natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The data were analysed through thematic reading and data-driven content analysis.
Tutkimuksen analyysimenetelmänä on sovellettu temaattista luentaa ja aineistolähtöistä sisällönanalyysia.
The power inherent in the transformation is imposed on the parents from without, resulting in supportive, insignificant, or negative forms of power.
Transformaation valta näkyy vanhempiin ulkoapäin kohdistuvina, seurauksiltaan kannattelevina, merkityksettöminä tai kielteisinä vallan muotoina.
The transformation creates power relations between the client and the document, which are regarded as positive, neutral, and negative.
Transformaatio tuottaa positiivisina, neutraaleina ja negatiivisina koettuja asiakkaan ja asiakirjan välisiä valtasuhteita.
The data accumulated from the interviews are seen as a product of the interaction between the interviewer and the interviewee.
Haastatteluissa kertyvä tieto nähdään haastattelijan ja haastateltavan vuorovaikutuksellisesti tuottamana.
The results of the dissertation can be utilised in the development of a national database intended to enhance cross-sector collaboration and data sharing in social and health services.
Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää, kun kehitetään sosiaali- ja terveydenhuollon monialaista yhteistyötä ja tiedonvaihtoa palvelemaan tarkoitettua kansallista tietovarantoa.
The results can also be used outside the fields social work and child welfare when developing documentation practices that would better involve clients.
Tutkimustuloksia voidaan käyttää myös sosiaalityötä ja lastensuojelua laajemmin asiakkaita osallistavia dokumentointikäytäntöjä kehitettäessä.
The results signify a need for theoretical and moral discussion on the role of child welfare documentation as well as on the kind of purposes child welfare documents are thought to serve.
Tutkimustulokset korostavat teoreettisen ja moraalisen keskustelun tarvetta lastensuojelun dokumentoinnin tehtävästä sekä siitä, millaisia tarpeita lastensuojelussa kirjoitettavien asiakirjojen ajatellaan ensisijaisesti palvelevan.
It is evident from the results that the documents have multiple meanings and that they are linked to parents’ experiences about their position as clients of child welfare services.
Tutkimuksen tulosten pohjalta on nähtävissä, että asiakirjat ovat hyvin monimerkityksisiä ja ne ovat sidoksissa vanhempien kokemuksiin omasta asemastaan lastensuojelun asiakkaina.
The fourth article studies the ways of reading child welfare documents, temporal reading positions and the meanings of permanence and readability as described by the parents.
Neljännessä artikkelissa tutkitaan lastensuojelun asiakirjojen lukutapoja, ajallisia lukuasemia sekä asiakirjojen pysyvyyden ja luettavuuden merkityksiä vanhempien kuvaamina.
The second article investigates the parents’ experiences of the unintended consequences of child welfare documentation practices from the perspective of obstructive power.
Toisessa artikkelissa selvitetään lastensuojelun asiakirjakäytäntöjen tahattomia seurauksia vanhempien kokemina lukkiuttavan vallan näkökulmasta.
From the client perspective, the documents constitute a part of the institutional operation of the child welfare system and the client-social worker relationship, and therefore reflect the subordinate position of the parents in relation to authorities.
Asiakaskokemusten näkökulmasta asiakirjat ovat osa lastensuojelun institutionaalista toimintaa ja asiakas-työntekijäsuhdetta, jolloin niissä näkyy asiakkaina olevien vanhempien alisteisuus viranomais- ja asiantuntijatoiminnalle.
The results of the study indicate that for some of the parents, their involvement in the child welfare system and the related documents are merely a small part of their personal lives.
Tutkimustulokset tuovat esiin, että joillekin vanhemmista lastensuojelun asiakkuus ja asiakirjat ovat vain pieni osa henkilökohtaista elämää.
In the other extreme, however, are parents whose involvement in the child welfare system and the documents drafted about it had long-lasting and multi-level effects on their personal lives.
Toisessa ääripäässä ovat vanhemmat, joiden henkilökohtaisen elämän rakentumiseen lastensuojelun asiakkuus ja asiakkuudesta kirjoitetut asiakirjat vaikuttavat pitkäkestoisesti useilla eri tasoilla.
The first article explores how the personal information of the parent is transformed into official documents, and what are the consequences of that transformation, examining the process from the perspective of transformation and the power it entails.
Ensimmäisessä artikkelissa tutkitaan, miten ja millaisin seurauksin lastensuojelun asiakkaana olevan vanhemman henkilökohtainen tieto muuntuu institutionaaliseksi asiakirjatiedoksi, kun prosessia tarkastellaan transformaation ja siihen sisältyvän vallan näkökulmasta.
Child welfare documents and documentation practices are seen as a part of the parents’ involvement in the system and thus a part of their personal lives.
Lastensuojelun asiakirjat ja asiakirjakäytännöt ymmärretään vanhempien institutionaaliseen asiakkuuteen sisältyvinä osaksi heidän henkilökohtaista elämäänsä.
The central finding of the study is that for the parents, the transformation of information not only signifies a linguistic and a conceptual modification of information regarding their personal lives, but it also shifts the control and the ownership of that information.
Tutkimuksen keskeinen tulos on, että tiedon transformaatio merkitsee lastensuojelun asiakkaina oleville vanhemmille heidän henkilökohtaista elämäänsä koskevan tiedon kielellistä, käsitteellistä sekä hallinta- ja omistussuhteissa tapahtuvaa muutosta.
The narratives of the parents reveal their subjective experiences and meaning-making processes.
Kertomusten avulla on mahdollista päästä vanhempien subjektiivisten kokemusten ja merkityksenantojen äärelle.
In examining the parents’ views about the documents, the dissertation focuses on how their interaction with the system intertwines with their personal lives as child welfare services become involved in family and parental relationships, which are regarded as belonging to the private sphere.
Vanhempien asiakirjanäkemyksissä kiinnostus suuntautuu siihen, miten institutionaalinen asiakkuus kietoutuu henkilökohtaiseen elämään lastensuojelun toiminnan kohdistuessa yksityisinä pidettyihin perhe- ja vanhemmuussuhteisiin.
The interviews reflect the interviewees’ descriptions of their involvement in the child welfare system and the documents about them as a lived experience, narrated in the present moment.
Haastatteluilla tavoitetaan tutkimukseen osallistuneiden kuvauksia lastensuojelun asiakkuudesta ja asiakirjoista elettynä, koettuna ja nykyhetkessä kerrottuna.
The third article examines the parents’ impressions of their involvement in the child welfare system and of the documents about them through the lens of a life narrative and the ownership of that narrative.
Kolmas artikkeli valottaa vanhempien kokemuksia lastensuojelun asiakkuudesta ja asiakirjoista henkilökohtaisen elämän rakentamisen ja sitä koskevan tarinan omistamisen näkökulmasta.
This doctoral dissertation examines how parents of children who receive or have received child welfare services regard documents written about themselves and the documentation practices employed in the child welfare system.
Väitöstutkimuksessa tarkastellaan lastensuojelun asiakkaina olevien tai olleiden lasten vanhempien suhteita itseään koskeviin asiakirjoihin ja asiakirjakäytäntöihin.
The study used individual-level register-based data and compared yearly cohorts of the Finnish population with diabetes and/or CHD.
Tutkimuksessa käytetään yksilötasoisia rekisteriaineistoja ja verrataan vuosikohorteittain suomalaisia diabeetikoita, joilla on tai ei ole sepelvaltimotautia.
In addition to the adoption of new health care technology, other factors associated with changes in medical practice are legislation, resources, policy programmes, and clinical guidelines.
Terveydenhuollon uusien teknologioiden lisäksi myös muut tekijät kuten lainsäädäntö, käytettävissä olevat voimavarat, kansanterveysohjelmat ja hoitosuositukset vaikuttavat lääketieteellisten hoitokäytäntöjen muutokseen.
Examining time trends in medical practices using register-based data – A study on changing coronary heart disease care among persons with diabetes
Hoitokäytäntöjen ajallisten muutosten tutkiminen rekisteriaineistossa – Tutkimus muuttuvista sepelvaltimotaudin hoitokäytännöistä diabeetikoilla
Medical practices are not invariable over time but change concurrently with changes in technology: for many clinical problems, new diagnostic and treatment options are available.
Lääketieteelliset hoitokäytännöt eivät ole pysyviä, vaan ne muuttuvat osana teknologista kehitystä, jonka ansiosta moniin oireisiin ja tauteihin on tarjolla uusia diagnoosi- ja hoitomenetelmiä.
Of the four longitudinal substudies, two examined the use of medication to prevent CHD complications, one study examined access to coronary revascularisation, and one study focused on persons with a history of coronary revascularisation and examined their treatment pathways.
Osatutkimusten tutkimusasetelmat hyödyntävät rekisteritutkimuksen mahdollisuuksia pitkittäistutkimukseen: kaksi osatutkimusta tarkastelee sepelvaltimotautilääkitystä, yhdessä tutkimuksessa tarkastellaan sepelvaltimotaudin invasiiviseen hoitoon pääsyä, ja yhdessä tutkimuksessa tarkastellaan toimenpidettä edeltäviä hoitopolkuja niiltä, joille oli tehty sepelvaltimoiden pallolaajennus tai ohitusleikkaus.
In 2000–2006, the use of lipid-lowering medication among newly diagnosed diabetes patients differed in the lowest income quintile from other income groups, remaining about 10 percentage units lower compared to the overall level.
Statiinien käyttö uusien diabetespotilaiden keskuudessa erosi alimman sosioekonomisen ryhmän osalta vuosina 2000–2006: käyttö oli noin 10 prosenttiyksikköä muita matalammalla tasolla.
The non-experimental methods used in the study to investigate changes in medical practice over time in different patient groups proved to be suitable for describing the level and distribution of treatment overall and in different patient groups.
Tutkimuksessa käytetty epäkokeellinen, todellisia potilasaineistoja hyödyntävä rekisteripohjainen tutkimusmenetelmä osoittautui käyttökelpoiseksi, kun tarkasteltiin hoitokäytäntöjen muutosta ja hoitotoimenpiteiden jakautumista eri ryhmissä.
From the mid-1990s, Finnish CHD treatment practice trends in medication and coronary revascularisations were examined at the level of the entire health care system and between different patient groups.
Tutkimuksessa kuvataan sepelvaltimotaudin sekä lääkkeellisen että invasiivisen hoidon kehitystä 1990-luvun puolestavälistä alkaen koko terveydenhuollon tasolla ja potilasryhmittäin.
Data concerning filled prescriptions of anti-hypertensive medication and lipid-lowering medication were gathered from the health insurance register.
Tiedot ostetuista verenpainelääkkeistä ja veren rasva-arvoja alentavasta lääkityksestä on saatu reseptilääkkeiden korvausrekisteristä ja tiedot sepelvaltimoiden pallolaajennuksista ja ohitusleikkauksista hoitoilmoitusrekisteristä.
Knowledge of how trends and factors associated with medical practice change over time adds to our understanding of medical practices and their development.
Tieto hoitokäytäntöjen kehityssuunnista ja hoitokäytäntöjen muutokseen liittyvistä tekijöistä voi auttaa kehittämään käytäntöjä.
Use of medication to prevent CHD and its complications increased in all patient groups.
Sepelvaltimotaudin hoidossa käytettävä lääkitys lisääntyi tarkasteluajanjaksolla kaikissa potilasryhmissä.
Newer renin-angiotensinaldosterone system inhibitors were more commonly used by patients with diabetes.
Uudemmat ACE:n estäjät ja angiotensiinireseptorin salpaajat olivat sepelvaltimotautia ja diabetesta sairastavilla yleisemmin käytössä kuin niillä, joilla oli ainoastaan sepelvaltimotauti.
Among patients with diabetes, pathways to coronary revascularisation included more emergency admissions compared to patients with CHD only.
Sydäntoimenpiteen läpikäyneistä potilaista diabeetikoilla oli muita enemmän päivystyskäyntejä toimenpiteeseen johtavalla hoitopolulla.
Among patients with CHD, socioeconomic differences were found in lipid-lowering medication use before 2000, but the differences disappeared after a health insurance reform in which reimbursement of drug costs for lipid-lowering medication among CHD patients increased from the basic reimbursement (50%) to a higher category (75%).
Sosioekonomisia eroja veren rasva-arvoja alentavassa lääkityksessä havaittiin sepelvaltimotautipotilailla ennen vuotta 2000, mutta erot katosivat samana vuonna toteutetun lääkekorvausjärjestelmän muutoksen jälkeen.
The study examined changes in medical practices in coronary heart disease (CHD) treatment among persons with diabetes.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvata lääketieteellisten hoitokäytäntöjen muutosta sepelvaltimotaudin hoidossa yleensä ja erityisesti niiden potilaiden keskuudessa, joilla on myös diabetes.
During the study period, the use of PCI (percutaneous coronary intervention) increased substantially and CABG (coronary artery bypass graft) decreased in 1995– 2002 in Finland.
Sepelvaltimoiden pallolaajennusten määrä lisääntyi Suomessa huomattavasti ja ohitusleikkausten määrä väheni 1995–2002, diabeetikoiden keskuudessa ohitusleikkaukset kuitenkin säilyivät yleisemmin käytettynä hoitomuotona.
Despite the increase of coronary revascularisations, a socioeconomic gradient was found in access to the operation throughout the study period.
Vaikka toimenpiteiden yhteislukumäärä lisääntyi huomattavasti, oli sepelvaltimotaudin invasiivisiissa hoitotoimenpiteissä portaittaisia sosioekonomisia eroja: mitä ylempi tuloryhmä sitä suurempi leikkaustodennäköisyys.
The results of this study on changes in CHD treatment over time among patients with diabetes and/or CHD indicate that, in general, recommended treatment practices have become more common.
Tutkimusajanjaksolla sepelvaltimotaudin hoitokäytännöt muuttuivat ja suositusten mukaiset hoitokäytännöt lisääntyivät.
Initiatives to curtail the use of coercive measures already exist in a few European countries.
Hankkeita pakkotoimenpiteiden käytön rajoittamiseksi on jo meneillään joissakin Euroopan maissa.
These measures were used mainly among the most clinically disturbed patients.
Pakkotoimenpiteet kohdistuivat pääasiassa kliinisesti kaikkein vaikeimpiin potilaisiin.
Physical conditions and psychological needs of the secluded or mechanically restrained patient must be more scrupulously taken into account.
Pakkotoimenpiteen kohteeksi joutuneen potilaan fyysinen ympäristö ja psykologiset tarpeet on huomioitava nykyistä paremmin.
The only difference detected between the secluded patients in the forensic psychiatric hospitals and the general psychiatric in-patient units was that the forensic patients even more frequently viewed seclusion as a form of punishment.
Ainoa havaittu ero sairaalatyyppien välillä oli se, että oikeuspsykiatrisissa sairaaloissa hoidossa olevat potilaat kokivat eristämisen vielä useammin rangaistukseksi.
The interview study was composed of the baseline interviews of 106 secluded patients at the two forensic psychiatric hospitals and at the psychiatric inpatient units of two hospital districts in Finland.
Haastattelututkimukseen osallistui yli sata eristettyä potilasta kahdesta oikeuspsykiatrisesta sairaalasta sekä kahden sairaanhoitopiirin psykiatrisesta sairaalasta Suomessa.
This thesis indicates that almost no changes toward the reduced use of seclusion and mechanical restraint have taken place over the years, which confirms previous suggestions that deep-rooted treatment traditions and attitudes at least as much as safety requirements or patients` rights determine the use of coercive measures.
Tutkimus tukee aiemmin esitettyjä olettamuksia siitä, että syvään juurtuneet käytännöt ja asenteet määrittävät pakkotoimenpiteiden käyttöä ainakin yhtä vahvasti kuin turvallisuusnäkökohdat ja potilaiden oikeudet.
From the viewpoint of the secluded patients, both psychological and physical conditions under which coercive measures are implemented in everyday clinical practice are deficient.
Eristettyjen potilaiden näkökulmasta tarkasteltuna pakkotoimenpiteiden käytössä oli sekä psykologisia että fyysisiä puutteita.
Coercive measures, such as seclusion and mechanical restraint, have a long history in dealing with mental illness.
Mielisairaisiin kohdistuvilla pakkotoimenpiteillä, kuten huoneeseen tai lepositeisiin eristämisellä, on pitkä historia.
Patient agitation or disorientation with no accompanying signs of actual or threatening violence was the most frequent clinical indication for the use of these measures.
Tavallisin pakkotoimenpiteiden syy oli kiihtynyt ja sekava käyttäytyminen ilman merkkejä toteutuneesta tai uhkaavasta väkivallasta.
The Finnish nationwide study regarding the use of seclusion and mechanical restraint was conducted in a specific week in 1990, 1991, 1994, 1998 and 2004.
Valtakunnallinen kyselylomake- ja rekisteritutkimus toteutettiin 1990 2004 välisenä aikana.
Both the ethical and legal frameworks for using coercive measures acknowledge that the use of them is, at times, indispensable, but they should only be considered at the last resort, as a safety measure.
Nykykäsityksen mukaan psykiatrisen sairaalahoidon aikana käytettäviin pakkotoimenpiteisiin pitäisi turvautua ainoastaan viimeisenä keinona silloin, kun se on välttämätöntä potilaan tai muiden turvallisuuden kannalta.
Special attention should be directed toward duration and indications for seclusion and mechanical restraint.
Tutkimuksen perusteella erityisesti pakkotoimenpiteiden käytön syihin ja kestoon on kiinnitettävä huomiota.
Fundamental human considerations demand that the least intrusive practices be achieved and improved upon in order to reduce the use of coercive measures.
Pakkotoimenpiteiden käytön tulisi olla mahdollisimman vähäistä ja selkeästi perusteltua.
Despite the tendency of official policies towards the least restrictive psychiatric treatment in our country during the last two decades, national statistics of the present study indicate, that legislation solely can not change the use of coercive measures.
Kansainvälistä kehitystä mukaillen maassamme on kuluneen kahden vuosikymmenen aikana kiinnitetty lainsäädännöllisesti huomiota sekä potilaan asemaan ja oikeuksiin terveydenhuollossa, että tahdosta riippumattomien toimenpiteiden edellytyksiin psykiatriassa.
In this thesis, the use of coercive measures in psychiatry is studied at the level of international and national statistics as well as at the level of the individual patients.
Tutkimuksessa selvitetään, missä määrin näitä pakkotoimenpiteitä käytetään osana psykiatrista sairaalahoitoa, miksi pakkotoimenpiteitä käytetään, ketä pakkotoimenpiteiden kohteena olevat potilaat ovat ja millainen kokemus pakkotoimenpiteen kohteena oleminen on.
The international meta-analysis of published, unpublished and ongoing research regarding the use of coercive measures (mechanical restraint, seclusion, physical restraint) between 2000 and 2008 comprised databases from twelve countries in and beyond Europe.
Kasvainvälisessä pakkotoimenpiteitä käsittelevässä osatutkimuksessa oli mukana kaksitoista maata Suomi mukaan lukien.
The present study indicates that coercive measures are in general use in Western psychiatry, but the type and the quantity vary considerably across countries.
Kansanvälinen vertailu osoitti huomattavia eroja pakkotoimenpiteiden valinnassa ja määrissä.
The Register Data covered all hospitalised working-age psychiatric inpatients during the study period (N = 28 064).
Tutkimuksen kohteena olivat maamme kaikki psykiatriset sairaalat.
Psychiatric patients equate seclusion with prolonged, negative connotations, independent of the type of hospital where the treatment is administered.
Haastattelututkimus osoitti, että riippumatta siitä, oliko kyseessä valtion oikeuspsykiatrinen sairaala vai sairaanhoitopiirin psykiatrinen sairaala, eristettynä oleminen oli potilaille kielteinen ja mieleenpainuva kokemus.
The shared intention should be to find the best practices to moderate the use of these measures, or when they are really indicated, how they can be implemented in a more benevolent manner.
Vaikka joissakin tilanteissa pakkotoimenpiteisiin turvautuminen on välttämätöntä, tavoitteena tulisi olla niiden mahdollisimman vähäinen käyttö.
Jarkko Niemi: Perspectives for textual analysis of song performances– exemplified with cases from northern cultures of western Siberia
Länsi-Siperian pohjoisten kulttuurien lauluesitysten tekstuaalisen analyysin näkökulmia
At the heart of the work stands full Presidium member and Central Committee Secretary Otto Kuusinen's (1881-1964) "reform platform": it is composed of private memoranda he drafted for Nikita Khrushchev in 1957-1961.
Uusiin venäläisiin arkistolähteisiin perustuva teos tarkastelee Otto Wille Kuusisen (1881-1964) 1950- ja 1960-lukujen taitteen poliittisen ajattelun sisältöä, sen paikkaa eräiden keskeisten marxilaisten virtausten joukossa sekä sen saamaa vastaanottoa Neuvostoliiton Kommunistisessa Puolueessa.
What kind of role did ideology play in Khrushchev-era political choices?
Tutkimus haastaa perinteisiä käsityksiä niin Kuusisesta poliitikkona kuin ideologian asemasta Nikita Hrushtshovin kauden Neuvostoliitossa.
Why was it so difficult for the Soviet system to distance itself from "Stalinism"?
Kirja pyrkii valaisemaan ennen kaikkea sitä, miksi Josif Stalinin jälkeinen poliittinen vapautuminen jäi puolitiehen.
The results show that the applicability of HuIA is influenced by cultural, organisational and professional factors within the municipality.
Tulosten mukaan ennakkoarvioimisen soveltuvuuteen vaikuttavat kunnan kulttuuriset, organisatoriset sekä ammatilliset tekijät.
Cultural factors which exert an influence on whether ex ante assessment is introduced include the municipality s future vision, its acceptance of transparency and pluralism, and its view of its own role in promoting welfare and health.
Kulttuurisina tekijöinä nousi esiin kuntien suhtautuminen siihen, voivatko ne vaikuttaa päätöksillään tulevaisuuteen, halutaanko hyväksyä nykyistä läpinäkyvämpi valmistelu ja moniarvoisuus, mitä erilaisten päätösvaihtoehtojen julkinen tarkastelu aiheuttaa.
The applicability of ex ante assessment was tested in the education, environment, social and health sector of eleven municipalities or joint municipal boards.
Mallia on testattu kymmenessä kunnassa ja kuntayhtymän sivistys-, sosiaali-, terveys- tai ympäristötoimien päätösten valmistelussa.
The purpose of this study is to examine the factors that influence the application of HuIA in municipal decision-making.
Väitöskirjassa selvitetään sitä, mitkä tekijät vaikuttavat ennakkoarvioinnin soveltuvuuteen kunnallisessa päätöksenteossa ja erityisesti lautakuntapäätöksissä.
In organisational terms, structures in support of ex ante assessment are needed, along with change management and a clear vision of the shared goal of the work done within all administrative sectors.
Tarvitaan voimakas poliittinen tuki ja muutosjohtajuutta, jotta olemassa olevat toimintakäytännöt muuttuisivat.
Factors that influence the applicability of ex ante assessment were examined from the perspectives of the environment in which municipal decisions are made, theories on decision-making and power, and the social welfare and health care sector.
Samantyyppistä ennakkoarviointia on kunnissa tehty yhdyskuntasuunnittelussa maankäyttö- ja rakennuslain sekä ympäristövaikutusten arviointilain puitteissa.
Taking charge of the municipalities future: factors in municipal committee decisions that influence the application of ex ante assessment Research focuses on one specific application of ex ante assessment, Human Impact Assessment (HuIA).
Kunnissa on vielä suuria vaikeuksia ottaa käyttöön päätösten vaikutuksia ennalta arvioiva työtapa Tutkimuksen mukaan kunnissa on paljon haasteita, jotta uudenlainen toimintatapa voidaan ottaa täysimittaiseen käyttöön.