natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The study is quantitative, and the main research methods include descriptive analysis, comparison of means and factor analysis.
Tutkimusote on kvantitatiivinen, ja tärkeimpiä menetelmiä ovat tunnuslukujen laskeminen, keskiarvojen vertailu sekä faktorianalyysi.
Another purpose is to analyse what kind of neighbourhoods are stigmatised and what kind of people experience the stigma.
Lisäksi selvitetään, minkälaiset alueet ovat stigmatisoituneet ja minkälaiset ihmiset stigman kokevat.
The results show that territorial stigma is an existing phenomenon in the Helsinki capital region.
Tulosten perusteella alueellinen stigma on olemassa oleva ilmiö pääkaupunkiseudulla.
Previous international research shows that living in a stigmatised neighbourhood may have a negative impact on many aspects of life including social relationships and employment.
Aiemman kansainvälisen tutkimuksen perusteella stigmatisoituneella alueella asuminen saattaa vaikeuttaa esimerkiksi sosiaalisia suhteita ja työllistymistä.
The respondents who don't like telling where they live find challenges, success and personal development less important than the other respondents.
Asuinpaikkansa kertomiseen haluttomia luonnehtii erityisesti se, että he eivät pidä haasteita, menestymistä ja itsensä kehittämistä tärkeinä.
The primary research data is a survey about the wellbeing of residents in the Helsinki metropolitan region conducted in 2012.
Tutkimuksen tärkein aineisto on Kaupunkitutkimus ja metropolipolitiikka -ohjelmassa vuonna 2012 kerätty kyselyaineisto asukkaiden hyvinvoinnista Helsingin seudulla.
In the light of international research the stigmatisation of low-profile neighbourhoods is not a surprise.
Aiemman kansainvälisen tutkimuksen perusteella huono-osaisiin alueisiin kohdistuva stigma on odotettu havainto.
Therefore it would be important to study the consequences of the stigma and the possible ways to prevent them in the Helsinki capital region as well.
Siksi pääkaupunkiseudullakin olisi jatkossa tärkeää pureutua stigman vaikutuksiin ja niiden mahdollisiin ehkäisykeinoihin.
What makes the Helsinki region an interesting and special case is the stigma attached to living in elite neighbourhoods.
Poikkeavan ja kiinnostavan tapauksen pääkaupunkiseudusta tekee sen rinnalla esiintyvä omalaatuinen eliitin stigma.
There are mainly two types of stigmatised neighbourhoods: areas with either a very low or high socioeconomic profile.
Se kohdistuu pääasiassa kahdenlaisiin alueisiin: sosioekonomisesti huono-osaisimpiin ja hyväosaisimpiin.
In addition, GIS methods are used to combine and visualise the data.
Aineiston käsittelyssä ja visualisoinnissa hyödynnetään myös paikkatietomenetelmiä.
The reason for this phenomenon might lie in the 'Finnish mentality' that stresses normality and modesty.
Syytä haluun salata asuinpaikka asuinalueen arvostuksesta huolimatta voidaan hakea tyypillisestä suomalaisesta ajattelutavasta, joka korostaa tavallisuutta ja jopa paheksuu menestyksen esiin tuomista.
The aim of the study is to find out, whether there are stigmatised neighbourhoods in the region.
Tavoitteena on selvittää, löytyykö pääkaupunkiseudulta asukkaiden näkökulmasta stigmatisoituneita alueita.
In this study people are considered to experience the stigma if they are unwilling to tell where they live.
Stigman kokemista tarkastellaan sen kautta, pitävätkö ihmiset asuinpaikkansa kertomista epämiellyttävänä.
However, the stigma is not very strong since even in the most stigmatised neighbourhoods only a clear minority experiences it. On the individual level the stigma does not seem to be related to respondents' socioeconomic status but rather to their cultural orientation.
Stigma ei kuitenkaan ole erityisen voimakas, vaan stigmatisoituneimmillakin alueilla sen kokee vain selvä vähemmistö vastaajista.
It seems that the stigma is a problem mainly in those neighbourhoods that have a significantly bad or an elite reputation.
Stigma ei kuitenkaan kosketa kaikkia huono- ja hyväosaisia alueita, vaan se nousee merkittäväksi pääosin alueilla, joiden maine on korostetun huono tai elitistinen.
The experience of the territorial stigma is determined based on the agreement with a statement 'I don't like telling where I live'.
Stigman kokeminen määritetään kyselyssä olevan 'En mielelläni kerro muille, missä asun' -väittämän perusteella.
The analysis focuses on the socioeconomic structure of the neighbourhoods and the socioeconomic status and the cultural orientation of the residents.
Asuinalueita kuvataan niiden sosioekonomisen rakenteen avulla, ja henkilökohtaisia eroja stigman kokemisessa tarkastellaan sosioekonomisen aseman ja kulttuurisen orientaation eli makujen, asenteiden ja kiinnostuksenkohteiden kautta.
This thesis explores territorial stigma in the Helsinki capital region from residents' perspective.
Tutkimuksen aiheena on alueellinen stigma eli asuinalueiden ja niiden asukkaiden kielteinen leimautuminen pääkaupunkiseudulla.
Statistical data about the structure of neighbourhoods is provided by Statistics Finland.
Lisäksi käytetään Helsingin seudun aluesarjat -palvelun kautta saatuja Tilastokeskuksen aineistoja pääkaupunkiseudun asuinalueiden sosioekonomisesta rakenteesta.
Climate change was defined as either a central, a crosscutting or a secondary theme.
Ilmastonmuutos määriteltiin joko keskeiseksi, läpileikkaavaksi tai toissijaiseksi teemaksi.
The principal method in the thesis was data-driven, qualitative content analysis.
Tutkielman pääasiallisena menetelmänä käytettiin aineistolähtöistä, laadullista sisällönanalyysiä.
The signifiers were grouped into three groups according to the placement given to climate change in regional actions.
Löydetyt määreet ryhmiteltiin kolmeen ryhmään sen mukaan, miten ilmastonmuutos teemana maakunnan toimintakehikkoon sijoittui.
Another method used in the thesis was a theory-driven one based on the environmental discourses by John S. Dryzek.
Toisena menetelmänä tutkielmassa käytettiin teorialähtöistä sisällönanalyysiä, joka perustuu John S. Dryzekin kehittämien ympäristödiskurssien teoreettiseen viitekehykseen.
The arguments focused on the content and targets of the Act, the institutionalisation of climate issues, the meaning of the Climate Act to national climate policy, strengthening the legitimacy of the Climate Act and the possibilities of climate change.
Argumentit liittyivät ilmastolain sisältöön ja tavoitteisiin, ilmastokysymysten institutionalisoimiseen, ilmastolain merkitykseen ilmastopolitiikalle, ilmastolain legitimiteetin vahvistamiseen ja ilmastonmuutoksen mahdollisuuksiin.
The national review was made by studying the discussions held at the Parliament of Finland on 10.6.2014 and 25.2.2015 concerning the Climate Act. A shorter regional review was made based on interviews of the Regional Mayors in Finland.
Kansallisen tason diskursseja tutkitaan eduskunnassa käytyjen ilmastolakia koskeneiden keskustelujen (10.6.2014 ja 25.2.2015) kautta ja maakunnallisia ilmastodiskursseja maakuntajohtajien haastatteluista kertyneen aineiston avulla.
The possibilities linked to climate change were almost without exception connected to the industrial policy success factors of the regions.
Maakuntajohtajien haastatteluista esiin noussut mahdollisuus -argumentti liittyi lähes poikkeuksetta maakunnan tulevaisuuden elinkeinopoliittisiin menestystekijöihin.
The main results of the thesis were the questioning of the consensus regarding the approval of the Finnish Climate Act, the restrained reformist goals of national climate policy, the dual nature of climate policy as a threat and as a possibility, the division of the Finnish regions by the willingness to execute climate actions in the regional level and first and foremost the connection between climate policy and Finnish wellbeing and economical success.
Tutkielman keskeisinä tuloksina nousivat esiin ilmastolain hyväksymisen näennäinen konsensus, kansallisen ilmastopolitiikan hillityn reformistiset tavoitteet, ilmastopolitiikan näkeminen uhkana ja mahdollisuutena, maakunnallisen ilmastotavoitteiden toimeenpanohalukkuuden jakautuminen kahtia sekä erityisesti ilmastopolitiikan ja suomalaisen hyvinvoinnin ja talouden menestyksen yhteys.
The discussions concerning the Climate Act were also analysed from the political party perspective with both the data- and theory-driven methods.
Ilmastolakikeskusteluja analysoitiin myös puolueittain aineistolähtöisellä sekä teorialähtöisellä menetelmällä.
The analysis of the Regional Mayor interviews was made by the data-driven method by looking and analysing the signifiers attached to climate change.
Maakuntajohtajien haastatteluaineistojen analyysi suoritettiin aineistolähtöisesti etsimällä ja analysoimalla puheenvuoroista ilmastonmuutokselle annettuja määreitä.
MP's attached manifold signifiers to climate change, and these were also examined in the thesis.
Kansanedustajat liittivät ilmastonmuutokseen moninaisia määreitä, ja myös näitä tarkasteltiin tutkielmassa.
The main objective of this thesis was to examine climate change discourses and their meaning to the future of Finland.
Tutkielmassa tarkastellaan Suomen poliittisia ilmastodiskursseja ja niiden merkitystä Suomen tulevaisuudelle.
Some of the Regional Mayors also described the public opinion concerning climate change in the region and this was also examined shortly in the thesis.
Haastatteluaineistosta nousi esiin joidenkin maakuntajohtajien kohdalla myös maakunnan yleinen mielipide, jota myös tarkasteltiin tutkielmassa lyhyesti.
This method was used to analyse the Climate Act discussions and the purpose was to find out if the Finnish climate change related discussion contains any of the environmental discourses proposed by Dryzek in his theoretical studies.
Tämän analyysin tarkoituksena oli selvittää, onko suomalaisesta keskustelusta löydettävissä Dryzekin esittämiä ympäristödiskursseja.
The arguments containing these concerns were grouped into four thematic groups: Arguments illustrating the effects of the Climate Act to national economical success, the doubts concerning the effectiveness of national climate policy, the content of the Climate Act and the administrative issues.
Tähän teemaryhmään sisältyvät argumentit koskivat ilmastolain vaikutusta Suomen talouden menestykselle, kansallisen ilmastopolitiikan vaikuttavuutta, ilmastolain sisältöä ja hallinnollisia asioita.
The analysis based on the data-driven method found five thematic groups of arguments from the speeches of the MP's supporting the Climate Act.
Ilmastolakikeskusteluja koskeneen aineistolähtöisen analyysin tuloksena tutkielmassa erotettiin ilmastolakia kannattaneiden kansanedustajien puheista viisi argumenttien teemaryhmää.
The theory aims at explaining the contents of the Finnish political climate discourses from a new perspective.
Tutkielman tulosten perusteella esiteltiin ilmastopolitiikan ja taloudellisen menestyksen yhteyden teoria, joka pyrkii selittämään Suomen poliittisten ilmastodiskurssien sisältöjä uudesta näkökulmasta.
The analysis found that there were clear differences in the emphasis of the different arguments between parties.
Analyysissä puolueiden välille löydettiin selkeitä painotuseroja, joita teorialähtöinen sisällönanalyysin menetelmä vahvisti.
The MP's who voted against the Climate Act used the same thematic arguments, that the ones expressing their concerns.
Ilmastolakia äänestyksessä kannattaneet kansanedustajat esittivät puheissaan lakiehdotusta koskevia huolia, jotka eroteltiin neljäksi argumenttien teemaryhmäksi.
One aim of the thesis was also examine if any possibilities have been incorporated into the climate discussions.
Tutkielmassa selvitettiin myös, kuuluuko Suomessa käytyyn ilmastokeskusteluun ilmastonmuutos mahdollisuutena -diskurssi.
The Climate Act related discussions by the Members of the Parliament were analysed by looking into the contents of the arguments and the material from the Regional Mayor interviews were analysed by looking more into the signifiers that were attached to climate change.
Tällä menetelmällä tarkasteltiin kansanedustajien ilmastolakikeskusteluissa käyttämien puheenvuorojen sisältöjä, sekä maakuntajohtajien ilmastonmuutokseen liittämiä määreitä.
The study focused on the political level discourses.
Tätä menetelmää sovellettiin ilmastolakikeskusteluaineistoon.
The third phase was the development process, in which progress of the development was described and the development decisions were justified.
Tutkimuksen kolmas vaihe oli kehittämisprosessi, jossa kuvattiin kehittämisen eteneminen, ja perusteltiin kehittämispäätökset.
This design research is reported in four sections, which are 1) the theoretical problem analysis, 2) the empirical problem analysis, 3) the development process and 4) the development output.
Tämä kehittämistutkimus raportoidaan neljässä osassa, jotka ovat 1) teoreettinen ongelma-analyysi, 2) empiirinen ongelma-analyysi, 3) kehittämisprosessi ja 4) kehittämistuotos.
The scientific development of e-learning material in geography is very important because geography baccalaureate changes into an electronic format in 2016.
Oppimateriaalien tieteellinen kehittäminen on erityisen tärkeää juuri maantieteessä, jonka ylioppilaskokeessa ollaan siirtymässä sähköisiin ratkaisuihin vuonna 2016.
Learning material which has been developed by means of design research, is based on scientific research and on the opinions of professionals who work in the field.
Kehittämistutkimuksen keinoin tuotettavassa oppimateriaalissa sisältö ja ominaisuudet perustuvat tieteellisiin tutkimuksiin ja alalla toimivien asiantuntijoiden näkemyksiin.
Developed e-learning material will be published in Tellus3-textbook by e-Oppi Ltd.
Tuotettava oppimateriaali julkaistaan osana kustannusyhtiö e-Oppi Oy:n Tellus3-oppikirjaa.
In both empirical problem analyzes the structured answers were analyzed by the descriptive statistical analysis and the open answers were categorized by the content breakdown.
Molempien empiiristen ongelma-analyysien kyselylomakkeen strukturoiduille vastauksille suoritettiin kuvaileva tilastoanalyysi, ja avoimille vastauksille suoritettiin sisällön erittely.
Theoretical and empirical problem analyzes highlighted the objectives and purposes of this study.
Teoreettisen ja empiirisen ongelma-analyysien perusteella saatiin selville kehittämisen tarpeet ja tavoitteet.
In the fourth phase the complete e-learning material was presented and the learning material was evaluated in the second empirical problem analysis by high school geography teachers (n = 12).
Neljännessä vaiheessa kuvattiin valmis kehittämistuotos eli tuotettu oppimateriaali, ja suoritettiin empiirinen ongelma-analyysi II, jossa tuotettu oppimateriaali asetettiin lukion maantieteen opettajien (n = 12) arvioitavaksi.
Theoretical problem analysis examined geography learning concepts, electronic learning materials and the risks and opportunities related to urbanization.
Teoreettisessa ongelma-analyysissä kartoitettiin kaupungistumisen riskejä ja mahdollisuuksia, maantieteen oppimiskäsityksiä sekä sähköisten oppimateriaalien kirjallisuuskatsauksilla.
This study is design research, and in design research theoretical and empirical phases alternating in cycles.
Kehittämistutkimuksessa teoreettiset ja kokeelliset vaiheet vuorottelevat syklisesti.
Based on evaluation of high school geography teachers, the development of e-learning material was successful.
Oppimateriaalin arvioinnin perusteella kehittämistyössä onnistuttiin hyvin.
The aim of this study is to develop high school e-learning material, which deals with the risks and opportunities related to urbanization.
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena on kehittää lukion maantieteen sähköinen oppimateriaali, joka käsittelee kaupungistumisen riskejä ja mahdollisuuksia.
Empirical problem analysis mapped the opinions that high school geography teachers (n = 82) have of the contents and the supplementary material in e-learning material which presents risks and opportunities related to urbanization.
Empiirisessä ongelma-analyysissä selvitettiin kentällä toimivan opettajan (n = 82) näkemyksiä kehitettävän oppimateriaalin sisällöistä ja oheismateriaaleista puolistrukturoidun e-kyselylomakkeen avulla.
More than half of the assessors were willing to use the developed e-learning material in their teaching.
Tutkimus tuotti kaupungistumisen riskejä ja mahdollisuuksia käsittelevän lukion maantieteen sähköisen oppimateriaalin, jota enemmistö oppimateriaalia arvioineista opettajista olisi valmis käyttämään omassa opetuksessaan.
Vascular plant and moss species richness increased with increasing soil moisture.
Putkilokasveilla ja sammalilla lajirunsaus ja yhteisön tasaisuus kasvavat maaperän kosteuden lisääntyessä.
Soil moisture is the most important environmental variable that controls species distributions and vegetation characteristics at fine scale in the arctic-alpine environment.
Kosteuden hienopiirteinen vaihtelu on tärkein yksittäinen ympäristötekijä arktis-alpiinisen kasvillisuuden piirteiden ja yksittäisten lajien esiintymiskuvien säätelijänä.
Species richness and diversity are examined by comparing GLM, GAM, and GBM models with the base variables to models which soil moisture is added as a fourth explanatory variable.
Lajirunsauden ja yhteisön tasaisuuden vaihtelua tutkittiin kilpailuttamalla GLM-, GAM- ja GBM-malleissa perusmallia ja maaperänkosteudella lisättyä mallia keskenään koko aineistolla sekä kasvillisuusluokkien ja topografialuokkien sisällä.
Arctic-alpine vegetation is adapted for cold and often dry or water saturated soil conditions though the adaptations are species specific.
Arktis-alpiininen kasvillisuus on lajikohtaisesti sopeutunut kuivuuden tai veden kyllästämän maan aiheuttamaan stressiin, joten voi olettaa, että maaperän kosteus säätelee kasvillisuuden piirteiden ja yksittäisten lajien hienon mittakaavan esiintymiskuvaa.
Soil moisture was alone the most important variable for mosses but none of the variables showed importance over others in case of lichens.
Sammalilla kosteus on yksin tärkein muuttuja, kun taas jäkälillä yksikään muuttuja ei selitä voimakkaasti lajiyhteisön koostumusta.
Including soil moisture as an explanatory variable into the models improved the predictions of species distribution models in every species group.
Maaperän kosteus parantaa yksittäisten lajien levinneisyysmallien hyvyyttä jokaisella lajiryhmällä.
The data is collected during three summers in 2011-2013 at Saana massif in northwestern Finland.
Kasvillisuuden piirteiden ja yksittäisten lajien esiintymistä tutkittiin 378 yhden neliömetrin kasvillisuusruutua kattavalla aineistolla, joka on kerätty kesinä 2011-2013 Kilpisjärven Saanatunturin rinteiltä.
The individual species vary strongly in their responses to the environmental variables but the different growth forms appears to react quite similarly towards the explanatory variables.
Kosteudella on keskimäärin suurin vaikutus lajien esiintymiseen, mutta yksittäisten lajien välillä on suuria eroja vastekäyrien muodoissa ja muuttujien suhteellisissa tärkeyksissä myös kasvumuotojen sisällä.
According to results of this study soil moisture should be included in species distribution models when predicting climate change effects on the arctic-alpine vegetation.
Maaperän kosteus ja sen hienopiirteinen vaihtelu on otettava huomioon arvioitaessa ilmastonmuutoksen vaikutuksia pohjoiseen kasvillisuuteen.
Vascular plants, mosses, forbs and decidious dwarf shrubs responded positively to soil moisture.
Putkilokasveilla, sammalilla, ruohoilla ja kesävihannilla varvuilla vaste kosteuden muutokseen oli yleisimmin positiivinen, jäkälillä negatiivinen ja talvivihannilla varvuilla yksihuippuinen.
NMDS-ordination and nominal GBM-models are carried out to study how the explanatory variables affect on species composition.
Kosteusluokkia ja kumuloituvia laji-alue-käyriä tarkastelemalla tutkittiin, miten ympäristömuuttujat vaikuttavat lajipoolin kokoon.
Soil moisture and pH were the most effective variables that control vascular plant species composition.
Putkilokasveilla kosteus ja pH säätelevät lajikoostumusta.
Soil moisture and temperature control carbon cycle in arctic soils and therefore had impacts on many climate change feedback loops.
Maaperän kosteus vaikuttaa moniin ekosysteemiprosesseihin ja resursseihin puskuroimalla lämpötilan vaihtelua ja säätelemällä hajotuksen nopeutta sekä hiilen kiertoa maaperän ja ilmakehän välillä.
The moist habitats maintain the highest vascular plant and moss species pools and are therefore the most important ones for diversity on landscape level.
Kosteat alueet ylläpitävät suurempaa lajipoolia putkilokasveilla ja sammalilla, kun taas jäkälillä lajiyhteisö käyttäytyy ympäristöön nähden satunnaisemmin.
Lichens showed an opposed trend.
Jäkälillä kosteuden efekti on päinvastainen.
Soil moisture and temperature are measured in situ, pH is determined from soil samples at a laboratory and radiation is calculated based on the fine scale topography.
Jokaiselta tutkimusruudulta on kartoitettu putkilokasvi-, sammal- ja jäkälälajien peittävyydet, mitattu maaperän kosteus ja lämpötila sekä otettu maaperänäyte pH-analyysiä varten.
Most of the lichen species favored dry and acidic soil conditions but results could be due to low competition through low productivity, not direct effects on lichens survival.
Jäkälien lajirunsaus on korkeimmillaan kuivemmissa habitaateissa, joissa muiden lajiryhmien aiheuttama kilpailu on kuivuusstressin takia pienimmillään.
Lichens had mostly negative and evergreen dwarf shrubs mostly unimodal response curves towards soil moisture.
Graminoideilla löytyi tasaisesti monenmuotoisia vasteita kosteuden muutokseen.
Lichens are distributed more randomly and variables used in this study failed to model lichens as accurately as the other species groups.
Eri lajit ovat sopeutuneet erilaiseen ympäristön tuomaan stressiin, eikä yhden lajiryhmän perusteella voida ennustaa toisen lajiryhmän, taikka yksittäisen lajin esiintymistä.
Soil moisture regulates a wide range of ecosystem processes at high latitude ecosystems.
Maaperän kosteus vaihtelee voimakkaasti jo lyhyellä välimatkalla topografisesti heterogeenisessä arktis-alpiinisessa ympäristössä.
Soil moisture was the single most important variable in species distribution models but there was a lot of variation between the individual species.
Maaperän kosteus selittää myös kasviyhteisöjen sisäistä lajirunsauden vaihtelua, mutta ei jokaisessa yhteisössä tai mesotopografisen gradientin osassa.
Therefore the aim of this study is to examine how soil conditions, especially moisture, affect on species fine scale distributions in low energy ecosystems.
Lajien vastekäyrien muotoja ja ympäristömuuttujien suhteellisia tärkeyksiä tarkasteltiin lajiryhmien ja ekologisten jakojen kautta.
Nature is, however, dynamic and diverse and has turned out to be a challenging target of planning especially with current methods.
Luonto on kuitenkin dynaaminen ja monimuotoinen, joten se on osoittautunut haastavaksi suunnittelun kohteeksi erityisesti nykyään käytettävissä olevilla menetelmillä.
An increasing amount of attention has recently been paid to urban growth and loss of biodiversity, which has also awakened planners to consider urban green areas and both their ecological and social values more thoroughly.
Viime aikoina paljon huomiota saanut kaupunkien kasvu ja luonnon monimuotoisuuden hupeneminen on herättänyt suunnittelijat huomioimaan yhä laajemmin myös kaupunkien sisään jäävien luontoalueiden merkitystä niin ekologian kuin asukkaiden viihtymisenkin kannalta.
Moreover, the phenomenon is related to a wider paradigm shift in planning, where the rationalist planning tradition has had to step aside and make way to agonistic and communicative planning theories.
Ilmiö liittyy myös laajempaan suunnittelun paradigmojen muutokseen, jossa rationalistinen suunnitteluperinne on saanut väistyä monimutkaisempiin ja kompleksisempiin suunnittelukysymyksiin paremmin vastaavien agonistisen ja kommunikatiivisen suunnittelun perinteiden tieltä.
The concept was developed to better understand the complex problems planners face today and which are impossible to solve with traditional planning practices.
Käsitteen avulla on pyritty lisäämään ymmärrystä nykyään usein suunnittelijoidenkin kohtaamista kompleksisista ongelmista, joiden ratkaiseminen perinteisten suunnittelun keinojen avulla ei ole mahdollista.