natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An empirical case study is carried out in the Poltinaho neighbourhood in Hämeenlinna, where the history and usage of three newly formed shortcuts are examined thoroughly.
Empiirisen tutkimuksen kohteena on kolme oikopolkua Hämeenlinnan Poltinahon asemakaavamuutosalueella.
A careful and user-driven consideration of walking in the planning process gives tools to reduce the problems that shortcuts epitomise.
Huolellisella kävelijälähtöisellä suunnittelulla oikopolkujen ilmentämiä ongelmia on mahdollista vähentää.
On the release date of this study, there wasn't any studies similar to this.
Vastaavanlaisia tutkimuksia ei tämän tutkimuksen julkaisuajankohtana ole toteutettu.
The research material was obtained by filming one first class music lesson and two second class music lessons.
Aineisto hankittiin videokuvaamalla yksi ensimmäisen luokan ja kaksi toisen luokan musiikkituokiota.
The results can be found more useful in the planning of early childhood education and pre-school music lessons than of the elementary school education music lessons.
Tuloksista voidaan hyötyä enemmän varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen musiikkituokioiden suunnittelussa kuin perusopetuksessa.
Number sense can be understand to mean the learning of the concept of number, that is based on relational skills and number sequence skills (Aunio, Van Luit and Van de Rijt, 2005).
Lukutajulla (Number sense) tarkoitetaan lukukäsitteen hallintaa, joka taas perustuu suhdetaitojen ja lukujonotaitojen hallinnalle (Aunio, Van Luit ja Van de Rijt, 2005).
The learning environments that could improve number sense were found in the activites in the forms of organizing music activities, teaching musical knowledge and classroom management and in the teaching material in the forms of musical notation and lyrics of a song.
Lukutajua kehittäviä oppimisympäristöjä löytyi musiikkituokioiden toimintamuotojen joukosta musisoinnin organisoimisen, musiikkitietämyksen opettamisen ja luokanhallintakeinon muodossa ja opetusmateriaaleista musiikin merkintätapojen sekä laulun sanoitusten muodossa.
Number appeard mostly in it's cardinal form in the music lessons and mostly comparison and classification were practiced.
Lukukäsite esiintyi useimmiten kardinaalimuotoisena musiikkituokioissa ja suhdetaidoista vertailua ja luokittelua harjoitettiin niissä eniten.
Connections between learning in music and maths has been found in several studies (e.g. An, Capraro ja Tillman, 2013; Bahr ja Christensen, 2000; Gillander and Casal de la Fuente 2020).
An, Capraro ja Tillman, 2013; Bahr ja Christensen, 2000; Gillander ja Casal de la Fuente 2020).
It has been tried to be explained due to similiar brain functions when processing music an maths (Evans et al. 2009) and due to transfer-effect (Črnčec, Prior ja Wilson, 2006).
Syitä tähän on etsitty niin musiikin ja matematiikan taitoja harjoittaessa tapahtuvasta samankaltaisesta aivotoiminnasta (Evans ja muut 2009) kuin siirtovaikutuksesta (Črnčec, Prior ja Wilson, 2006).
It was discussed that number sequence skills could be improved with music, but it might not be possible to observe it as a form of spesific activity as the practice of music only results in growth of the grey matter in the regions of the brain that are also responsible of the development of number sense and thus number sequence skills.
Lukujonotaitojen kehittäminen musiikin avulla nähtiin kuitenkin mahdolliseksi, vaikka mitään tiettyä siihen viittaavaa toimintaa ei kyetty havaitsemaan, koska musisoimisen on osoitettu kasvattavan harmaan aineen määrää samoilla aivoalueilla, jotka ovat vastuussa lukutajun ja täten myös lukujonotaitojen kehittymisestä.
The aim of this ethnographic case study research was to find out via nonparticipant observation, what types of learning environments that are beneficial to the development of number sense in children can be found in the music lessons of first two classes of elementary school.
Tämän tapaustutkimuksen tarkoitus oli tutkia ei-osallistavalla etnografisella tutkimusotteella, millaisia lukutajun kehittymistä tukevia oppimisympäristöjä voi alkuopetuksen musiikkituokioissa olla.
It has been found also that math skills are improved among music even without spesifically estabilished teaching intervention due to deep structural similarity of domains (Bahr and Christensen, 2000).
On myös havaittu matematiikan taitojen kehitystä tapahtuvan musiikin parissa myös ilman erillistä opetusinterventiota johten musiikin ja matematiikan syvistä rakenteellisista yhteyksistä (Bahr ja Christensen, 2000).
The research material was transcribed and divided into episodes based on the occurrence of the concept of number and of the practicing of the skills that are to be learned to develop number sense.
Aineisto litteroitiin ja jaettiin episodeihin lukukäsitteen sekä sen hallintaan vaadittavien osa-alueiden harjoittamisen ilmenemisen perusteella.
It was deduced that there are opportunities for practicing relational skills in the teaching of music without a spesific teaching intervention.
Tuloksista voidaan tehdä päätelmä, että suhdetaitojen harjoittamiseen ilmenee tilaisuuksia musiikin opetuksessa ilman erillistä opetusinterventiota.
It was left open can the teaching of music be utilized for teaching number sequence skills.
Avoimeksi jäi voidaanko musiikin opetusta hyödyntää lukujonotaitojen opettamiseen.
From the research material cases where the forms of the number (cardinal and ordinal) or a subskill of number sense appeared were examined and to addition the learning environments that were seen to improve number sense were analyzed.
Aineistosta tarkasteltiin sitä, missä lukukäsitteen ilmenemismuodoissa (kardinaaliluku ja ordinaaliluku) ja lukutajun osa-alueissa lukukäsite musiikkituokioissa ilmeni sekä mitä lukutajua kehittäviä oppimisympäristöjä aineistosta oli löydettävissä.
For this reason the interest was the learning environment in the early classes of elementary school from the viewpoint of the development of number sense without an estabilished teaching intervention.
Tästä syystä kiinnostuksen aiheena olivat alkuopetuksen musiikkituokiot lukutajun kehittymisen kannalta ilman erillistä opetusinterventiota.
The were also single cases, where seriation and one to one- correspondence were practiced.
Yksittäisissä tiltanteissa harjoitettiin myös suhdetaidoista järjestykseen asettamista ja yksi yhteen- suhteen konkretisoimista.
Therefore, it is increasingly important to learn how to think and learn independently, how to recognise gaps in and update one’s knowledge and how to deal with the huge amount of constantly changing information.
Yhä tärkeämpää onkin oppia ajattelemaan ja oppimaan itsenäisesti, huomaamaan aukkoja omissa tiedoissaan ja päivittämään tietojaan, sekä oppia käsittelemään alati lisääntyvää ja muuttuvaa informaatiota.
In total, 410 second-, fourth- and sixth-year medical students from two Finnish medical schools participated in the study by completing a questionnaire measuring both general study orientations and regulation strategies.
Yhteensä 410 toisen, neljännen ja kuudennen vuoden lääketieteen opiskelijaa kahdesta suomalaisesta yliopistosta vastasivat opiskeluorientaatioita ja oppimisen säätelystrategioita koskevaan kyselyyn.
In other words, it is critical to regulate one’s learning and to process text effectively.
Toisin sanoen tulee oppia säätelemään omaa oppimistaan ja prosessoimaan tehokkaasti tekstejä.
It is argued that external regulation might function as an effective coping strategy in the cognitively loaded medical curriculum.
Ulkoinen säätely saattaakin toimia tehokkaana selviytymisstrategiana kognitiivisesti raskaassa lääketieteen koulutusohjelmassa.
As the person-centred approach enables us to individualise students with diverse regulation patterns, it could be used in supporting student learning and in facilitating the early diagnosis of learning difficulties.
Koska yksilökeskeinen lähestymistapa mahdollistaa oppimisen säätelyltään erilaisten opiskelijoiden tunnistamisen, sitä voitaisiin hyödyntää opiskelijoiden oppimisen tukemiseen ja oppimisvaikeuksien varhaiseen tunnistamiseen.
However, external regulation was likewise positively correlated with deep orientation and achievement orientation but also with surface orientation and systematic orientation.
Ulkoinen säätely oli niin ikään positiivisesti yhteydessä syvä- ja suoritusorientaatioon, mutta lisäksi myös pinnallisempaan orientaatioon.
Therefore, it is important to map students’ learning strategies and to encourage them to engage in using high-quality learning strategies from the beginning.
Siksi olisikin tärkeää kartoittaa opiskelijoiden oppimisstrategioita ja kannustaa heitä korkeatasoisten strategioiden käyttöön jo opintojen alkuvaiheista lähtien.
For instance, self-regulation was positively correlated with deep orientation and achievement orientation and was negatively correlated with non-commitment.
Esimerkiksi itsesäätely oli positiivisesti yhteydessä syväorientaatioon ja suoritusorientaatioon, mutta negatiivisesti opiskeluun sitoutumattomuuteen.
In line with previous studies, self-regulation wasconnected with study success.
Yhdenmukaisesti aiempien tutkimusten kanssa itsesäätelyn todettiin olevan yhteydessä opintomenestykseen.
It seems that learners with effective learning strategies are able to pick out the relevant content regardless of the text type, whereas weaker learners might benefit from refutational parts that contrast the most typical misconceptions with scientific views.
Näyttää siltä, että tehokkaita opiskelustrategioita hyödyntävät opiskelijat kykenevät löytämään tekstistä ilmiön ymmärtämisen kannalta olennaiset asiat tekstityypistä riippumatta, kun taas heikommat opiskelijat saattavat hyötyä enemmän törmäyttävästä tekstistä, jossa tyypillisimpiä virhekäsityksiä on törmäytetty tieteellisen selityksen kanssa.
Furthermore, learning complex scientific phenomena could be facilitated by paying attention to high-quality learning materials and texts and other support from the learning environment also in the university.
Väitöskirjan tulokset antavat lisäksi viitteitä siitä, että monimutkaisten tieteellisten sisältöjen oppimista voitaisiin tukea kiinnittämällä huomiota korkea-laatuisiin oppimateriaaleihin ja teksteihin, sekä muuhun oppimisympäristön antamaan tukeen myös yliopistossa.
The aim of Study III was to identify different regulation strategy profiles among medical students (N = 162) across time and to examine to what extent these profiles predict study success in preclinical studies.
Tutkimuksen tavoitteena oli tunnistaa erilaisia oppimisen säätelyn profiileja lääketieteen opiskelijoilla (N = 162) ajan suhteen, sekä selvittää missä määrin nämä profiilit ennustavat opintomenestystä lääketieteen opintojen prekliinisessä vaiheessa.
Further, the ways of engaging in learning seldom centre on a single strategy or approach; rather, students seem to combine several strategies to a certain degree.
Opiskelijoiden sitoutumista opiskeluun ei usein voi kuitenkaan tiivistää yhteen strategiaan tai lähestymistapaan, vaan ennemminkin opiskelijat tuntuvat yhdistelevän erilaisia strategioita opiskelussaan.
Students with the lowest self-regulation and with an increasing lack of regulation performed worse than the other groups.
Opiskelijat, joilla oppimisen itsesäätely oli heikointa ja jotka ilmensivät lisääntyviä vaikeuksia oppimisen säätelyssä, suoriutuivat opinnoista muita ryhmiä heikommin.
Strictly organised PBL sessions were not considered as useful as lectures, although the students’ views of the teacher/tutor and the group were mainly positive.
Opiskelijat pitivät luentoja hyödyllisempinä kuin PBL-istuntoja, vaikkakin heidän näkemyksensä pienryhmästä ja opettajatuutorista olivat pääosin positiivisia.
Therefore, developers of teaching methods are challenged to think of new solutions that facilitate reflection of one’s learning and that improve the development of self-regulation.
Tulokset haastavat opetuksen kehittäjät pohtimaan uudenlaisia ratkaisuja oppimisympäristöiksi, jotka mahdollistavat oman oppimisen reflektoinnin ja lisäävät itsesäätelyn kehittymistä.
The beginning of university studies may be stressful for many, as the gap between high school and university studies is huge and those strategies that were adequate during high school might not work as well in higher education.
Yliopisto-opintojen alku saattaa olla monelle kuormittavaa, sillä lukio- ja korkeakouluopintojen erilaisuus voi olla merkittävä ja lukiossa toimivaksi osoittautuneet opiskelustrategiat eivät välttämättä enää toimi yhtä hyvin.
Instead of separate courses on learning skills, the integration of these skills into course contents should be considered.
Irrallisten opiskelutaitokurssien sijaan tulisi pohtia opiskelutaitojen integrointia kurssisisältöjen opetukseen.
Additionally, regulation and processing strategies were found to be connected with understanding the science phenomenon.
Oppimisen säätely- ja tekstinprosessointistrategiat olivat yhteydessä ilmiön ymmärtämiseen.
The observed differences between medical students and residents in processing patient case texts could be used in medical education to model expert reasoning and to teach how a good medical text should be constructed.
Havaittuja eroja potilastapausten prosessoinnissa voitaisiin hyödyntää lääketieteen koulutuksessa asiantuntijan päättelyn mallintamiseen sekä sen opettamiseen, miten hyvä potilastapausteksti rakennetaan.
Different reading patterns were also found.
Neljä erilaista oppimisen säätelyprofiilia löydettiin.
The students were generally deeply oriented towards their studies.
Tulokset osoittivat lääketieteen opiskelijoiden orientoituvan opiskeluunsa valtaosin syväsuuntautuneesti.
Both medical and teacher education programmes and the professions themselves are challenging in terms of their multidisciplinary nature and increasing amounts of information and therefore require good lifelong learning skills during the study period and later in work life.
Monitieteisyys ja alati lisääntyvä tieto tekevät lääketieteen ja luokanopettajan koulutuksista haastavia, joten hyvät elinikäisen oppimisen taidot ovat tarpeen niin koulutuksen aikana kuin myöhemmin työelämässäkin.
Contemporary information society poses new challenges for learning, as it is not possible to learn all the information needed in a profession during a study programme.
Nykyinen tietoyhteiskunta, jossa tieto lisääntyy ja muuttuu nopeasti, asettaa uusia haasteita oppimiselle, kun kaikkea ammatinharjoittamisessa tarvittavaa tietoa ei voi oppia koulutuksen aikana.
The purpose of Study V was to use eye tracking to determine how third-year medical studets (n = 39) and internal medicine residents (n = 13) read and solve patient case texts.
Viidennessä osatutkimuksessa selvitettiin silmänliikemenetelmän avulla, miten kolmannen vuoden lääketieteen opiskelijat (n = 39) lukevat ja ratkaisevat potilastapaustekstejä verrattuna sisätautien erikoistuviin lääkäreihin (n = 13).
The thesis comprises five sub-studies that employed cross-sectional, longitudinal and experimental designs and multiple methods, from surveys to eye tracking.
Väitöskirja koostuu viidestä osatutkimuksesta, joissa hyödynnettiin pitkittäis-, poikittais- ja kokeellisia asetelmia sekä monimetodista lähestymistapaa.
The general aim of the thesis was to study university students’ learning from the perspective of regulation of learning and text processing.
Tässä väitöskirjassa tutkittiin yliopisto-opiskelijoiden oppimista oppimisen säätelyn ja tekstin prosessoinnin näkökulmasta.
The data were collected from the two academic disciplines of medical and teacher education, which share the features of highly scheduled study, a multidisciplinary character, a complex relationship between theory and practice and a professional nature.
Tutkimukseen osallistuneet opiskelijat valittiin lääketieteen ja luokanopettajakoulutuksen koulutusohjelmista, joita yhdistää tarkasti aikataulutettu opiskelu, monitieteisyys, teorian ja käytännön monimutkainen suhde sekä lääkärin ja luokanopettajan ammattien professionaalinen luonne.
Eye tracking seems to have great potential in evaluating performance and growing diagnostic expertise in text processing, although more research using texts as stimulus is needed.
Silmänliiketutkimuksella on mahdollista kartoittaa asiantuntijuutta tekstin prosessoinnissa, vaikkakin lisätutkimusta tarvitaan.
The results showed that the students’ understanding improved after text reading intervention and that refutational text promoted understanding better than the traditional text.
Tulokset osoittivat opiskelijoiden ymmärryksen kehittyvän tekstin lukemisen myötä ja törmäyttävän tekstin tukevan ymmärryksen rakentumista paremmin kuin selittävän tekstin.
Study II focused on medical students’ regulation of learning and their conceptions of the learning environment in an innovative medical course where traditional lectures were combined wth problem-based learning (PBL) group work.
Toisessa osatutkimuksessa tarkasteltiin ensimmäisen vuoden lääketieteen ja hammaslääketieteen opiskelijoiden (N = 153) oppimisen säätelyä ja käsityksiäoppimisympäristöstä, jossa perinteisen luento-opetuksen ohella järjestettiin ongelmalähtöisen oppimisen (PBL) periaatteiden mukaista pienryhmätyöskentelyä.
The results revealed differences between medical students and residents in processing patient case texts; compared to the students, the residents were more accurate in their diagnoses and processed the texts significantly faster and with a lower number of fixations.
Tutkimus osoitti erikoistuvien lääkärien olevan tarkempia diagnoosien tekijöitä sekä prosessoivan tekstit huomattavasti nopeammin ja vähemmillä fiksaatioilla kuin opiskelijat.
The results indicated that external regulation and self-regulation of the learning content were the most typical regulation strategies among the participants.
Tulokset osoittivat opiskelijoiden tyypillisimmiksi säätelystrategioiksi oppimisen ulkoisen säätelyn sekä opittavien sisältöjen itsesäätelyn, esimerkiksi aktiivisen tiedonhaun.
In Study IV, 91 student teachers participated in a pre-test/post-test design where they answered open-ended questions about a complex science concept both before and after reading either a traditional, expository science text or a refutational text that prompted the reader to change his/her beliefs according to scientific beliefs about the phenomenon.
Neljännessä osatutkimuksessa 91 luokanopettajaopiskelijan ymmärrystä monimutkaisesta tieteellisestä ilmiöstä selvitettiin esi-jälki-mittausasetelmalla, jossa opiskelijat vastasivat avoimiin kysymyksiin ennen ja jälkeen tekstin lukemisen.
The main findings of the thesis indicate that even among very selected student populations, such as high-achieving medical students or student teachers, there seems to be a lot of variation in regulation strategies of learning and text processing.
Väitöskirjan päälöydökset osoittavat, että oppimisen säätelyssä ja tekstin prosessointistrategioissa saattaa olla huomattavia eroja jopa hyvin valikoitujenopiskelijapopulaatioiden sisällä.
Several interesting and theoretically reasonable connections between the variables were found.
Lisäksi tutkimus paljasti useita teoreettisesti kiinnostavia ja ymmärrettäviä yhteyksiä yleisten opiskeluorientaatioiden ja oppimisen säätelystrategioiden välillä.
Sometimes, it can be a matter of perspective of which way of learning can be considered best; therefore, the reality of studying in higher education is often more complicated than the simplistic view of self-regulation as a good quality and external regulation as a harmful quality.
Näin pelkistettyyn näkemykseen oppimisen itsesäätelystä hyvänä ja oppimisen ulkoisesta säätelystä huonona tapana tulee suhtautua kriittisesti.
Study I examined the connections between students’ study orientations and the ways they regulate their learning.
Väitöskirjan ensimmäisessä osatutkimuksessa selvitettiin yleisten opiskeluorientaatioiden ja oppimisen säätelystrategioiden välisiä yhteyksiä.
As these learning strategies are related to successful studying, students enter educational programmes with rather different chances of managing and achieving success.
Tämä asettaa haasteita niin opiskelijoille kuin opetuksen järjestäjille, sillä edellä kuvatut oppimisstrategiat ovat yhteydessä opinnoissa pärjäämiseen ja opintomenestykseen.
In Study III, a person-centred approach to studying regulation strategies was employed, in contrast to the traditional variable-centred approach used in Study I and Study II.
Kolmannessa osatutkimuksessa oppimisen säätelystrategioita tutkittiin yksilötasolla.
The student teachers completed a questionnaire concerning their regulation and processing strategies.
Lisäksi opiskelijoiden oppimisen säätelyä ja tekstinprosessointistrategioita selvitettiin kyselylomakkeen avulla.
The data were gathered at admission to hospital, at discharge, and at three and six months after surgery.
Tietoa kerättiin potilailta sairaalan tullessa ja sieltä kotiutuessa, sekä kolmen ja kuuden kuukauden kuluttua leikkauksesta.
In this randomised controlled double blinded clinical trial, 100 spinal stenosis patients were randomised into either the intervention group (IG) or the control group (CG).
Tässä satunnaistetussa kontrolloidussa kaksoissokkoutetussa kliinisessä tutkimuksessa 100 spinaalistenoosileikkaukseen tulevaa potilasta satunnaistettiin joko interventio- tai kontrolliryhmään.
Primary outcome variables were (A) preoperative knowledge level (cognitive outcome), and (B) preoperative anxiety (clinical outcome).
Primaaritulosmuuttujina käytettiin (A) voimavaraistumista tukevan tiedon tasoa (kognitiivinen tulosmuuttuja) ja (B) leikkausta edeltävän ahdistuksen tasoa (kliininen tulosmuuttuja).
The intervention (Knowledge Test Feedback Intervention, KTFI) was conducted on an average 9 days before surgery, and consisted of an empowering telephone discourse based on a specifically designed knowledge test (KNOWBACK Test).
TTPI toteutettiin keskimäärin 9 päivää ennen suunniteltua leikkausta ja se koostui puhelimitse toteutetusta voimavaraistumista tukevasta keskustelusta.
Although empowering patient education (EPE) has proven effective in many patient groups, no previous literature exists on its use in spinal stenosis patients.
Vaikka voimavaraistumista tukeva potilasohjaus on osoittautunut tehokkaaksi useissa potilasryhmissä, sen käytöstä selkäleikkauspotilailla ei juurikaan ole tutkimustietoa.
Patients undergoing surgery for lumbar spinal stenosis have many preoperative educational expectations due to the complexity of the care pathway.
Spinaalistenoosileikkaukseen tulevien potilaiden voimavaraistumista tukeva potilasohjaus Lannerangan spinaalistenoosileikkaukseen tulevilla potilailla on runsaasti tiedollisia odotuksia hoitopolun moninaisuudesta johtuen.
Preoperative anxiety reduced more in the IG than in the CG, but there was no statistically significant difference between the study groups at any of the measuring time points.
Leikkausta edeltävä ahdistus lieveni merkittävästi koeryhmässä, mutta tutkimusryhmien välillä ei missään vaiheessa todettu merkittävää eroa.
As secondary outcomes, verbal and visual understanding of the surgical procedure as well as health-related quality of life (HRQoL), disability and pain were measured.
Sekundaarisia tulosmuuttujia olivat toimenpiteen ymmärrys verbaalisesti ja visuaalisesti kuvattuna, elämänlaatu, toimintakyky ja kipu.
Similarly, HRQoL, disability and pain improved in both groups after surgery; the differences between the groups were not statistically significant.
Elämänlaadussa, toimintakyvyssä ja kivussa todettiin merkittävä parantuminen kummassakin ryhmässä, mutta ryhmien välillä ei ollut tilastollisesti merkittäviä eroja.
Verbal and visual understanding of the surgical procedure increased in both study groups during follow-up with no significant differences between the groups.
Kirurgisen toimenpiteen verbaalinen ja visuaalinen ymmärrys parani kummassakin tutkimusryhmässä seurannan aikana.