natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results showed that, when compared to inclusion and non-social control groups, socially excluded participants judged a narrower range of gaze directions as being pointed at them, possibly reflecting avoidance motivation.
Tulokset osoittivat, että inkluusioryhmään ja ei-sosiaaliseen vertailuryhmään verrattuna hyljeksityksi tulleet tutkittavat arvioivat kapeammalle alueelle kohdistettujen katsesuuntien olevan suunnattu heihin.
The empirical studies were complemented by a literature review taking a broader look into how exclusion modulates processing of social information more generally (Study IV).
Tämän lisäksi kirjallisuuskatsauksessa tarkasteltiin laajemmin, miten sosiaalinen hyljeksintä muuntaa sosiaalisen tiedon käsittelyä (tutkimus IV).
Exclusion alters evaluation of social information and allocation of attention towards social stimuli.
Hyljeksintä muuntaa sosiaalisesta tiedosta tehtyjä tulkintoja ja vaikuttaa siihen, miten tarkkaavuutta suunnataan erilaisiin sosiaalisiin ärsykkeisiin.
Study III tested whether exclusion or inclusion would delay disengagement of attention from faces portraying direct gaze.
Tutkimus III testasi, hidastaako hyljeksintä tai inkluusio tarkkaavuuden irrottamista kohti katsovista kasvoista.
A literature review in Study IV revealed that exclusion modulates several social cognitive processes.
Tutkimuksen IV kirjallisuuskatsaus osoitti, että hyljeksinnän on havaittu muuntavan sosiaalisen tiedon käsittelyä monin tavoin.
No differences in gaze direction judgments between inclusion and non-social control groups were found.
Inkluusio- ja vertailuryhmien välillä ei ollut eroa katsesuuntien arvioinneissa.
Eye gaze is one of the most important cues to convey social exclusion and social inclusion.
Katse on yksi tärkeimmistä signaaleista, joilla ihminen viestii ryhmän ulkopuolelle sulkemista sekä sosiaalista hyväksyntää.
In the present thesis, socially excluded and socially included individuals’ responses to others’ eye gaze were investigated in three empirical studies (Studies IIII).
Tässä väitöskirjassa tutkittiin, miten sosiaalinen hyljeksintä ja sosiaaliseen vuorovaikutukseen osallistuminen (inkluusio) vaikuttavat toisen ihmisen katseeseen reagoimiseen (tutkimukset I-III).
Social exclusion and nonsocial control groups responded similarly, showing no differences in disengagement of attention from faces portraying direct and downward gaze.
Hyljeksintäryhmän ja ei-sosiaalisen vertailuryhmän välillä ei ollut eroa; molemmissa ryhmissä tarkkaavuuden siirtäminen pois kasvoista oli yhtä nopeaa riippumatta siitä, katsoivatko kasvot kohti vai alaspäin.
This is what is referred to as the might of method trends.
Tätä tekijä kutsuu metodisuhdanteiden mahdiksi.
This dissertation is an empirical study of the history and formation of survey based research in Finnish sociology.
Väitöskirja on empiirinen tutkimus lomaketutkimuksen muotoutumisesta suomalaisessa sosiologiassa.
The study draws on three large databases: 1) Finnish doctoral dissertations in sociology after World War II (N= 222), 2) Finnish textbooks on survey methods and 3) 18 interviews with key figures in Finnish sociology conducted during the years 1978-1981.
Työssä on aineistona sosiologiassa tarkastetut väitöskirjat vuosilta 1947-2000 (n = 222), joukko metodioppikirjoja ja sosiologien haastatteluja.
Towards the end of the 1980´s the use of survey became rare, however, and during the 1990´s only a few doctoral dissertations were based on survey data.
Menetelmän suosio alkoi vähetä 1980-luvulta alkaen niin, että 1990-luvulla valmistui enää muutama pelkkään kysely- tai haastatteluaineistoon perustuva väitöskirja.
In addition, the material conditions of knowing are studied.
Lisäksi aineistoja on analysoitu teemoittain.
The book focuses on how basic elements of the survey, like notions of sampling, measurement, the questionnaire and the research relationship, are taken up and described at different points in history and in the different data sets.
Teemoja ovat otanta, mittaaminen, lomakkeet, tutkimussuhde ja tutkimuksen materiaaliset reunaehdot.
Throughout, the study shows how survey methods, as ways of mapping and gaining knowledge on society, have changed histori¬cally.
Tutkimus osoittaa, että lomaketutkimus yhteiskunnan kuvaamisen tapana on saanut erilaisia muotoja eri aikoina.
Strong critique against survey research started already in the end of 1960´s, but in empirical research the change happened much later.
1960-luvun lopulla alkoi lomaketutkimuksen kritiikki, joka jatkui edelleen 1970-luvulla.
In textbook instructions, methods are typically described as chosen according to specific research questions.
Tämä tutkimusmenetelmien suhdanteisuus on ristiriidassa metodioppikirjojen kanssa, joissa opastetaan valitsemaan käytetty menetelmä tutkimuskysymyksestä lähtien.
Strong methodological trends also have an impact on the teaching of research methods.
Metodiset suhdanteet näkyvät myös metodiopetuksen sisällöissä ja siten vaikuttavat seuraavien tutkijapolvien mahdollisuuksiin tehdä metodivalintoja.
One of the main findings is that the survey method has never consisted of uniform and mechanical procedures, but rather includes considerable variation both across history and today.
Yhteiskunnan kuvaaminen numeroilla ei kuitenkaan ole itsestäänselvyys, vaan historiallisesti muotoutunut tietämisen tapa.
The dominance of the survey then continued in empirical sociology up to the 1970´s.
1950-luvun loppuun mennessä lomaketutkimus vakiinnutti asemansa keskeisenä sosiologian tutkimusmenetelmänä.
A second point that the study raises is that there have been trends one could even say fashions - in the use of methods in empirical sociology.
Tekijä osoittaa, että metodien suosiossa on tapahtunut selviä suhdannevaihteluita toisen maailmansodan jälkeen.
Therefore clear changes and trends in the actual use of methods should not be as noticeable as the materials in this study implicate.
Tekijä esittääkin kysymyksen, missä määrin kvantitatiivisen tutkimuksen taitojen heikentyminen johtaa siihen, että lomaketutkimuksen menetelmillä tuotettua tietoa ei osata enää arvioida, vaan siitä tulee entistä vahvemmin kyseenalaistamatonta faktaa.
Leading Change in a Complex World : Transdisciplinary Perspectives is a new transdisciplinary book offering tools for leaders, analysts and students of leadership to navigate in complex and interconnected settings.
Leading Change in a Complex World : Transdisciplinary Perspectives on poikkitieteellinen kirja, joka tarjoaa johtajille, johtajuuden tutkijoille sekä opiskelijoille työkaluja monimutkaisissa ja kytköksisissä ympäristöissä suunnistamiseen.
It proposes an analytical framework based on complexity, relational leadership, and dynamic change.
Kirjassa esitellään analyyttinen viitekehys, joka rakentuu kompleksisuuden, relationaalisuuden ja dynaamisen muutoksen käsitteiden ympärille.
The possibilities for change are examined through global megatrends, shifting global power blocs, changes in consumer practices, as well as those emanating from abstract concepts such as the circular economy.
Muutoksen mahdollisuuksien tarkastelussa huomio kiinnittyy esimerkiksi megatrendeihin, muuttuviin globaaleihin valtablokkeihin, kulutuskäytäntöihin sekä kiertotalouden mahdollisuuksiin.
Individual chapters examine these ideas in relation to topical societal, organisational and business challenges such as the changing global security environment, urbanisation, demographic changes, and business-government relations.
Luvut käsittelevät esimerkiksi globaalin turvallisuusympäristön muutosta, kaupungistumista, työvoiman ikääntymistä sekä valtioiden ja yritystoiminnan suhdetta.
The leadership roles of heads of states and societal stakeholders are analysed, and versatile leadership and management practices from conflict management to evaluation are introduced.
Johtajuutta tarkastellaan niin valtionjohdon kuin yhteiskunnallisten sidosryhmien toiminnan kautta.
The research material consists of coaches interviews and of different kinds of textual material related to coaching, such as newspaper articles, web sites and self-help literature.
Tutkimusaineisto koostuu sekä kirjallisesta aineistosta, kuten nettisivuista ja lehtiartikkeleista, että valmentajien haastatteluista.
Self-promotion is thus the consolidation of an already commodified self, an attempt to become the agent of one s own life while heavily involved in relations of exchange which produce experiences of worthlessness, marginalisation, dispensability, fear and frustration.
Itsen markkinoinnin tarkastelu työelämävalmennuksen kentällä osoittaa, että persoonallisuuden merkityksen korostuminen työssä ja taloudellisen arvon tuotannon ulottuminen minuuden ja persoonallisuuden alueelle johtavat tilanteeseen, jossa sekä toiminnan että minuuden kehykset ovat monella tapaa ristiriitaiset ja rajoittavat: oman elämän rohkeaksi ja menestyksekkääksi toimijaksi pyritään tulemaan samalla kun elämisen ehtoja sanelee sellainen taloudellinen ja yhteiskunnallinen järjestys, joka jatkuvasti tuottaa arvottomuuden, marginaalisuuden, korvattavuuden, pelon ja turhautumisen kokemuksia.
The empirical location of the research is the field of work-related coaching in Finland.
Tutkimuksessa itsen markkinointia tarkastellaan työelämävalmennuksen kentällä.
Various coaching practices aim to empower the self in such a way that one gains recognition, advances or opportunities in the labour market as well as in personal life.
Tutkimuksen aiheena on itsen markkinointi, jolla tarkoitetaan arkista ja jokapäiväistä ilmiötä: ihmiset pyrkivät kehittämään ja muokkaamaan itseään ja minuuttaan eri tilanteissa ja eri tavoin saavuttaakseen menestystä tai uusia mahdollisuuksia esimerkiksi työelämässä.
The empirical findings of the research thoroughly demonstrate how gender as a social relation becomes articulated as a difference between individuals, and how it is precisely as a difference between individuals that gender can become an asset, a commodity or otherwise valuable possession in late capitalism.
Tutkimus ottaa osaa myös keskusteluun sukupuolen ja feminismin merkityksestä nykyaikana, jota on luonnehdittu postfeministiseksi; keskustelua sukupuolen merkityksestä hallitsevat väitteet, joiden mukaan sukupuoli on joko kokonaan vailla merkitystä tai sitten muuttunut välineeksi tai hyödynnettäväksi ominaisuudeksi erityisesti naisille.
The intertwining of the other processes mentioned above with that of individualisation produces a situation where a subject who is placed in relations that increasingly commodify the self also increasingly strives to become the autonomous agent of individualism.
Tutkimus osallistuu keskusteluun niin sanotusta uudesta taloudesta tai postfordistisesta kapitalismista, jota luonnehtivat esimerkiksi aineettoman tuotannon laajeneminen ja persoonallisuuden muuttuminen yhä merkittävämmiksi työn tekemisen välineeksi.
In the practices of coaching, the production of promissory value becomes inseparable from practices of self-development and the production of individuality.
Itsen markkinoinnin käytännöissä ihanteeksi asettuu autonominen, toisista riippumaton ja itsekseen pärjäävä yksilö.
Of particular importance is individualisation, a process in which social relations and antagonisms, conflicts and other contradictions, as well as the inequalities inherent to them, are articulated as if they were within the individual self, problems of the free and autonomous individual.
Näin esimerkiksi työttömyydestä tai syrjinnästä tulee yksilön omia ongelmia, joita vastaan kamppaillaan muun muassa itsen markkinoinnin keinoin.
The shift from exclusion to inclusion in terms of individuality invites closer critical attention to the intertwining of the process of individualisation with both commodification and post-feminist tendencies, and it also invites critical interventions in the notions of choice, autonomy, agency and free will both in understanding the relations of gender and in feminist research.
Mäkisen tutkimuksessa itsen markkinointia, sen taustoja ja sen seurauksia pohditaan sekä kapitalismia että sukupuolta koskevan empiirisen ja teoreettisen ymmärryksen valossa.
First, the aim is to map the terrain that renders self-promotion possible, to understand how self-promotion becomes meaningful and intelligible.
Tutkimuksessa havaitaan, että näin tosiaan saattaa itsen markkinoinnissa tapahtua, sillä sukupuoleen liittyviä kokemuksia voidaan käyttää apuna, kun halutaan luoda kuvaa omasta itsestä pystyvänä ja pärjäävänä yksilönä.
The final empirical consideration of the research concerns the notion of potential and leads to the observation that promissory value is central to the operations of contemporary capitalism, and more specifically central to the forms of value at issue in coaching.
Itsen markkinoinnin kannalta merkittäviksi paljastuvat tutkimuksessa esimerkiksi tavaramuotoistuminen - taloudellisen arvon tuotannon pyrkimys laajeta yhä uusille elämänalueille - ja työn ja pääoman välillä vallitseva ristiriita.
The process of individualisation is then examined further by asking what kind of individual is brought into being in the processes of self-promotion as they take place in the practices of coaching.
Sukupuoli asettaa ihmisiä eriarvoiseen asemaan, mikä käy ilmi tutkimukseen haastateltujen valmentajien kertomuksista.
This shift from exclusion to inclusion alerts to a shift not only in terms of the history of the individual, but also in terms of histories of gender and class.
Valmennus on suhteellisen uusi ala, ja tutkimus tuottaakin tietoa paitsi itsen markkinoinnista myös valmennuksesta yhtenä niin sanotun uuden työn muotona, jossa rajat työn ja minuuden sekä työntekijyyden ja yrittämisen välillä hälvenevät.
These social relations are understood as mutually connected and constructive, yet with a logic and modus operandi of their own.
Sukupuoli ei kuitenkaan ole pelkästään välineellistynyt, vaan sillä on edelleen merkitystä myös hierarkkisena yhteiskunnallisena suhteena.
White and Red Republic?
Vaaleanpunainen tasavalta?
SDP, Independence and the Question of National Unity 1918-1924
SDP, itsenäisyys ja kansallisen yhtenäisyyden kysymys vuosina 1918-1924
In this research the question of integration (1918–1924) was approached from the viewpoint of the moderate labour movement the Finnish Socialdemocratic Party (SDP).
Näkökulman kokonaisuuteen muodostaa maltillinen poliittinen työväenliike, Suomen Sosialidemokraattinen puolue, SDP.
The winners, "the whites" represented the bourgeois niche of the nation and losers, "the reds", the labour movement.
Syntyi työväenluokka, jonka keskeisin kokemus oli sisällissodan häviö, valkoinen terrori ja työväenliikkeen repressio.
The consequences of the civil war therefore a highly debated political question.
Sisällissodan jälkeisten vuosien yhteiskunnallinen integraatio Suomessa Sisällissota synnytti valtavan repeämän vastaitsenäistyneeseen Suomeen.
Land reforms, the freedom of religion act, the compulsory education law and the prohibition law were examples of the old objectives of the labour movement which were carried out soon after the civil war.
Vuosi 1918 muutti tai hajotti nopeasti ja jopa ratkaisevasti itsenäisyyden ja yhtenäisyyden tulkintalinjoja, mutta toisaalta integroitumisprosessi eteni sisällissodan jälkivuosina huomattavasti pitemmälle kuin yleensä on esitetty tai oletettu.
These main concepts were further analysed in certain subcategories:The first is affection, the second is discourse, the third is ideology, the fourth is movement and the fifth is a historical process.
Tavoite oli monimutkainen, sisälsi erilaisia ja eriaikaisia prosesseja, uudistuksia, uutta vuorovaikutusta ja tulkintaa suomalaisuudesta ja sen suhteesta muuhun maailmaan.
My main hypothesis is that the integration of SDP was the most important factor in the fate of the Finnish society in the 1920’s.
Amnestia oli työväenliikkeen tärkein vaatimus 1920-luvun alussa.
The climax for the Finnish nationalism was the independence in 1917 which was afflicted by the civil war in 1918.
Kokonaisuudessa tasavallan ja tasa-arvon ristiriita jäi osin ratkaisematta, vaikka SDP sai 1920-luvun taitteessa hämmästyttävän nopeasti läpi useimmat sisällissodan jälkeen asettamansa tavoitteet.
The basic argument I’m taking here is that nationalism’s concepts offer a possible approach to study in political history.
Toisaalta heti sisällissodan päättymisen jälkeen ajatus "kansallisesta eheytymisestä" julistettiin lähes kaikkialla tavoitteeksi.
Also the leaders of former reds settled in Russia to continue the Finnish revolution from there.
Syntyi suojeluskuntien ja Etsivän Keskuspoliisin kaltaisia valvontakoneistoja pitämään yllä "valkoista" Suomea.
Amnesties were soon granted and the public political culture was liberal.
Kansalaissovun toteuttaminen saattoi toteutua vain "valkoisissa" reunaehdoissa.
The aftermath included prison camps and a great number of red prisoners.
Syntyi jako kahteen, valkoisiin ja punaisiin, voittajiin ja häviäjiin.
Political reforms were made to ease the division in society.
Joka tapauksessa vuoden 1918 kesän työväenliikkeen hävittämisvaatimuksesta siirryttiin nopeasti miettimään yhteiskunnan rakentamisen reunaehtoja.
In addition, humor has significant role in balancing emotions and capability to work.
Lisäksi huumorilla on korostunut merkitys tunteiden ja työssäjaksamisen tasapainottamisessa.
Use of humor also regulates personal and work group boundaries, and keeping oneself apart from collegues.
Huumorilla säädellään myös henkilökohtaisia ja työyhteisön rajoja.
The data was collected through participant observations and the field notes by the researcher, interviews of the nurses and secretaries, and diaries kept by nurses.
Tutkimusaineisto koostuu kolmen vuoden kenttäjakson aikana tehdyistä hoitajien havainnoinneista ja haastatteluista sekä tutkijan ja hoitajien päiväkirjanpidosta.
The study sheds light on among other things, how benevolent humor creates, maintains and strengthens collegiality, humor friendships and friendships, as well as how a new employee can face difficulties in getting in and commiting to a work group by using humor.
Sopivalla huumorilla luodaan, ylläpidetään ja vahvistetaan työkaveri-, huumorikaveri- ja ystävyyssuhteita.
The theory allows for inspecting humor nurses use in their mutual interaction and how it affects to the factors that either enhance or reduce health care professionals' well-being at work.
Tutkimus tekee teoriallaan näkyväksi hoitajien keskinäisen vuorovaikutuksen ongelmia ja voimavaratekijöitä hyvän olon ja työhyvinvoinnin edistämiseksi.
In the study humor was examined in nurses' mutual interaction on one hospital ward.
Tutkimuksessa kehitettiin teoria hoitajien keskinäisen vuorovaikutuksen huumorista.
The study shows that the most intrinsic factor in humor in nurses' mutual interactions was the judgement whether humor used in interaction was interpreted as benevolent or malicious.
Hoitajien vuorovaikutuksessa on keskeistä se, käytetäänkö tilannekomiikassa ja mustassa huumorissa tilanteeseen sopivaa tai sopimatonta huumoria työpaikalla.
The result of the study is a grounded theory of nurses' humor that enhances well-being at work.
Aineistolähtöinen teoria hyvää oloa ja työhyvinvointia edistävästä huumorista hoitajien keskinäisessä vuorovaikutuksessa
The results are new and complement revious knowledge of humor in interaction between people in general, as well as targeted knowledge of humor in nurses' mutual interaction.
Johtajalla on tärkeä rooli ja valta keskinäisen vuorovaikutuksen huumorin rajojen säätelemisessä sekä huumorin käytön mahdollistamisessa työpaikalla.
Therefore it is relevant to increase knowledge of humor in nurses' interacion, in the culture of humor they have formed.
Erityisesti huumorilla on merkitystä työyhteisön kertomusperinteessä, sillä huumori lisää työntekijöiden yhteisöllisyydenkokemista ja me-henkeä.
The data collection methods employed was complementary in the study.
Tutkimus kuuluu hoitotieteen oppialaan.
Half of both column types were one length and half were extended.
Puolet kummastakin pilarityypistä oli yksimittaisia ja puolet jatkoksellisia.
The aim of this thesis has been to organize buckling test for slender prestressed column to collect information from the column and its behavior as loaded to buckling, to analyze the results and compare them with calculative results of displacement-based calculation method for column that is being developed.
Tämän työn tavoitteena on ollut järjestää nurjahduskoe hoikalle esijännitetylle betonipilarille ja kerätä mittaustietoa pilarin toiminnasta nurjahdukseen kuormitettaessa, tulkita saatuja koetuloksia ja verrata niitä esijännitetyn pilarin mitoittamiseen kehitteillä olevalla siirtymäperustaisella laskentamenetelmällä saataviin tuloksiin.
On half of the column types there were added 3,9 kN horizontal point load in the middle span of the column.
Puoleen pilareista lisättiin 3,9 kN pistemäinen vaakakuorma pilarin keskelle.
The columns were 280x280 mm2 in cross section and 10 m in length.
Pilarit olivat poikkilaikkaukseltaan 280x280 mm2 ja pituudeltaan 10 m. Pilarien hoikkuusluku λ oli noin 125.
In buckling test there were 8 slender prestressed concrete columns and 8 slender reinforced concrete columns loaded to buckling.
Nurjahduskokeessa kuormitettiin yhteensä 8 hoikkaa esijännitettyä pilaria ja 8 hoikkaa teräsbetonipilaria.
During the loading there were measured bending and strain of the column in many separate points.
Kuormituksen aikana pilareista mitattiin taipuman ja venymien kehittymistä useassa mittauspisteessä.
Displacement-based calculation method applied well to calculate the buckling of slender columns in the buckling test.
Siirtymäperustainen laskenta soveltui hyvin pilarien nurjahduskuorman laskentaan.
Columns were freely supported at both ends and the loading was carried out adding 20 mm eccentric axial load to the column until it buckled.
Pilareita kuormitettiin päistään nivelellisesti tuettuina lisäämällä 20 mm epäkeskistä normaalivoimaa, kunnes pilari nurjahti.
The one length prestressed concrete columns behaved stiffer than the extended columns and the buckling load was bigger.
Yksimittaiset esijännitetyt pilarit toimivat jäykemmin kuin jatkokselliset esijännitetyt pilarit, ja niiden nurjahduskuorma oli suurempi.
When the bending moment stress was increased by adding the horizontal point load to the column the buckling loads decreased and the one length columns and extended columns buckled on the same load.
Kasvatettaessa pilarien taivutusmomenttirasitusta lisäämällä pilareihin vaakakuorma, pilarien nurjahduskuormat alenivat ja yksimittaisten pilarien ja jatkettujen pilarien nurjahduskuormat olivat saman suuruiset.
The cross section of reinforcement is bigger on the joint area of extended column due to the anchor bars of the column shoes and the cracking was smaller compared to cracking of the middle part of the one length columns.
Liitosalueen teräsmäärä oli pilarikenkien ankkurointiterästen takia kuitenkin isompi ja halkeilu jäi liitosalueella pienemmäksi.
Choosing the connection between bending and strain of the cross section has noticeable effect on the result of the calculation.
Laskennan tulokseen vaikuttaa pilarin taipuman ja poikkileikkauksen käyristymän välisen yhteyden valinta.
Bending affects greatly on normal force capacity of slender column.
Hoikan pilarin normaalivoimakestävyyteen vaikuttaa olennaisesti kuormituksesta pilariin aiheutuva taipuma.
The extension joint of the extended columns was carried out with steel column shoe products.
Pilarikenkien liitosruuvien koko oli teräsbetonipilarien pääterästen luokkaa.
The columns were lying horizontally in the buckling test.
Pilarit kuormitettiin vaaka-asennossa.
The extension joint increased buckling load of the reinforced concrete column.
Liitosalue toimi kokonaisuutena jäykemmin.
The model is based on the results of previous research and the present study.
Malli perustuu sekä aikaisemmin tutkittuun että tästä tutkimuksesta saatuun tietoon.
Twenty-eight emergency departments from all over Finland participated in the study.
Tutkimukseen osallistui 28 ensiapupoliklinikkaa ympäri Suomen.
Physical violence had resulted in contusions, wounds and fractures.
Väkivallan seurauksena naiset saivat erilaisia vammoja kuten mustelmia, haavoja ja luunmurtumia.