natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Familial stability and mutuality perceived by teenagers were related significantly to their life satisfaction, whereas disorganisation within the family perceived by adolescents was associated with their ill-being.
Ne nuoret, jotka pitivät perheensä tilannetta pysyvänä ja kokivat yhteenkuuluvaisuutta perheenjäsenten välillä, olivat tyytyväisimpiä elämäänsä muutenkin.
The sample in the second phase of the study was a subsample of 19, selected from among the 245 pupils who participated in the first phase.
Toisen vaiheen otos syntyi niistä 19 nuoresta, jotka vastasivat kyselytutkimukseen ja halusivat (ja saivat luvan vanhemmaltaan) osallistua myös teemahaastatteluun.
Familial expression of affection, adolescents perception of their significant roles in family or comparisons to other family members demonstrated that the teenagers were important persons in the family.
Nuoret kuvasivat perheen suhtautumista heidän koulunkäyntiinsä ja kavereihinsa monitahoisesti.
Second, the remaining two papers scrutinised familial contribution to adolescent SWB, peer relations and school attendance using qualitative data.
Vanhempien lomakkeessa kysyttiin arviota perheen toiminnasta ja taustatietoja.
Leaders of safety - managers' leadership, skills and commitment
Turvallisuuden johtajat - Esimiesten johtajuus, osaaminen ja sitoutuminen
Validation of the acoustic voice quality index 03.01fin (AVQI) in Finnish speaking population
Akustisen äänenlaatuindeksin (AVQI) version 03.01 validointi suomenkielisille puhujille
Higher Education in Newspaper Language Games.
Korkeakoulutus sanomalehden kielipeleissä.
Discourse Analysis of News Coverage on Tuition Fees in Aamulehti from the Perspective of Public Pedagogy
Aamulehden lukukausimaksu-uutisoinnin diskurssianalyyttinen tarkastelu julkisen pedagogiikan näkökulmasta
Changes in the ways subjects are discussed have concrete effects in everyday life, reaching even as far as legislation and government policy.
Puhetapojen muutoksella on vaikutusta käytäntöihin lainsäädäntöä myöten.
News articles and other writings, including opinion pieces, on the subject of tuition fees published in Aamulehti in 2007 form the material for this study.
Tutkimusaineiston muodostavat vuonna 2007 Aamulehdessä julkaistut lukukausimaksuja koskeneet uutiset ja kirjoitukset, mielipidekirjoitukset mukaan lukien.
The news coverage on tuition fees can be interpreted as a linguistic game played between the fields of education, educational policy, and economic life.
Aamulehden sivuilla vuonna 2007 julkaistu lukukausimaksu-uutisointi näyttäytyy elinkeinoelämän, koulutuspolitiikan ja korkeakoulutuksen kenttien väliseksi kielipeliksi.
This study examines how the issue of tuition fees was presented in the local newspaper Aamulehti during these times of educational upheaval, as the dis-cussion on this subject would be very indicative of future educational policy.
KM Minna Hauhia tarkastelee väitöstutkimuksessaan sitä, miten tämä pitkälle tulevaisuuteen suuntaa antava linjaus koulutuksen maksullisuudesta tuotiin julki maakunnallisessa Aamulehdessä.
As a societal educationalist, the journalistic field must be especially sensitive to reflect on language use and discourses in the public and the public space, and be able to make explicit the ideological connections that act as resources for manners of speech.
Julkisena kasvattajana toimimisen näkökulmasta journalismin ja yksittäisen sanomalehden tulisi kyetä tarkastelemaan kielenkäyttöön piiloutuvia merkityksiä ja haastamaan luonnollistuneet itsestään selviltä näyttävät puhumisen tavat.
Discourse of fear justifies the need for change, discourse of economics offers the terminology with which education should be credibly discussed, and discourse of competitiveness dictates the goals of education.
Korkeakoulutuksesta puhutaan huolen kohteena, talouselämästä tutulla sanastolla ja koulutuksen tehtäväksi määrittyy yksiselitteisesti kansainvälisen kilpailukyvyn turvaaminen.
Newspapers allow these publics to enter the journalistic field, participate in multi-dimensional discussion and aid decision-making.
Yleisölle rakennettujen mediaesitysten lisäksi painetulla sanomalehdellä on tärkeä tehtävä osallistaa ja kutsua eri asiayhteyksien ympärille rakentuvia yhteisöjä, sekä tarjota näille pääsy journalistiselle kentälle moniulotteisen keskustelun mahdollistamiseksi ja päätöksenteon tueksi.
Spring 2007 was a time of significant decisions in terms of Finnish educational policy.
Keväällä 2007 julkisuudessa nousi erityisesti esille kysymys korkeakoulutuksen maksullisuudesta.
When journalism and newspapers are seen as a learning envi-ronment, editorial policies and the duties of the reporter need to be re-evaluated.
Journalismin ja sanomalehden näkeminen oppimisympäristönä merkitsee myös toimittajan työn ja toimituksellisten käytäntöjen arviointia uudelleen: kasvatusvastuun ja siihen liittyvien velvollisuuksien tunnistamista sekä myös toisin tekemisen ja näkemisen mahdollisuutta.
Serving the international market is seen to be education’s most important mission.
Korkeakoulutuksen tehtäväksi määrittyy kansainvälisen kilpailukyvyn takaaminen näillä markkinoilla.
This marketing speech disregards the basic values and principles of equality that are strongly associated with Finnish higher education, and it has become so naturalized in Aamulehti it goes completely unchallenged.
Suomalaista hyvinvointiyhteiskuntaa ja koulutusta aiemmin määrittäneet arvot ja tasa-arvoperiaate ovat joutuneet uutispuheessa antamaan tilaa markkinoiden vaatimuksille.
The analysis of individual news stories within the framework of critical discourse analysis highlights the importance of news reporting both as a traditional communication medium and as a public educator and reveals the responsibilities it has in these roles.
Analyysin tulosten valossa tarkastellaan myös journalismin ja yksittäisen sanomalehden roolia julkisena kasvattajana.
The two major questions being considered are: 1) how was the educational hot topic of tuition fees covered in Aamulehti in 2007, and 2) what analytical possibilities does this news coverage offer from the point of view of public peda-gogy?
Tutkimuksessa analysoidaan sitä, miten lukukausimaksuasiasta uutisoidaan Aamulehdessä vuonna 2007, ketkä osallistuvat sanomalehden sivuilla korkeakoulutuksen tehtävien ja aseman määrittelyyn ja millaisia tulkinnallisia mahdollisuuksia uutispuhe tarjoaa.
Journalists must recognize the responsibilities they have as public educators and be open to the possibilities of saying and doing things differently that public pedagogy offers.
Maksujen puolustajat asemoituvat uutisoinnissa asiantuntijoiksi, todellisuuden selittäjiksi ja ratkaisujen tarjoajiksi.
The analysis in this study encapsulates how discourses based on neo-liberalistic ideology control the discussion concerning higher education.
Lukukausimaksu-uutisointia hallitseva markkinoitunut puhetapa on nähtävissä osana uusliberalistista arvomaailmaa.
The printed newspaper not only presents its audience with periodic media presentations but also invites and engages publics to form around different con-texts.
Hauhia tarkastelee Aamulehteä paitsi luotettuna tiedonvälittäjänä myös julkisena tilana, jonka sivuilla yhteiskunta ilmiöineen rakentuu.
This study approaches this question from the framework of critical discourse analysis based on social constructionism.
Tutkimuksessa yhteiskunnallisesti merkittävä koulutuspoliittinen kysymys yhdistyy kasvatukselliseen ja viestinnälliseen näkökulmaan.
These news texts can be seen to be the result of the meaning negotiations ingrained in language and language use.
Koulutus nähdään myytäväksi tuotteeksi, jonka markkina-arvoa testataan kansainvälisillä koulutus- ja lahjakkuusmarkkinoilla.
The theoretical framework of this study builds on Jürgen Habermas’s views on publicity and the development of the public sphere in addition to the definition of public pedagogy as being comprised of three sectors: pedagogy of the public world, pedagogy in the public space, and pedagogy for public action (cf. Rantala & Ripatti-Tornianinen 2013).
Journalismin tarkastelu julkisena kasvattajana nostaa esiin kriittisten medialukutaitojen merkityksen lisäksi myös tarpeen arvioida toimituksellisia käytäntöjä entistä tarkemmin kasvatuksellisen vastuun sekä oppimis- ja sivistymisprosessien edistämisen näkökulmasta.
Changes in policy in the new government programme allowed for educa-tional institutes to experiment with tuition fees for students from outside the EU or the EEA.
Tuolloin mahdollistettiin konkreettisesti hallitusohjelman tuella korkeakoulutuksen kentällä sittemmin tapahtunut kehitys.
Language use conveys meanings, and therefore the ways issues are related to the public cannot be insignificant.
Ei siis ole yhdentekevää miten asioista kerrotaan.
It can be seen here as well that, when operating with the town administration, landlords, as part of their arguments, often sought to combine their interests with the more common interest.
On nähtävissä, että toimiessaan kaupunginhallinnon kanssa tilanomistajat pyrkivät perusteluissaan usein yhdistämään oman etunsa yhteiseen etuun.
What then was the role of manor estates and their relationship to the industrial town of Tampere between 1890–1930 and how and why did that relationship change?
Mikä oli suurtilojen rooli suhteessa kaupunkiin 1890–1930 ja miten ja miksi se muuttui?
Broader source material was also accessed and analyzed qualitatively by using theoretical, thematic content analysis, and cross reading of all these sources.
Laajaa lähdeaineistoa analysoidaan kvalitatiivisesti käyttämällä teoriasidonnaista, temaattista sisällönanalyysiä sekä lähteiden ristiin luentaa.
The main concepts addressed in this analysis are boundary, space, and urban governance.
Keskeisimmät analyysissä käytetyt käsitteet ovat raja, tila ja kaupunkihallinta.
The owners of manor estates participated as individuals, as members of clubs, and as shareholders in actual urban governance, i.e., using power and also negotiating how power was used in the town.
Tilanomistajat osallistuivat yksityishenkilöinä, seurojen jäseninä sekä yhtiöiden osakkaina kaupunkihallintaan eli käyttivät valtaa ja olivat neuvottelemassa siitä, miten valtaa käytettiin kaupungissa.
It analyzes how large farms became a key part of that town's economic, political, and social life at that time.
Tutkimuksessa analysoidaan, miten suurtilat kietoutuivat keskeiseksi osaksi kaupungin taloudellista, poliittista ja sosiaalista elämää.
The proximity of the town also set precise boundaries for the owners of these manor estates, so they had to legitimize their activity in the town.
Kaupungin läheisyys asetti tilanomistajien toiminnalle myös rajoja ja tilanomistajat joutuivatkin legitimoimaan toimiansa kaupungissa.
The landowners did not just focus on their role as suburban landlords, they also undertook more powerful modifications in and control of the suburban environment.
Tilanomistajat eivät tyytyneet vain esikaupunkialueiden vuokraisännän rooliin, vaan he harjoittivat esikaupunkiympäristön voimakkaampaa muokkaamista ja kontrollointia.
Together and sometimes even in conflict with the town and other urban governance parties, these landowners defined the new suburban space.
Yhdessä ja konfliktissa kaupungin ja muiden kaupunkihallinnan osapuolien kanssa he määrittelivät esikaupunkitilaa.
Planning and construction of large buildings and parks were connected to both urban design and the organization of construction.
Suurtilojen rakennusten ja puistojen suunnittelu ja rakennustoiminta olivat yhteydessä kaupunkien suunnittelu- ja rakennustoimintaan.
Manor estates were also in a key position to assist in the expansion of the urban space in the neighborhood of Tampere, as most of the surrounding land then was owned by large farms.
Suurtilat olivat myös avainasemassa kaupunkitilan laajentumisessa Tampereen lähiympäristöön, sillä valtaosa kaupunkia ympäröivästä maasta oli suurtilojen hallussa.
Manor Estates and the Towns : The Large Farms Near Tampere and Their Connections to Tampere (1890–1930)
Kartanot ja kaupunki : Lähiympäristön suurtilojen suhde Tampereen kaupunkiin 1890–1930
By modernizing themselves the manor estates were able to survive the changes that were occurring in the urban environment and society as a whole during that period of time.
Uudistumalla suurtilat selvisivät kaupunkiympäristössä ja koko yhteiskunnassa tapahtuneista muutoksista.
The study shows the diverse influence of large-scale landowners as part of the urban governance of that time.
Tutkimus osoittaa suurtilanomistajien monipuolisen vaikutuksen kaupunkihallinnan osapuolina.
The study shows the active role of large-scale landowners as questioners and redefiners of the urban and rural borders as well as their role as intermediaries in both the rural and urban areas.
Tutkimustuloksista on nähtävissä suurtilanomistajien aktiivinen rooli kaupungin ja maaseudun rajojen kyseenalaistajina ja uudelleenmäärittäjinä sekä heidän asemansa maaseudun ja kaupungin välittäjinä.
The ongoing theme is an examination of the motion across the border between countryside and town, the expansion of urban space, and urban governance, and the role of the large farms in these phenomena.
Tutkimuksen läpäisevänä teemana on maaseudun ja kaupungin välisen rajan yli tapahtuva liike, kaupunkitilan laajeneminen ja kaupunkihallinta sekä suurtilojen osuus näissä ilmiöissä.
The owners of these large farms, also made a difference in the urban environment by creating the rural identity of manor ownership through large-scale buildings, parks, and modern commercial farming.
Vahvasti kaupunkiyhteiskuntaan osallistuneet ja kaupungistuneet tilanomistajat tekivät kuitenkin eroa kaupunkiin rakentamalla kartanonomistajan maaseutuidentiteettiä suurtilan rakennusten, puistojen ja modernin kaupallisen maatalouden harjoittamisen myötä.
The urban connections of these large farms are presented in the current study by examining their land ownership, construction, agriculture and other business activities as well as the owners' work and social activities in nearby town.
Tässä tutkimuksessa näiden suurtilojen kaupunkiyhteyksiä tutkitaan maanomistuksen, rakennustoiminnan, maatalouden ja muun yritystoiminnan sekä omistajaperheiden kaupunkiyhteiskunnassa toimimisen kautta.
The town was a place for social activity, networking, having an office, doing business, having associations and enjoying cultural activities.
Kaupunki oli tilanomistajien sosiaalisen toiminnan, verkostoitumisen, ansiotyön sekä liiketoimintaan osallistumisen paikka.
The source material used in this research includes estate archives, sources of authority, associations and companies, and the newspapers and magazines.
Aineistona käytetään suurtilojen ja kaupungin suhdetta eri näkökulmista valottavia lähteitä: suurtilojen omia aineistoja, viranomaislähteitä, yhdistysten ja yritysten aineistoja, muistitietoaineistoja sekä sanoma- ja aikakauslehtiä.
In the 1890s and at the beginning of the 20th century, the manor estates located near Tampere had close connections to this town.
Tampereen lähiympäristön suurtiloilla oli 1800- ja 1900-luvun taitteessa tiivis yhteys kaupunkiin.
The owners also sought to promote greater traffic between the countryside and the town, thus ideally crossing and neutralizing the pre-determined specific rural-urban border.
Tilanomistajat pyrkivät toiminnallaan myös edistämään liikkumista maaseudun ja kaupungin välillä ja häivyttämään maaseudun ja kaupungin välistä rajaa.
A key feature of these manor estates and their relationship to the town was their ability to transform.
Suurtilojen kaupunkisuhteessa on keskeistä tilanomistajien kyky muuntautua.
The owners of the manor estates are viewed as the active actors’ influencing the changes that eventually took place in this town and thus in society as a whole.
Suurtiloja tarkastellaan aktiivisina toimijoina, jotka toiminnallaan vaikuttivat kaupunkiympäristöön ja -yhteiskuntaan.
I have noticed that the manor estates were culturally, socially and economically more a part of the urban society than the rural society where these estates were actually located.
Kaupungin ympäristön suurtilat ja niiden omistajat olivat monella alueella enemmän osa urbaania kuin ruraalia yhteiskuntaa.
The results of the analysis showed that there may be noticeable variation between disciplines in the number, type and function of hedges.
Kaiken kaikkiaan näyttää siis siltä, että pehmentimien käytössä voi esiintyä huomionarvoista vaihtelua eri aihealueilla niin määrän, laadun kuin myös käytön syiden osalta.
In the popularizations, on the other hand, hedges were most commonly employed in articles to do with medicine.
Populaaritieteellisissä artikkeleissa taas lääketiede oli tiheimmin pehmennelty aihealue, pehmentimien ollessa lähes kaksi kertaa yleisempiä tuhatta sanaa kohti kuin lääketieteellisissä tutkimusartikkeleissa.
On the basis of the findings it can be said that the research and pedagogy of special-subject discourse would in all likelihood benefit from further variation-oriented analyses of hedging and possibly also other linguistic phenomena.
Populaaritieteessä pehmentimien käyttö taas perustuu toisenlaiseen kirjoittajan ja lukijakunnan väliseen suhteeseen ja myös syyt pehmentelyyn voivat monessa tapauksessa poiketa tutkimusartikkeleista.
In addition, there are conflicting views about the use of hedges in popular scientific discourse.
Näyttää siis siltä, että tutkijat ovat erimielisiä mahdollisista eroista pehmentimien käytössä eri tieteenaloja edustavissa tutkimusartikkeleissa.
It has been observed that hedges, linguistic devices indicating less than complete certainty or commitment regarding information put forth, occur quite frequently in scientific discourse such as scientific research articles (RAs).
Pehmentimien esiintymistä on ilmeisesti kommentoitu ajatellen, että pehmentimiä käytetään samojen periaatteiden mukaisesti viestintätilanteesta riippumatta, ja koska tutkimusartikkeleissa tavatun kaltaiset pehmentimet eivät vaikuta välttämättömiltä populaaritieteessä, ei pehmentimiä siis esiinny yhtä paljoa kuin tutkimusartikkeleissa.
In view of comments obtained from the authors of the articles examined, the latter may be due to the delicate nature of popularized information regarding medicine.
Tärkeänä osana tutkimusartikkeleita pidetään sellaisia retorisia keinoja, joiden avulla kirjoittajat voivat kommentoida esittämänsä tiedon luotettavuutta.
The aim of this study was to provide a corpus-based analysis of hedging phenomena in data representing three broad disciplinary areas (economics, medicine, technology) and two distinct levels of technicality, RAs and popular scientific articles from Scientific American.
Aiemmissa tutkimuksissa on tarkasteltu pehmentimien esiintymistä esimerkiksi lääketiedettä, biologiaa ja taloustiedettä käsittelevissä tutkimusartikkeleissa.
Economics RAs, for instance, were heavily hedged probably because of the tentative nature of the discipline.
Kuten odottaa saattaa, esiintyi teknologian tutkimusartikkeleissa huomattavan paljon numeeriseen epämääräisyyteen liittyviä pehmentimiä.
However, disciplinary variation in the use of hedges in RAs has not been studied in any greater detail.
Myös teknologiaa käsittelevät populaaritieteelliset artikkelit sisälsivät selvästi suuremman suhteellisen määrän pehmentimiä kuin tutkimusartikkelit.
In addition to evaluation, there has been much discussion on integration in special education since in the new educational legislation came into force.
Tutkimuksen kannalta arvioituna selkeästi nousi uuden koululainsäädännön myötävaikutuksella integraatio.
The education system is very traditional and the changes happen very slowly.
Osa-aikaisen erityisopetuksen toimintamalli on vakiintunut ja siinä tapahtuneet muutokset ovat olleet suhteellisen vähäisiä.
The special teachers regarded school psychologists as their most important co-workers.
Erittäin merkittäväksi erityisopettajat kokivat yhteistyön koulupsykologien kanssa.
This definition didn t exclude economy and efficiency from the study.
Tutkimuksessa arvioitiin tuloksellisuutta taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden näkökulmasta.
Moreover, they have practically no co-operation with experts in their own field.
Lisäksi yhteistyö eria alojen asiantuntijoiden kanssa oli lisääntynyt.
At the time of the study the municipalities were just developing evaluation methods.
Vaikuttavuutta selvitettiin lähinnä kuntien arviointikäytäntöjen avulla.
The special teachers working in part-time special education and chief education officers were interviewed in 1998-1999, and the study was completed in 1999-2000 by interviewing class teachers at the lower level comprehensive schools.
Osa-aikaiseen erityisopetukseen kohdistuva tutkimukseni suoritettiin Satakunnassa lukuvuosina 1999-2000.
The problems of the study were the interaction between people, and the interaction in the functional cultures.
Piilo-ongelmilla tarkoitettiin vuorovaikutuksessa esiintyviä ongelmia.
The results of the present study show that different interests, ideological differences between different cultures and information available, all affect the decision making.
Kiire, työmäärä, erilaiset palaverit, koulujen vaihto, erityisopettajien vaihtuvuus, erilaiset intressit työuupumus olivat mm. tekijöitä, jotka vaikutivat opettajien vuorovaikutustilanteissa.
At school the special teacher works mainly with his/her pupils.
Arviointi palveli lähinnä erityisopettajaa.
First of all, the politicians represent the highest level of the decision-making.
Tilanteessa näkyy ylemmän tason normiohjauksen puute.
The special teachers were also exhausted by hard work.
Lisäksi erityisopettajat kokivat olevansa melko yksinäisiä omalla työalallaan.
The aim of the study was to get information about the operation model in part-time special education and the factors affecting this model.
Tutkimus on kvalitatiivinen tutkimus, jonka keinoin lähestyttiin osa-aikaisen erityisopetuksen todellisuutta ja tavoitteena oli löytää siitä monen suuntaisia suhteita.
The starting point of the study was the idea to research the effectiveness of part-time special education in the 1990s.
Ydinajatuksena oli löytää erityisopettajan työssä tapahtuneet muutokset 1990-luvulla sekä miten koulutuspolitiikan uudistuminen ja lamavuodet ovat heijastuneet osa-aikaisen erityisopetuksen sektorille.
The special teachers think that there are many hidden problems in co-operation with class teachers and also with politicians.
Luokanopettajien tai koulutoimenjohtajien mielestä erityisopettajan kanssa tehtävässä yhteistyössä ei ongelmia esiintynyt.
In the 1990s the need for part-time education was increasing, and the pupils in special education were no longer only those who had typical difficulties in reading and spelling.
Erityisopetuksen oppilasmääristä pidettiin tilastoa ja lisäksi erityisopettajat pitivät päiväkirjantyyppisiä muistiinpanoja oppilaista ja tehdystä työstä.
The study shows that the integration solutions of municipalities, and how they would be carried out in practice, caused uncertainty and fear among the teachers.
Integraatio herätti epäilyjä, epätietoisuutta ja avoimia kysymyksiä siitä, miten sitä tulisi toteuttaa.
The shortage of economic resources and the lack of qualified special teachers are the main problems in the research area.
Työalan ongelmina erityisopettajat kokivat erilaiset piilo-ongelmat.
Furthermore, computer-based teaching and pre-school pupils are the new and challenging sectors in the part-time special education The biggest obstacle in the development of special education is the lack of money.
Kuninkuudella kuvataan osaamista ja ammattitaitoa, joka tämän päivän erityisopettajilla on. Erityisopettajat ovat erityisopetuksen spesialisteja peruskoulussa.
There is a need to change special education system so that it could take better care of the pupils and pay attention to their difficulties.
Erityisopettajat tekivät erilaisia testejä, joiden avulla seurattiin oppilaiden lähtötilannetta ja edistymistä.
Since the need for special education has increased in recent years, the municipal decision-makers have to decide how to deal with this growing demand.
Taloudelliset resurssit olivat pienentyneet 1990-luvulla ja voidaankin todeta, että useimmissa kunnissa opetustoimeen kohdistuvat päätökset tehdään 'jatkuvan säästämisen hengessä'.