natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The control group consisted of two female and two male native speakers of English.
Koehenkilöiksi valittiin kuusi englanninkielen puhetaidoltaan mahdollisimman eritasoista oppilasta ja kontrolliryhmäksi neljä englantia äidinkielenään puhuvaa henkilöä.
Native listeners gave lower intelligibility and attitude scores to pupils with more anomalous speech rhythm.
Natiivikuulijoilta saivat huonompia arvioita sellaiset oppijat, joilla oli muita enemmän ongelmia puherytmin kanssa.
Results showed that Finnish pupils can produce isochronous interstress intervals in English, but that too large a proportion of these intervals contain pauses.
Tulokset osoittivat, että suomalaisten peruskoululaisten vaikeudet englannin kielen puherytmissä eivät niinkään ole seurausta liian pitkistä puhetahdeista kuin siitä, että taukoja pidetään liian paljon ja väärässä paikassa ja siitä, että painottomia vokaaleja ei redusoida tarpeeksi usein.
The findings of the fundamental frequency (F0) measurements indicate that Finnish pupils tend to make a slightly narrower F0 difference between stressed and unstressed syllables than the native speakers of English.
Lisäksi suomalaisten oppilaiden painollisten ja painottomien tavujen sävelkorkeuserot ovat hieman pienempiä kuin natiivipuhujilla.
The material was elicited by means of a story-telling task and questionnaires.
Molempia ryhmiä pyydettiin kertomaan tarina kuvasarjan avulla.
This study demonstrates that pausing may be a more important component of English speech rhythm than sentence stress as far as Finnish adolescents are concerned and that interlanguage development is affected by various factors and characterised by jumps or periods of stasis.
Tulokset antoivat myös viitteitä siitä, että porrasaskelmat soveltuvat paremmin oppilaiden oppimisen edistymisen kuvaamiseen kuin pelkkä lineaarinen suora, sillä askelmat vastaavat oppimisessa tapahtuvia harppauksia ja pysähdyksiä.
This study focusses on the acoustic and auditive realization of two linguistic parameters of rhythm: (1) sentence stress, and (2) speech rate and pausing.
Ymmärrettävyydellä ei tässä tarkoiteta vain kykyä tuottaa opittavan kielen äänteitä ja äänneryhmiä oikein, vaan myös ko. kielen prosodisten piirteiden eli painotuksen, intonaation ja rytmin hyvää hallintaa.
Other theoretical, methodological and pedagogical implications of the results are also discussed.
Tarinat analysoitiin akustisesti ja auditiivisesti.
Speech rhythm is an essential part of speech processing.
Kuulija ennakoi rytmin ja intonaation avulla puhujan viestin kulkua.
Finnish pupils rhythm anomalies seemed to derive from various learning- or learner-related factors rather than from the differences between English and Finnish.
Kun virheitä ja oppilaiden taustoja tarkasteltiin lähemmin, voitiin todeta, että oppilaiden vaikeuksia selittävät monenlaiset oppijaan, oppimiseen ja opetukseen liittyvät tekijät.
The question of intersubjective relations, addressed from a philosophical perspective, is developed with the help of the works of Martin Buber, Gabriel Marcel, Emmanuel Levinas and Paul Ric ur.
Johdannossa esitellään valitut filosofit ja heidän ajatustensa päälinjat : Martin Buber, Gabriel Marcel, Emmanuel Lévinas ja Paul Ricoeur, jotka kaikki edustavat ns. dialogin filosofiaa.
All the papers contribute to explicating the relationship between the multiple philosophical notions that address the problematics of alterity and the condition of the translator.
Seuraavat kolme artikkelia pyrkivät syventymään em. filosofien teoksiin ja pohtimaan kääntäjän suhdetta lähdetekstiin, sen kirjoittajaan, sekä käännöksen lukijaan.
Starting from the acknowledgement that one of the ethical stakes in translation is constructed around the relation to the foreign and to the other , the translation process is scrutinized through the prism of the philosophies of Dialogue , focusing on how the translating actors relate to their task.
Teemana on lähinnä kaunokirjallisuuden ja vastaavien tekstien kääntämisen etiikka, jota analysoidaan valittujen filosofien kehittämien avainkäsitteiden avulla.
The central notions around which philosophies of Dialogue are built are introduced and applied to translation.
Toinen artikkeli esittää dialogifilosofien keskeisiä teemoja.
The work as a whole leads to the idea that the task of the poetician translator is not only to translate a text properly but above all to rouse and increase the desire of linguistic communities to live together.
Ristiriitaisessa nykymaailmassa kääntäjän asema on keskeinen: siinä kulminoituu monikielisen kommunikaation vaikeus ja vastuu.
This doctoral thesis starts with a comprehensive introduction seeking to anchor the problematics of the ethics of the poetician translator (a translator of literary and similar texts) in a theoretical framework drawing on moral philosophy.
Pääkysymys kuuluu: miten kääntää eettisesti, miten kääntäjän tulisi suhtautua toiseen kulttuuriin, lukijaansa, omaan ammattiinsa ?
By what means are they embedded into the context, what kind of contextual relations do they form?
Miten idiomit sijoitetaan teksteihin, minkälaisia suhteita kontekstiin rakentuu?
On the basis of three different corpora (905 instances of idiom use from six Kästner children’s books, 333 examples of the use of idioms from two of Kästner’s novels for adults, and 580 idioms extracted from six German children’s books by different authors), and using the methodology and concepts of text linguistics, this study attempts to answer the following questions: How many and what kind of phraseological units are used in the texts?
Kolmen eri korpuksen avulla (905 idiomiesimerkkiä kuudesta Kästnerin lastenkirjasta, 333 idiomia kahdesta Kästnerin aikuisromaanista ja 580 esimerkkiä kuudesta eri kirjailijoiden kirjoittamasta lastenkirjasta) pyritään vastamaan mm. seuraaviin kysymyksiin: Kuinka paljon ja minkälaisia idiomeja teksteissä käytetään?
This study investigates the use and functions of idiomatic phraseology in German children’s literature starting with Erich Kästner (1899-1976) up until the present.
Tässä tutkimuksessa tarkistetaan fraseologian (idiomien ja sanalaskujen) käytön koko skaala saksankielisessä lastenkirjallisuudessa Erich Kästnerin (1899-1976) klassikoista tähän päivään asti.
Studies in the Works of Erich Kästner and Other Authors.]
Tutkimuksia Erich Kästnerin ja muiden kirjailijoiden tuotannossa.]
What are the differences in the use of idioms between the different children’s books by one author (Kästner), between the children’s books and the adult novels by Kästner and between the different authors of children’s books?
Millaisia eroavaisuuksia idiomien käytössä on havaittavissa ensinnäkin saman kirjailijan (Kästnerin) lastenkirjojen ja aikuisille tarkoitettujen kirjojen välillä sekä toisaalta eri kirjailijoiden kirjoittamien lastenkirjojen välillä?
The analysis indicates that the use of phraseology in children’s literature is primarily a feature of the individual authors – different ‘phraseological profiles’ can be constructed.
Tutkimuksesta käy ilmi, että idiomien käyttö vaihtelee lastenkirjallisuudessa ensisijaisesti kirjailijoittain, joka näkyy erilaisten ’fraseologisten profiilien’ esiintyminä.
Nevertheless, children’s literature shows abundant use of phraseological units in a wide variety of different functions.
Silti lastenkirjallisuudessa idiomeja käytetään paljon ja monessa eri tehtävässä.
Use and Function of Phraseology in Children’s Literature.
Fraseologian käyttö ja tehtävä lastenkirjallisuudessa.
Thus a consideration of the children’s (phraseological) competence seems to be an inherent constituent of children’s literature.
Näyttää siltä, että lastenkirjallisuudessa siis tietoisesti tai tiedostumatta otetaan huomioon lasten rajoitettu fraseologinen kompetenssi.
It can be stated that the extensive use of paraphrases to the idioms is common to more or less all of the children’s books that were analyzed for this study.
Parafraasien käyttö (idiomin rinnalle asetetaan synonyyminen ei-idiomaattinen ilmaisu) on varsin yleistä kaikissa tutkituissa lastenkirjoissa.
For Kästner a noticeable difference between the use of paraphrases in the children’s books and in the novels can be discerned.
Kästnerin lastenkirjoissa parafraasin käyttö on selvästi yleisempää kuin aikuisromaaneissa.
The advantage of a meaning-based functional approach is that it gives a comprehensive picture of the diversity and distribution of the phenomenon.
Merkityslähtöisen funktionaalisen lähestymistavan etuna on, että ilmiön moninaisuudesta ja laajuudesta muodostuu kokonaisvaltainen kuva.
The main material of the study consists of 2,000 examples collected from modern Russian literature, newspapers, and magazines.
Väitöskirjan pääasiallinen tutkimusaineisto koostuu 2000 esimerkistä, jotka on poimittu venäläisestä nykykirjallisuudesta sekä sanoma- ja aikakauslehdistä.
Who doesn t like ice cream?!
Kaikkihan nyt dekkareista pitävät!
This class mainly includes two-component structures in which the infinitive relates to a modal predicative adverb (e.g. mo no can, be allowed to , nado must ), modal verb (e.g. stoit be worth(while) , sleduet must, be obliged to ), or predicative adverb ending in -о (e.g. trudno it is hard to , neprilično is not appropriate ).
Useimmiten kyse on rakenteista, joissa infinitiivi liittyy modaaliseen predikatiiviseen adverbiin (esim. mo no voida, saada ; nado täytyä ), modaaliverbiin (esim. sleduet täytyä, olla velvollisuus ; stoit kannattaa ) tai o-loppuiseen predikatiiviseen adverbiin (esim. trudno on vaikea ; neprilično ei ole sopivaa ).
Other syntactic means are: one-component infinitive structures, so-called embedded structures, structures with a processual noun, passive constructions, and gerund constructions.
Muita geneeris-persoonaisen merkityksen ilmaisukeinoja ovat yksiosaiset infinitiivilauseet, ns. upotusrakenteet, prosessuaalisen substantiivin sisältämät rakenteet, passiivi ja gerundirakenteet.
In addition to determining the range of forms which can express generalized-personal meaning, the study aims to compare these forms and to specify the conditions and possible restrictions (contextual, semantic, syntactic, stylistic, etc.) associated with the use of each construction.
Ilmaisukeinojen kartoittamisen lisäksi pyrin selvittämään, miten eri rakenteet eroavat toisistaan sekä millaisia (semanttisia, syntaktisia, kontekstuaalisia, tyylillisiä ym.) rajoituksia ja tendenssejä niiden käyttöön liittyy.
Lexical means (14% of the material) involve, above all, pronouns like vse all , ka dyj everyone , nikto no one , as well as the nouns čelovek man and ljudi people .
Esimerkkeinä geneeris-persoonaisen merkityksen ilmaisukeinoista voidaan mainita verbien persoonamuodot ja persoonapronominit, pronominit tyyppiä vse kaikki , ka dyj jokainen , nikto ei kukaan sekä substantiivit čelovek ihminen ja ljudi ihmiset .
The objective of the thesis is to determine and describe the various linguistic means which can be used by the speaker to express generalized-personal meaning.
Tutkimuksessani sovellan merkityksestä muotoon etenevää funktionaalisen lauseopin teoriaa, joka pyrkii selvittämään, mitä eri keinoja puhujalla on käytettävissään, kun hän haluaa ilmaista tiettyä merkitystä.
The third main class, syntactic means (64% of the material), consists of constructions in which the generic person is not expressed at the surface level.
Suurimmassa osassa esimerkeistä geneerisestä persoonasta ei ole mitään merkkiä pintalauseessa.
Expressing generalized-personal meaning in Russian Based on data from Russian, this doctoral dissertation examines generalized-personal meaning that is, generic expressions referring to all human beings, people in general, each or any person (e.g. S vozrastom načinae cenit prostye ve či With age you start to appreciate simple things ).
Miksi vaikkapa lause Čelovek ljubit detektivy Ihminen pitää dekkareista kuulostaa omituiselta yleistävässä merkityksessä, mutta lauseet Ljudi ljubjat detektivy Ihmiset pitävät dekkareista tai Vse e ljubjat detektivy!
In Russian linguistics, the generalized-personal meaning has not been extensively studied from a functional perspective.
Geneeris-persoonaisen merkityksen ilmaiseminen venäjän kielessä Väitöskirjatutkimukseni kohteena on geneeris-persoonainen merkitys.
The linguistic means of expressing generalized-personal meaning are divided into three main classes.
Tutkimuksen keskeisin tavoite on selvittää, miten geneeris-persoonaista merkitystä ilmaistaan venäjän kielessä.
Even if a given context tolerates the substitution of one construction for another, the two expressions are never entirely synonymous.
Eri ilmaisukeinot eivät ole keskenään täysin synonyymisia; kukin rakenne tuo geneeris-persoonaiseen merkitykseen oman vivahteensa.
The Art of Sympathy : Forms of Moral and Emotional Persuasion in Fiction
Sympatian taito: moraalisen ja emotionaalisen suostuttelun muotoja fiktiossa
The analysis demonstrates that there are important similarities between real emotions and emotions generated by fiction.
Osoitan tällä tavoin, että todellisten ja fiktion herättämien tunteiden välillä on huomattavia yhtäläisyyksiä.
In order to verify my claims about the impact of these stories on readers emotions, I also review the results of tests that I conducted with nearly 200 adolescent readers.
Osoittaakseni todeksi väitteeni näiden tarinoiden vaikutuksesta lukijoiden tunteisiin arvioin lähes 200 nuorelle tekemäni kokeen tuloksia.
These results were combined with data from an additional test, a standard measure of empathy and sympathy in the field of social psychology.
Näitä tuloksia vertailtiin täydentävästä kokeesta saatuun tietoon, mikä on yleinen käytäntö empatiaa ja sympatiaa käsittelevissä tutkimuksissa sosiaalipsykologian alalla.
The cross-tabulation of these results suggests that there was not a strong connection between readers responses and their general tendencies to feel sympathy for others.
Kahden kokeen tulosten ristiintaulukointi viittaa siihen, että lukijoiden reaktioiden ja heidän yleisten sympatiataipumustensa välillä ei ole huomattavaa yhteyttä.
"The Art of Sympathy: Forms of Moral and Emotional Persuasion" in Fiction is an interdisciplinary study that looks closely at the ways that stories evoke sympathy, and the significance of this emotion for the development of moral attitudes and awareness.
"The Art of Sympathy: Forms of Moral and Emotional Persuasion in Fiction" ("Sympatian taito: moraalisen ja emotionaalisen suostuttelun muotoja fiktiossa") on tieteidenvälinen tutkimus, joka tarkastelee yksityiskohtaisesti, miten fiktiiviset tarinat herättävät lukijoidensa sympatian, ja minkälaisia merkityksiä sympatialla on moraalikäsitysten ja moraalisen tietoisuuden näkökulmista.
Having established this definition and delineated its practical implications, I then examine how particular stories, through a variety of narrative techniques, persuade readers to feel sympathy for characters who are unsympathetic in certain ways.
Luotuani edellä mainitun määritelmän ja kuvattuani sen seuraamukset käytännön kannalta tarkastelen, miten tietyt tarinat hyödyntävät erityyppisiä kerronnallisia keinoja suostutellakseen lukijat tuntemaan sympatiaa jollain tavalla epäsympaattisia hahmoja kohtaan.
Recognizing these similarities, I claim, can help us to conceptualize the nature of sympathetic responses to fictional characters.
Esitän, että näiden yhtäläisyyksien tunnistaminen voi auttaa meitä muodostamaan käsityksen fiktiivisten hahmojen herättämien sympaattisten tunnereaktioiden luonteesta.
Through these tests, which were constructed and scored according to methods prevalent in social psychological research, it was determined that a majority of readers felt sympathy for the protagonists in two of the stories included in the study.
Tämä koe, joka laadittiin ja pisteytettiin sosiaalipsykologiassa laajalti hyödynnettyjen menetelmien mukaan, osoitti, että suurin osa lukijoista tunsi sympatiaa käsittelemieni kahden tarinan päähenkilöitä kohtaan.
Building on these assertions, I then draw on research from social psychology and philosophy to develop a comprehensive definition of sympathy and to clarify the ways in which sympathy operates, both in people s daily lives and in readers sympathetic responses to fictional characters.
Hyödyntäen sosiaalipsykologian ja filosofian aloilla tehtyä tutkimusta siirryn näiden väitteiden pohjalta kehittämään perustavanlaatuista määritelmää sympatiasta ja selventämään tapoja, joilla sympatia toimii sekä arkielämässä että lukijoiden kuvitteellisiin hahmoihin kohdistamissa reaktioissa.
In light of these results, finally, I consider the potential contribution that fiction can make to adolescent emotional and moral development and the implications of that potential for future language arts curricula in the schools.
Näiden tulosten valossa pohdin lopuksi sitä, mitä annettavaa fiktiolla saattaisi olla nuorten tunne-elämän ja moraaliajattelun kehitykselle sekä sitä, minkälaisia seuraamuksia sen tällaisella hyödyntämisellä voisi olla koulujen yleisen kieltenopetuksen näkökulmasta.
By linking readers' emotional responses to fiction with the potential impact of such responses on "the moral imagination," the study builds on empirical research conducted by literary scholars and psychologists into the emotional effects of reading fiction, as well as social psychological research into the connections between empathy/sympathy and moral development.
Liittämällä yhteen lukijoiden tunnereaktioiden analyysin ja pohdinnan niiden mahdollisesta vaikutuksesta moraalisen mielikuvituksen kehitykseen se pohjautuu toisaalta kirjallisuudentutkijoiden ja psykologien tutkimuksiin fiktion tunnevaikutuksista ja toisaalta sosiaalipsykologian näkemyksiin empatian, sympatian ja moraalisen kehityksen välisistä yhteyksistä.
I first investigate the dynamics of readers beliefs regarding characters in fictional narratives, and the nature of the emotions that they may experience as a result of those beliefs.
Analysoin ensin lukijoiden fiktiivisiä hahmoja koskeviin uskomuksiin liittyviä tekijöitä ja uskomusten mahdollisesti herättämien tunteiden luonnetta.
In particular, I suggest the pedagogical importance of providing adolescents with opportunities to engage with the lives of fictional characters, and especially to experience feelings of sympathy for individuals towards whom they ordinarily might feel aversion.
Tässä kohdin korostan erityisesti sitä miten tärkeää on, että nuorille annetaan mahdollisuus sekä luoda tunneyhteys kuvitteellisiin hahmoihin että tuntea sympatiaa heidän normaalisti vastenmielisinä kokemiaan yksilöitä kohtaan.
This finding would appear to support my hypotheses regarding the sympathetic persuasiveness of the stories in question.
Tämä näyttäisi tukevan oletustani tarinoiden kyvystä suostutella lukijansa tuntemaan sympatiaa.
This dissertation set out to answer these and similar questions.
Tämän väitöstutkimuksen tarkoitus on pyrkiä vastaamaan näihin kysymyksiin.
What socio-economic or ideological conditions (Bassnett 1994: 321) are responsible for these attitudes?
Minkälaisia sosioekonomisia tai ideologisia taustoja (Bassnett 1994: 321) heidän asennoitumisellaan on, ja ovatko kyseiset taustat luonteeltaan dynaamisia?
What tools can be used to measure such attitudes?
Minkälaisin keinoin asenteita voi mitata?
More broadly, will linguistic change continue in the same direction of transdiscursive attitudes, or will the change slow down or even reverse into xenophobic attitudes?
Yleisemmin voidaan kysyä, jatkuuko kielen muutoksen suuntaus transdiskursiivisena vai onko odotettavissa hidastumista, ehkä jopa paluuta muukalaisvihamielisyyteen.
Measuring attitudes in translation : a study of Nokia business reports
Asenteet käännösteksteissä : tutkimus nokian vuosikertomusten kielestä
Ideologies of industrialization and globalization in Finland have facilitated transdiscursive tendencies.
Teollistuminen ja globalisaatio ovat vauhdittaneet transdiskursiivisia suuntauksia Suomessa.
It is intended to document for posterity current attitudes of Finns toward the other as revealed in business translations from 1912-1964, and in 1998.
Tutkimuksen tarkoitus on selvittää suomalaisten suhtautumista toiseuteen siten kun se näkyy yrityskäännösten kielessä vuosina 1912-1964 ja vuonna 1998.
Methodology The research method follows Rose's schema (1984: 8): (a) take an existing theory, (b) develop from it a proposition specific enough to be tested, (c) devise a scheme that tests this proposition, (d) carry through the scheme in practice, (e) draw up results and discuss conclusions in relation to the original theory.
Tutkimusmenetelmät Tutkimusmenetelmä noudattaa Rosen (1984: 8) kaavaa: (a) valitaan olemassa oleva teoria, (b) jalostetaan siitä niin tarkkaan määritelty tutkimushypoteesi että se voidaan testata, (c) luodaan kaava, jonka avulla hypoteesia testataan, (d) testataan hypoteesi käytännössä, (e) tehdään yhteenveto tutkimustuloksista ja analysoidaan johtopäätöksiä alkuperäisen teorian valossa.
Results This research found that Finnish translators of the Nokia annual reports used a foreignism whenever possible such as komponentin instead of rakenneosa, or investoida instead of sijoittaa, and often without any apparent justification (Pryce 2003: 203-12) more than the translator's personal preference.
Tulokset Tutkimuksessa käy ilmi, että Nokian vuosikertomusten kääntäjät käyttävät lainasanoja (esim. komponentti eikä rakenneosa; investoida eikä sijoittaa) aina kun se on mahdollista ja usein ilman mitään muuta erityisempää syytä kuin henkilökohtainen mieltymys (Pryce 2003: 203-12).
In the old documents (minutes of meetings of the Board of Directors of Osakeyhtio H. Saastamoinen, Ltd. dated 5 July 1912-1917, a NOPSA booklet (1932), Enzo-Gutzeit-Tornator Oy document (1938), Imatra Steel Oy Annual Report 1964, and Nokia Oy Annual Report 1946), foreignisms under Haugen's (1950: 210-31) Classification #1 occurred an average of 0.6 times, while in the new documents (Nokia 1998 translated Annual Reports) they occurred an average of 6.5 times.
Vanhoissa dokumenteissa (erilaisia yritysasiakirjoja vuosilta 1912-1964; mm. Osakeyhtiö H. Saastamoisen johtokunnan pöytäkirjoja 1912-1917 ja Nokian vuosikertomus vuodelta 1946) lainasanoja Haugenin (1950: 210-31) määritelmän 1 mukaan esiintyi keskimäärin 0,6 kertaa, kun taas uudemmissa dokumenteissa (Nokian vuoden 1998 vuosikertomukset) niitä esiintyy keskimäärin 6,5 kertaa.
Key words Finnish, Business Translation, Ideology, Foreignisms, Imperialist Attitudes, Defensive Attitudes, Transdiscursive Attitudes, Defective Attitudes, the Other, Old Documents, New Documents.
Avainsanat: Suomen kieli, yritysmaailman käännökset, ideologia, vierassanat, imperialistiset asenteet, defensiiviset asenteet, transdiskursiiviset asenteet, defektiiviset asenteet, toiseus.
Applications For practical applications, researchers with interest in languages, language development, language influences, language ideologies, and power structures that affect national language policies will find this thesis useful, especially the model for collecting, grouping, and analyzing foreignisms that has been demonstrated here.
Käytännön sovellukset Tutkimus ja varsinkin siinä esitetty malli, jonka avulla kerätään, analysoidaan ja luokitellaan vierasperäisiä vaikutteita, tarjoaa käytännön sovellusmahdollisuuksia niille kielentutkijoille, joiden tutkimusintresseihin kuuluu kielen kehitys, ideologiat, ja kansalliseen kielipolitiikkaan vaikuttavat valtarakenteet.
Attitudes are imperialist (where otherness is both denied and transformed), defensive (where otherness is acknowledged, transformed, and vilified), transdiscursive (a neutral attitude to both otherness and transformation), or finally defective (where alien migration is acknowledged and "stimulated") (Robyns 1994: 60).
Robynsin (1994: 60) mukaan ihmisten asenteet voivat olla imperialistisia, jolloin toiseus sekä kielletään että transformoidaan, defensiivisiä, jolloin toiseus tunnustetaan, transformoidaan ja mustamaalataan, transdiskursiivisia, jolloin suhtaudutaan neutraalisti sekä toiseuteen että transformointiin tai defektiivisiä, jolloin vieraan aineksen läsnäolo tunnustetaan ja sitä rohkaistaan.