natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Different processes and instruments come out diversely in design activity.
Toiminnassa erilaiset prosessit ja välineet pääsevät monipuolisesti esille.
In this research the design process is brought to the context of art education to discover a new approach to design education.
Tutkimuksessa muotoiluprosessi tuodaan taidekasvatuksen kontekstiin ja haetaan uutta lähestymistapaa muotoilukasvatukseen.
The subject of the research is design education.
Tutkimus käsittelee muotoilukasvatusta.
The social dimension of design comes through in art education in collective activity that brings the knowledge of different actors together.
Muotoilun sosiaalinen ulottuvuus tulee kuvataiteessa esiin yhteistoiminnassa, joka yhdistää eri toimijoiden tietoa.
Problem basis motivates the activity in own environment and important things in those surroundings become the starting point of the design activity.
Toimintaa motivoi ongelmalähtöisyys omassa ympäristössä ja toimintaa tehdään itselle tärkeiden asioiden parissa.
Confluences in the change and educational endeavours are visible.
Muutoksessa on nähtävissä yhtymäkohtia kasvatuksellisiin muutospyrkimyksiin.
I study how design process creates internal integration in art education.
Tutkin miten muotoiluprosessi luo kuvataiteen sisäistä integraatiota.
My perspective to the activity has been designing and facilitating the design activity as a designer, art teacher and a participating observer.
Olen tarkastellut toimintaa ohjaavana muotoilijana, kuvataideopettajana ja toimintaan osallistuvana havainnoijana.
The design process creates internal integration in art education.
Muotoiluprosessi toteuttaa kuvataiteen sisäistä integraatiota.
We should give students the opportunity to trial ideas, to make mistakes and try again.
Opiskelijoille pitää antaa mahdollisuus kokeilla, tehdä virheitä ja suunnata osaamistaan uudelleen.
In vocational education, the role of different action learning methods is more pronounced.
Ammatillisessa koulutuksessa korostuvat erilaiset toiminnallisen oppimisen menetelmät.
Entrepreneurship and enterprise learning are naturally connected to vocational education and also to training for an occupation.
Yrittäjyys ja sen oppiminen liittyvät luontevasti ammatilliseen koulutukseen sekä ammatin oppimiseen.
The issues are addressed from four different points of view: of teachers, students, entrepreneurs and different school levels.
Lähestyn näitä kysymyksiä neljän toimijan eli opettajien, opiskelijoiden, yrittäjien ja koulutuksen järjestäjien näkökulmasta.
This study extends the point of view on how the vocational context can influence enterprise learning.
Tutkimus avartaa sitä, miten ammatillinen konteksti vaikuttaa yrittäjyyden oppimiseen.
It is also crucial to develop enterprising pedagogy, to facilitate assessment of the learning.
Olennaista on myös kehittää pedagogisia menetelmiä, joita hyödyntämällä voidaan paremmin arvioida yrittäjyysosaamista.
More networks should be used in enterprise learning, as they are in work-based learning.
Yrittäjyyden oppimisessa täytyy hyödyntää enemmän ulkopuolisia verkostoja kuten oppimista työssä ja työyhteisössä.
In future, the curriculum design in enterprise learning should be more clearly pronounced.
Oppilaitosten opetussuunnitelmissa yrittäjyyden oppimisen ohjeistusta täytyy selkeyttää.
The description of enterprise learning should, however, be defined on a case-by-case depending on different context levels and times.
Määrittelyä pitää kuitenkin tarkentaa tilannekohtaisesti, koska yrittäjyys määrittyy ajallisesti ja paikallisesti eri tavoin riippuen oppimisen ja toiminnan kontekstista.
Here the social environment includes entrepreneurs, teachers, students and other groups involved in enterprise education, and the interaction between them.
Tässä tutkimuksessa sosiaalinen tiedonkäsitys muodostuu yrittäjyyden oppimisessa osallisina olevien opiskelijoiden, opettajien, yrittäjien ja muiden sidosryhmien vuorovaikutuksessa.
That approach suggests reality as it appears to people and the way in which they describe it is a product of those peoples’ principles.
Konstruktivismin mukaan todellisuus rakentuu siitä, miten eri ihmiset todellisuuden kokevat ja miten he sitä kuvaavat.
Furthermore, the aim of the study is to describe the demands learning about entrepreneurial readiness places on developing curricula at the vocational education level.
Lisäksi tarkastellaan millaisia vaatimuksia yrittäjyysvalmiuksien oppiminen asettaa ammatillisen toisen asteen opetussuunnitelmien kehittämiseksi.
It is crucial that the environments where entrepreneurial learning takes place are realistic and action-orientated.
Olennaista on, että yrittäjyyden oppiminen tapahtuu mahdollisimman aidoissa ympäristöissä ja toiminnallisesti.
Vocational education has been the venue for trials of different pedagogical solutions and methods for quite some time.
Ammatillisessa koulutuksessa on kyllä kokeiltu erilaisia pedagogisia toimintatapoja ja menetelmiä, mutta niitä on tutkittu varsin vähän.
Nevertheless, the current research on higher education provides a background to illuminate and is also informed by, the ways in which enterprise learning is described and entrepreneurship, learning, teaching and pedagogical solutions defined at the vocational education level.
Nämä menetelmät ovat hyväksi havaittuja ja koettuja käytäntöjä aikaisemman, lähinnä korkea-asteen koulutukseen liittyvien tutkimusten mukaan, mikä antaa pohjan tarkastella yrittäjyyden oppimista myös ammatillisessa koulutuksessa etenkin kun määritellään yrittäjyyttä, sen oppimista ja opettamista sekä pedagogisia menetelmiä.
The process of learning is here seen from a contextual point of view, and the context seen as influencing the actions of the actors in it.
Tutkimuksen näkökulmaa määrittää myös kontekstualismi, sillä oppimisen prosessia tarkastellaan ajan, paikan ja tilanteen vaikuttamissa yrittäjyyden kehittämisen konteksteissa.
The purpose of this qualitative study is to describe how enterprise learning and teaching is defined in the context of vocational education.
Tutkimuksessa tarkastellaan laadullisen tutkimuksen tuottamaa kuvaa siitä, miten yrittäjyyden oppiminen ja opettaminen määrittyvät ammatillisen toisen asteen koulutuksen kontekstissa ja sitä, millaisia pedagogisia ratkaisuja yrittäjyyden oppiminen ja opettaminen edellyttävät.
It is also important to lead the students to think entrepreneurially and act like entrepreneurs in the decision-making process, and in the environment where they are discovering knowledge.
Yrittäjämäiseen ajatteluun, toimintaan ja päätöksentekoon liittyvä tieto on myös keskeinen oppimisen kohde.
The main finding is that enterprise learning can be defined in the context of vocational education.
Yleisellä tasolla yrittäjyyden oppimista voidaan kuvailla periaatteiden ja yleisten määrittelyjen merkityksessä.
Then it is connected to the business life of the region and the vocational field.
Tutkimustulosten mukaan on tärkeää, että yrittäjyyden oppiminen on sidoksissa nimenomaan ammatillisen koulutukseen, jolloin se kiinnittyy sekä omaan ammattialaan että alueen elinkeinoelämään.
Skateboarding is subculture and subcultures have tendency to take influences from other subcultures, like tattoos and graffiti.
Skeittaus on alakulttuuria ja alakulttuureissa on taipumusta olla kiinnostunut myös jostain toisesta alakulttuurista, kuten tatuoinneista tai graffiteista.
Shooting videos has important role of skateboard culture and every skater has some kind of relation to shooting or being shot.
Videokuvaaminen esiintyy tärkeänä osana skeittikulttuuria ja jokaisella skeittarilla on jonkinlainen suhde joko kuvaamiseen tai kuvattavana olemiseen.
Ethnographic thesis is written by discriptive style and thesis finds out, what kind of visual material skateboarders produce and why.
Etnografista menetelmää ja kuvailevaa otetta käyttämällä selvitetään, millaista visuaalista kuvastoa skeittarit tuottavat ja miksi.
In Hai Jump -magazines Finnish skateboard culture is represented as low budget culture, where grainy style and straight making are the most important issues.
Hai Jump –lehdissä suomalainen skeittikulttuuri esiintyy pienen budjetin kulttuurina, jossa rosoisuus, rupisuus ja itse tekeminen on keskiössä.
Thesis has an art education point of view and research material was interviews by Finnish skateboardes that were published in Hai Jump -magazine numbers 1-9.
Tutkielman aineistona on Hai Jump –omakustannelehden numerot 1-9 ja lehdissä julkaistujen suomalaisten skeittareiden haastattelut.
Freedom and individuality are charasteristic features of skateboarding.
Vapauden tavoittelu ja yksilöllisyys ovat skeittikulttuurille ominaisia piirteitä ja omat visuaaliset tuotokset tukevat yksilöllisyyttä.
Skateboarders share information with videos to each other and learn from videos.
Skeittaus on mallioppimista ja videot toimivat mallina muille skeittareille.
This thesis finds out how finnish skateboardes make visual material.
Tutkielma selvittää kuvataidekasvatuksen näkökulmasta skeittikulttuuriin sisältyvää visuaalista ilmaisua.
The aim is to produce new knowledge about the development of assessment culture.
Tavoitteena on tuottaa tietoa arviointikulttuurin kehittämiseksi.
In order to achieve the objectives, assessment practices should be aligned with the principles of the pedagogy.
Toivottujen oppimistulosten saavuttamiseksi arviointikäytäntöjen tulee olla linjassa pedagogiikan periaatteiden kanssa.
Problem-based learning (PBL) aims to orient the traditional teaching and assessment culture towards more extensive student participation.
Ongelmaperustainen oppiminen, problem-based learning (PBL), pyrkii muuttamaan perinteistä opetus- ja arviointikulttuuria oppijaa osallistavampaan suuntaan.
This study benefits the development of pedagogy, curriculum and assessment.
Tutkimuksesta on hyötyä pedagogiikan, opetussuunnitelman ja arvioinnin kehittämisessä.
The core of the curriculum is based on the problems of working life and the required competencies of experts.
Opetussuunnitelman ydin rakentuu työelämälähtöisten ongelmien ja asiantuntijalta vaaditun osaamisen varaan.
The emerging challenges include balance between participation and control as well as the specification of assessment criteria.
Kehityshaasteiksi nousevat osallisuuden ja kontrollin tasapainon löytäminen ja arviointikriteerien täsmentäminen.
The data was analysed applyig the procedures of theory-guided content analysis.
Analyysi perustui teoriaohjaavaan sisällönanalyysiin.
The reform emphasized the development of reflection skills, which was supported by reflection essays and the portfolio of professional development and competencies.
Uudistuksessa korostettiin erityisesti reflektiotaitojen kehittymistä, jota tukivat myös reflektioesseet sekä ammatillisen kasvun ja kompetenssien arviointiin keskittyvä portfolio.
The focus of the assessment changed from the summative assessment to formative self-assessment and process assessment.
Arvioinnin painopiste siirtyi summatiivisesta tuotosarvioinnista formatiiviseen itsearviointiin ja prosessiarviointiin.
The results showed that PBL pedagogy diversified assessment targets and practices, and questioned the students’ and teachers’ previous conceptions of assessment.
Tulokset osoittivat, että ongelmaperustainen pedagogiikka monipuolisti arviointikohteita ja -käytäntöjä sekä kyseenalaisti opettajien ja opiskelijoiden aiempia käsityksiä arvioinnista.
The objective of this pedagogy is to take the diversity of the elements of the learning process and competencies into account, emphasizing student involvement in the assessment process, alternative assessment methods, and importance of sustainable feedback.
Pedagogiikan tavoitteena on huomioida oppimisprosessin ja osaamisen ulottuvuudet monipuolisesti painottaen oppijan osallisuutta, vaihtoehtoisia arviointimenetelmiä ja kehittävää palautetta.
Thus the assessment model of the Degree Programme of Social Services approached the holistic view of integrating the assessment elements.
Sosiaalialan arviointimalli lähestyi kokonaisvaltaista näkemystä arvioinnin eri elementtien yhdistämisestä.
Tutorials increased student participation and enabled their multiple voices in differentphases of the process through self-assessment and peer assessment.
Tutoriaalityöskentely lisäsi opiskelijoiden osallisuutta ja moniäänisyyttä arviointiprosessin eri vaiheissa itsearvioinnin ja vertaispalautteen kautta.
The purpose of the study is to descripe new assessment methods and practices adopted during the coursework of the pilot group, and to interpret how students and teachers perceived and interpreted the novel assessment practices.
Tarkoituksena on kuvata pilottiryhmän opiskeluaikana vakiintuneita uusia arviointimenetelmiä ja -käytänteitä sekä opiskelijoiden ja opettajien tulkintoja uudistusten merkityksestä.
The case study took place in the Degree Programme in Social Services of Kymenlaakson ammattikorkeakoulu, University of Applied Sciences.
Kyseessä on tapaustutkimus, joka kohdistui Kymenlaakson ammattikorkeakoulun sosiaalialan koulutusohjelmaan.
In product assessment, the traditional book exams were replaced by integrated essays based on independent study.
Tuotosarvioinnissa perinteisen kirjatentin syrjäytti opiskelijan omaan tiedonhankintaan perustuva integroitu essee.
The study confirms the previous understanding that more attention is to be paid on the forums of collaborative planning and dialogue on assessment and feedback practices.
Tutkimus vahvistaa käsitystä siitä, että arvioinnin kehittämiseksi on kiinnitettävä huomiota yhteissuunnittelun foorumeihin ja dialogisiin arviointi- ja palautekäytäntöihin, jotka mahdollistavat osallisuuden, vastavuoroisuuden ja reflektiivisyyden.
A qualitative evaluation study was selected as the approach due to its suitability for the evaluation of education reforms.
Tutkimustyypiksi tarkentui koulutusorganisaatioiden uudistusten arviointiin soveltuva kvalitatiivinen evaluaatiotutkimus.
Student-centered methods of working highlight the elements required in life-long learning, such as selfdirected learning, problem solving skills, team skills and reflective thinking skills.
Opiskelijalähtöisessä työskentelytavassa korostetaan elinikäiseltä oppijalta edellytettyjen itseohjautuvuus-, ongelmanratkaisu-, tiimityö- ja reflektiotaitojen kehittymistä.
The qualitative data includes thematic interviews and inquiries with the students and teachers of the pilot group, and students’ self-evaluation tasks.
Aineisto on kerätty pilottiryhmän opiskelijoilta ja opettajilta teemahaastatteluilla ja kyselyillä sekä opiskelijoiden itsearviointitehtävillä.
Assessment is one of the major problems faced when reforming curricula and new approaches have had little influence on the assessment culture.
Opetussuunnitelmauudistuksissa on kiinnitetty liian vähän huomiota arviointiin ja monet innovaatiot ovat latistuneet siihen, etteivät uudistukset ole vaikuttaneet arviointikulttuuriin.
Learning is organized as the rotation of collaborative small-group tutorials and self-study.
Opiskelussa vuorottelevat tuutorin ohjaama yhteistoiminnallinen oppiminen pienryhmässä ja opiskelijan itsenäinen tiedonhankinta.
The purpose of the study is to observe the changes of the new assessment practices and assessment culture as well as the challenges of development during the period of transition.
Tutkimuksessa tarkastellaan arviointikäytänteiden ja -kulttuurin muutosta sekä kehittämisen haasteita siirryttäessä ongelmaperustaiseen opetussuunnitelmaan.
In addition, as one of the methods, I have used different kind of interview methods.
Lisäksi yhtenä tiedonkeruumenetelmänä olen käyttänyt eri haas-tattelun menetelmiä.
My master’s thesis research method includes features in practice-based research, image analysis and ethnography.
Tutkimukseni on monimenetelmällinen sisältäen practice based researchin, kuva-analyysin sekä etnografian piirteitä.
The collection is part of NOKIVALKEA –interior textile collection, which was my co-operation project with Annika Konttaniemi.
Kuosisuunnitelmani kuuluvat osana NOKIVALKEA -sisustustekstiilimallistoa, jonka toteutin yhteistyössä Annika Konttaniemen kanssa.
By gathering together the background factors behind the Finnish-boom phenomenon in Japan, I also reflect the findings in textile patterns and interior design.
Kokoan yhteen Japanissa valloillaan olevasta Suomi-buumi -ilmiöstä esiinnousseita tekijöitä, joita kuosisuunnitteluun kautta heijastan kodinsisustustekstiileihin.
The artistic part of the thesis consists of designing my own pattern collec-tion.
Tutkimukseni sisältää taiteellisen osion, jossa suunnittelen keräämäni tiedon pohjalta oman kuosimalliston.
Related in the main ques-tion, I also research what kind of value does the awareness, that pattern is manufactured by the Finnish company or designed by Finnish designer, bring to a Japanese customers.
Tutkimuskysymykseeni liittyen selvitän tuoko japanilaiselle asiakkaalle merkittävää lisäar-voa se, onko kuosi suomalalaisen suunnittelijan tai suomalaisen yrityksen valmistama.
The thesis also contains the artistic part, which is linked in theoretical part substantially.
Tutkimukseni teoreettinen osuus linkittyy yhteen taiteelliseen osion kanssa, sillä teoreetti-sesta osuudesta esille nostamani tiedot vaikuttavat oleellisesti taiteelliseen osuuteen.
My master’s thesis searches the reasons why Finnish pattern design fascinates Japanese.
Tutkimukseni etsii vastauksia kysymykseen, mikä suomalaisissa painokangaskuoseissa kiehtoo japanilaisia.
The master’s thesis includes cultural examination which plays an important role on getting to know the Japanese idea of aesthetics.
Tutki-mukseni sisältää kodinsisustuksen näkökulmasta myös kulttuurista tutkimusta, sillä tärke-ässä roolissa on ollut tutustuminen Japanin estetiikan käsityksiin, mikä on toiminut kult-tuurierojen ymmärtämisen pohjana tarkastellessani kuosien kokemiseen liittyviä värimaa-ilman, kuvioaiheiden sekä tarinallisuuden merkityksiä.
We had an opportunity to co-operative with Japanese company which helped us to convey the stories of NOKIVALKEA -collection about the Lapland to the Japanese customers.
Mallis-to, jonka kohdensimme japanilaisen yritysyhteistyön avulla Japanin markkinoille, on saanut inspiraationsa Lapin luonnosta sekä sen synnyttämistä tarinoista.
I have chosen this type of interviews because there are many interviewees and they all act in the same field.
Tämä haastattelutyyppi sopii käytettäväksi tutkielmassani, koska haastateltavia on useita ja he edustavat samalla alalla toimivaa ryhmää.
In the middle of theoretic framework is literature of brands, two textile enterprises and two retailers.
Tutkielmani teoreettisen viitekehyksen keskiö rakentuu brändi kirjallisuudesta, kahdesta tekstiilialan yrityksestä ja kahdesta jälleenmyyjäyrityksestä.
In my thesis I don’t research establishing new enterprises, but I will concentrate on stories behind them.
Tutkimuksessani en käsittele yrityksen perustamiseen liittyviä asioita, vaan keskityn tarinoihin yrityksen toiminnan taustalla.
By qualitative methods I will understand the phenomenon of thesis and its backgrounds.
Laadullisen menetelmän keinoin pyrin ymmärtämään tutkittavaa ilmiötä ja sen taustoja.
As abstract the brand is not a new innovation, but in these days the meaning of brand has grown to main resource of business world.
Brändi käsitteenä ei ole uusi keksintö, mutta sen merkitys on noussut tänä päivänä yritysmaailman keskeisimmäksi voimavaraksi menestystä tavoiteltaessa.
The analyses of interviews will examine home textiles, patterns and colors.
Rajaan tutkimuksessani yrityksiä koskevat analysoinnit käsittelemään kodin sisustustekstiilejä, kuvioita ja värimaailmoja.
In my thesis I research branding, how to create a brand and the impacts of brands to consumer decisions of purchase.
Tutkielmassani käsittelen brändäystä, sen luomista ja vaikutusta kuluttajan ostopäätökseen.
In my thesis I use the data-oriented content analysis.
Käytän tutkielmassani aineistolähtöistä analyysia.
My interests to brands started in design management courses at university.
Kiinnostukseni brändejä kohtaan sai alkunsa design management -opintojen kautta, jossa käsiteltiin yrityskuvan kokonaisvaltaista hallintaa.
My primary research materials are interviews and literature of brands.
Tutkielmani primääriaineistona ovat yrityshaastattelut ja alan kirjallisuus.
Literature of brands will support my interviews.
Brändi kirjallisuus tukee ja luo pohjan yrityshaastatteluille.
I have to understand what brand means before I can research impacts of brands to consumer decisions to purchase.
Ennen kuin voin kirjoittaa brändien vaikutuksesta kuluttajan ostopäätökseen, minun pitää selvittää, mitä brändi perusolemukseltaan on. Haastatteluni ovat puolistrukturoituja haastatteluja eli teemahaastatteluja.
Images referenced two separate internet memes (derivatives of Star Wars advertising and the Success Kid -meme) and two separate commercial brands (Star Wars and Virgin Media).
Näytetyt kuvat liittyivät kahteen erilliseen internetmeemiin (Star Wars –markkinoinnin johdannaisiin ja Success Kid -meemiin) ja kahteen erilliseen brändiin (Star Warsiin ja Virgin Mediaan).
The data was analyzed using qualitative content analysis.
Aineiston analysoinnissa käytettiin aineistolähtöistä teoriaohjaavaa laadullista sisällönanalyysiä.
The slide show used in this study and included in the appendices offers teaching material suitable for this purpose.
Tutkimuksessa käytetty diaesitys löytyy liitteistä ja tarjoaa tähän tarkoitukseen sopivaa opetusmateriaalia.
The data consisted of the answers of 57 students.
Aineisto koostui yhteensä 57:n opiskelijan kirjoitusten sarjoista.
Preexisting notions concerning trademarks and phenomenona had massive impact on interpretations.
Kuvaan liittyneiden tuotemerkkien ja ilmiöiden tuntemus vaikutti merkittävästi tulkintoihin.
The study shows that in general upper secondary school students do separate commercial authors from non-commercial authors, but that is not always the case.
Tutkimuksen tuloksena huomattiin, että lukiolaiset pääsääntöisesti erottavat kaupalliset ja yksityiset toimijat toisistaan, mutta eivät aina.
The students showed knowledge concerning life on the internet, but they had difficulties verbalizing this knowledge.
Lukiolaiset tunsivat internetin maailmaa, mutta heidän oli vaikeaa sanallistaa sitä.
In this thesis I ask: What kind of media literacy do students in upper secondary school have in interpreting the authors of internet images and their motives?
Tutkimuskysymys kuuluu: Millaisia medialukutaitoja lukiolaisilla on tulkita internetkuvilla viestiviä tahoja ja heidän tarkoitusperiään?
These notions helped students form an interpretation of the author, but on the other hand, lead the students to read the image in the way the merchants intended the image to be read.
Tuntemus auttoi kuvan viestijää koskevan tulkinnan muodostamisessa, mutta toisaalta myös johdatteli tulkintaa markkinointiviestijän määrittelemään suuntaan.
The data for this study was gathered in school with two groups of students during their lesson in compulsory courses of visual arts.
Tutkimuksen aineisto kerättiin kahdella lukion pakollisen kuvataiteen kurssin tunnilla avoimella kyselylomakehaastattelulla.
I showed them images and asked them to tell who is communicating through the image, who is the audience and what purpose the communication serves.
Kysymykset liittyivät kuvan viestiin, kuvan viestijään, siihen kenelle kuvalla viestitään ja miksi sillä viestitään.
In this thesis I studied the visual media literacy skills concerning digital internet pictures and commerce.
Tutkimuksessa tutkittiin lukiolaisten visuaalisia medialukutaitoja liittyen internetkuviin ja mainontaan.
Familiarity with the images lead some students to disregard obvious characteristics, such as logos and texts, which would have helped the student discern the commercial motives of the author.
Tutut piirteet kuvassa ohjasivat jotkut opiskelijat sivuuttamaan tulkinnassan ne ilmeiset tiedot, joiden avulla kuvan kaupallisen luonteen olisi voinut päätellä.
At the end of each image set the students were asked to describe the meaning of the shown images for the corporation concerned.
Kumpaankin tapausesimerkkiin liittyneiden kuvien katsomisen jälkeen opiskelijat arvioivat nähtyjen kuvien merkitystä käsitellylle yritykselle.