natgillin/translations-raw huggingface dataset:
T helper cells are critical components of adaptive immune system contributing to self/ nonself-recognition, pathogen elimination and pathogenesis of immune-associated diseases.
T-solujen erilaistumiseen vaikuttavat uudet säätelijät osallistuvat autoimmuunitulehdukseen T-auttajasolut ovat olennainen osa hankittua immuunijärjestelmää, jossa ne toimivat mukana oma- ja vierasperäisten tekijöiden tunnistamisessa, taudinaiheuttajien tuhoamisessa ja tiettyjen sairauksien immuunireaktioissa.
The studies presented in this PhD thesis were aimed to investigate the role of a suspected/known contributor to autoimmune inflammation and to identify novel modulators that regulate Th17 and iTreg cell differentiation.
Kyseisen tohtorikoulutustutkimuksen tavoitteena oli tutkia autoimmuunitulehdukseen vaikuttavaa tekijää sekä tunnistaa uusia proteiineja, jotka säätelevät auttaja-T-17- solujen (Th17) ja indusoitujen säätelijä-T-solujen (iTreg) erilaistumista.
The results of this study provide insight into understanding the role of estrogen receptor in autoimmune diseases and also provide implications for the development of novel therapeutics.
Tulokset selvittävät hormonireseptorien roolia autoimmuunisairauksissa sekä niiden käyttömahdollisuutta uusien hoitomenetelmien kehityksessä.
T cell specific ERα depleted mice were induced to develop a T cell mediate autoimmune disease.
ERα-puutteiset T-solut hiiressä altistettiin T-soluvälitteisille autoimmuunisairauksille.
Additionally, in regulatory T cells the ERα protein was observed to regulate the expression of Foxp3.
ERα-puutteiset T-solut osoittavat Foxp3 proteiinin kohonnutta ilmenemistä.
Selected proteins that showed expression changes during Th17 and iTreg cell differentiation were validated.
Proteiinien ilmenemismuutokset profiloitiin Th17- ja iTreg-solujen eri osista ja valitut proteiinit varmistettiin lisäkokeilla.
To further identify novel regulators of Th17 and iTreg cell differentiation, a label-free quantitative proteomics approach was applied to profiling the protein expression changes from whole Th17 and iTreg cells.
Uusien Th17- ja iTreg-solujen erilaistumiseen vaikuttavien säätelijöiden tunnistamiseksi käytettiin merkkiaineetonta ja kvantitatiivista proteomiikkamenetelmää.
Proteomic and transcriptomic data was combined to identify the proteins that are differentially regulated in Th17 or iTreg cells only at protein level.
Proteomiikka ja transkriptomiikkatuloksia verrattiin keskenään näissä eri tavoin käyttäytyvien solun proteiinien tunnistamiseksi.
The work presented in this thesis provides an insight into the proteome of important T helper cell subsets with further implications for further development of novel therapies to treat autoimmune diseases.
Tutkimus tuotti arvokasta aineistoa uusien hoitomenetelmien kehitykseen autoimmuunisairauksissa.
Data was analyzed with inductive content analyses.
Aineisto analysoitiin induktiivisella sisällönanalyysilla.
12 school nurses participated the study.
Tutkimukseen osallistui 12 koulu-terveydenhoitajaa.
Data collection was made by individual interviews that were conducted in spring in 2019 in two different Finnish school health care organizations that had minor asylum seekers as students.
Aineistonkeruumenetelmänä oli yksilöhaastattelut, jotka toteutettiin kahdessa kaupungissa keväällä 2019 kahdessa eri kouluterveydenhuollossa, joissa on alaikäisiä turvapaikanhakijoita oppilaina.
School nurses’ experiences regarding minor asylum seekers’ school healthcare concerned 1) unclarity of asylum seekers’ services and care, 2) inadequate health records, 3) barriers to provide as high quality care as desired (by nurses), 4) demanding nurse-student relationship, 5) starting patient education from the basics and acknowledge of cultural differences in patient education, 6) diverse collaboration, 7) health and wellbeing of asylum seekers, and 8) nurses’ wellbeing in work.
Kouluterveydenhoitajien kokemukset turvapaikanhakijoiden hoidosta liittyivät 1) hoidon ja palveluiden epäselvyyksiin, 2) puutteellisiin terveystietoihin, 3) hyvän hoidon saavuttamisen esteisiin, 4) hoitosuhteen rakentamisen ja ylläpidon vaativuuteen, 5) potilasohjauksen perusteellisuuteen ja sen kulttuuri-sidonnaisuuteen, 6) monipuoliseen yhteistyöhön, 7) turvapaikanhakijoiden terveyteen ja hyvinvointiin sekä 8) työssä jaksamiseen.
School nurses are in fundamental position in promotion of asylum seekers’ health and wellbeing, thus research regarding nurses’ experiences about care of asylum seekers is important.
Koulu-terveydenhoitajat ovat merkittävässä roolissa turvapaikanhakijoiden terveyden ja hyvinvoinnin edistämisessä, joten hoitajien kokemusten tutkiminen on tärkeää.
Goal was to provide knowledge about minor asylum seekers’ school health care that can be exploited in improvements of health care system, in recommendations and guidelines concerning asylum seekers, and in research of multicultural patients.
Tavoitteena oli tuottaa turvapaikanhakijoiden kouluterveydenhuollosta tietoa, jota voidaan käyttää terveyspalvelujärjestelmän kehittämiseen, turvapaikanhakijoiden terveydenhuol-toa koskevien suositusten ja ohjeiden kehittämiseen sekä tutkimukseen monikult-tuurisista potilaista.
In order to provide high quality care for minor asylum seekers, school health care must be prepared for special characteristics of asylum seekers and develop the care so that it corresponds with the needs of asylum seekers.
Turvapaikanhakijoiden laadukkaan hoidon takaamiseksi kouluterveyden-huollossa täytyy varautua turvapaikanhakijoiden hoitoon liittyviin erityispiirteisiin ja turvapaikanhakijoiden hoitoa tulee kehittää vastaamaan paremmin alaikäisten turvapaikanhakijoiden tarpeita.
Aim of this study was to describe minor asylum seekers’ school health care in nurses’ perspective.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata alaikäisten turvapaikanhakijoiden kouluterveydenhuoltoa terveydenhoitajien näkökulmasta.
As a conclusion, school nurses perceived minor asylum seekers’ health care as rewarding but several aspects in nurses’ work and in organizations impair care.
Tulosten perusteella kouluterveydenhoitajat pitivät turvapaikanhakijoiden hoitoa antoisana, mutta sitä varjostivat monenlaiset työn sisällölliset ja organisatoriset tekijät.
The amount of forcibly displaced people is rising globally, yet research regarding minor asylum seekers’ school health care is limited.
Alaikäisten turvapaikanhakijoiden kouluterveydenhuollosta on niukasti tutki-musta, vaikka pakolaisten määrä on kasvamassa kansainvälisesti.
Based on word search, the debate at national level has focused on use of technology, mobility and transportation.
Sanahaun perusteella keskustelu on kansallisella tasolla keskittynyt erityisesti teknologian hyödyntämiseen, liikkumiseen ja liikenteeseen.
If Finland wants to be at the forefront in the application of AI when moving to age of AI, it is important to increase knowledge and understanding of the probable changes it will bring in municipalities.
Mikäli Suomi haluaa olla tekoälyn hyödyntämisessä kärjessä tekoälyajalle siirryttäessä, on tärkeää lisätä tietoa ja ymmärrystä sen tuomista todennäköisistä muutoksista kunnissa.
As we move into the age of AI, artificial intelligence technologies and the role of knowledge are increasingly important in society.
Tekoälyajalle siirryttäessä tekoälyteknologiat ja tiedon asema ovat yhä tärkeämpiä yhteiskunnassa.
Attractiveness is also reflected in how the goals of the cities may indirectly lead to the concentration of knowledge in their area.
Vetovoima näkyy myös siinä, kuinka diskursseissa kaupunkien tavoitteet saattavat välillisesti johtaa tiedon keskittymiseen niiden alueella.
Understanding of both knowledge and artificial intelligence as concepts should be enhanced at the strategic level in order to better realize their potential in the public sector.
Ymmärrystä sekä tiedosta että tekoälystä käsitteinä tulisi lisätä strategiatasolla, jotta niiden potentiaali julkisella sektorilla pystyttäisiin sisäistämään tehokkaammin.
Polarization may deepen if the benefits of artificial intelligence concentrate in large cities and the attention of these cities is overly focused on creative workforce and the benefits it brings.
Polarisoituminen saattaa vahvistua, mikäli tekoälyajan hyödyt keskittyvät suuriin kaupunkeihin ja kaupunkien huomio kiinnittyy liiallisesti luovaan työvoimaan ja sen tuomiin hyötyihin.
Realizing the potential of artificial intelligence requires the public sector to set targets at the strategic level.
Tekoälyn potentiaalin hyödyntäminen vaatii julkissektorilta tavoitteiden asettamista jo strategiatasolla.
In municipal strategies, the debate on artificial intelligence is not yet well established and is focused on major cities.
Kuntastrategioissa tekoälyä koskeva keskustelu ei ole vielä vakiintunutta ja se keskittyy suuriin kaupunkeihin.
Challenges that emerge from the discourses regarding artificial intelligence are, in particular, increasing polarization, both within cities and at national level.
Tekoälyajan uhkakuvina diskursseista esiin nousevat etenkin vahvistuva polarisaatio niin kaupunkien sisällä kuin kansallisella tasolla.
Furthermore, attraction is a cross-cutting theme in the discourses of both cities, and is manifested through, for example, vitality of the city and education.
Lisäksi vetovoima on molempien kaupunkien diskursseissa läpileikkaava teema, ja näkyy diskursseissa muun muassa elinvoimaisuuden ja koulutuksen kautta.
The discourse of Helsinki considered the different pillars of the smart city framework in a more balanced fashion, while the emphasis of Oulu was particularly on soft values and increasing attraction through them.
Helsingin kaupungin diskurssi otti tasapainoisemmin huomioon älykkään kaupungin viitekehyksen eri tukipilarit, kun taas Oulun painotus oli etenkin pehmeissä arvoissa ja vetovoiman kasvattamisessa niiden kautta.
The smart city discourses of Helsinki and Oulu are more human than technology based.
Helsingin ja Oulun älykkään kaupungin diskurssit ovat ennemmin ihmis- kuin teknologialähtöisiä.
The aim of this thesis was to find out how municipalities discuss artificial intelligence in their municipal strategies and how they understand the role of knowledge.
Tutkielman tavoitteena oli selvittää, millä tavalla kunnat puhuvat strategiatasolla tekoälystä ja älykkyydestä sekä millä tavalla ne ymmärtävät tiedon aseman.
The widespread use of artificial intelligence requires strategic and holistic support in the municipalities, which is why the municipal AI discourses were further explored though the seven pillars of smart city framework.
Tekoälyn laajamittainen hyödyntäminen vaatii strategista ja kokonaisvaltaista tukea kunnissa, minkä vuoksi kuntien tekoälydiskursseja tutkittiin tarkemmin älykkään kaupungin viitekehyksen seitsemän eri tukipilarin kautta.
In addition, it’s explored how the strategies understand the role of knowledge as cities move towards age of AI.
Lisäksi on tarkasteltu sitä, miten niissä ymmärretään tiedon asema kaupunkien siirtyessä kohti tekoälyaikaa.
The first phase of the analysis identified which municipal strategies mention artificial intelligence.
Analyysin ensimmäisessä vaiheessa tunnistettiin, minkä kuntien strategioissa tekoäly mainitaan.
The statutory municipal strategies of Finnish municipalities serve as material for the thesis.
Tutkielman aineistona olivat Suomen kuntien lakisääteiset kuntastrategiat.
The second phase of the analysis explored the municipal strategies of two cities, Helsinki and Oulu, through discourse analysis and by utilizing the seven pillars of smart city in order to see how the strategies support the transition to age of artificial intelligence.
Analyysin toisessa vaiheessa tarkasteltiin diskurssianalyysin keinoin ja älykkään kaupungin seitsemää tukipilaria hyödyntämällä tarkemmin kahden kaupungin, Helsingin ja Oulun, kaupunkistrategioita ja sitä, millä tavalla ne tukevat tekoälyajalle siirtymistä.
Based on the word search, smaller municipalities are concerned that AI may change the operational environment, especially in terms of shortage of skilled workforce and the changing nature of work.
Tutkielmassa tunnistettiin myös pieniä kuntia, joiden strategioista nousi sanahaussa esiin tekoälyajan huolena muuttuva toimintaympäristö, jossa huolenaiheena ovat etenkin osaamispula ja työn luonteen muuttuminen.
Knowledge plays a significant role in the smart city discourses of Helsinki and Oulu, and knowledge is embedded in the various pillars of the smart city framework.
Tiedon asema on merkittävä sekä Helsingin että Oulun älykkään kaupungin diskursseissa, ja tieto näkyy sisäänrakennettuna älykkään kaupungin diskurssien eri tukipilareissa.
Finland is being developed into a leading country in the application of artificial intelligence (AI).
Suomesta halutaan tehdä tekoälyn soveltamisen kärkimaa.
The participants were from Philippines (n = 2), Pakistan (n = 1), Ghana (n = 1) and Cameroon (n = 1).
Osallistujat olivat Filippiineiltä (n = 2), Pakistanista (n = 1), Ghanasta (n = 1) ja Kamerunista (n = 1).
One of the participants had experienced racism.
Yksi osallistujista oli kokenut rasismia.
By the end of 2019 the percentage of immigrants was seven of the total population.
Vuoden 2019 loppuun mennessä maahanmuuttajien osuus oli noin seitsemän prosenttia koko väestöstä.
The high price of medicines was mentioned in a few stories.
Lääkkeiden korkea hinta mainittiin muutamassa tarinassa.
Background: Finland’s population is changing.
Tausta: Suomen väestö muuttuu.
Poor interpreters do not improve the situation.
Epäpätevät tulkit eivät paranna tilannetta.
The refugee crisis and globalization have increased immigration to Finland.
Pakolaiskriisit ja globalisaatio ovat lisänneet maahanmuuttoa Suomeen.
However, this situation cannot be satisfied, as grievances were also found.
Tähän tilanteeseen ei kuitenkaan voida tyytyä, sillä epäkohtiakin löytyi.
Rapid change has affected the healthcare customer base and changed their service needs.
Nopea muutos on vaikuttanut terveydenhuollon asiakaskuntaan ja muuttanut heidän palvelutarpeitaan.
The service was considered safe and the professionals were skilled.
Palvelua pidettiin turvallisena ja ammattilaisia osaavina.
The healthcare system was considered partially dysfunctional.
Terveydenhuoltojärjestelmää pidettiin osittain toimimattomana.
Healthcare customers may have their own cultural or religious perceptions of illness and health, which differ from the traditional Finnish view.
Terveydenhuollon maahanmuuttaja asiakkailla voi olla omat kulttuuriset tai uskonnolliset näkemyksensä sairaudesta ja terveydestä, jotka eroavat perinteisestä suomalaisesta näkemyksestä.
The family doctor model was also welcomed to Finland.
Perhelääkäri mallia toivottiin myös Suomeen.
The interviews were analysed using narrative analysis.
Haastattelut analysoitiin narratiivista analyysia käyttäen.
The Finnish climate and the lifestyle of Finns were considered to be to some extent detrimental to health.
Suomen ilmastoa ja suomalaisten elämäntyyliä pidettiin jossain määrin terveyttä heikentävinä tekijöinä.
The client may need to visit several different professionals to take care of their ailment.
Asiakas voi joutua käymään usean ammattilaisen vastaanotolla hoitaessaan vaivaansa.
The language skills of nursing staff have improved, but there were still challenges in communication.
Hoitohenkilökunnan kielitaito on parantunut, mutta edelleen viestinnässä ja kommunikoinnissa oli haasteita.
Conclusion: Satisfaction with Finnish healthcare and its services was mainly satisfied.
Johtopäätökset: Suomalaiseen terveydenhuoltoon ja sen palveluihin oltiin etupäässä tyytyväisiä.
Participants were satisfied with their own health.
Tutkimukseen osallistujat olivat tyytyväisiä omaan terveyteensä.
The aim was to increase information about the experiences and wishes of immigrants related to Finnish healthcare and to produce information about the health of immigrants and the influencing factors.
Tavoitteena oli lisätä tietoa maahanmuuttajien kokemuksista ja toiveista, jotka liittyvät suomalaiseen terveydenhoitoon, ja tuottaa tietoa maahanmuuttajien terveydestä ja siihen vaikuttavista tekijöistä.
All interviews were recorded and transcribed, with the consent of the interviewees.
Kaikki haastattelut tallennettiin ja litteroitiin haastateltavien suostumuksella.
Clients with an immigrant background continue to receive unfriendly treatment and were left with a feeling of being left untreated.
Maahanmuuttajataustaiset asiakkaat saavat edelleen osakseen epäystävällistä kohtelua ja heille jäi tunne hoidotta jäämisestä.
The interviews were conducted as individual interviews.
Haastattelut tehtiin yksilöhaastatteluina.
Satisfaction with health services was reduced by long queuing times, lack of examinations, and rude behaviour by nursing staff.
Tyytyväisyyttä terveyspalveluihin heikensivät pitkät jonotusajat, lääkäreiden tekemien tutkimusten puute ja hoitotyöntekijöiden töykeä käyttäytyminen.
Results: Five immigrant women, aged between 33 and 49, were interviewed in the summer and the beginning of autumn 2017.
Haastattelut suoritettiin vuonna 2017 kesän ja alkusyksyn aikana.
The participants were mostly satisfied with the healthcare service they had received.
Osallistujat olivat pääosin tyytyväisiä saamaansa terveyspalveluun.
Methods: Information was collected by using narrative interviews from immigrants who had received healthcare services in Finland.
Tutkimusmenetelmä: Tietoja kerättiin kerronnallisen haastattelun avulla maahanmuuttajilta, jotka olivat saaneet terveyspalveluita Suomessa.
Access to care and affordable price were highlighted in each interview.
Jokaisessa haastattelussa korostettiin hoidon saatavuutta ja edullista hintaa.
Purpose: The purpose of this narrative research was to gather and analyse experiences about health and received healthcare by immigrants living in Finland.
Tarkoitus: Tämän narratiivisen tutkimuksen tarkoituksena oli kerätä ja analysoida Suomessa asuvien maahanmuuttajien kokemuksia omasta terveydestään ja terveydenhuollon palveluista.
This study is part of the Finnish Adoption Study.
Tämä tutkimus on osa suomalaista FinAdo- tutkimusta (Finnish Adoption Study).
Many internationally adopted children have lived their first years of life in an environment with limited opportunities for primary caregiving.
Monet ulkomailta adoptoidut lapset ovat eläneet ensimmäisen elinvuotensa ympäristössä, jossa ei ole ollut mahdollisuutta muodostaa suhdetta yhteen pääasiallisesti lasta hoivaavaan aikuiseen.
The adopted children had more attachment-related behavioural problems two years after adoption than their age-mates, but the difference was no longer evident four years after adoption.
Adoptoiduilla lapsilla oli enemmän kiintymyssuhdekäytöksen ongelmia kuin verrokkilapsilla kaksi vuotta adoption jälkeen, mutta ero ikätovereihin ei ollut nähtävissä enää neljä vuotta adoptiosta.
Parents of all Finnish children who had been internationally adopted by legal adoption organisations between 1985 and 2007 were sent questionnaires (N=1450).
Tutkimuksessa lähetettiin kyselylomakkeita kaikille vuosina 1985-2007 adoptiojärjestöjen kautta adoptoitujen lasten vanhemmille ja lapsille itselleen (N= 1450).
This study indicated that Finnish internationally adopted children have at least three-fold prevalence of learning and language problems compared with their age-mates.
Tutkimus osoittaa, että suomalaisilla adoptiolapsilla on vähintään kolme kertaa enemmän oppimisen ja kielenkehityksen ongelmia kuin heidän ikätovereillaan.
Less is known about the influences of attachment disorders on a child’s later course of life.
Vähemmän kuitenkin tiedetään näiden häiriöiden vaikutuksista lapsen myöhempään kehitykseen.
Each child’s attachment-related behavioural problems were requested in a follow-up survey 1.9 and 3.8 years after adoption and compared with a Finnish reference group.
Tämän lisäksi arvioitiin muutosta osalle lapsista toteutettavassa kiintymyssuhdekäyttäytymisen seurantatutkimuksessa 1,9 ja 3,8 vuotta adoption jälkeen.
The lack of consistent care increases the prevalence of attachment disorders among them.
Pysyvän hoivaajasuhteen puutteen tiedetään lisäävän kiintymyssuhdehäiriöiden esiintyvyyttä.
In conclusion, this study showed that the symptoms of attachment disorder indicate a risk for an adopted child’s later developmental outcome.
Tutkimuksen johtopäätöksenä voidaan todeta, että adoption jälkeiset kiintymyssuhdehäiriön oireet ovat merkki riskistä myöhemmille kehityksen ongelmille.
The findings demonstrate the need for comprehensive clinical examinations and planning of treatment strategies for children with symptoms of RAD.
Tutkimus osoittaa laaja-alaisen kehityksellisen arvion ja hoitosuunnitelman tarpeellisuuden mikäli lapsella on näitä oireita.
Parental evaluations of the children’s symptoms of reactive attachment disorder (RAD) at the time of adoption, their later learning or language problems using a screening scale, and children’s self-reported school bullying experiences were evaluated.
Vanhemmat arvioivat lapsen reaktiivisen kiintymyssuhdehäiriön oireita adoption jälkeen, lapsen senhetkisiä oppimiseen ja kielenkehitykseen liittyviä ongelmia, sekä lapsilta itseltään kysyttiin heidän koulukiusauskokemuksistaan.
A child’s symptoms of attachment disorders were associated with learning or language problems at school age as well as with his/her school bullying experiences.
Oppimisen ja kielenkehityksen ongelmia sekä koulukiusauskokemuksia oli enemmän niillä lapsilla joilla oli tulovaiheessa kiintymyssuhdehäiriön oireita.
Thus, more information on the long-term effects of CPAP therapy is needed.
Tämän vuoksi lisätieto CPAP-hoidon pitkäaikaisvaikutuksista on erityisen tärkeää.
However, it did not influence lifestyle or exercise habits, and the patients did not lose weight.
Hoidolla ei ollut vaikutusta potilaiden elintapoihin, eivätkä potilaat laihtuneet.
Women were divided into CPAP users (n=66) and the control group (n= 122).
Naiset jaettiin joko CPAP-käyttäjiin (n=66) tai verrokkeihin (n=122).
In women, leptin concentrations increased, especially if they used CPAP.
Naisilla leptiinipitoisuudet nousivat hoidon aikana, erityisesti jos he käyttivät CPAP-laitetta.
The different profile for female SDB patients should also be noted and remembered.
Lisäksi naisten erilainen taudinkuva tulisi muistaa.
However, the increase in medicine use did not differ between the CPAP users and non-users.
Lääkekäytön lisääntyminen ei eronnut CPAP-hoitoa käyttävillä ja ei-käyttäjillä.
In our study, long-term CPAP therapy alleviated SDB symptoms, depressive symptoms, and anxiety efficiently.
Tutkimuksessamme pitkäaikainen CPAP-hoito lievitti tehokkaasti unenaikaisen hengityshäiriön oireita sekä masennus- ja ahdistuneisuusoireita.
CPAP therapy does not automatically decrease medication use and thus the cost.
CPAP-hoito ei automaattisesti vähennä lääkekulutusta.
In the future, treatment will be more individualised, and CPAP therapy might not be the first or the best choice for all patients.
Tulevaisuudessa siirryttäneenkin yksilöllisempään hoitoon, jolloin CPAP ei ole ensisijainen hoitomuoto kaikille.
After three years of follow-up, the patients were divided into CPAP users (n= 76) and non-users (n= 73), and all measurements except the sleep study, were repeated.
Potilaat jaettiin kolmen vuoden seuranta-ajan jälkeen CPAP-käyttäjiin (n=76) ja ei-käyttäjiin (n=73) ja heille tehtiin yöpolygrafiaa lukuun ottamatta samat tutkimukset.
Medication use for comorbidities continued to increase regardless of CPAP therapy and CPAP users already had more comorbidities before the CPAP therapy initiation.
Liitännäissairauksien lääkekäyttö jatkoi nousuaan CPAP-hoidosta huolimatta, ja CPAP:n käyttäjillä oli jo alkuvaiheessa enemmän sairauksia kuin verrokeilla.
Increase in weight was associated with a good adherence to CPAP.
Painon nousu oli yhteydessä tehokkaaseen CPAP-laitteen käyttöön.
Earlier diagnosis and treatment of SDB before end-organ manifestations might instead reduce health care costs.
Varhaisempi uniapnean diagnosointi ja hoito saattaisi estääliitännäissairauksien kehittymistä ja säästää terveydenhuollon kuluja.