natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lead was not reliably detected from the field samples, but more controlled studies on the relationship between soil contaminations and polarization properties of vegetation should be considered.
Kenttänäytteistä lyijyä ei onnistuttu luotettavasti havaitsemaan, mutta kontrolloidummat tutkimukset maaperää pilaavien aineiden vaikutuksista kasvillisuuden polarisaatioon ovat suositeltavia.
The polarization in the backward direction was found to decrease when diesel or motor oil was added, while the polarization increased in the forward direction on low zenith angles.
Polarisaation todettiin vähenevän takasuuntaan diesel- ja moottoriöljypitoisuuksien kasvaessa, mutta lisääntyvän etusuuntaan alhaisilla katsekulmilla.
The reflectance and polarization of the laboratory Pb samples were found to increase significantly in the forward direction, while the polarization decreased in the backward direction in the SWIR region.
Laboratoriossa mitattujen lyijynäytteiden sironnan ja polarisaation havaittiin lisääntyvän merkittävästi etusuuntaan, mutta vähenevän takasuuntaan SWIR-alueella.
In order to better understand the relationships between clay, water, hydrocarbon and quartz contents and their combined effects on the reflectance, more studies are needed.
Lisää tutkimuksia tarvitaan, jotta voidaan paremmin ymmärtää savimineraalien, veden, öljyhiilivetyjen ja kvartsin yhteisvaikutuksia maaperää pilaavien aineiden heijastusominaisuuksiin.
It was confirmed that petroleum hydrocarbons can be detected from their characteristic absorption bands, and that the 1730 nm band is the most significant for this purpose.
Tämän lisäksi vahvistettiin 1730 nm absorptioalueen olevan tärkein öljyhiilivetyjen havaitsemista varten.
To study the bidirectional reflectance and polarization properties of petroleum hydrocarbons and lead, the Finnish Geodetic Institute Field Goniospectrometer (FIGIFIGO) was used to measure samples artificially contaminated with diesel, motor oil and lead in the laboratory as well as lead contaminated soil and vegetation at Suomenlinna, Finland.
Öljyhiilivetyjen ja lyijyn monisuuntaisten heijastusominaisuuksien mittaamiseksi valmistettiin dieselillä, moottoriöljyllä sekä lyijyllä pilaantuneita hiekkanäytteitä laboratoriossa.
However, clay minerals appeared to considerably lower the intensity of these bands and affect the reflectance.
Savimineraalien havaittiin kuitenkin merkittävästi alentavan absorptiopiirteiden intensiteettiä.
This characteristic, if investigated further, could prove useful for the detection of heavy metals in soil.
Nämä ominaispiirteet voisivat tulevaisuudessa osoittautua käyttökelpoisiksi lyijyllä pilaantuneiden maiden tunnistamista varten.
The Pleistocene (2588-11,2 ka) is known as the time of the ice age.
Pleistoseeniepookissa (2588-11,2 ka) maapallolla elettiin jääkausiaikaa.
The decline in the body masses from Pleistocene to Recent has been known previously.
Ruumiinmassan lasku pleistoseeniepookista nykypäivään on ollut aiemmin tiedossa.
The wolf (Canis lupus), the wolverine (Gulo gulo) and the bear (Ursus arctos) are smaller Recently than in the Pleistocene.
Suden (Canis lupus), ahman (Gulo gulo) ja ruskeakarhun (Ursus arctos) ruumiinmassat ovat pienentynyt pleistoseeniepookista.
The data consists Finnish Recent and Central European fossil carnivore carnassial teeth, the calcaneum and the femoral head.
Aineistona on nykyisten suomalaisten sekä fossiilisten keskieurooppalaisten suurpetojen raateluhampaat, kantaluut ja reisiluun pää.
Wolf's diet has changed to more omnivorous, and changes in the calcaneum indicate more closed habitats.
Suden ruokavalio on muuttunut hieman kaikkiruokaisemmaksi, ja sen kantaluun muutokset viittaavat nykyään suljetumpaan elinympäristöön.
The changes in the body masses in Finland have not been made.
Mittauksia ruumiinkoon muutoksista Suomen sisällä eri ole juurikaan tehty.
The femoral head indices confirm the benefits of certain osteological traits in terrestrial animals (the wolf, the wolverine, the bear) compared to the traits of a more scansorial ambush predator, the lynx (Lynx lynx).
Reisiluun pään muodon ja liikkuvuuden mittaukset vahvistavat luustollisten sopeutumien edullisuutta terrestriaalisilla lajeilla (susi, ahma, karhu), ja tekevät eroa niiden ja enemmän puissa kiipeilevän ja yllätyshyökkäykseen perustuvan saalistajan, ilveksen (Lynx lynx), välillä.
The femoral head changes have not been tested on carnivores, so the applicability to carnivores was also tested.
Reisiluun pään muutoksia ei ole aiemmin testattu petonisäkkäillä, joten tutkimuksessa kokeiltiin menetelmän soveltuvuutta näihin eläimiin.
The ice age ended at the beginning of the warm and more humid Holocene.
Jääkausi päättyi viimeisimpään lämpimään holoseeniepookkiin (11,2 ka-).
Large carnivorous predators, which survived the transition, have adapted to the current new environments.
Suurpedot, jotka selvisivät epookkien välisestä muutoksesta, ovat sopeutuneet uusiin, nykyään vallitseviin elinympäistöihin.
Body mass estimates and carnivory indexes were taken from the carnassial tooth, the calcaneal indices were used to determine environmental openness and femoral head measurements indicated locomotory category.
Raateluhampaasta tehtiin ruumiinmassa-arviot ja arvio lihan osuudesta ruokavaliossa, kantaluuta käytettiin ympäristön avoimuuden indikaattorina, ja reisiluusta arvioitiin liikkumistapaa.
The lack of intraspecific differences reflects constant environmental conditions throughout Finland.
Lajinsisäisten erojen vähyys heijastaa suhteellisen tasaisia olosuhteita läpi Suomen.
The more closed environments in Finland are reflected in the wolf, and differences in locomotion between species can be detected from the material.
Nykyinen suljetumpi elinympäristö tulee esiin susilla ja lajien välillä on selkeästi havaittavissa erot liikkumismuodoissa.
The goal of this thesis was to compare the osteological changes in the large carnivores from the Pleistocene to present.
Tämän tutkimuksen tarkoitus on vertailla suurpetojen luustollisia muutoksia populaatioiden välillä Suomessa sekä pleistoseeniepookista nykypäivään.
There are no significant intraspecific differences in Finnish carnivore populations between latitudes.
Petojen luustollisissa ominaisuuksissa ei ole lajien sisällä mainittavia eroja leveysasteiden välillä Suomessa.
It has come up especially in the debate of the future of the European Union cohesion policy, and the Commission has brought it one of the most important questions in the future program period.
Se on noussut käsitteenä esiin varsinkin tulevan Euroopan unionin koheesiopolitiikkaa koskevassa keskustelussa, ja komissio on nostanut sen yhdeksi tulevan ohjelmakauden tärkeimmistä teemoista.
This study examines the views of municipalities in community-led local development - at their own points of view.
Tässä tutkimuksessa selvitetään kuntien näkemyksiä paikallisesta kehittämisestä - niiden omista näkökulmista.
Community-led local development is constantly strengthening and partly a new dimension in regional development.
Paikallinen kehittäminen on jatkuvasti vahvistuva ja osittain uusikin ulottuvuus alueiden kehittämisen moninaisella kentällä.
Community-led local development has received attention at the international and national arenas.
Paikallinen kehittäminen on saanut jatkuvasti enemmän huomiota niin kansainvälisillä kuin kansallisilla areenoilla.
Among Finnish municipalities can be identified two different dimensions of community-led local development: an actor-oriented dimension, as well as a specific regions development -oriented dimension.
Suomalaisten kuntien keskuudessa voidaankin tunnistaa kaksi eri paikallisen kehittämisen ulottuvuutta: sen yleisen määritelmän mukainen toimijalähtöinen ulottuvuus sekä tiettyyn alueeseen ja sen kehittämiseen kohdistuvan toiminnan ulottuvuus.
Municipalities saw the community-led local development very important and significant in securing their vitality, and it's importance was seen to remain in the future.
Kunnat näkivät paikallisen kehittämisen erittäin tärkeänä ja merkittävänä asiana kuntien elinvoimaisuuden turvaamisessa, ja sen merkityksen nähtiin säilyvän myös tulevaisuudessa.
In Finland, large part of the regional planning is in the responsibility of municipalities, and they are seen to be the key actors in community-led local development.
Suomessa suurin osa alue- ja yhdyskuntasuunnittelun toteuttamisesta on kuntien vastuulla, ja niiden on nähty olevan tärkeimpiä toimijoita paikallisessa kehittämisessä.
Community-led local development can be carried out using different methods, and it has been found to be effective and important in the development activities of municipalities and neighborhoods.
Paikallista kehittämistä voidaan toteuttaa useilla eri menetelmillä ja välineillä, ja se on huomattu tehokkaaksi ja tärkeäksi kehittämistoiminnaksi kuntien ja kaupunginosien kehittämisessä.
It was seen more as a physical development of the area in which the participation of local actors and partnerships were as a complement.
Paikallinen kehittäminen nähtiin useammin tietyn toiminnallisen alueen kehittämisenä, jossa paikallisten toimijoiden osallistuminen ja kumppanuudet olivat täydentävänä osana.
It has been seen as a bottom-up parallel regional development activity, where local actors such as area businesses, residents and organisations are closely involved.
Se on nähty alhaalta ylös -suuntaisena alueiden kehittämistoimintana, jossa paikalliset toimijat kuten alueen yritykset, asukkaat ja järjestöt ovat kiinteästi mukana.
In smaller municipalities, it's importance was even seen to grow in the future, in the municipal reform, when municipalities are merged to larger units.
Pienemmissä kunnissa sen merkityksen nähtiin jopa kasvavan tulevaisuudessa, kun kuntauudistuksen myötä kunnista muodostuu suurempia yksiköitä.
In addition, the aim is to find out what kind of role the municipalities see themselves in community-led local development, and how important they see community-led local development in securing their own vitality.
Tämän lisäksi tarkoituksena on selvittää millaisessa roolissa kunnat näkevät itsensä paikallisessa kehittämisessä, ja millaisen merkityksen ne näkevät paikallisella kehittämisellä oman elinvoimaisuutensa turvaamisessa.
Municipalities saw the community-led local development for the most part the same way all over the Finland, despite of their size.
Tätä asiaa lukuun ottamatta kunnat näkivät paikallisen kehittämisen suurimmaksi osaksi samalla tavoin ympäri Suomea, kuntakoosta riippumatta.
The purpose is to find out what kind of activities the municipalities will see as community-led local development, what kind of impacts community-led local development has had to the municipalities, and how the community-led local development has worked in municipalities.
Tarkoituksena on selvittää millaisen toiminnan kunnat näkevät paikallisena kehittämisenä, millaisia vaikutuksia paikallisella kehittämisellä on ollut kuntien kehitykseen, ja miten paikallinen kehittäminen on toiminut kuntien mielestä.
Research data of this study consists of the electronic questionnaire and the interviews focused to the persons responsible of development issues of the municipalities.
Tutkimuksen tutkimusaineisto koostuu kuntien kehittämis- ja elinkeinoasioista vastaaville henkilöille suunnatusta sähköisestä kyselylomakkeesta sekä osalle kyselyyn osallistuneista henkilöistä tehdyistä tarkentavista haastatteluista.
At the national level, the importance of community-led local development has been seen to rise, especially when the municipalities are merged into larger units.
Kansallisella tasolla sen merkityksen on nähty nousevan varsinkin kuntien yhdistyessä suuremmiksi yksiköiksi.
Community-led local development was generally seen as an action, which aims to improve the municipality and it's surrounding region's vitality, competitiveness, and business operating conditions.
Paikallisena kehittämisenä nähtiin yleisesti ottaen toiminta, jolla pyritään turvaamaan ja parantamaan kunnan ja sen lähialueiden elinvoimaisuutta, kilpailukykyä sekä yritystoiminnan toimintaedellytyksiä.
Research data shows that the Finnish municipalities see community-led local development working well, and that it is very important to the development of the municipality.
Tutkimusaineiston perusteella kunnat näkevät paikallisen kehittämisen suurimmaksi osaksi hyvin toimivana kokonaisuutena, jolla on suuri merkitys kunnan kehittymiseen.
Finnish municipalities don't see community-led local development only as a bottom-up parallel regional development activity, where local actors such as areas businesses, residents and organizations are closely involved.
Kunnat eivät nähneet paikallista kehittämistä kuitenkaan vain sen määritelmän mukaisesti alhaalta ylös -suuntaisena yhteisölähtöisenä ja kumppanuutta tärkeimpänä keinonaan käyttävänä kehittämistoimintana.
Studies were conducted during maximum spring discharge in April and during minimum summer discharge in July.
Mittauksia tehtiin ylivirtaamakaudella huhtikuussa sekä alivirtaamakaudella heinäkuussa.
Discharge measurements were conducted on four separate sites as part of a joint project between The Water Protection Association of the River Vantaa and Helsinki region and Helsinki University Department of Geosciences and Geography.
Virtaamamittauksia suoritettiin neljässä kohteessa Vantaanjoen valuma-alueella osana Vantaanjoen ja Helsingin seudun vesiensuojeluyhdistyksen ja Helsingin yliopiston geotieteiden ja maantieteen laitoksen tutkimushanketta.
Study results indicate that, especially during the low flow season, the accuracy of the used methods is sufficient to differentiate the changes in the river discharge that are caused by groundwater discharging into the river or river water infiltrating into the aquifer.
Saatujen tulosten perusteella voidaan todeta, että käytettyjen tutkimusmenetelmien tarkkuus riittää erottamaan pohjaveden purkautumisesta tai jokiveden imeytymisestä aiheutuvia eroja tutkittujen jokiuomien virtaamissa erityisesti alivirtaamakaudella, jolloin jokien virtaamat ovat pienimmillään.
Discharge measurements were used to confirm and to study groundwater-surface water interaction at selected sites and to compare the used methods in different environments and at river channels with varying characteristics.
Mittausten tarkoituksena oli tutkia pohja- ja jokiveden vuorovaikutusta tutkimuskohteilla, sekä selvittää käytettyjen tutkimusmenetelmien käyttökelpoisuutta ominaisuuksiltaan erilaisissa kohteissa.
Differences of the study sites and their river channels were used in comparing the practicality of the two methods at different circumstances.
Tutkimuskohteiden jokiuomat ja mittalinjat erosivat ominaisuuksiltaan toisistaan merkittävästi, minkä ansiosta tutkimusmenetelmien käyttökelpoisuutta voitiin arvioida erilaisissa olosuhteissa.
Study sites were located at sections of the river where the river cuts through locally important aquifers of Jäniksenlinna (River Palojoki), Hyrylä (River Tuusulanjoki), Herajoki (River Herajoki) and Hyvinkää (River Vantaan).
Tutkimuskohteet sijoittuivat Jäniksenlinnan (Palojoki), Hyrylän (Tuusulanjoki), Herajoen (Herajoki) sekä Hyvinkään (Vantaanjoki) I-luokan pohjavesialueille.
Municipal groundwater intake plants were located at close proximity to every study site.
Jokaisen tutkimuskohteen välittömässä läheisyydessä sijaitsee kunnalliselle vesihuollolle merkittävä vedenottamo.
The FlowTracker is designed for wading discharge measurements on smaller river channels and was used on three sites (Jäniksenlinna, Hyrylä and Herajoki).
FlowTracker-laitteistoa käytettiin mittausten tekemiseen kolmessa tutkimuskohteessa (Jäniksenlinna, Hyrylä ja Herajoki) ja RiverSurveyor-laitteistoa kahdessa tutkimuskohteessa (Hyvinkää ja Herajoki).
Results from earlier studies from this project were used to identify potential groundwater-surface water interaction sites at the River Vantaa drainage area.
Tutkimushankkeen aikaisempien tulosten perusteella oli saatu viitteitä pohjaveden purkautumisesta jokiuomaan tai jokiveden imeytymisestä pohjavesimuodostumaan Vantaanjoen valuma-alueella.
Studies were conducted on four rivers located at Tuusula, Hyvinkää and Riihimäki municipalities across River Vantaa drainage basin.
Tutkimuskohteina oli neljä Vantaanjoen valumaalueella sijaitsevaa jokiuomaa Tuusulan, Hyvinkään ja Riihimäen kuntien alueilla.
Evidence of river water infiltrating into the aquifer at these same locations were obtained from water quality studies conducted at groundwater intake plants situated at close proximity to study sites.
Lisäksi tutkimuskohteilla sijaitsevilla pohjavedenottamoilla suoritettujen pohjaveden laadun seurantatutkimusten perusteella oli saatu viitteitä jokiveden imeytymisestä pohjavesimuodostumaan.
Studied rivers can also switch from a gaining stream to a losing stream and then again back to a gaining stream on a very short distance.
Tulokset viittaavat myös siihen, että virtaama voi kasvamisen jälkeen väliaikaisesti pienentyä jokiveden imeytymisen seurauksena, minkä jälkeen pohjaveden purkautuminen jälleen kasvattaa joen virtaamaa.
Changes in the measured river discharge at each cross section were used to estimate the amount of groundwater discharging into the river or river water infiltrating into the aquifer.
Näin eri linjoilla mitattujen virtaamien eroista voitiin arvioida tapahtuuko tutkimuskohteella pohjaveden purkautumista tai jokiveden imeytymistä pohjavesimuodostumaan.
FlowTracker could not be used at Hyvinkää study site due to River Vantaa being too deep even during the summer.
Hyvinkäällä Vantaanjoen leveys ja syvyys oli alivirtaamakaudellakin niin suuri, että mittauksia pystyttiin tekemään vain RiverSurveyor-laitteistolla.
This work's climate change viewpoint is new.
Tämän työn ilmastonmuutosnäkökulma on uusi.
In this study the discourse is seen as a way to speak or use language that presents the world from a certain viewpoint.
Tässä tutkimuksessa diskurssi ymmärretään kielenkäyttö- tai puhetavaksi, joka esittää maailmaa tietystä näkökulmasta.
The methodological framework of the study is constructivism.
Tutkimuksen metodologinen tausta on konstruktionistinen.
On the other side, in the polluting countryside -discourse the matter is seen vice versa.
Toisaalta vastakkaisessa saastuttaja-diskurssissa asia nähdään päinvastoin.
Previous studies have been done about the countryside's meanings in different medias like in magazines, television programs and films.
Aiemmin on tutkittu maaseudun saamia merkityksiä eri välineissä, kuten lehdissä, televisio-ohjelmissa ja elokuvissa.
It is seen that newspaper texts don't only present the world.
Tutkimuksessa nähdään, että sanomalehtitekstit eivät vain esitä maailmaa, vaan myös rakentavat sitä.
On the other hand, studies have stated that highlighting the old-fashionedness would create more attractive imago.
Toisaalta aiemmissa tutkimuksissa on todettu, että vanhanaikaisuuden korostaminen voisi luoda maaseudulle houkuttelevampaa imagoa.
Especially the inspection of the potential impacts contained much own speculation of the researcher.
Etenkin diskurssien potentiaalisten vaikutusten tarkastelu oli paljolti tutkijan omaa pohdintaa.
It doesn't create imago that would pull residents or entrepreneurs.
Se ei luo imagoa, joka kiinnostaisi muuttajia ja yritystoimintaa.
The second research question was to consider what kind of impacts those mental images have on the reality of the rural areas.
Toisena tutkimuskysymyksenä oli pohtia, millaisia mahdollisia vaikutuksia noilla mielikuvilla on maaseudun todellisuudelle.
In this study discourses were searched by exploring the articles and by searching differences and similarities.
Diskursseja etsittiin tutustumalla aineistoon tarkasti sekä etsimällä eroja ja yhtäläisyyksiä.
In the articles can be found five different discourses that are: possibilities of the countryside, the polluting countryside, the defence of the countryside, the ecological countryside and the vulnerability of the countryside.
Helsingin Sanomien ilmastonmuutosta käsittelevissä artikkeleissa voidaan erottaa viisi erilaista diskurssia, jotka ovat: maaseudun mahdollisuudet, maaseutu saastuttajana, maaseudun puolustus, maaseutu ekologisena ja maaseudun haavoittuvuus.
The climate change is a new phenomenon that affects the rural areas directly and also indirectly via for example media.
Ilmastonmuutos on uusi maaseutuun vaikuttava tekijä, jolla on paitsi suoria, myös epäsuoria vaikutuksia, jotka ilmenevät esimerkiksi lehtitekstien kautta.
That image is part of the rural area's imago and influence people's moving decisions and political resolutions.
Tuo mielikuva on osa maaseutualueiden imagoa ja vaikuttaa esimerkiksi ihmisten muuttopäätöksiin ja poliittisiin valintoihin.
The potential impacts of the hegemonic discourses are very divergent.
Eri hegemonisten diskurssien mahdolliset vaikutukset maaseudulle ovat hyvin erilaisia.
The possibilities of the countryside -discourse emphasizes the increasing role of the renewable energy in the rural areas.
Maaseudun mahdollisuudet -diskurssi korostaa uusiutuvan energian kasvavaa merkitystä maaseutualueilla.
The polluting countryside -discourse highlights the emissions of the scattered settlement and private cars and questions the legitimacy of living on the countryside.
Maaseutu saastuttajana -diskurssi tuo esiin maaseudun haja-asutuksen ja yksityisautoilun päästöt sekä kyseenalaistaa maalla asumisen oikeutuksen.
The texts were analyzed by the discourse analysis.
Maaseudun saamia mielikuvia analysoitiin diskurssianalyysin avulla.
All in all, it can be said that the peripheral location may be more like a chance than a burden when climate is changing.
Kaiken kaikkiaan voidaan sanoa, että ilmastonmuutoksen oloissa maaseudun syrjäinen sijainti ei ehkä olekaan haaste vaan pikemminkin mahdollisuus.
The data consisted of the articles of the newspaper called Helsingin Sanomat in the years 1990–2012.
Tutkimusaineisto koostui Helsingin Sanomien artikkeleista vuosina 1990–2012.
The polluting countryside -discourse is the most negative.
Maaseutu saastuttajana -diskurssi on puhetavoista selvästi negatiivisin.
The first research question was how the countryside is seen in the newspaper texts about climate change.
Ensimmäisenä tutkimuskysymyksenä oli, millaisena maaseutu näyttäytyy sanomalehtien ilmastonmuutosteksteissä.
The data was collected with the help of the electric search by using search words 'climate change' and 'countryside'.
Aineisto koottiin lehden sähköisen arkiston avulla käyttämällä samanaikasesti hakusanoja 'maaseutu' ja 'ilmastonmuutos'.
Some of the discourses may become a hegemonic discourse and discourses have also potential impacts on the countryside.
Osa diskursseista voi nousta hallitsevaan asemaan, ja niillä on myös potentiaalisia seurauksia maaseudulle.
The possibilities of the countryside -discourse, that is the most dominant, is encouraging relating to countryside's vitality and competitiveness.
Maaseudun mahdollisuudet -diskurssi, joka on myös vallitsevin, on lupaava maaseudun elinvoiman ja kilpailukyvyn kannalta.
The first three are dominant.
Kolme ensimmäistä ovat vallitsevia eli hegemonisia diskursseja.
The defence of the countryside -discourse justifies the living on the countryside but it also creates a passive imago.
Maaseudun puolustus -diskurssissa oikeutetaan maalla asumista, mutta se luo maaseudusta varsin passiivisen kuvan.
The vulnerability of the countryside -discourse expresses how defenceless the rural areas are when extreme weather increases.
Maaseudun haavoittuvuus -diskurssissa tuodaan esiin, kuinka haavoittuvaisia maaseutualueet ovat sään ääri-ilmiöiden lisääntyessä.
Media's representations affect the mental image of the countryside.
Median maaseuturepresentaatiot vaikuttavat siihen, millainen mielikuva maaseudusta muodostuu.
The aim of this study was to find out, how newspapers present the Finnish countryside in the texts which tell about climate change.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, miten maaseudusta kirjoitetaan sanomalehtien ilmastonmuutosta käsittelevissä teksteissä.
The defence of the countryside -discourse tells that the rural areas are badly hit by the decisions of the climate policy.
Maaseudun puolustus -diskurssissa ilmastopolitiikan päätösten kerrotaan iskevän kaikkein rankimmin maaseutualueisiin.