatavaran visuaalisen laatulajittelun perusteella A-laatua oli melko hyvin (~ 20 %), mutta C-laatua oli enemmän (> 33 %) kuin B-laatua (< 25 %).
This study is a part of the research project of uneven-aged forest stands ERIKA by Finnish Institute for Forest Research.
Tutkielma on osa Metsätutkimuslaitoksen hanketta Eri-ikäisrakenteisten ja monijaksoisten metsien käsittely (ERIKA).
Twisting was high near pith in timber boards but did not differ from the usual.
Kierous oli suurta ytimen läheisyydessä, mutta ei poikennut tavanomaisesta.
First of all, the results give light to the characteristics of uneven-aged spruce wood properties that might be of interest for further research.
Tämä tutkimus antoi kui-tenkin tietoa eri-ikäiskasvatetun puun ominaisuuksista ja lähtökohtia mahdollisesti kiinnostavien ja lisätutkimusta kaipaavien ominaisuuksien tutkimukselle.
Due to the small sample size the results are not yet applicable to uneven-aged forests in general, but they give an impression that there might not be any major differences between the quality of even-aged and uneven-aged wood.
Aineiston pienestä koosta johtuen tulokset eivät vielä ole yleistettävissä kaikkiin eri-ikäismetsiköihin.
There was remarkable amount of compression wood and decay in the material.
Aineistossa oli myös paljon lylyä ja lahoa.
64 trees were measured for fiber length and sawn wood of 40 trees (355 pc.) was measured for density, modulus of elasticity and visual grading.
Kuidunpituudet mitat-tiin 64 puusta, tiheysmittaukset ja akustinen mittaus sekä laatulajittelu tehtiin 40 puun saheille, yh-teensä 355 kpl. Kuitujen pituuden vaihtelua suhteessa etäisyyteen ytimestä ja lustojen leveyteen mal-linnettiin sekamallilla.
The variation of density, modulus of elasticity and visual grade was analyzed in respect to the within-tree location with two-sided variance analysis.
Tiheyden, kimmokertoimen ja visuaalisen laadun vaihtelua suhteessa sijaintiin rungossa analysoitiin kaksisuuntaisella varianssianalyysillä ja suhteessa kasvuun regressioanalyysillä.
Wood quality of Norway Spruce in uneven-aged forests
Eri-ikäiskasvatuksen vaikutus kuusen puuaineen laatuun
According to the results fiber length, density and MOE did not differ significantly from those characteristic to spruce in even-aged stands: most variation was among-tree which gives a reason to think that the changes in within-tree growth rhythm do not affect these proper-ties within an individual tree.
Tuloksien perusteella kuidunpituus, tiheys ja kimmokerroin eivät poikenneet kuuselle tavanomaisista arvoista ja suurin osa hajonnasta oli puidenvälistä.
The aim of this study was to identify the growth and quality of Norway spruce wood and sawn wood products from uneven-aged forest stands in South Finland.
Tavoitteena oli tutkia eri-ikäisrakenteisissa metsiköissä kahdella eri paikkakunnal-la Etelä-Suomessa kasvaneiden kuusien sisäistä kasvunopeutta ja -rytmiä sekä kuusien puuaineen sisäistä laatua kuitujen pituuden, puuaineen kuiva-ilmakuivatiheyden, akustisella menetelmällä määri-tetyn dynaamisen kimmokertoimen sekä visuaalisen laatulajittelun perusteella.
The within-tree variation of visual grade was equal to the among-tree varia-tion.
Hajonta oli puun sisällä yhtä suurta kuin puiden välillä (± 1 lk.).
The removal of these plants decreased ecosystem respiration, gross ecosystem production and net ecosystem exchange rates, whereas removing sedges did not show any significant differences in the flux rates.
Kanervakasvien poistaminen pienensi ekosysteemihengitystä, yhteyttämistä ja nettohiilenvaihtoa, kun taas sarakasvien poistaminen ei aiheuttanut merkittäviä eroja hiilidioksidivoihin.
The water level did not significantly affect the flux rates.
Vedenpinnan vaihtelu ei aiheuttanut tilastollisesti merkittäviä eroja voihin.
Climate change may also accelerate changes in hydrological conditions, changing both aerobic conditions and plant communities.
Ilmastonmuutos saattaa aiheuttaa muutoksia soiden vesitasapainossa, mikä puolestaan voi muuttaa soiden kasvillisuutta.
The results indicate that Ericaceous shrubs are important in the boreal peatland CO2 cycle.
Tulosten mukaan kanervakasveilla (Ericaceae) saattaa olla tärkeämpi rooli pohjoisten soiden hiilidioksidikierrossa, kun on aiemmin luultu.
To help answer these questions, this study was conducted at a mesocosm facility in Northern Michigan where the aim was to experimentally study the effects of water levels, plant functional groups (sedges, shrubs and mosses) and the possible interaction of these on the CO2 cycle of a boreal peatland ecosystem.
Eri kasvillisuusryhmien (kanervakasvit, sarat, sammalet) sekä vedenpinnan vaihtelun vaikutusta, ja näiden mahdollista yhteisvaikutuksesta pohjoisten soiden hiilidioksidikiertoon yritettiin selvittää kokeellisessa tutkimuksessa mesokosmos-koejärjestelyn avulla.
The amount of aboveground sedge biomass was higher in the low water level sedge treatment plots compared to the high water level sedge plots, possibly because the lowered water level and the removal of Ericaceae released nutrients for sedges to use up.
Sarakasvien maanpäällinen biomassa kasvoi niillä koealoilla, joista kanervakasvit poistettiin, erityisesti kun vedenpinta oli matalalla.
However, little is known about the role of different plant functional groups and their possible interaction with changing water level in boreal peatlands with regard to CO2 cycling.
Matalan vedenpinnan on aiemminkin havaittu vaikuttavan myönteisesti sarakasvien biomassan määrään.
Allowance demand and supply in the European Union Emissions Trading Scheme during 2008-2020
Päästöoikeusyksiköiden tarve ja tarjonta Euroopan unionin päästöoikeuskaupassa 2008–2020
Two different economic growth scenarios are used to study how different expectations of future economic growth, electricity production, fossil fuel use and industry´s production growth affect total future emissions and thus the demand of emission allowances and the balance of emission allowance demand and supply.
Tutkielmassa tarkastellaan kahden skenaarion avulla, kuinka erilaiset odotukset talouden, sähköntuotannon, fossiilisten polttoaineiden käytön ja teollisuuden kasvusta vaikuttavat kokonaispäästöjen kautta päästöoikeusyksiköiden tarpeeseen ja sitä kautta myös päästöoikeusyksiköiden tarpeen ja tarjonnan tasapainoon.
The objective of this thesis is to estimate future emission allowance demand and supply and their balance in the European Union Emissions Trading Scheme during 2008-2020.
Tutkielman tavoitteena on arvioida päästöoikeusyksiköiden tulevaa tarvetta ja tarjontaa sekä näiden tasapainoa EU:n päästöoikeuskaupassa vuosina 2008–2020.
These results show that the European Commission´s possible set aside should be substantial in order to have a significant effect on the carbon market.
Tuloksista käy ilmi, että Euroopan komission suunnitteleman päästöoikeusyksiköiden set aside -määrän tulisi olla riittävän suuri, jotta sillä olisi päästöoikeuskauppamarkkinaan merkittävä vaikutus.
The second scenario, based on recessive economic growth, estimates that the third emissions trading period is oversupplied by 2957,8 million emission allowances.
Taantuvaan talouskasvuun perustuvan skenaarion vastaava arvio on 2957,8 miljoonaa päästöoikeusyksikköä.
If the impacts of additionally allocated allowances, emission reduction units, early third trading period auctions, NER300 auctions and the energy efficiency directive reform on allowance supply are taken into account, the first scenario, based on expected economic growth, estimates that the third emissions trading period is oversupplied by 2684,9 million emission allowances.
Kun päästöoikeusyksiköiden tarjonnassa huomioidaan allokoitujen päästöoikeusyksiköiden lisäksi hankeyksiköiden käyttö, aikaiset kolmannen päästöoikeuskauppakauden huutokaupat, NER300-huutokaupat ja energiatehokkuusdirektiivin muutosehdotus, odotettuun talouskasvuun perustuvan skenaarion mukainen arvio kolmannen päästöoikeuskauppakauden ylijäämästä on 2684,9 miljoonaa päästöoikeusyksikköä.
For example, I analyze how the European Commission´s planned set aside of 1,4 billion or alternatively 700 million emission allowances and the energy efficiency directive reform would affect the carbon market.
Tutkielmassa tarkastellaan muun muassa Euroopan komission suunnitteleman mahdollisen 1,4 miljardin tai vaihtoehtoisen 700 miljoonan päästöoikeusyksikön mitätöinnin eli set aside -päätöksen ja energiatehokkuusdirektiivin muutosehdotuksen vaikutuksia EU:n päästöoikeuskauppamarkkinaan.
After estimating development of future emissions, some conclusions about carbon market oversupply are made.
EU:n päästöoikeuskaupan tulevan päästökehityksen estimoinnin perusteella tehdään päätelmiä päästöoikeuskauppamarkkinan ylijäämäisyydestä.
The main result of this study is that the European Union carbon market is greatly oversupplied.
Tulokset osoittavat, että EU:n päästöoikeuskauppamarkkina on suuresti ylijäämäinen.
The demand for European Union Emission Allowances, EUAs, originates from total emissions emitted by companies.
Päästöoikeusyksiköiden tarve syntyy yritysten luontoon laskemasta päästömäärästä.
An emission forecasting model by Aatola, Ollikka and Ollikainen is used to estimate the development of emissions in the future.
Tutkielmassa simuloidaan tulevaa päästökehitystä EU:n päästöoikeuskaupassa hyödyntäen Aatolan, Ollikaisen ja Ollikan kehittämää päästöjen ennustamisen estimointimallia.
I also study the effect of certain political factors on the oversupply.
Tarkasteluun otetaan mukaan erilaisia poliittisia tekijöitä ja katsotaan, kuinka ne vaikuttavat päästöoikeuskauppamarkkinan ylijäämään.