natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The work is related to the research on augmented wearables, which has a great potential for the future.
Tutkimusaihe ulottuu puettavan teknologian käsitteeseen, jolla on paljon potentiaalia tulevaisuutta ajatellen.
Findings show that the AR concept and visual design should not conflict with the physical form and aesthetic of the jewelry, and that the personal nature of jewelery and emotional bonding with it, should be reflected also in the digital extensions.
Tärkeimmät löydöksistä kertovat, että lisätyn todellisuuden konsepti ja sen visuaalinen ilme eivät saisi olla ristiriidassa korun fyysisen muodon ja esteettisyyden kanssa, ja että korun ilmentävä henkilökohtaisuus ja tunneside tulisi heijastua myös digitaaliseen ulottuvuuteen.
The results of the work are an understanding of people’s attitudes and preferences towards smart and AR jewelry, and knowledge on making jewelry based AR-markers.
Työssä pyritään ymmärrykseen ihmisten asenteista ja mieltymyksistä äly- ja AR-koruja kohtaan.
The aim of the thesis is to find solutions to the following questions: what are the general possibilities for augmented reality jewelry and how could jewelry be used as a marker for augmented reality?
Tutkimuksessa haetaan vastauksia kysymyksiin, kuinka koru voisi toimia markerina lisätyn todellisuuden sovelluksessa ja millaisia mahdollisuuksia lisätyllä todellisuudella voisi olla osana korua.
This master’s thesis concerns smart jewelry, with particular focus on the enhancement of traditional jewelry with augmented reality (AR).
Tässä pro gradu -tutkielmassa aiheena on älykorut, ja erityisesti lisätyn todellisuuden (AR, Augmented reality) käyttö perinteisen korun kehittämiseksi.
As a productive part of the work, a necklace design including a prototype mobile augmented reality application is presented.
Tutkimuksessa esitellään ja arvioidaan korumallin suunnittelu ja toteutus sekä mobiilin lisätyn todellisuuden sovelluksen prototyypin kehittely.
People’s perceptions on smart jewelry have been studied through two focus group sessions and an online survey user study.
Menetelminä on käytetty focus group -käyttäjätutkimusta sekä nettikyselyä.
This study took a narrative approach which appears in my attitude of knowledge.
Tutkielmassa on käytetty narratiivista lähestymistapaa, joka ilmenee suhtautumisenani tutkielman tuottamaan tietoon.
Based on categorical content-analysis I formed four types of narratives: the narrative of continuous learning, the narrative of career, the narrative of a team player and the narrative of leadership.
Muodostin kategorisen sisällönanalyysin perusteella kertomustyyppejä yhteensä neljä: jatkuvan oppimisen kertomus, urakertomus, tiimipelaajakertomus ja johtamiskertomus.
The research data consists of writings of five experts and three students who have coaching background.
Tutkielman aineisto koostuu yhteensä viiden valmentajataustaisen asiantuntijan ja kolmen valmentajataustaisen opiskelijan kirjoitelmasta.
Many skills have been transferred from sports world to work life and life in general.
Monet valmentamisessa kehitetyt taidot olivat sellaisia, jotka oli siirretty urheilumaailmasta työelämän lisäksi mukaan omaan elämään.
The data has been analyzed with categorical content-analysis and those categories are formed into the type of narratives.
Aineisto on analysoitu aineistolähtöisesti hyödyntämällä kategorista sisällönanalyysia ja muodostamalla kategorioista kertomustyyppejä.
This study has been done cooperation with Spine Performance Ltd.
Tutkielma on tehty yritysyhteistyössä Spine Performance Oy:n kanssa.
The knowledge, skills and traits that have been learned in coaching has transfer effect in studies and in work life.
Valmentamisen opettamilla ja kehittämillä tiedoilla, taidoilla ja ominaisuuksilla oli siirtovaikutusta opintoihin ja työelämään.
In the narrative of career, the meaning of coaching background emphasized in finding a job, choosing a field of study and constructing professional identity.
Urakertomuksessa korostui valmentajataustan merkitys työpaikan löytämisessä, opiskelualan valinnassa ja ammatti-identiteetin rakentumisessa.
The meaning of coaching background of development of expertise was great.
Valmentajuuden merkitys asiantuntijuuden kehittymisessä oli suuri.
I see knowledge forming from people’s narratives.
Näen tiedon rakentuvan kertomusten kautta.
The development of leadership skills such as group management and problem-solving appears in the narrative of leadership.
Valmentamisen kerrottiin opettaneen myös johtamistaitoja kuten ryhmänhallintaa ja ongelmanratkaisua, joista muodostui johtamiskertomus.
In the narrative of continuous learning, the meaning of coaching background appeared of willingness to learn, ability to reflect, self-knowledge and resilience.
Valmentajuuden merkitys näyttäytyi jatkuvan oppimisen kertomuksessa halukkuutena oppia uutta, reflektointitaitoina, itsetuntemuksena ja sinnikkyytenä.
The aim of this study was to examine the meaning of coaching background to development of expertise.
Tutkielmani tarkoituksena on selvittää, millainen merkitys valmentajataustalla on asiantuntijuuden kehittymisessä.
The development of cooperation skills, interaction skills and skills to encounter people highlighted in the narrative of a team player.
Yhteistyö-, vuorovaikutus- ja ihmisen kohtaamisen taitojen kehittyminen valmennuksessa muodostivat tiimipelaajakertomuksen.
The meaning of coaching background in the narratives of experts and students was manifold.
Valmentajuuden merkitys oli asiantuntijoiden ja opiskelijoiden kertomuksissa moninainen.
The meaning of coaching background has been reviewed from perspective of the knowledge, skills and traits that have been developed in coaching and the perspective of growth mindset.
Valmentajuuden merkitystä on tarkastelu valmentamisen opettamien tietojen, taitojen ja ominaisuuksien sekä growth mindsetin ilmentämisen näkökulmista.
Coaching has developed experts and students to be judges of human nature and self-experts.
Valmentajana toimiminen oli kehittänyt valmentajataustaisista ihmistuntijoita ja itsensä asiantuntijoita.
Coaching has also developed growth mindset thinking and helped experts and students find their own expertise.
Valmentajataustan merkitys näyttäytyi myös kehittyneenä growth mindset -ajatteluna ja oman asiantuntijuuden löytämisenä.
These were often in connection with their childhood games.
Nämä liittyivät usein nuorten leikkimiin leikkeihin.
The methodological choices are based on phenomenology and hermeneutics.
Laadullisen tutkimuksen metodologiset valinnat tukeutuvat fenomenologiaan ja hermeneutiikkaan.
The research examines the experience of a group of 12–15-year-old expatriate Finns.
Tutkimus tarkastelee 12-15–vuotiaiden ulkosuomalaisnuorten elämismaailmaa.
The approach in question teaches about the subjective interpretation of films, the feelings of adolescents, and various ways of approaching film experience.
Kyseinen lähestymistapa opettaa elokuvan subjektiivisesta tulkinnasta, nuorten tunteista ja erilaisista tavoista lähestyä elokuvakokemusta.
The attitudes of these youngsters displayed both prejudice and mature views on encountering cultures.
Näiden nuorten asennoituminen osoitti niin ennakkoluuloista kuin kypsää asennoitumista vieraiden kulttuurien kohtaamiseen.
The most central elements of their image on Finland were forest, peace and quietness, space to move around, and physical exercise.
Keskeisimpiä elementtejä ulkosuomalaisnuorten Suomikuvassa ovat metsä, rauha, hiljaisuus, tila ja liikunnallisuus.
Three distict content areas arose from the data: The relationship towards Finland and being Finnish, Memories and childhood games signifying the film experience, and Experiences on encounters between cultures.
Aineistosta nousi kolme sisältöaluetta: Suhde Suomeen ja suomalaisuuteen, Merkityksenantajina muistot ja menneet leikit sekä Kokemuksia kulttuurien kohtaamisista.
The majority of the Finnish expatriate youngsters did not take notice of the cultural differences pre-sent in the film.
Suurin osa ulkosuomalaisnuorista ei huomioinut Helken ja Suutarin elokuvassa läsnä olleita kulttuurieroja.
The pictures and the thinking related to them also taught the researcher about herself as well as her attitudes towards Finnish expatriates and foreign cultures.
Nuorten tekemät kuvat ja niihin liittyvät pohdinnat opettivat minulle myös itsestäni ja tavastani suhtautua ulkosuomalaisuuteen ja vieraisiin kulttuureihin.
The associations also raised images of their memories as well as on various things they have come to appreciate.
Nuorten mielleyhtymät nostivat esiin myös heidän muistojaan ja arvokkaaksi kokemiaan asioita.
The researcher has interpreted and analysed the data as expressions of the youngster´s experiences.
Tulkitsen tutkimusaineistoani ilmaisuina nuorten kokemuksista.
The data consists of sketches and pictures made by the informants, texts written on the basis of the pictures, and interviews conducted for four of the informants.
Tutkimusaineisto rakentuu ulkosuomalaisnuorten tekemistä kuvista, niitä varten tehdyistä luonnoksista, kuvista kirjoitetuista teksteistä sekä neljän nuoren haastattelusta.
The researcer assumes that examin-ing one´s feelings, values and appreciations can functions as a means of increasing self-knowledge.
Oletan, että nuorten tunnekokemusten ja heidän tärkeiksi kokemiensa asioiden pohtiminen voi olla keino nuorten itseymmärryksensä lisäämiseen.
The starting point to this is the documentary film Along the Road Little Child by Virpi Suutari and Susanna Helke.
Lähtökohtana on Virpi Suutarin ja Susanna Helken Pitkin tietä pieni lapsi –dokumenttielokuva.
Furhermore, the infor-mants examined the significance of friendships through the memories of these games.
Nuoret tarkastelivat leikkiensä kautta myös ystävyyden merkityksiä.
The Finnish expatriate youngsters observed the film from the point of view of the experience it of-fers.
Ulkosuomalaisnuoret tarkastelevat elokuvaa kokemuksellisesti.
The few that did recognise them made comparisons between the cultures presented in the film and the cultures in their home country.
Ne muutamat nuoret, jotka kiinnittivät huomioita kulttuurieroihin, vertailivat niitä oman asuinmaansa kulttuuriin.
The informants interpreted the film, first and foremost, from the point of view of the associations it produced.
Elokuva toimi nuorten tulkinnoissa ennen kaikkea assosiatiivisesti.
The youngsters compared the film to the environment in their home countries when contemplating their relationship towards Finland.
Pohtiessaan suhdettaan Suomeen nuoret lähestyivät elokuvaa vertailukohteena omaan elinympäristöönsä.
Two world wars were fought in the preceding century.
Tätä edeltävällä vuosisadalla käytiin kaksi maailmansotaa.
The youths also demand action instead of submission, a fact that for example Jean-Paul Sartre and Albert Camus considered a necessity.
Nuoret myös vaativat toimimista eikä alistumista, mitä seikkaa muun muassa Jean-Paul Sartre ja Albert Camus pitivät välttämättömyytenä.
Environmental protection is in general taken very positively.
Luonnonsuojeluun suhtaudutaan yleensä hyvin myönteisesti.
However, they want to believe in the future, and they hope that people will do their best to accomplish these things.
Tulevaisuuteen kuitenkin halutaan uskoa ja ihmisen toivotaan tekevän parhaansa asioiden hoitamisessa.
They are considered to have affected the inception of existentialism in Europe.
Niiden on osaltaan katsottu vaikuttaneen eksistentialismin syntyyn Euroopassa.
Behind it all is humanity, Homo sapiens.
Kaiken takana on ihminen, Homo sapiens.
It combines the viewpoints of environmental protection and medicine.
Siinä yhdistyvät ympäristönsuojelullinen ja lääketieteellinen näkökulma.
Our biological and cultural evolution was considered to give grounds for both pessimistic and optimistic views.
Toteutuneen biologisen ja kulttuurievoluution katsottiin antavan perusteita niin pessimistisille kuin optimistisillekin näkemyksille.
The youths’ thoughts are examined against this background.
Nuorten ajatusmaailmoja tarkastellaan näitä taustoja vasten.
Part of the material was placed under a phenomenographic analysis, and for this part the results were categorized according to the phenomenographic approach.
Osa aineistosta analysoitiin fenomenografisen analyysiprosessin mukaisesti, ja näiltä osin tutkimustulokset jäsentyivät fenomenografian mukaisiksi kategorioiksi.
The material consisted of 71 school essays and interviews with ten students selected from the essay writers.
Aineiston muodostavat 71 kirjoitettua kouluainetta ja kirjoittaneiden joukosta poimittujen 10 oppilaan haastattelut.
In fact, the study aims to point out young people’s views - dealing not only with the peace of nature and its decline but also more generally with environmental protection and the related sustainable development – on a planet inhabited at the end of 2011 by more than seven billion people, and the number keeps on growing.
Tutkimus pyrkiikin tuomaan esiin nuorten käsityksiä - ei vain luonnonrauhaan ja sen hupenemiseen liittyviä - vaan yleisemminkin luonnonsuojeluun ja siihen kytkeytyvään kestävään kehitykseen liittyviä käsityksiä planeetalla, jolla asuu vuoden 2011 lopussa jo yli seitsemän miljardia ihmistä ja väkiluku jatkaa kasvuaan.
This fact and the urge of people and nations to pursue a higher material standard of living are most likely plunging us toward ever more serious ecological disasters and increased devastation on the planet’s layer of life, our own habitat.
Tämä seikka sekä ihmisten ja valtioiden halu tavoitella nykyistä korkeampaa materiaalista elintasoa ovat mitä ilmeisimmin ajamassa meitä kohti yhä pahempia ekokatastrofeja ja johtamassa nykyistäkin pahempiin tuhoihin planeettamme elonkehällä, omalla kasvualustallamme.
Since the situation in this century is as described above and since the research material already at first reading seemed to provide a chance to include this life philosophy in the examination of the youths’ conceptions on the destruction of nature, the opportunity was seized.
Koska tilanne tällä vuosisadalla on edellä kuvatun kaltainen ja koska aineisto jo ensilukemalta näytti tarjoavan mahdollisuuden tämän elämänfilosofia n mukaanottamisee n tarkasteltaess a nuorte n käsityksiä luonnon tuhoutumisesta, tilaisuus haluttiin hyödyntää.
The research result can be interpreted to address adults and offer strong grounds for re-examining many issues and for changing our course of action to avoid the worst ecological disasters.
Tutkimustuloksen voi katsoa olevan aikuisia puhuttelevan ja tarjoavan runsaasti perusteita arvioida monia asioita uudelleen ja tekemään muutoksia toimimiseemme, jotta pahimmilta ekokatastrofeilta vältyttäisiin.
In their opinion, all these considerations provided grounds for preserving nature and its integrity for those who live here now and for the future generations.
Näiden seikkojen kaikkinensa katsottiin antavan perusteita luonnon ja luonnonrauhan vaalimiseen ajatellen sekä meitä nyt täällä eläviä ihmisiä että myös tulevia sukupolvia.
According to many of the youths, humankind does not seem to act wisely when it destroys the environment.
Monien nuorten mukaan ihminen ei vaikuta toimivan luontoa tuhotessaan kovinkaan viisaasti.
Neither can we conclude that existentialism will experience a renaissance in the 21st century, which, on the other hand, does not mean that this cannot happen sooner or later.
Nuorte n käsityksistä ei myöskään ole mahdollista vetää sellaisia johtopäätöksiä, että eksistentialismi tulisi kokemaan renesanssin 21. vuosisadalla, mikä ei kuitenkaan toisaalta merkitse sitä, etteikö tätä tultaisi näkemään jossakin vaiheessa - jos ei aivan lähitulevaisuudessa niin myöhemmin.
The frame of reference consists of an awareness of nature’s significance as a source of wellbeing on the one hand and a number of threats related to nature’s destruction on the other.
Tutkimuksen viitekehyksen muodostavat toisaalta tieto luonnon hyvinvointia tarjoavasta merkityksestä, toisaalta luonnon tuhoutumiseen liittyvät moninaiset uhkakuvat.
Thus, questions of sustainable development and the future of our species extend into the domain of existentialism.
Niinpä kysymykset kestävästä kehityksestä ja oman lajimme tulevista vaiheista laajenevat koskemaan eksistentialismia.
The youths’ thoughts on the possible disappearance of the peace of nature can be divided into four categories: Proliferating humankind, ignorant and incapable humankind, comfort-seeking and inventive humankind, and adjustable and hopeful humankind.
Lukiolaisnuorten käsityksiä luonnonrauhan mahdollisen katoamisen osalta voitiin kuvata neljän kategorian avulla: levittäytyvä ihminen, ymmärtämätön ja kykenemätön ihminen, mukavuudenhaluinen ja kekseliäs ihminen sekä sopeutva ja toiveikas ihminen.
The youths base their thoughts on their interpretation of humankind’s action so far.
Nuoret pohjaavat käsityksensä siihen, miten he katsovat ihmisen toimineen tähän mennessä.
As a rule, the current level of environmental protection was considered to be right.
Pääsääntöisesti nykyistä luonnonsuojelun tasoa tunnuttiin pidettävän sopivana ja riittävänä.
The research draws on several fields of science and attempts to bring out the youths’ viewpoints comprehensively.
Tutkimus nojaa moniin eri tieteenaloihin ja pyrkii nostamaan nuorten näkökulmia laajalti esiin.
Although the youths expressed hopes, especially girls seemed to lean toward pessimism in issues concerning the future.
Vaikka toiveita tuotiin esiin, varsinkin tyttöjen keskuudessa pessimismi tuntui voittavan optimismin tulevaisuutta koskevissa näkemyksissä.
We can construct our own future and, at least in theory, it can be improved from what it happens to be at a given moment.
Tulevaisuus on ihmisen itsensä rakennettavissa ja ainakin teoriassa muovattavissa paremmaksi kuin millainen se kulloisena tarkkailuajankohtana sattuu olemaan.
I shall leave it to philosophers and other wise men and women to ponder whether there are grounds for changing the present name of our species, that is, whether we are or ever have been entitled to carry that name.
Jääköön filosofien ja muiden viisaiden pohdittavaksi, onko nykyisen lajinimemme muuttamiselle perusteita, ts. olemmeko sitä oikeutettuja kantamaan enää tänään tai olleet ylipäätään koskaan tätä ennenkään.
At the beginning of the 21st century we are amidst the sixth wave of extinction, and, according to speculations, the future of the human race is also at stake.
Elämme 21. vuosisadan alussa paraikaa kuudetta sukupuuttoaaltoa,ja on olemassa arvioita, että ihmislajin oma tulevaisuuskin on uhattuna.
Destroying the peace of nature was considered to be a global threat, but it was not seen as an imminent one in Ivalo and Northern Lapland.
Luonnorauhan katoaminen nähtiin olevan uhattuna kaikkialla maailmassa, mutta sen ei katsottu olevan erityisen uhanalaisen ainakaan Pohjois-Lapissa sijaitsevassa Inarissa.
Throughout the report it adheres to questions and thoughts on the ethics of duty.
Tutkimus kantaa läpi raportin mukanaan velvollisuusetiikkaan kuuluvia kysymyksiä ja pohdintoja.
The youths said that the peace of nature may be jeopardized if the region’s population grows substantially, and if tourism increases and conquers new areas.
Luonnonrauha saattaa nuorten mukaan olla uhattuna, jos alueen väkiluku nykyisestään selvästi kasvaa ja jos matkailu kasvaa ja pääsee laajenemaan nykyistä laajemmille reviireille.
The research points out that we should listen to young people and their views more carefully.
Tutkimus tarjoaa vinkin kuunnella nuoria ja heidän näkemyksiään nykyistä tarkemmalla korvalla.
When examining the youths’ worldviews regarding existentialism and when comparing their views with the views and thoughts of some European existentialists, it turned out that many of the youths seem to agree with Kierkegaard’s existential subjective thinker possessing features of three types: aesthetical, ethical, and dialectical.
Tarkasteltaessa inarilaisten lukiolaisnuorten ajatusmaailmoja koskien eksistentialismia ja vertailtaessa heidän näkemyksiään eräiden eurooppalaisten eksistentialistien näkemyksiin ja ajatelutapoihin kävi ilmi, että monissa nuorista näyttäisi asuvan Kierkegaardin hahmottama eksistoiva subjektiivinen ajattelija kolmine olemuspiirteineen: esteetikko, eetikko ja dialektikko.
Walking and spending time in quiet, clean, and beautiful nature were considered as ingredients for mental growth.
Hiljaisessa, puhtaassa ja kauniissa luonnossa liikkumisesta ja oleskelusta katsottiin saadun eväitä henkiseen kasvuun.
The youths’ thoughts on sustainable development, evolution, and existentialism were examined through content analysis.
Kestävään kehitykseen, evoluutioon ja eksistentialismiin liittyvien nuorten käsitysten tarkastelussa käytettiin sisällönanalyysia.
The youths saw that experiencing the natural environment personally taught them to view many things in a new light.
Luontoympäristön omakohtaisen kokemisen nähtiin opettavan tarkastelemaan monia asioita uudella tavalla.
Attempts are made to compare the youths’ thoughts with the views of some European existentialists and with thecore tenets of the existentialist life philosophy.
Nuorten ajatusmaailmoja pyritään vertaamaan eräiden eurooppalaisten eksistentialistien ajatus maailmoihin ja eksistentialistisen elämänfilosofian perusajatuksiin.
Especially girls thought that reaching the path of ecologically sustainable development seems unrealistic.
Niin poikien mutta varsinkin tyttöjen keskuudessa esiintyi näkemyksiä, joiden mukaan kestävän kehityksen tielle pääsy vaikuttaa epärealistiselta.
The research material was collected in 2006 from schools providing basic education in the Inari municipality.
Tutkimusaineisto kerättiin vuonna 2006 Inarin kunnan peruskoulutusta antavista kouluista niiden viidensiltä ja kahdeksansilta luokilta sekä lukion toiselta vuosikurssilta.
The research examines the conceptions of youths living in Inari on nature devoid of human-originated sounds and on the possible disappearance of the peace of nature.
Tutkimuskohteena ovat inarilaisten nuorten käsitykset ihmisperäisistä äänistä vapaasta luonnosta ja luonnonrauhan mahdollisesta katoamisesta.
can be justified in light of humankind’s current action and the youths’ conceptions of it.
on ihmisen tämänhetkisen toimimisena nuorten siitä tarjoamien käsitysten valossa perusteltavissa.
The youths are often happy to take trips to nature, and whether alone or with others and regardless of age, they do not seem to fear going there.
Luontoon hakeudutaan usein mielellään eikä sinne menemistä yksinkään edes nuorimmat informantit tunnu juurikaan pelkäävän.
According to the the research results, youths in Inari think that nature devoid of human-originated sounds provides stimulating and enjoyable nature experiences that contrast with the stressful and busy everyday life.
Tutkimustulokset kertovat inarilaisten nuorten näkevän ihmisperäisistä äänistä vapaan luonnon tarjoavan elvyttäviä luontokokemuksia ja nautittavia elämyksiä kiireisen ja stressaavan arjen keskelle.
The study revealed that there is anxiety and fear among the youths because we are living in an fera in which ecological threats are real and people do not seem to be in control or able to steer developments enough to eliminate the threats.
Sen tutkimuksessa esiin tulleen seikan, että nuorilla esiintyy ahdistusta ja pelkoja elettäessä ajanjaksoa, jossa ekologiset uhkat ovat todellisuutta eikä ihminen näytä hallitsevan asioita eikä pystyvän ohjaamaan riittävässä määrin kehitystä uhkien torjumiseksi, ei voida katsoa kertovan siitä, että heidän tuntemuksensa liittyisivät mitenkään tai ainakaan nimenomaan eksistentialistiseen elämänfilosofiaan .
According to the youths, there are several reasons why the quietness and integrity of nature should be nurtured, and they also value this activity.
Luonnon hiljaisuutta ja koskematonta luontoa inarilaiset nuoret katsovat olevan syytä vaalia monin eri tavoin, ja tämän katsotaan olevan tärkeää.
The youths had varied opinions about the future of humankind and our possibilities to follow the path of ecologically sustainable development.
Ihmisen tulevaisuuteen ja mahdollisuuteen rakentaa ekologisesti kestävän kehityksen tietä inarilaiset lukiolaiset suhtautuvat aika vaihtelevin ajatuksin.