natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, they answered a few questions regarding their own characteristics.
Lisäksi kyselyssä selvitettiin vastaajien omia ominaisuuksia.
Sexual Strategies Theory (SST) has obtained a major foothold in scientific literature concerning human mating.
Seksuaalistrategiat -teoria (SST) on saanut suuren jalansijan pariutumiseen liittyvässä tutkimuksessa.
Objectives Mating strategies are a powerful evolutionary force which have affected the formation of different species.
Tavoitteet Seksuaalivalinta on keskeisin evoluutiovoima, joka vaikuttaa lajin ominaisuuksien kehittymiseen ja lajiutumiseen.
The scientific literature concerning mate preferences is methodologically scattered.
Parinvalintaan liittyvä tutkimus on metodisesti hajanaista.
The purpose of this study was to determine whether mating can be scrutinized using factor analysis, do mate preferences differ between the sexes and between short- and long-term mating and how one’s own characteristics influence mate preferences.
Tämän tutkimuksen tarkoitus oli selvittää, voiko parinvalintaa tutkia faktorianalyysin avulla, onko sukupuolten parinvalintapreferensseissä eroja ja eroavatko preferenssit suhteen keston mukaan.
In this study the proposed interactions between the sexes, the length of the relationship and the preferred traits were not found.
Tässä tutkimuksessa puuttuvat interaktiot sukupuolen, suhteen keston ja preferoitujen piirteiden välillä osoittaisivat, ettei sukupuolierot ole merkittäviä.
The participants completed an online survey where they ranked different traits based on how important they found them in the context of either short- or long-term mating.
Kyselyssä piti arvottaa parinvalintaan liittyviä piirteitä sen mukaan, kuinka tärkeänä niitä pitää lyhyt- tai pitkäkestoisessa pariutumisessa.
The participants valued similar traits to themselves.
Ihmiset etsivät itsensä kanssa samanlaisia henkilöitä kumppaneikseen.
According to the theory each sex has been forced to solve different problems in the mating context depending on the length of the relationship and thus their strategies differ from each other.
Sen mukaan sukupuolten on pitänyt ratkaista erilaisia ongelmia pariutumiseen liittyen riippuen pariutumisen kestosta, minkä takia sukupuolten parinvalintapreferenssit eroaisivat.
Good looking was more important in short-term mating, while other traits (such as Trustworthy) were more significant in the long-term setting.
Ulkonäkö oli tärkeämpi lyhytkestoisessa pariutumisessa ja sisäiset piirteet (esim.
Attachment Fertility Theory (AFT) is a competing theory to SST.
Kilpailevana teoriana toimivan Kiintymys- ja Hedelmällisyysteorian (KHT) mukaan sukupuolten parinvalintapreferenssit olisivat melko samanlaisia.
Research data was analyzed case by case.
Aineisto analysoitiin tapauskohtaisesti.
In both stages, some participants learned new vocabulary and were able to transfer it into their long-term memory.
Molemmissa vaiheissa osa tutkittavista oppi uutta sanastoa ja pystyi myös integroimaan sitä pitkäkestoiseen muistiinsa.
The multiple case study included four aphasic participants who were examined 0–3 months after stroke and again 12 months after stroke.
Monitapaustutkimuksessa tarkasteltiin neljää afaattista henkilöä, jotka testattiin 0–3 kuukautta aivoverenkiertohäiriön jälkeen ja uudelleen 12 kuukautta aivoverenkiertohäiriön jälkeen.
Aphasia recovery shows considerable individual variation.
Afasian kuntoutumisessa on paljon yksilökohtaista vaihtelua.
Aphasia: From subacute to chronic stage : Recovery and novel word learning
Afasia: subakuutista krooniseen vaiheeseen : kuntoutuminen ja uuden sanaston oppiminen
Aphasia is a linguistic disorder that occurs after language acquisition and is most commonly caused by stroke.
Afasia on kielenoppimisiän jälkeen syntynyt kielellinen häiriö, jonka syynä on tavallisimmin aivoverenkiertohäiriö.
Learning ability in subacute aphasia does therefore not always appear to predict learning ability in chronic aphasia, but novel word learning is possible in both subacute and chronic aphasia.
Afasian subakuuttivaiheen oppimiskyky ei siis näytä kaikissa tapauksissa ennustavan kroonisen vaiheen oppimiskykyä, mutta uusien sanojen oppiminen on mahdollista sekä subakuutissa että kroonisessa afasiassa.
These changes were not systematically connected with the severity of the participants’ aphasia, their baseline learning ability or an alleviation of cognitive-linguistic symptoms.
Oppimiskyvyn muutos ei ollut järjestelmällisesti yhteydessä sen enempää afasian vaikeusasteeseen, oppimiskyvyn lähtötasoon kuin kielellis-kognitiivisen oireiston lievenemiseen.
Novel word acquisition has been researched mainly in chronic aphasia, in which learning is possible but shows large individual variation.
Uuden sanaston oppimista on toistaiseksi tutkittu lähinnä afasian kroonisessa vaiheessa, jossa oppiminen on mahdollista, vaikkakin yksilöllisesti vaihtelevaa.
The changes in novel word learning from subacute to chronic aphasia also varied among the subjects.
Muutokset uuden sanaston oppimiskyvyssä subakuutista krooniseen vaiheeseen vaihtelivat niin ikään tutkittavien välillä.
There is initial evidence that novel word learning is also possible in non-chronic aphasia.
Alustavien tulosten mukaan uuden sanaston oppiminen näyttää olevan mahdollista myös afasian ei-kroonisessa vaiheessa.
The examination consisted of cognitive-linguistic background tests, questionnaires and a computer-based novel word learning task.
Tutkimukset sisälsivät kielellis-kognisiivisia taustatestejä, kyselylomakkeita sekä tietokoneavusteisen uuden sanaston oppimistehtävän, jossa tutkittavan tavoitteena oli oppia annettujen epäsanojen ja kuvien väliset assosiaatiot palautteen ja toiston avulla.
Recovery and novel word learning in subacute and chronic aphasia varied among the participants.
Afasian kuntoutuminen ja uuden sanaston oppiminen subakuutissa ja kroonisessa vaiheessa vaihteli tutkimushenkilöiden välillä.
The objective of this thesis is to study recovery and novel word learning in the subacute and chronic stages of aphasia.
Tutkielman tavoitteena on tarkastella afasian kuntoutumista ja uuden sanaston oppimista afasian subakuutissa ja kroonisessa vaiheessa ja selvittää, onko subakuutin ja kroonisen vaiheen oppimiskyvyn välillä yhteyttä.
Research on novel word acquisition can contribute to the development of aphasia rehabilitation because it helps understand the relearning of words lost due to aphasia.
Afasiakuntoutuksen kehittämiseksi on tärkeää tutkia uuden sanaston oppimista, sillä sitä kautta saadaan lisää tietoa myös kerran opittujen mutta afasian myötä menetettyjen sanojen oppimisesta.
A structural equation model was conducted to examine the mediation pathways.
Mediaatiopolkuja tarkasteltiin rakenneyhtälömallilla.
Analytical thinking may, however, have a lesser role in understanding supernatural belief and it may be mainly related to scepticism towards religious belief.
Analyyttisella ajattelulla näyttäisi sen sijaan olevan vähäisempi rooli yliluonnollisten uskomusten ymmärtämisessä, ja se saattaa ennustaa lähinnä perinteisiin uskonnollisiin uskomuksiin kohdistuvaa skeptisyyttä.
Methods: The data included Finnish respondents (N = 2479) to an online survey that consisted of performance and self-report measures concerning ontological confusions, promiscuous teleological thinking, intuitive and analytical thinking styles and paranormal and religious beliefs.
Menetelmät: Koehenkilöt olivat suomalaisia aikuisia (N = 2479), jotka vastasivat internet-kyselyyn, jossa kartoitettiin tehtävä- ja itsearviointimittareilla ydintiedon sekaannuksia, perusteetonta teleologista ajattelua, intuitiivista ja analyyttistä ajattelutyyliä sekä paranormaaleja ja uskonnollisia uskomuksia.
The results suggest that paranormal beliefs may be more directly related to underlying supernatural intuitions, whereas other factors such as social and cultural factors, may be more important in understanding religious belief.
Tulokset viittaavat siihen, että paranormaalit uskomukset saattavat ilmentää suoremmin intuitiivisia kognition vinoumia, kun taas uskonnollisten uskomusten kohdalla keskeisempiä saattavat olla sosiaaliset ja kulttuuriset tekijät.
Ontological confusions and intuitive thinking style predict paranormal and religious beliefs
Ydintiedon sekaannukset ja intuitiivinen ajattelutyyli ennustavat paranormaaleja ja uskonnollisia uskomuksia
Conclusions: The results show that ontological confusions and intuitive thinking style are important cognitive factors in understanding supernatural belief.
Johtopäätökset: Tulokset viittaavat siihen, että ydintiedon sekaannukset ja intuitiivinen ajattelutyyli ovat keskeisiä yliluonnollisia uskomuksia ennustavia kognitiivisia tekijöitä.
Specifically, the aim was to examine whether differences in intuitive and analytical thinking styles mediate the relationship of two cognitive biases, ontological confusions and promiscuous teleological thinking, to paranormal and religious belief.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli yhdistää näitä lähestymistapoja, ja selvittää välittävätkö yksilölliset erot intuitiivisessa ja analyyttisessä ajattelutyylissä kahden kognitiivisen vinouman, ydintiedon sekaannusten ja perusteettoman teleologisen ajattelun, yhteyttä paranormaaleihin ja uskonnollisiin uskomuksiin.
Results: Ontological confusions and intuitive thinking style were the primary predictors of supernatural belief.
Tulokset: Ydintiedon sekaannukset ja intuitiivinen ajattelutyyli olivat tutkimuksessa pääasialliset yliluonnollisia uskomuksia ennustavat tekijät.
Ontological confusions predicted primarily paranormal belief but were only weakly connected to religious belief.
Ydintiedon sekaannukset ennustivat etenkin paranormaaleja uskomuksia ja heikommin uskonnollisia uskomuksia.
General thinking styles partly mediated the relation between cognitive biases and supernatural belief, and the mechanisms were somewhat different depending on the belief type.
Ajattelutyylit selittivät osittain kognitiivisten vinoumien yhteyttä uskomuksiin, ja selitysmekanismit olivat jossain määrin erilaiset paranormaalien ja perinteisten uskonnollisten uskomusten kohdalla.
Promiscuous teleological thinking was weakly related to supernatural belief.
Perusteeton teleologinen ajattelu ennusti uskomuksia vain heikosti.
Goals: It has been suggested that evolutionarily evolved cognitive biases may predispose human minds toward supernatural belief.
Tavoitteet: Yliluonnollisten uskomusten on ehdotettu juontavan universaaleista evoluution myötä kehittyneistä kognitiivisista vinoumista.
Only intuitive thinking style mediated the connections to paranormal belief, whereas both intuitive and actively open-minded thinking styles mediated the connections to religious belief.
Sen sijaan sekä intuitiivinen ajattelutyyli että ajattelun avoimuus selittivät kognition vinoumien yhteyttä uskonnollisiin uskomuksiin.
However, not all people claim to believe in supernatural, and according to dual process theories of cognition this can be explained by individual differences in general thinking styles.
Yleisten ajattelutyylien on puolestaan havaittu ennustavan yksilöiden välisiä eroja yliluonnolliseen uskomisessa.
Approximately 200 families were recruited to the Lukivauva project during 2015–2017 before the birth of their children, and 73 of these children were selected to participate in this study.
Lukivauva-hankkeeseen rekrytoitiin noin 200 perhettä vuosien 2015–2017 aikana jo ennen lasten syntymää, ja näistä 73 lasta valikoitui mukaan tähän tutkimukseen.
The associations between temperament, attention processes, and learning in early childhood require further research.
Temperamentin, tarkkaavuuden prosessien ja oppimisen yhteydet varhaislapsuudessa vaativat vielä lisää tutkimusta.
Temperament refers to person’s innate and relatively stable tendencies to react and act.
Temperamentilla tarkoitetaan ihmisen synnynnäisiä, suhteellisen pysyviä taipumuksia reagoida ja toimia.
Of the three dimensions of temperament and the measures of cognitive performance the only statistically significant association emerged between stronger negative affectivity and poorer visuo-spatial performance.
Temperamentin kolmesta ulottuvuudesta ja kognitiivisen suoriutumisen osa-alueista ainoa tilastollisesti merkitsevä yhteys ilmeni voimakkaamman negatiivisen affektiivisuuden ja heikomman näönvaraisen suoriutumisen välillä.
In this study, temperament is examined via three dimensions, surgency, negative affectivity, and regulation.
Tässä tutkielmassa temperamenttia tarkastellaan kolmen ulottuvuuden, tyytyväisyyden, negatiivisen affektiivisuuden ja säätelyn kautta.
It is assumed that an easily distractible baby may not be able to benefit from learning situations with an adult as effectively as a baby with more stable temperamental traits.
Oletuksena on, että tarkkaavuudeltaan herkästi häiriintyvä vauva ei välttämättä pysty hyödyntämään oppimistilanteita aikuisen kanssa yhtä tehokkaasti kuin temperamentiltaan tasaisempi vauva.
The dimension of regulation is related to processes of attention, of which involuntary attention shift is of interest in this study.
Säätelyn ulottuvuus on yhteydessä tarkkaavuuden prosesseihin, joista tässä tutkimuksessa kiinnostuksen kohteena on tarkkaavuuden tahaton siirtyminen.
The temperamental dimensions of six-month-old infants do not appear to be associated with involuntary attention shifting.
Kuuden kuukauden ikäisten vauvojen temperamentin ulottuvuudet eivät vaikuta olevan yhteydessä tarkkaavuuden tahattomaan siirtymiseen.
The research question is whether the dimensions of temperament assessed in infancy either alone or through the mediating effect of involuntary attention shifting are related to a child’s information processing skills at 28 months of age.
Tutkimuskysymyksenä on, ovatko vauvaiässä arvioidut temperamentin ulottuvuudet yksin tai tarkkaavuuden tahattoman siirtymisen välittävän vaikutuksen kautta yhteydessä lapsen tiedonkäsittelyyn 28 kuukauden iässä.
P300 response was not associated with any of the dimensions of temperament and it did not predict auditory or visuo-spatial information processing skills in toddlerhood.
P300-vaste ei ollut yhteydessä temperamentin ulottuvuuksiin, eikä ennustanut kielellisiä tai näönvaraisia tiedonkäsittelyn taitoja taaperoiässä.
At six months of age, parents assessed the child’s temperament with an IBQ-R-VSF questionnaire and children’s involuntary attention shift was assessed with an EEG auditory test of novel-sounds.
Kuuden kuukauden iässä vanhemmat arvioivat lapsen temperamenttia IBQ-R-VSF-kyselylomakkeella ja tarkkaavuuden tahatonta siirtymistä arvioitiin EEG:llä mitatulla P300-vasteella novel-äänteiden koeasetelmalla.
Effects of infant temperament on involuntary attention shift and information processing
Vauvaiän temperamentin yhteys tarkkaavuuden tahattomaan siirtymiseen ja tiedonkäsittelyyn
When children were 28 months of age, their auditory information processing performance was assessed with Reynell’s test and visuo-spatial performance with WPPSI-III-test.
Lasten ollessa 28 kuukauden ikäisiä arvioitiin kielellistä suoriutumista Reynellin testillä ja näönvaraista WPPSI-III-osatesteillä.
Similarly, the temperament of the infant or involuntary attention shifting do not appear to be related to information processing in toddlerhood.
Vauvaiän temperamentti tai tarkkaavuuden tahaton siirtyminen eivät myöskään vaikuta olevan yhteydessä taaperoiän tiedonkäsittelyyn.
The research data was gathered in the Lukivauva follow-up study, which examines the child’s linguistic development and hereditary risks of reading difficulties from birth.
Tutkimusaineisto on peräisin lapsen kielellistä kehitystä ja perinnöllistä lukivaikeusriskiä tutkivasta Lukivauva-seurantatutkimuksesta.
It is important to consider other developmental factors as well and their effects on the relationship between temperament, attentional processes, and learning.
Tärkeää on huomioida temperamentin yhteydet muihin kehityksellisiin muuttujiin, ja näiden yhdysvaikutusten yhteydet oppimiseen.
Previous studies suggest that various temperamental traits are associated with learning later in childhood but less is known about the effects of infant temperament on learning early in childhood, and the evidence is somewhat contradictory.
Lapsuusiän temperamenttipiirteet voivat edesauttaa tai haitata lapsen oppimista, mutta vauvaiän temperamentin yhteydestä myöhempään oppimiseen on vain vähän ja osittain ristiriitaista tutkimusnäyttöä.
Methods The sample consisted of 3369 Finnish ninth graders.
Menetelmät Otos koostui 3369 suomalaisesta yhdeksäsluokkalaisesta.
Students’ school motivation and temperament traits (task orientation, reactivity and flexibility) were measured by self-report and teachers’ evaluation.
Oppilaiden motivaatio ja temperamenttipiirteet (tehtäväorientaatio, reaktiivisuus ja joustavuus) kartoitettiin oppilaiden itsearvioinnilla ja opettajien arviolla.
In all the models, covariates included also students’ age, gender, and parental education.
Kaikissa analyyseissä kontrolloitiin myös oppilaiden ikä, sukupuoli ja vanhempien koulutustaso.
This study investigated 1) whether the instability of school environment is associated with students’ motivation and 2) whether this association is modified by temperament.
Tässä tutkimuksessa tutkittiin, 1) onko kouluympäristön vaihtuvuus yhteydessä koulumotivaatioon ja 2) muokkaako temperamentti tätä yhteyttä.
A wide array of factors within school environment were assessed (by asking students and teachers), and three instability scales were formed: instability of physical space, social relationships, and general school structure.
Tutkimuksessa kartoitettiin suuri määrä kouluympäristön tekijöitä (kysyen oppilailta ja opettajilta), joista muodostettiin kolme vaihtuvuusskaalaa: fyysisten tilojen, sosiaalisten suhteiden ja koulun yleisen struktuurin vaihtuvuus.
Aims In previous research, the focus has been on how single factors (e.g. change of school, class or school size) are connected to motivation.
Tavoitteet Aikaisempi tutkimus on keskittynyt tarkastelemaan lähinnä yksittäisten tekijöiden (kuten kouluvaihdos, luokan koko tai koulun koko) yhteyttä motivaatioon.
Temperament traits appear to modify these connections, indicating that different temperaments become differently motivated in instable school environments.
Temperamenttipiirteet muokkaavat näitä yhteyksiä, jonka perusteella voidaan todeta vaihtuvissa ympäristöissä eri temperamenttien motivoituvan eri tavoin.
Instability of general school structure did not have significant main effect on student-rated or teacher-rated motivation.
Koulun yleisen struktuurin vaihtuvuudella ei ollut merkitsevää päävaikutusta itsearvioituun tai opettajan arvioimaan motivaatioon.
When adding all the two-way interactions between temperament traits and instability scales to the model as predictors simultaneously, temperament was found to have modifying effects on motivation: high reactivity modified both, the connection of instability of physical spaces and instability of social relationships on student-rated motivation in students.
Lisättäessä kerralla kaikki temperamenttipiirteiden ja vaihtuvuusskaalojen kaksisuuntaiset interaktiot malliin havaittiin, että temperamentilla oli muokkaavia vaikutuksia motivaatioon: korkea reaktiivisuus muokkasi sekä sosiaalisten suhteiden vaihtuvuuden että fyysisten tilojen vaihtuvuuden yhteyttä motivaatioon.
High flexibility modified the connection of instability of general school structure on student-rated motivation.
Korkea joustavuus muokkasi koulun yleisen struktuurin yhteyttä motivaatioon.
Results When adding all the instability scales to the model as predictors simultaneously, high instability in social relations and high instability of physical space were associated with lower student-rated and teacher-rated motivation.
Tulokset Lisättäessä kaikki vaihtuvuusskaalat kerralla ennustaviksi tekijöiksi malliin havaittiin, että korkea vaihtuvuus sosiaalisissa suhteissa oli yhteydessä alhaisempaan itsearvioituun ja opettajan arvioimaan motivaatioon.
Instability of School Environment and Its Effects on Students’ Motivation : the Modifying Role of Temperament
Kouluympäristön vaihtuvuuden yhteys oppilaiden motivaatioon ja temperamentin muokkaava vaikutus
High task orientation modified the connection of instability of physical spaces on teacher-rated motivation.
Korkea tehtäväorientaatio muokkasi fyysisten tilojen vaihtuvuuden yhteyttä (opettajan arvioimaan) motivaatioon.
Conclusions Various dimensions of instability of school environment are differentially connected with students’ motivation.
Kouluympäristön vaihtuvuus on yhteydessä motivaatioon.
Further, no study has examined whether temperament modifies the connection between the stability of school environment and motivation.
Siitä muokkaako temperamentti kouluympäristön vaihtuvuuden ja motivaation välistä yhteyttä, ei ole lainkaan aikaisempaa tutkimusta.
No study has used a comprehensive set of aspects of school stability and investigated its association with school motivation.
Kokonaisvaltaista kouluympäristön vaihtuvuuden vaikutusta motivaatioon ei sen sijaan ole tutkittu.
The effect of vitamin D intervention on achievement of developmental milestones in early childhood
D-vitamiini-intervention vaikutus varhaislapsuuden kehitysaskeleiden saavuttamiseen
The final sample consisted of 718 healthy children who were randomized to receive either the recommended dose (400 IU) or higher dose (1200 IU) of vitamin D daily from two weeks to 24 months of age.
Otos koostui 718 terveestä lapsesta, jotka saivat joko suositellun (400 IU) tai suosituksia suuremman (1200 IU) annoksen D-vitamiinilisää päivittäin kahden viikon ikäisestä 24 kuukauden ikäiseksi.
However, the nutritional recommendations for vitamin D are primarily based on bone health and it is still largely unknown whether the same dose is optimal for brain development.
D-vitamiinia koskevat ravitsemussuositukset pohjaavat pääosin kuitenkin luuston terveyden kannalta riittävään määrään, eikä tiedetä, onko sama annostus optimaalinen myös aivojen kehityksen kannalta.
Objectives: Sufficient vitamin D intake is important for a child’s development.
Tavoitteet: Riittävä D-vitamiinin saanti on tärkeää lapsen kehityksen kannalta.
Previous studies have shown some indication that vitamin D could be associated with neurodevelopment but the results are inconsistent and especially the amount of intervention studies is still very limited.
Aikaisemmissa tutkimuksissa on havaittu joitain yhteyksiä lapsen varhaiskehityksen ja D-vitamiinitasojen välillä mutta tulokset ovat ristiriitaisia ja etenkin interventio-tutkimuksia on tehty toistaiseksi vähän.
Methods: The data for this study is from a large, Finnish, randomized, double-blinded, controlled trial of daily vitamin D intervention in infants (VIDI).
Menetelmät: Tutkimuksen otos on osa suurta suomalaista VIDI (Vitamin D Intervention in Infants) - tutkimuksen aineistoa, joka on satunnaistettu ja kontrolloitu kaksoissokkoasetelmallinen interventiotutkimus.
In addition to bone health, it has been suggested that vitamin D may play an important part in brain development and function.
Luuston terveyden lisäksi, D-vitamiinilla on ehdotettu olevan tärkeä rooli myös aivojen kehityksessä ja toiminnassa.
The aim of this study was to find out if higher dosage of vitamin D supplement (1200 IU) is beneficial for neurodevelopment compared to recommended dosage (400 IU) in early childhood.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää tarjoaako suosituksia suurempi annostus D-vitamiinia (1200 IU) lisähyötyä varhaislapsuuden kehitysaskelten saavuttamisen kannalta verrattuna suositusten mukaiseen annostukseen (400 IU).
Results and conclusions: There were no differences in total neurodevelopmental scores between the recommended dose (400 IU) and higher dose (1200 IU) supplementation groups at the age of 1 or 2.
Tulokset ja johtopäätökset: Suositusten mukaista D-vitamiiniannosta saaneiden (400 IU) ja suosituksia suurempaa annosta saaneiden (1200 IU) ryhmien välillä ei ollut eroa kehitysakeleiden saavuttamisessa yhden tai kahden vuoden iässä.
Groups were compared using one-way ANOVA and mixed models.
Ryhmiä vertailtiin käyttäen yksisuuntaista varianssianalyysiä sekä sekamalleja.