natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The thesis is related to the sociological study of a home.
Tutkielma liittyy sosiologiseen kodin tutkimukseen.
The thesis is qualitative by nature, it aims to understand its object of research.
Tutkielma on luonteeltaan laadullinen, tutkimuskohdettaan ymmärtämään pyrkivä.
The material consists of interviews done at homes and photographs taken at homes.
Aineistona ovat kodeissa toteutetut haastattelut ja kodeissa otetut valokuvat.
This approach forms a concept of the interactive relationship between objects and people and the way in which interaction produces a home.
Tällä lähestymistavalla muodostetaan käsitystä esineiden ja ihmisten vuorovaikutteisesta suhteesta ja siitä, kuinka vuorovaikutus tuottaa kotia.
The theoretical framework of the thesis leans on the actor-network theory, which considers the human and non-human actors as equal parties.
Tutkielman teoreettinen viitekehys tukeutuu toimijaverkkoteoriaan, joka huomioi inhimilliset ja ei-inhimilliset toimijat tasavertaisina vuorovaikutusosapuolina.
The research perspective is further limited to design objects produced by the homeowner.
Tutkimusnäkökulma on rajattu edelleen kodin haltijan itsensä tuottamiin sisustusesineisiin.
The actor-network theory answers the research questions: How is a home produced by building design objects, how do design objects transmit human and non-human relationships and what kind of a conceptualisation of a home is created?
Toimijaverkkoteoreettisesta näkökulmasta vastataan tutkimuskysymyksiin: Miten sisustusesineitä rakentamalla tuotetaan kotia, miten sisustusesineet välittävät inhimillisiä ja ei-inhimillisiä suhteita sekä minkälainen kodin käsitteellistys syntyy?
The data is understood to be narrative in nature.
Aineisto on ymmärretty kertomusluonteisena.
I will examine the material appearance of a home. My perspective is the objects and interior of the home and the agency related to them.
Näkökulmani on kodin esineissä ja sisustuksessa sekä niihin liittyvässä toimijuudessa.
Actor networks exemplified by design objects and the conceptualisation of the home created from the perspective of actor-network theory are presented as the result of the thesis.
Tutkielman tuloksena esitetään sisustusesineiden ilmentämiä toimijaverkostoja sekä toimijaverkkoteoreettisesta näkökulmasta syntyvä kodin käsitteellistys.
The model of the concept design can be used in the guiding different groups.
Konseptimuotoilun mallia voidaan käyttää erilaisten ryhmien ohjaamisessa.
The real environmental art is based on the local environment, its history and culture.
Todellinen paikkasidonnainen taide on sidoksissa paikkaan, sen historiaan ja kulttuuriin.
The model increases co-operation in the designing and gives an opportunity to the participants to bring out their own ideas equally.
Malli lisää vuorovaikutusta suunnittelussa ja se antaa osallistujille mahdollisuuden tuoda omat ideat esille tasavertaisesti.
Besides using the model in the school, it can be used in the architectural education, schoolyard projects and different living environment improvement projects.
Koulumaailman lisäksi suunnittelumallia voidaan hyödyntää arkkitehtuurikasvatuksessa, koulupihaprojekteissa, erilaisten asuinympäristöjen parantamisprojekteissa.
By using this approach it is possible to get a lot of different ideas.
Tällä suunnittelumallilla on mahdollista tuottaa runsaasti erilaisa ideoita.
It is good tool to use because it increases interaction.
Se on hyvä työväline osallistavissa suunnitteluprojekteissa, koska se lisää vuorovaikutusta.
The theoretical framework of the thesis reviews the meaning of the environmental aesthetics and the comfort of the living environment for human beings particularly in the travel center.
Tutkielman teoreettinen viitekehys tarkastelee ympäristön estetiikkaa ja asuinympäristön viihtyvyyttä erityisesti matkailukeskuksessa.
The goal of the thesis is to find a different aspect to work as a art educator and to find out the tools which increase participation and interaction during the process of the co-operative art design.
Tutkielman tavoitteena on löytää erilaista näkökulmaa kuvataidekasvattajan työhön sekä saada työkaluja osallistumisen ja vuorovaikutuksen edistämiseen yhteistoiminnallisissa taideteosten suunnitteluprosesseissa.
The material is based on the previous researches, the researcher’s personal experiences as well as documentary material.
Suunnitteluprosessia arvioitiin realistisen evaluaation menetelmällä ja aineistona käytettiin aikaisempia tutkimuksia, kirjallisuutta, tutkijan henkilökohtaista kokemusta sekä dokumenttiaineistoa suunnitteluprosessista.
It is also useful in the developing peoples` own living environment.
Se on myös toimiva tapa suunnitella omaa asuinympäristöjä.
The environmental art is reviewed as a art of the public space.
Tarkastelussa on myös ympäristötaide julkisen tilan taiteena.
As a conclusion it was found that greater involvement of the local people would have increased locality.
Ottamalla paikallisia mukaan suunnitteluun, teokseen olisi saatu paikallisuutta.
The process was built on the model of the concept design which is commonly used in the product design.
suunnittelu tapahtui yhteistoiminnallisesti ja suunnitteluprosessissa hyödynnettiin tuotesuunnittelussa käytettyä konseptimuotoilun mallia.
The goal of the practical planning process was to create the appropriate environmental art plan for the customer.
Suunnitteluprosessin tavoitteena oli tuottaa paikkaan sopiva, toteuttamiskelpoinen ja asiakasta tyydyttävä suunnitelma ympäristötaideteoksesta.
In addition it is studied in the thesis how the participation, the interaction and the art are considered in the design of the built environment.
Lisäksi käsitellään rakennetun ympäristön suunnittelua osallistumisen, vuorovaikutuksen ja taiteen näkökulmista.
The experiences during the design process gave new tools to the work of the art educator.
Kokemus suunnitteluprosessiin osallistumisesta antoi työkaluja kuvataidekasvattajana toimimiseen.
As a result it was found in this thesis that, the model of the concept design is workable way to create the plan co-operatively when planning environment art to the private customer.
Tutkielman tuloksena voidaan todeta, että konseptimuotoilun malli on toimiva tapa tuottaa tilaajalähtöinen suunnitelma yhdessä.
The deeper relationship to the place, where art work was designed , did not appear during the process because designers did not spent enough time in the place.
Tutkielmassa emme saaneet muodostettua syvempää suhdetta paikkaan, johon teos suunniteltiin.
During the process it was found that even co-operation increased it was not enough.
Prosessin aikana huomattiin, että suunnittelumalli ei kuitenkaan tuottanut todellista paikkasidonnaista taidetta.
The co-operative environmental art planning process is described in the thesis.
Tässä tutkielmassa toteutettiin tilaajalähtöinen suunnitelma ympäristötaideteoksesta.
The material is analyzed from content analysis viewpoint.
Aineistoa analysoidaan sisällönanalyysin avulla.
According to the survey the use of design is still at a low level.
Muotoilun käytön hyödyntäminen on tutkimuksen mukaan edelleen alhaisella tasolla.
Successful front end of new product development gives the proper product development better prospects of success.
Onnistunut tuotekehityksen alkuvaihe takaa varsinaiselle tuotekehitykselle paremmat menestymisen mahdollisuudet.
The use of design at the initial phase of product development can increase the turnover of a company or an organization as well as strengthen competitiveness and risk taking ability.
Muotoilun käyttö heti tuotekehityksen alkuvaiheessa voi kasvattaa yrityksen tai organisaation liikevaihtoa sekä vahvistaa sen kilpailu- ja riskinottokykyä.
The research method of the thesis is a case study which is based on the concept seen from the autoetnographic point of view, on ELY-keskus client surveys as well as on expert interviews.
Tutkielman tutkimusote on tapaustutkimus pohjautuen autoetnografisesta näkökulmasta tarkasteltavaan konseptointiprojektiin, ELY-keskuksen asiakkaille tehtyyn kyselyyn sekä asiantuntijahaastatteluihin.
They show that the design skills are needed directly in the front end of new product development.
Ne osoittavat, että muotoiluosaamista tarvitaan heti tuotekehityksen alkuvaiheessa.
The aim of the thesis is to search for the ways of the professional design expertise, design thinking as well as the integration of some other design tools of product or service development process with emphasis at an initial stage of development.
Tutkielman tavoitteena on etsiä keinoja muotoilijan asiantuntijuuden, muotoiluajattelun sekä muiden muotoilun työkalujen integroimiseen laajemmin tuotteen tai palvelun tuotekehitysprosessiin painottaen sen alkuvaihetta.
Designers often enters the development project when the idea is visualized on the productization stage, although they would have a lot to give as soon as a new product or service idea is born.
Muotoilija nähdään usein tarpeellisena vasta ideaa visualisoitaessa sen tuotteistamisvaiheessa, vaikka muotoilijalla olisi paljon annettavaa heti uuden tuote- tai palveluidean synnyttyä.
The results of the study are grouped in themes according to the timing of design, the role of design and the significance of design.
Tutkimustulokset teemoitellaan muotoilun mukaantulon, muotoilun roolin sekä muotoilun merkityksen mukaan.
The most important ways to use design to improve the front end of product development are prototyping, iteration and inviting users to the project in order to survey some primal needs.
Muotoilun tärkeimpiä keinoja alkuvaiheen parantamiseen ovat prototypointi, iterointi sekä käyttäjien kutsuminen mukaan suunnitteluun primitiivitarpeiden kartoittamiseksi.
Design management and design strategy have a major role in the integration.
Integroiminen tapahtuu muotoilujohtamisen ja muotoilustrategian avulla.
The thesis aims to study, when it would be the right moment for designers to enter the development project of a new product or service and how important designer ́s early participation in the development project is for getting new ideas on the market.
Tutkielman avulla pyritään selvittämään sitä, milloin muotoilijan olisi hyvä tulla uuden tuotteen tai palvelun tuotekehitysprojektiin mukaan, ja miten muotoilun varhainen puuttuminen tuotekehitykseen voisi madaltaa uusien ideoiden kynnystä löytää markkinoille.
It can also improve the reputation and the refinement conditions of a product or service as well as the market potential.
Muotoilijan varhaisen mukaan tulon myötä voivat myös tuotteen tai palvelun jalostumisedellytykset, tunnettuus ja mahdollisuudet markkinoilla parantua.
The involvement of design in the fuzzy front end of a new product development could be a significant factor to increase a quantity of such innovations which would create new jobs.
Muotoilun mukaantulo uuden tuotteen tai palvelun alkuvaiheessa voisi olla yksi merkittävä apu työllistävien innovaatioiden lisääntymiselle.
The theme of the thesis is the role of design in the fuzzy front end of new products and services.
Pro gradu -tutkielman aiheena on muotoilun rooli uusien tuotteiden ja palvelujen tuotekehityksen alkuvaiheessa.
These three comprise the so-called triple degree.
Näistä muodostuu niin sanottu kolmoistutkinto.
This study belongs to the field of history of education.
Tämä tutkimus kuuluu kasvatuksen historian alaan.
The third research question is answered through teacher interviews.
Kolmatta tutkimuskysymystä valotetaan opettajahaastattelujen avulla.
In addition, the data were complemented by interviewing the first students (N=12) and teachers (N=8) of the vocational college.
Lisäksi aineistoa kerättiin haastattelemalla ensimmäisiä ammattilukion oppilaita (N=12) ja opettajia (N=8).
This study describes the birth and development of the Lapland Vocational College through the following three research questions: (1) What factors led to the birth of the vocational college in 1996?
Tässä tutkimuksessa kuvataan Rovaniemen ammattilukion syntyä ja kehitystä vastaamalla kolmeen tutkimuskysymykseen: 1) Mitkä tekijät johtivat ammattilukion syntyyn vuonna 1996?
Educational policymakers recommended increasing cooperation in other areas beyond these experiments.
Koulutuspoliittisena suosituksena oli yhteistyön lisääminen myös kokeilujen ulkopuolella.
; (2) What developmental phases did the vocational college undergo?
2) Millaisin vaihein ammattilukio kehittyi?
The study describes the establishment and development of the vocational college with archival sources.
Tutkimuksessa myös kuvataan ammattilukion käynnistämistä ja kehittymistä arkistolähteiden avulla.
Students’ own emphases determine whether they perform a dual degree or a triple degree.
Opiskelijan omista painotuksista riippuu, valitseeko hän kaksoistutkinnon vai kolmoistutkinnon.
; and (3) What kind of position did the vocational college occupy in upper secondary education in Rovaniemi?
ja 3) Millaiseksi ammattilukion asema muodostui Rovaniemen toisen asteen koulutuksessa?
In 1996, an experiment was launched in Rovaniemi known as vocational college.
Rovaniemellä aloitettiin vuonna 1996 kokeilu, jota alettiin nimittää ammattilukioksi.
The Vocational School of Rovaniemi and the Adult College of Rovaniemi launched a cooperational form of education that provided both the syllabus of general upper secondary education and the Finnish Matriculation Examination, as well as a vocational basic degree.
Siinä Rovaniemen ammattioppilaitos ja Rovaniemen aikuislukio aloittivat yhteistyökoulutuksen, jossa pieni ryhmä nuoria suoritti sekä lukion oppimäärän ja ylioppilastutkinnon että ammatillisen perustutkinnon.
The research data consisted of public archives of the vocational college and personal archives of the rectors who participated in the developmental work.
Tutkimusaineistona julkisten arkistojen lisäksi on kehittämistyössä mukana olleiden rehtoreiden arkistot.
The development of unified education stopped at the beginning of the 1990s when a phase aiming at cooperation between general upper secondary education and vocational upper secondary education was launched in the form of a broad educational experiment at the youth education level.
Yhtenäisen toisen asteen kehittäminen pysähtyi 1990-luvun alussa ja kehittämisessä aloitettiin vaihe, jossa pyrittiin ammatillisen ja lukiokoulutuksen yhteistyöhön käynnistämällä laaja nuorisoasteen koulutuskokeilu.
Since the reform of comprehensive education was launched in the 1970s, upper secondary education has been the target of various developmental actions.
Toisen asteen koulutus on ollut 1970-luvulta käynnistyneestä peruskoulu-uudistuksesta lähtien erilaisten kehittämistoimien kohteena.
After the first year of operation, it was decided that the education provided by the vocational college would be regularized as a permanent part of upper secondary education in Rovaniemi.
Ensimmäisen vuoden jälkeen koulutus päätettiin vakinaistaa pysyväksi osaksi toisen asteen koulutusta Rovaniemellä.
The popularity of the vocational college attracts students who might otherwise not want to pursue vocational education since it has a lower status than general upper secondary education.
Ammattilukion suosio tuo ammatilliseen koulutukseen opiskelijoita, jotka eivät ehkä muuten sinne haluaisi ammatillisen koulutuksen alemman statuksen takia.
In the 1970s and 1980s, the reform of general and vocational upper secondary education was meant to develop vocational education so that it could compete with general upper secondary education.
1970- ja 1980-luvulla keskiasteen uudistamisen tavoitteena oli pääasiassa ammatillisen koulutuksen kehittäminen lukion kanssa kilpailevaksi vaihtoehdoksi.
Education provided by the vocational college can be completed in four years so that in addition to the vocational basic degree, one completes the syllabus for general upper secondary education and the Finnish Matriculation Examination.
Ammattilukio on mahdollista suorittaa neljässä vuodessa siten, että ammatillisen perustutkinnon lisäksi suoritetaan lukion oppimäärä ja ylioppilastutkinto.
This study showed that anyone who has graduated from comprehensive education is able to complete general upper secondary education and vocational upper secondary education simultaneously.
Tämä tutkimus osoittaa, että peruskoulun päättänyt nuori pystyy suorittamaan lukion ja ammatillisen perustutkinnon samanaikaisesti.
According to the teachers, the vocational college can be considered the third option for general upper secondary education and vocational upper secondary education.
Haastateltujen opettajien mukaan ammattilukio tarjoaa kolmannen vaihtoehdon lukiolle ja ammatilliselle koulutukselle.
The vocational college evolved into its own unit of general upper secondary education, approximately the size of a large daytime general upper secondary school.
Ammattilukiosta kehittyi oma lukioyksikkönsä, joka on kooltaan suurehkon päivälukion luokkaa.
All pupils graduating from comprehensive school could continue their studies in general upper secondary education, which remained the most popular form of education after comprehensive education; however, students still formally had the right to continue to polytechnics after graduating from vocational upper secondary education.
Lukio säilyi suosituimpana jatkoväylänä peruskoulun jälkeen, vaikka muodollisesti opiskelijoilla olikin oikeus jatkaa opintoja ammatillisen perustutkinnon pohjalta korkea-asteelle.
General upper secondary education and vocational upper secondary education were parallel education programs that provided students with different types of eligibility for higher education.
Lukio ja ammattikoulu olivat rinnakkaisia koulutuksia, joiden suorittaminen tuotti erilaisen jatko-opintokelpoisuuden.
These projects also aimed at arranging education for those students that were not accepted to general upper secondary educational institutions.
Näissä hankkeissa tavoitteena oli järjestää koulutusta ilman lukiopaikkaa jääneille.
After comprehensive school was introduced in Finland, the school system of two parallel education systems disappeared.
Peruskoulu poisti rinnakkaiskoulujärjestelmän koulutuksen alemmalta tasolta.
The parallel systems thus remained.
Rinnakkaisesta koulutuksesta ei luovuttu.
As a result, local projects aiming at developing cooperation between general and vocational upper secondary education began.
Kokeilun lisäksi alkoi yhteistyö lukioiden ja ammatillisen koulutuksen välillä paikallisina hankkeina.
The vocational college was supposed to meet the demand for general upper secondary education.
Ammattilukio syntyi vastaamaan puuttuvien lukiopaikkojen kysyntään.
Based on my thesis you can draw a conclusion that the experience of uncomfortable art is subjective and to a large extent also culture-bound.
Tutkielmani perusteella voi päätellä, että epämukavan kokemus on subjektiivinen ja pitkälti myös kulttuurisidonnainen.
I start with exploring the concept of uncomfortable art and the changing role of the aesthetics, and continue with reflecting the meaning of art education in understanding art and the limits of art and art education.
Aloitan tarkastelemalla epämukavaa taidetta käsitteenä sekä esteettisyyden muuttuvaa roolia ja jatkan pohtimalla taidekasvatuksen merkitystä haastavaksi koetun taiteen ymmärtämisessä sekä taiteen ja taidekasvatuksen rajapintoja.
Art education and previous art experiences also have an effect on the opinion on uncomfortable art.
Taidekasvatus ja aiemmat taidekokemukset vaikuttavat myös käsityksiin epämukavasta taiteesta.
According to my thesis high school students were located broadly on different stages of the aesthetic development and understanding.
Tutkielmani perusteella lukiolaiset sijoittuivat laajasti eri esteettisen ymmärryksen tasoille.
Some saw that arts function was to strive to good and beautiful and others thought art should be questioning and provoking discussion.
Osan näki taiteen tehtävänä kauniiseen ja hyvään pyrkimisen, ja osa taas keskustelun herättämisen ja kyseenalaistamisen.
High school students perceived uncomfortable art works mainly as figurative, dark, big paintings.
Lukiolaiset mielsivät epämukavat teokset pääosin esittäviksi, synkiksi, isokokoisiksi maalauksiksi.
In my thesis I consider the themes and coherent stories rising from the high school students’ stories, taking into account also quantitative features.
Tarkastelen tutkielmassani lukiolaisten tuottamien teostarinoiden teemoja ja tyyppitarinoita, ottaen huomioon myös määrällisiä piirteitä.
Human portrayal with violence and negligence of the weaker individual was considered as especially uncomfortable elements.
Erityisen epämukaviksi aiheiksi koettiin ihmiskuvaukset, jotka sisälsivät väkivaltaa ja heikompien yksilöiden laiminlyöntiä.
In my thesis I consider what high school students think uncomfortable art is and especially what kind of elements students think causes or creates an uncomfortable work of art.
Tutkimuksessani tarkastelen millaista epämukava taide lukiolaisista on ja erityisesti mitkä elementit aiheuttavat tai luovat epämukavan teoksen lukiolaisten mielestä.
My thesis is based on stories written by 45 high school students, through applied empathy-based method.
Tutkielmani perustuu 45 lukiolaisen sovelletulla eläytymismenetelmällä tuottamiin kertomuksiin.
Most of the high school students considered the uncomfortable art to be suitable in class.
Valtaosa lukiolaisista näki epämukavan taiteen sopivaksi koulun kuvataidetunneille.
In my pro gradu thesis I study high schools students’ views about uncomfortable art and responses to it.
Käsittelen pro gradu -tutkielmassani lukiolaisten käsityksiä epämukavasta taiteesta ja sen vastaanottamisesta.
I also examine, if high school students think uncomfortable art is suitable in the art classes in school.
Selvitän tutkimuksessani myös sitä, sopiiko epämukava taide lukiolaisten mielestä koulun kuvataidetunneille.
Associations with the students own lifeworld emphasized the discomfort of the artwork.
Teoksen epämukavuutta korosti myös aiheen liittyminen oppilaan omaan elämismaailmaan.
The participants in this research represented themselves as careeroriented self-developers, survivors of the rite, adventurers, quality of life seeking hedonists and also as family-oriented care takers.
Aineistossa puhujat tuottivat itsensä yhtäältä uraorientoituneina itsen kehittäjinä, riitistä selviytyjinä, arkea pakenevina seikkailijoina, elämänlaatua etsivinä hedonisteina sekä perheestä ja parisuhteesta huolehtijoina.
Special attention is paid to the meaning making process, legitimation, ways of representing the experience and the social roles developed to oneself in talk.
Huomio kiinnitetään muun muassa toistuviin käsitteellisiin valintoihin, legitimoinnin keinoihin sekä rooleihin, joita itselle tuotetaan puheessa.
It focuses on eight cases, which are four traditional expatriates and four self-initiated movers living and working in Europe and Asia.
Tutkimusaineisto koostuu kahdeksasta sähköpostitse tehdystä haastattelusta, joista neljä on tehty yrityksen lähettämille ja neljä itsenäisesti ulkomaille työllistyneille henkilöille.
The purpose of this study is to explore, how highly educated individuals construct the experience of working abroad in their talk.
Tässä tutkimuksessa ilmiötä lähestytään kysymällä, miten korkeasti koulutetut, yrityksen lähettämät ekspatriaatit sekä itsenäisesti ulkomaille työllistyneet henkilöt merkityksellistävät ensimmäistä opiskelun jälkeistä ulkomaantyökokemustaan.
Talk is viewed as action, which shapes the reality.
Puhe nähdään ei niinkään todellisuuden kuvana vaan sitä osaltaan rakentavana.
It was noted in the study, that talk always has it's consequences since it can maintain, alter or inspire modes of operation.
Tutkimuksessa arvioitiin puhetapojen seurauksia ja todettiin, että tunnistetut repertuaarit sekä ylläpitävät että synnyttävät mielikuvia ulkomaantyön mahdollisuuksista ja rajoitteista.
That means taking into consideration the discoursive field in which the choices are made.
Samalla se ehdottaa yliyksilöllistä näkökulmaa toiminnassa kohdattujen ristiriitoja tarkasteluun.
Working abroad has become a common feature of the current era.
Työn ja työvoiman liikkuvuus kansallisten rajojen yli on ilmiö, joka puhuttaa globaalissa ajassa.