natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Second part was deductive and it was based on theories of pedagogical thinking levels and Instrumental Enrichment -intervention.
Pedagogisen ajattelun tasojen ja intervention ilmenemistä lähestyttiin teorialähtöisesti.
The teacher-thinking paradigm provided the framework for this study.
Tutkimuksen teoreettiset lähtökohdat perustuivat opettajan ajattelututkimuksen suuntaukseen.
The temperamental traits of Cloninger's personality theory (novelty seeking, harm avoidance, reward dependence and persistence) reflect independent systems of central nervous system deciding responses toward new, rewarding and aversive stimuli.
Cloningerin persoonallisuusteorian temperamenttipiirteet (elämyshakuisuus, vaikeuksien välttäminen, hyväksynnän hakeminen ja sinnikkyys) vastaavat itsenäisiä keskushermoston järjestelmiä, ja ratkaisevat automaattiset reagointityylit uusiin, palkitseviksi koettuihin ja vastenmielisiin ärsykkeisiin.
The subjects (n=401) in the current study were a group of FinnTwin16 study participators, Finnish twins born in 1974-79.
Tämän tutkimuksen koehenkilöt (n=401) olivat FinnTwin16-tutkimuksen "Nuorten aikuisten alkoholinkäyttö" -projektiin osallistuneita 1974-79 -syntyneitä kaksosia.
Thus, certain temperamental traits and their combinations may predispose to heavy drinking and alcohol dependence.
Näin ollen tietyt temperamenttipiirteet ja niiden tietynlaiset yhdistelmät saattavat altistaa runsaammalle alkoholinkäytölle ja alkoholiriippuvuudelle.
Persistence had a weak positive relationship with maximum number of drinks per occasion in men.
Sinnikkyydellä oli heikko positiivinen yhteys suurimpaan kertamäärään miehillä.
The relationship between the temperamental traits in Cloninger's psychobiological theory and alcohol usage in young adults
Cloningerin psykobiologisen teorian temperamenttipiirteiden yhteys alkoholinkäyttöön nuorilla aikuisilla
Surprisingly, reward dependence was negatively related to the maximum number of drinks per occasion in both genders.
Yllättäen hyväksynnän hakeminen oli lisäksi yhteydessä suurimpaan kertamäärään negatiivisesti molemmilla sukupuolilla.
In this study, the association was proven independent of between-family differences in genetic and environmental factors that are associated to both novelty seeking and alcohol use.
Tässä tutkimuksessa todettiin, että yhteys oli itsenäinen, eikä pelkästään seurausta joistain sellaisista geneettisistä tai ympäristötekijöistä, jotka vaihtelevat perheittäin, ja jotka ovat yhteydessä sekä elämyshakuisuuteen että alkoholinkäyttöön.
The amount of alcohol consumption was asked by Semi-structured interview (Semi-Structured Assessment of Genetics of Alcoholism = SSAGA).
Alkoholin kulutusta kysyttiin tutkittavilta puolistrukturoidulla haastattelulla (Semi-Structured Assessment of Genetics of Alcoholism = SSAGA) ja alkoholin runsaan käytön frekvenssiä sekä suurinta kertamäärää kyselylomakkeella postitse.
The temperamental trait combinations that reflect Cloninger's typology of alcoholism did not differ from the other combinations in regard to alcohol use as hypothesized.
Cloningerin alkoholistitypologian mukaiset temperamenttiyhdistelmät eivät eronneet hypoteesien mukaisesti muista luokista alkoholinkäytön suhteen.
In accordance with previous studies, novelty seeking had a positive relationship with the amount of alcohol consumption, frequency of heavy drinking and the maximum number of drinks per occasion in both genders.
Aiempien tutkimustulosten mukaisesti elämyshakuisuus oli sekä miehillä että naisilla positiivisessa yhteydessä alkoholin kulutukseen, alkoholin runsaan käytön frekvenssiin sekä suurimpaan kertamäärään.
Furthermore the associations between temperamental trait combinations that reflect Cloninger's typology of alcoholism and alcohol use were studied.
Myös Cloningerin alkoholistityyppejä vastaavien temperamenttiyhdistelmien yhteyttä alkoholinkäyttöön tutkittiin.
Hence, the aim of the present study was to investigate associations between temperamental traits and the amount of alcohol consumption, frequency of heavy drinking and the maximum number of drinks per occasion.
Tässä tutkimuksessa temperamenttipiirteiden yhteyksiä alkoholin kulutukseen, alkoholin runsaan käytön frekvenssiin sekä suurimpaan kertamäärään tutkittiin nuorilla aikuisilla.
The results confirm the previous finding about the relationship between novelty seeking and alcohol use.
Tutkimustulokset vahvistavat aiemmin havaitun yhteyden elämyshakuisuuden ja alkoholinkäytön välillä mutta eivät anna tukea Cloningerin alkoholismitypologialle temperamenttiyhdistelmien osalta.
In the research of conceptions of and approaches to learning and teaching, the qualitative classifications of Säljö and Marton (1976; 1997), Ramsden (1992), Kember (1997) and Trigwell and Prosser (1999) were utilised.
Oppimis- ja opetuskäsitysten ja lähestymistapojen tarkastelussa hyödynnettiin muun muassa Martonin ja Säljön (1976; 1997), Ramsdenin (1992), Kemberin (1997) sekä Trigwellin ja Prosserin (1999) laadullisia luokituksia.
The interviews were carried out as semi-structured theme interviews.
Haastattelut toteutettiin teemahaastatteluina.
On the basis of the research material, the conceptions and approaches that the teachers declare do not always reflect their actions in the teaching situation.
Tutkimusaineiston perusteella opettajien julkilausumat käsitykset ja lähestymistavat eivät aina suoraan heijasta heidän toimintaansa opetustilanteessa.
The research material was collected in autumn 2008 by interviewing teachers and by observing teaching in the Department of Energy Technology at Helsinki University of Technology.
Tutkimusaineisto kerättiin syksyllä 2008 Teknillisen korkeakoulun energiatekniikan laitoksen opettajia haastattelemalla ja opetusta havainnoimalla.
Instead the teachers' declarations of the deep approaches to learning and student-focused approaches to teaching were partly in conflict with how the teacher taught.
Sen sijaan opettajien julkilausumat käsitykset syvä- ja opiskelijasuuntautuneista lähestymistavoista olivat osittain ristiriidassa toiminnan kanssa.
The relationship between teachers' conceptions and teaching was also examined.
Lisäksi tutkielmassa tarkasteltiin opettajien käsitysten ja opetustoiminnan suhdetta.
Changing Conceptions of Learning and Teaching in University : Engineering Science Teachers’ Conceptions of and Approaches to Learning and Teaching
Yliopiston oppimis- ja opetuskäsitykset murroksessa : Teknillistieteellisen alan opettajien käsityksiä ja lähestymistapoja alan oppimiseen ja opetukseen
The surface approaches to learning and teacher-focused approaches to teaching and conceptions of receiving and transmission of knowledge were parallel.
Samansuuntaisia olivat pinta- ja opettajasuuntautuneet lähestymistavat sekä tiedon vastaanottamiseen ja siirtämiseen liittyvät käsitykset.
When striving towards student-centered teaching culture attention should be paid to the development of teachers' pedagogical thinking and pedagogical content knowledge.
Tutkielmassa päädytään esittämään, että pyrittäessä opiskelijakeskeiseen opetuskulttuuriin tulisi opettajien pedagogisen ajattelun ja pedagogisen sisältötiedon kehittämisen ohella kiinnittää huomiota oppilaitoksen rakenteisiin ja toimintakulttuuriin.
and (2) What kind of conceptions of and approaches to teaching do engineering science teachers have?
sekä (2) Minkälaisia ovat teknillistieteellisen alan opettajien käsitykset alan opetuksesta ja lähestymistavat alan opetukseen?
Teachers' pedagogical thinking and pedagogical content knowledge were also part of the theoretical framework.
Myös opettajan pedagoginen ajattelu ja pedagoginen sisältötieto nostettiin tarkasteluun.
The starting point for this study was university teaching and teachers and specifically their changing role when confronting the Finnish University Reform and the student-focused theories of learning.
Tutkielman lähtökohtana oli muun muassa yliopistolain ja opiskelijalähtöisyyttä painottavan oppimisnäkemyksen myötä muutoshaasteiden edessä oleva yliopisto-opetus ja opettajuus yliopistossa.
Two study questions were raised (1) What kind of conceptions of and approaches to learning do engineering science teachers have?
Tutkimusilmiöiden tarkastelua ohjasivat seuraavat tutkimusongelmat (1) Minkälaisia ovat teknillistieteellisen alan opettajien käsitykset alan oppimisesta ja lähestymistavat alan oppimiseen?
The study revealed many kinds of conceptions of and approaches to learning and teaching in the teachers' speech.
Tutkielmassa havaittiin, että opettajien puheessa nousee esiin monenlaisia oppimis- ja opetuskäsityksiä sekä oppimisen ja opetuksen lähestymistapoja.
In the analysis of the research material phenomenographical approach was adapted.
Tutkimusaineiston analyysissa tutkittujen opettajien käsitysten ja lähestymistapojen laadullisia eroja tarkasteltaessa sovellettiin fenomenografista lähestymistapaa.
Their own health was one of their goals and they felt satisfaction in their life.
Oma terveys kuului heidän tavoitteisiinsa ja he olivat elämäänsä tyytyväisiä.
Clusters found in the analysis were named by the centre goal as (1) a property group, (2) a vocation group, (3) a future education and personal relationships group and (4) a self-focused group.
Klusterianalyysissä muodostuneet ryhmät nimettiin keskeisimmän henkilökohtaisen tavoitteen mukaan (1) varallisuusryhmäksi, (2) ammattiryhmäksi, (3) tuleva koulutus ja ihmissuhteet -ryhmäksi ja (4) itsensä kehittäminen -ryhmäksi.
Personal goals are related to adolescents' subjective well-being.
Henkilökohtaiset tavoitteet ovat yhteydessä nuorten subjektiiviseen hyvinvointiin.
Personal goals are conscious and subjectively motivated objectives by which a person directs his or her life over time.
Ne ovat tietoisia ja subjektiivisia motivoivia päämääriä, joiden avulla henkilö ohjaa elämäänsä.
The aim of the present research was to find out, what kinds of groups of adolescents can be formed by the content of personal goals and how these groups differ in goal appraisals, meaningful life events and subjective well-being.
Tutkimusongelmina oli selvittää, millaisia ryhmiä nuorista voidaan muodostaa heidän henkilökohtaisten tavoitteidensa sisältöjen perusteella, ja miten nämä ryhmät eroavat toisistaan uratavoitteen arvioinnin, elämän tärkeiden asioiden ja subjektiivisen hyvinvoinnin suhteen.
Adolescents in upper secondary education (N=1144) were grouped together by the content of their personal goals using a person oriented approach and a cluster analysis.
Henkilöorientoitunutta lähestymistapaa soveltaen lukio- tai ammatillisessa koulutuksessa opiskelevat nuoret (N=1144) ryhmiteltiin heidän henkilökohtaisten tavoitteidensa sisältöjen mukaan klusterianalyysillä.
In practice, to cover adolescents' personal goals is a possibility to find distressed individuals who might be in need for extra support.
Käytännön sovelluksena nuorten henkilökohtaisten tavoitteiden selvittäminen on keino löytää henkisesti pahoinvoivat ja tuen tarpeessa olevat nuoret.
The second aim of the study was to detect gender differences and differences between vocational and high school students in goal appraisals, meaningful life events and subjective well-being.
Toisena tavoitteena oli selvittää sukupuoli- ja koulutuseroja uratavoitteen ja elämän tärkeiden asioiden arvioinnissa sekä subjektiivisessa hyvinvoinnissa.
Adolescents' personal goal profiles and subjective well-being
Nuorten henkilökohtaisten tavoitteiden profiilit ja subjektiivinen hyvinvointi
They had low life-satisfaction and low self-esteem.
Heillä oli lähes kliinisesti merkitsevää masennusta ja elämäntyytyväisyys ja itsetunto olivat matalalla.
High school students were more exhausted, but still they felt more satisfaction with their lives.
Lukiossa opiskelevia uratavoite rasitti enemmän ja he olivat uupuneempia, mutta he olivat tyytyväisempiä elämäänsä kuin ammatillisessa koulutuksessa opiskelevat.
Adolescents in the property group put a little effort into their career goal, they were not exhausted in school work and their subjective well-being was average.
Varallisuusryhmään kuuluvat eivät juuri panostaneet uratavoitteeseensa, he eivät olleet uupuneita ja subjektiivinen hyvinvointi oli keskitasoa.
Personal goals offer an important aspect of personality and motivation.
Persoonallisuutta ja motivaatiota voidaan lähestyä henkilökohtaisista tavoitteista käsin.
The future education and personal relationships group put effort into their career goal and considered progressing in it.
Tuleva koulutus ja ihmissuhteet -ryhmään kuuluvat panostivat uratavoitteeseen paljon ja kokivat sen edistyneen, ihmissuhteet olivat heille tärkeitä ja he olivat koulutyössään väsyneitä, mutteivät kyynistyneitä.
Adolescents in the self-focused group did not put effort into their career goal nor considered progressing in it.
Itsensä kehittäminen -ryhmään kuuluvat eivät panostaneet uratavoitteeseen tai kokeneet sen edistyneen, he olivat uupuneita ja erityisesti myös kyynistyneitä.
For each participant the learning process took roughly nine months.
Kunkin henkilön oppimisprosessi kesti noin yhdeksän kuukautta.
The number of participants in this study was ten, five men and five women from four different working backgrounds.
Tutkimukseen osallistui 10 henkilöä, viisi naista ja viisi miestä neljästä eri työpaikasta.
The goal of the learning process is an authentic and wide meaning perspective.
Oppimisprosessin tavoitteena on aito ja laaja-alainen merkitysperspektiivi.
They also perceived it as a tool that enabled the observation of personal experiences from different points of view.
Se nähtiin myös välineenä, jonka avulla kokemuksia voitiin tarkastella eri näkökulmista.
There were 80 individual training sessions, each attended by one person.
Yksilöllisiä mielikuvaharjoituksia oli 80, ja niissä oli paikalla yksi henkilö kerrallaan.
Towards the end of the learning process, even critical reflection took place.
Oppimisprosessin lopussa tapahtui myös kriittistä reflektiota.
The experiences of the participants in this learning process were also a subject of study.
Tutkimukseen osallistujien kokemukset tästä prosessista olivat myös tarkastelun kohteena.
Their assumptions, interpretations and experiences of public performance started to change in a positive direction.
Ennakko-oletukset, tulkinnat ja esiintymiskokemukset alkoivat muuttua positiivisempaan suuntaan.
The study is qualitative, looking at the imagery learning process and its outcomes from the subjective viewpoint of the participants personal experience.
Tutkimus on kvalitatiivinen, siinä tarkastellaan mielikuvaoppimisprosessia ja sen vaikutuksia osallistujien subjektiivisista kokemuksista käsin.
The research data consisted in the answers to questions in writing, diary entries, interviews and researcher notes.
Tutkimusaineisto koostui kirjallisten tehtävien vastauksista, päiväkirjamerkinnöistä, haastatteluista ja tutkijan muistiinpanoista.
The participants became aware of their actions and assumptions.
Osallistujat tiedostivat toimintaansa ja ennakko-oletuksiaan.
The data gathered by these methods was compiled into a personal report for each participant.
Eri menetelmillä hankittu aineisto koottiin henkilökohtaisiksi raporteiksi.
Avainsanat Nyckelord imagery learning, imagery-based training, transformative learning, reflection, critical reflection, public speaking anxiety, authentic public performance
Avainsanat - Nyckelord mielikuvaoppiminen, mielikuvaharjoitus, transformatiivinen oppiminen, reflektointi, kriittinen reflektio, esiintymisjännitys, luonteva esiintyminen
The learners perceived authentic public speaking performance at the end of the learning process as wider, more flexible and more genuine than at the start of the training.
Tutkimukseen osallistujien kokemuksissa luonteva esiintyminen jäsentyi oppimisprosessin lopussa laaja-alaisemmaksi, sallivammaksi ja aidommaksi kuin sen alussa.
The learners were categorized into three groups according to differences in their learning processes: the participants, the actors and the critical reflectors.
Mielikuvaoppijat tyypiteltiin oppimisprosessin eroavuuksien perusteella kolmeen ryhmän: osallistujiin, toimijoihin ja kyseenalaistajiin.
Authenticity was defined through an internal process of becoming aware instead of some external characteristics.
Luontevuus määrittyi ulkoisten seikkojen sijaan sisäisen tiedostamisprosessin kautta.
Worries in private life also had some consequences to their training in imagery learning.
Yksityiselämän huolet vaikuttivat myös mielikuvatyöskentelyyn.
This learning process revealed old assumptions hindering learning and old ways of acting resulting from these assumptions, thus opening up an opportunity for critical reflection and transformation.
Mielikuvaoppimisprosessi toi esiin vanhoja, oppimista estäviä ennakko-oletuksia ja näistä johtuvia toimintatapoja ja mahdollisti näin ennakko-oletusten kyseenalaistamisen ja transformaation.
They took part in guided training sessions only.
He kävivät ainoastaan ohjatuissa harjoituksissa.
The learning process of the critical reflectors was functioning as a transformative process.
Kyseenalaistajien mielikuvaoppiminen toimi transformatiivisena prosessina.
The encounter of the new and the old way of acting stimulated their learning.
Heillä uuden ja vanhan esiintymistavan kohtaaminen toimi kimmokkeena uuden oppimisessa.
Apart from than becoming more conscious, the learning process did not yield much difference to the public speaking experiences of the participants.
Tiedostamisen lisäksi mielikuvaoppimisprosessi ei juuri tuonut muutosta heidän esiintymiskokemuksiinsa.
This learning process consisted of both guided and independent imagery-based training techniques.
Oppimisprosessi koostui ohjatuista ja itsenäisistä harjoituksista.
The learners understood the process of imagery learning as training for public performance and as an opportunity to become familiar with one s own personal way of acting and with one s own attitudes.
Mielikuvaoppimisprosessi jäsentyi esiintymiseen valmentautumisena sekä mahdollisuutena tutustua omiin toimintatapoihin ja asennoitumiseen.
This grouping reflected the relative amount of transformation in their learning processes.
Tämä jako ilmensi myös transformaation osuutta oppimisprosesseissa.
Imagery-based training benefits from the gap between the new and the old experience of public speaking, and this is utilised as an activating factor for learning.
Mielikuvatyöskentelyssä hyödynnetään uuden ja vanhan esiintymiskokemuksen synnyttämää ristiriitaa oppimista aktivoivana tekijänä.
The actors attended both guided imagery training sessions and did individual training on their own.
Toimijat harjoittelivat mielikuvatyöskentelyä sekä ohjatuissa harjoituksissa että itsenäisesti.
The critical reflectors recognised their own assumptions and ways of acting and started to reflect critically on their own attitudes, as well as external attitudes and interpretations.
Toimijat etenivät kohti asettamiaan tavoitteita tai saavuttivat ne. Kyseenalaistajat tiedostivat omia ennakko-oletuksiaan sekä tulkinta- ja toimintatapojaan.
The author conducted the imagery-based training.
Tutkimuksen tekijä toimi työssä myös mielikuvaharjoitusten ohjaajana.
The learners reflected on ways of acting related to public speaking as well as on contributing factors to performance anxiety during the imagery learning process.
Mielikuvaoppimisprosessin aikana reflektoitiin esiintymiseen liittyviä toimintatapoja ja esiintymisjännitykseen vaikuttavia asioita.
The imagery training acted as an intervention in the process of learning authentic public performance.
Mielikuvatyöskentely toimi intervention tapaan luontevan esiintymisen opiskelussa.
The research focus of this study is imagery-based learning aimed at discovering an authentic way of public speaking in the context of transformative learning.
Työssä tutkittiin mielikuvaoppimista luontevan esiintymisen opiskelussa transformatiivisen oppimisen viitekehyksestä käsin.
Actions, and interpretations and assumptions guiding them, are recognised and subjected to critical reflection.
Transformatiivisessa oppimisessa on kriittisellä reflektiolla tärkeä merkitys, tällöin toimintaa ja sitä ohjaavia ennakko-oletuksia ja tulkintoja tiedostetaan ja kyseenalaistetaan.
They became aware of their assumptions and their ways of acting.
He tiedostivat omia ennakko-oletuksiaan ja toimintatapojaan.
Six mothers were also interviewed.
Myös kuuden oppilaan äitejä on haastateltu.
The results of this study show that the frames of references which are used complement each other.
Tulokset osoittavat, että käytetyt eri viitekehykset täydentävät toisiaan.
The data has been analysed using different frames of reference and combining different theories.
Tutkimusaineistoa tarkastellaan eri viitekehyksissä, eri teorioita yhdistellen.
Information was gathered also from the documents concerning the students´ school attendance.
Lisätietoja koulu-urasta on saatu myös koulunkäyntiä koskevista asiakirjoista.
In addition to theories considering developmental risk factors and protective factors, the data is considered using theories of control over life, attribution, self-efficacy and identity and attitudes towards education.
Kehityksellisiä riskejä ja suojaavia tekijöitä koskevien teorioiden lisäksi aineistoa tarkastellaan elämänhallintaan, attribuutioihin ja pystyvyyden tunteeseen sekä identiteetin ratkaisuun ja koulutukseen suhtautumiseen liittyvien teorioiden valossa.
The target students clustered identically in spite of the frames of reference.
Kohteena olleet erityisoppilaat ryhmittyivät viitekehyksestä riippumatta samoiksi ryhmiksi.
Keywords: Pupils with emotional and behavioural difficulties, maladjustment to school, life-course, identity
Avainsanat: ESY-opetus, erityisopetus, koulusopeutumattomuus, elämänkulku, identiteetti
The results of the study consist of three types of school careers: The winding career, the vicious circle career and the straight career.
Tutkimuksessa on siis onnistuttu valottamaan samaa ilmiötä eri näkökulmista, jolloin hahmottui kolme erilaista koulu-uraa: Mutkikas ura, noidankehässä olevien ura ja suora koulu-ura.
The interviews were made 1994-1997 at school and for follow-up interviews 2002-2003, when the participants were already adults.
Seurannan toiset haastattelut tehtiin peruskoulun jälkeen vuosina 2002 2003.
The type of childhood families and especially the fathers´ attention to the school education as well as the free time of their sons was important.
Perheen kokoonpanolla, erityisesti isän osallistumisella kasvatukseen oli vaikutusta koulu-uran muotoutumisessa.
The three careers differ from each other in developmental risk and protective factors and post-school life-courses of the students.
Tutkimuksessa käy ilmi kehityksellisten riskitekijöiden ja suojaavien tekijöiden merkitys koulu-urassa ja koulun jälkeisessä elämänkulussa.
Lost boys : A multiple case study of the complex school career and life-course of male students who have attended special classes for the emotionally and behaviourally maladjusted
Kadonneet pojat : Monitapaustutkimus ESY-poikien kompleksisesta koulu-urasta ja elämänkulusta
The members of the target group have been students of special classes for pupils with emotional and behavioural difficulties in southern Finland.
Tutkimuksen kohderyhmä on kahdeksan eteläsuomalaista 1990-luvulla peruskoulun yläastetta käynyttä erityisoppilasta.
A multiple case study of the complex school career and life-course of male students who have attended special classes for the emotionally and behaviourally maladjusted The purpose of this thesis is to describe the school career and the life-course of eight former special-class students from the comprehensive school to their further education and into adulthood.
Peruskoulunsa päättäneiden ja ammatilliseen koulutukseen tähtäävien mutkikkaan koulu-uran oppilaiden taustalla oli vähemmän kehityksellisiä riskitekijöitä ja vastaavasti useampia suojaavia tekijöitä kuin peruskoulun jälkeen opinnot keskeyttäneillä.
Every single life-history is illustrated as a life-course graphic.
Näiden tietojen pohjalta on laadittu elämänkulkukuvaajat, joiden avulla on jäsennetty elämänkerrallista aineistoa.