natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The negative affect to the efficacy believes were experiences the beginning of the comparison and evaluation, which has led to the increasing self-criticism.
Negatiiviset yhteydet koettuun pystyvyyteen liittyvät taas kokemuksiin vertailun ja arvioinnin alkamisesta, joka on taas johtanut iän myötä kasvavaan itsekritiikkiin.
These efficacy experiences can be divided into both positive and slightly negative beliefs.
Nämä pystyvyyden kokemukset voidaan jakaa sekä positiivisiin että hieman negatiivisempiin uskomuksiin.
However, at the same time for all responses reflected the idea that the teacher does not have to be ready when he/she completed his/hers studies.
Samalla kaikkien vastauksissa näkyy ajatus siitä, että opettajan ei tarvitse olla valmis valmistuttuaan vaan asioita voi vielä oppia oman työn ohessa.
The biggest uncertainty ranges were up artistic skills as well as management of a practical teaching arrangements.
Suurimmat epävarmuusalueet olivat kuvataiteellistentaitojen sekä käytännön opetusjärjestelyiden hallinnassa.
Also Albert Bandura (1997) has divided, on his theory of self-efficacy, the efficacy determinants into four categories of information.
Lisäksi pystyvyydentaustatekijöitä on jaettu neljään informaatioryhmään Albert Banduran (1997) minäpystyvyys teoriassa.
Previous studies show that the self-efficacy experiences regard to the visual arts are quit divergent among teachers and students.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että pystyvyyskokemukset kuvataiteen osalta ovat varsin eroavia opettajien ja opiskelijoiden keskuudessa.
Both of the above-mentioned category includes the individual's which is has been a great role in individual's life.
Kumpaakin edellä mainittuun kategoriaan kuuluvat vaikutukselliset ihmiset.
The positive experiences to support student teachers own teaching been obtained from past experience: own school experiences and teaching experiences.
Lisäksi positiivisia kokemuksia oman opetuksen tueksi on saatu aikaisemmista kokemuksista niin kouluajoista kuin omasta opetuskokemuksesta.
The data was collected by interviewing five student teachers, who had completed the course of the visual arts didactics and in addition to the two of them is also studied optional visual arts course.
Tutkimusaineisto kerättiin haastattelemalla viittä luokanopettajaksi opiskelevaa, jotka olivat suorittaneet kuvataiteen didaktiikan perusosan sekä lisäksi kaksi haastatteluun osallistunutta oli suorittanut kuvataiteen valinnaisenosan.
However, all five felt that in the future they will be able to teach the visual arts as part of their future work.
Kaikki viisi tutkimukseen osallistunutta luokanopettajaopiskelijaa kuitenkin kokivat, että he kykenevät tulevaisuudessa opettamaan kuvataiteita tulevan työnsä osana, vaikkakin se ei ole heidän opetettavana aineena vahvimmin hallinnassa.
This study provides information about what kind efficacy experiences student teachers have in teaching visual arts, what kind of background factors student teachers believe to be context on their efficacy beliefs, what kind of emphasis studies about the visual arts didactics receive in background factors of these self-efficacy experiences.
Tutkimuksessa selvitetään millaisia pystyvyyden kokemuksia luokanopettajaopiskelijoilla on kuvataiteen opetuksesta, millaisia taustatekijöitä opiskelijat näkevät olevan tämän koetun pystyvyyden taustalla sekä millaisen painoarvon luokanopettajakoulutuksessa suoritettavat kuvataiteen didaktiikan opinnot saavat näissä koetuissa taustatekijöissä sekä millainen yhteys näillä opinnoilla on koettuun pystyvyyteen.
"Yes, I am able to teach visual arts" : Student teachers efficacy beliefs and their sources of elementary school visual art teaching
"Kyllä mä kykenen opettamaan sitä kuvista" : Luokanopettajaopiskelijoiden pystyvyyskokemukset ja niiden taustatekijät kuvataiteen opettamisesta alakoulu kontekstissa
In this study aims to clarify student teacher efficacy beliefs for teaching visual arts in elementary school.
Tässä tutkimuksessa pyritään selventämään luokanopettajaopiskelijoiden pystyvyyden kokemuksia koskien kuvataiteen opettamisesta peruskoulu kontekstissa.
The study was conducted qualitative study and phenomenographic research method.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena fenomenografiselle tutkimusotteelle tyypillisesti kategorisoimalla aineistoa luoden yläkategorisia teemoja.
The results show that students have a little bit uncertain experience about their efficacy and competency regarding the teaching of the visual arts in elementary school context.
Tutkimustulokset osoittavat, että opiskelijoilla on hieman epävarmoja pystyvyyskokemuksia omasta kompetenssistaan koskien kuvataiteen opettamista alakoulussa.
Student teachers believes that in the background of their efficacy beliefs are many different factors.
Pystyvyyskokemuksien taustalla nähdään olevan erilaisia taustatekijöitä.
These background factors of the sources of efficacy believes, can be divided into both positive and slightly negative.
Taustatekijöiden yhteys koettuun pystyvyyteen on ollut sekä negatiivista että positiivista.
Also the courses of visual art didactics were considered to provide the capacity for teaching visual arts.
Lisäksi Helsingin yliopiston kuvataiteen didaktiikan kurssien opiskelu on antanut selkeästi hyviä kokemuksia oman opettajuuden rakennusaineiksi.
In addition, the phrasing of some questions was unclear, which resulted in misunderstandings.
Ongelmalliseksi osittautuivat myös joidenkin kysymysten muotoilut, sillä ne aiheuttivat väärinymmärryksiä.
The assessment criteria were re-designed based on the second testing.
Lopullisia arviointiohjeita muokattiin vielä toisen testauksen perusteella.
A Design-Based Research on Creating Assessment Material for Historiacal Reading for Grade 6
Kehittämistutkimus historian tekstitaitojen arviointivälineen luomiseksi peruskoulun vuosiluokalle 6
Testing the artefact for the first time it became evident that certain concepts used in the task, such as reliability of sources, were too difficult for the pupils.
Artefaktin ensimmäisessä testauksessa ilmeni, että oppilaille esitetyssä kysymyksessä käytetty luotettavuuden käsite oli useimmille liian haastava.
Thus pupil assessment should address what pupils have learnt about chronology, historical empathy, change and continuity, cause and consequence, reading and interpretation of both primary and secondary sources.
Historianopetuksen tavoitteet nykyisessä opetussuunnitelmassa (POPS 2014) liittyvät historiallisen ajattelun elementteihin: historialliseen empatiaan, lähteiden tulkintaan ja käyttöön, muutoksen ja jatkuvuuden havaitsemiseen, syy-seuraussuhteen ymmärtämiseen sekä kronologian hahmottamiseen.
The final version of the task was tested again in another class of 21 pupils.
Lopullinen tehtävä testattiin toisessa luokassa, jossa 21 oppilasta suoritti sen kirjallisesti.
Nonetheless, books and other materials used in history lessons mostly still rely on substance knowledge.
Oppimateriaalit ovat kuitenkin painottaneet edelleen sisältöpainotteista historianopetusta, minkä myötä myös arviointi lienee keskittynyt historian sisältöjen osaamiseen.
An artefact, comprising a document-based assessment task and assessment instructions for the teacher, was created.
Artefaktia kehitettiin testauksen perusteella ja samalla luotiin opettajalle arviointiohjeet.
In the re-designed version of the artefact these issues were addressed and the problems did not re-occur in the second testing.
Tehtävän uudistetussa versiossa ei vastaavia haasteita noussut esille.
Critical evaluation of the primary and secondary sources was not common among the pupils.
Suurimmalla osalla oppilaista oli vaikeuksia tarkastella eri lähdetyyppien kuten ensi- ja toisen käden lähteiden ominaisuuksia ja alkuperää kriittisesti.
However, the sources were used by many for information and not for evidence.
Oppilaat osasivat pääsääntöisesti hakea hyvin tietoa lähteistä, mutta monelle tuotti vaikeuksia tehdä havainnoistaan johtopäätöksiä.
It seems that the task was not too exhausting as 75 percent of all the the pupils answered an extra question as well.
Vastausintensiteetti pysyi hyvänä loppuun asti molemmilla testauskerroilla, sillä kolme neljästä oppilaasta vastasi myös vapaaehtoiseen tehtävään.
Two pupils were chosen to perform the task through think-aloud-method while the rest (18) gave written answers.
Arviointitehtävää testattiin ensimmäisen kerran siten, että 18 oppilasta suoritti arviointitehtävän kirjallisesti ja kaksi ääneenajattelun avulla.
The purpose of using a think aloud interview was to generate as much information as possible about the cognitive processes that a pupil goes through while reading the sources and answering the questions.
Ääneenajattelun tarkoituksena oli saada mahdollisimman yksityiskohtaista tietoa oppilaiden ajattelusta tehtävän aikana.
It is the aim of this study to create and develop assessment material which gives teachers relevant information about their pupils' progress in historical thinking.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on kehittää peruskoulun vuosiluokalle 6 sellainen uuden opetussuunnitelman tavoitteiden mukainen arviointitehtävä, jonka avulla opettajan on mahdollista saada tietoa oppilaiden historian tekstitaitojen tasosta.
This study followed the principles of a design-based research.
Tutkimus on muodoltaan kehittämistutkimus, jossa luotiin dokumenttipohjainen arviointitehtävä tutkimuskirjallisuuden avulla.
In order to gain information about the reliability of the task, a teacher was asked to assess the open ended questions using the assessment instructions.
Tehtävään luotujen arviointiohjeiden tavoitteena on mahdollistaa kriteeriperusteinen arviointi ja pyrkiä tilanteeseen, jossa tehtävää käyttävät opettajat pisteyttäisivät samantasoisen osaamisen samalla tavalla.
What I still could delegate to others?
Mitä mä vielä voisin delegoida muille?
In this study the biggest single work load factor was haste.
Työni suurin yksittäinen kuormittava tekijä oli kiire.
: work load and work engagement of day-care managers in Helsinki
: työn kuormitus ja työn imu helsinkiläisillä päiväkodin johtajilla
Answers about open questions are elaborated with content analysis.
Työssäni olleet avoimet kysymykset käsittelin sisällönanalyysin avulla.
For the managers the most important way is the separation of work and leisure.
Johtajilla tärkein keino on työn ja vapaa-ajan erottaminen.
One of the main reasons of this study was to find a day-care managers concrete tools to be able to cope with the work load.
Yksi keskeinen lähtökohta oli löytää päiväkotien johtajille konkreettisia työkaluja, joilla olisi mahdollista selvitä työn kuormituksesta.
This research is quantitative with 39 participants and query material was collected 2014.
Työni on kvantitatiivinen tutkimus, johon haastateltavani (n=39) vastasivat vuonna 2014.
Prioritization also reflects the complexity of work experienced by managers and their limited opportunity to influence.
Priorisointi kuvastaa myös johtajien kokemaa työn vaativuutta ja vähäisiä vaikutusmahdollisuuksia.
The work load was studied by means of questions, with the added bonus of two questions according to the Karasek job demands and control model of job demands and job opportunities for influence.
Kyselyssä työn kuormitusta tutkittiin kysymyspatteriston avulla, jossa lisänä oli kaksi Karasekin työn vaativuuden ja hallinnan mallin mukaista kysymystä työn vaativuudesta sekä työn vaikutusmahdollisuuksista.
In my study I researched work load and work engagement of day-care managers in Helsinki.
Työssäni tutkin helsinkiläisten päiväkotien johtajien työn kuormitusta ja työn imua.
Work engagement was studied by using work demand-work resources model translated in Finnish by Hakanen.
Työn imua tutkittiin Hakasen suomentaman työn vaatimusten - työn voimavarojen (TV-TV)-mallin mukaisesti.
It also reduces the leaders' possibilities to face the workers and to reduce the share of the pedagogical work.
Myös avoimissa kysymyksissä korostui kiire, joka pakottaa priorisoimaan työtä ja vähentää johtajien kohdata työntekijöitä sekä pienentää pedagogisen työn osuutta.
The results of this study principally corresponded to the hypotheses.
Tutkimuksen tulokset vastasivat pääosin asetettuja hypoteeseja.
The similarity of couples' personality traits and personal values
Pariskuntien persoonallisuuspiirteiden ja arvojen samankaltaisuus
The sample of this study was a part of a larger project, and it consisted of 261 18-55-year-old heterosexual couples, all of which were either parents of small children, expecting their first child, or university students and their spouses.
Tämän tutkimuksen aineisto oli osa laajempaa tutkimusprojektia, ja se koostui 261 18-55-vuotiaasta heteropariskunnasta, jotka olivat pienten lasten vanhempia, ensimmäistä lastaan odottavia sekä yliopisto-opiskelijoita puolisoineen.
The similarity of couples has been observed to be linked to relationship satisfaction and a smaller divorce risk, which makes the consistent study of couple similarity important.
On havaittu viitteitä siitä, että pariskuntien samankaltaisuus on yhteydessä parisuhdetyytyväisyyteen ja pienentyneeseen avioeron riskiin, mikä tekee pariskuntien samankaltaisuuden johdonmukaisesta tutkimisesta tärkeää.
Because personality can be defined as a relatively permanent and individual way of thinking, feeling, and acting, and because personal values can be used to explain our motives and attitudes, both personality and personal values may be considered to influence mate selection.
Koska persoonallisuus voidaan määritellä suhteellisen pysyväksi ja yksilölliseksi tavaksi ajatella, tuntea sekä toimia, ja koska arvojen avulla voidaan selittää motiivejamme ja asenteitamme, voidaan sekä persoonallisuuden että arvojen ajatella vaikuttavan parinmuodostukseen.
According to these results, it seems that men and women do not end up in relationships completely arbitrarily, but that personality traits and personal values guide couple formation at least to some extent.
Tulosten perusteella vaikuttaisi siis siltä, että naiset ja miehet eivät päädy keskenään parisuhteisiin täysin sattumanvaraisesti, vaan että persoonallisuuspiirteet ja arvot ohjaavat ainakin jossain määrin parinmuodostusta.
The purpose of this study was to investigate couple similarity in Big Five personality traits, as well as in the 10 and 19 personal values defined by Schwartz.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia pariskuntien samankaltaisuutta viiden suuren persoonallisuuspiirteen sekä Schwartzin 10 ja 19 arvotyypin suhteen.
Based on these theories and earlier research, three hypotheses could be set, according to which couples are similar (1) in the personality traits of openness, conscientiousness, and extraversion, (2) on the motivational dimensions of personal values, and in hedonism, self-direction, universalism, benevolence, tradition, conformity, and security from the 10 value types, and (3) in hedonism and tradition, as well as in all the specified value types of self-direction, universalism, benevolence, conformity, and security from the 19 value types.
Näiden teorioiden sekä aikaisempien tutkimusten tulosten perusteella asetettiin hypoteesit, joiden mukaan pariskunnat ovat samankaltaisia (1) persoonallisuuden piirteistä avoimuudessa, tunnollisuudessa ja ulospäinsuuntautuneisuudessa, (2) arvojen motivaatioulottuvuuksissa sekä 10 arvotyypistä hedonismissa, itseohjautuvuudessa, universalismissa, hyväntahtoisuudessa, perinteissä, yhdenmukaisuudessa ja turvallisuudessa sekä (3) 19 arvotyypistä hedonismissa ja perinteissä sekä kaikissa itseohjautuvuuden, universalismin, hyväntahtoisuuden, yhdenmukaisuuden ja turvallisuuden tarkennetuissa arvotyypeissä.
The couples were observed to be similar in all Big five personality traits, on the motivational value dimensions, in universalism, tradition, conformity, hedonism, self-direction, security, benevolence, achievement, and power from the 10 value types, in all of the specified value types of universalism, self-direction, conformity, and power, as well as in the specified value types of benevolence-dependability, security-societal, humility, and face from the 19 value types.
Arvojen suhteen havaittiin, että pariskunnat ovat samankaltaisia arvojen motivaatioulottuvuuksien suhteen, 10 arvotyypistä universalismin, perinteiden, yhdenmukaisuuden, hedonismin, itseohjautuvuuden, turvallisuuden, hyväntahtoisuuden, suoriutumisen ja vallan suhteen sekä 19 arvotyypissä kaikissa universalismin, itseohjautuvuuden, yhdenmukaisuuden ja vallan tarkennetuissa arvotyypeissä sekä tarkennetuissa arvotyypeissä hyväntahtoisuus-luotettavuus, turvallisuus-yhteiskunnallinen, vaatimattomuus ja maine.
Pedagogical consciousness as told by early education teachers : stories from four decades
Kasvatustietoisuus lastentarhanopettajien kertomana : tarinoita neljältä vuosikymmeneltä
The professional generation proved to be an interesting point of view, however, I could not prove it's effect on the pedagogical consciousness.
Ammattisukupolvi osoittautui kiinnostavaksi näkökulmaksi, jonka vaikutusta kasvatustietoisuuteen en kuitenkaan voinut osoittaa.
The informants were four early education teachers, who work in the same municipal day care center and represent different professional generations.
Informantteina toimi neljä lastentarhanopettajaa, jotka työskentelevät samassa kunnallisessa päiväkodissa ja jotka edustavat eri ammattisukupolvia.
The main factors that each of the teachers shared, were the strong commitment to their work, their pedagogical knowledge and the need and desire to improve themselves.
Keskeisiksi kaikkia lastentarhanopettajia yhdistäviksi tekijöiksi nousee vahva työhön sitoutuminen, pedagoginen osaaminen, sekä itsensä kehittämisen tarve ja halu.
These can be seen in the differing strengths, on which they base the planning and execution of their work.
Ne ilmenevät jokaisen kertomuksissa toisistaan poikkeavina vahvuusalueina, joihin oman työn suunnittelu ja toteutus perustetaan.
The analysis of the narrative questions I used the narrative plot analysis and an adaptation of Ricoeur's narrative theory.
Narratiiviset kysymykset analysoin käyttäen juonianalyysiä sekä Ricoeurin narratiivisen menetelmän sovellusta.
At the end of the data analysis, I combined the questions that were analysed using different methods into cohesive narratives, in which each teacher told their story about their career.
Lopuksi eri menetelmillä analysoimani kysymykset yhdistyivät yhtenäisiksi kertomuksiksi, joissa jokainen lastentarhanopettaja kertoi oman tarinansa työurastaan.
The starting point for this thesis was my observation that early education varies in many different ways in different day care centers.
Lähtökohtana tutkimukselleni oli havainto, jonka mukaan päiväkodeissa toteutetaan varhaiskasvatusta hyvin monin eri tavoin.
I analysed the data in a versatile process, in which I examined the thematic questions on the basis of their themes and classes.
Haastatteluaineiston analyysi oli moniosainen prosessi, jossa analysoin temaattiset kysymykset teemoihin ja luokkiin.
Previous research has shown that early education teachers can be categorized into different professional generations based on their professional thinking.
Aiempi tutkimus on osoittanut, että lastentarhanopettajat voidaan luokitella ammatin harjoittamiseen liittyvien ajattelutapojensa perusteella eri ammattisukupolviin kuuluviksi.
I obtained the research data by conducting narrative and thematic interviews.
Hankin tutkimusaineiston narratiivis-temaattisen haastattelun avulla.
The results show that early education teachers' work is a constant balance between factors that are either exhausting or uplifting.
Tutkimuksen tuloksista ilmeni, että lastentarhanopettajien työtä kuvastaa tasapainottelu työssä uuvuttavien ja työssä kannattelevien tekijöiden välillä.
On the basis of this thesis, I can state that the development of pedagogical consciousness is something worth focusing on already in teachers' education.
Tutkimuksen perusteella voin todeta, että kasvatustietoisuuden kehittymiseen tulisi kiinnittää huomiota jo lastentarhanopettajien koulutusvaiheessa.
My goal was to find out, how early education teachers that represent different professional generations describe the essence of their pedagogical consciousness.
Pyrkimyksenäni oli selvittää miten eri ammattisukupolvea edustavat lastentarhanopettajat kuvaavat oman kasvatustietoisuutensa olemusta.
Nevertheless, I did find clear emphases in the early education teachers' pedagogical consciousness.
Lastentarhanopettajien kasvatustietoisuuksissa havaitsin selkeitä painotuksia.
Then I examined the narratives from the point of view of the professional generation and the pedagogical consciousness.
Tarkastelin kertomuksia ammattisukupolvinäkökulmasta sekä kasvatustietoisuuden osa-alueiden kautta.
My main objective was to study what early education teachers that represent different professional generations feel and think are the main factors that influence their work.
Kiinnostukseni kohdentui eri ammattisukupolvea edustavien lastentarhanopettajien kokemuksiin ja näkemyksiin siitä, mitkä tekijät ohjaavat heidän työtänsä.
My aim was to find out what these teachers tell about their careers and to examine what those stories reveal about their pedagogical consciousness which has not been studied very much even though it is a relevant issue.
Tarkoituksenani on selvittää mitä eri ammattisukupolvea edustavat lastentarhanopettajat kertovat työurastaan sekä tarkastella sitä, mitä nämä tarinat kertovat lastentarhanopettajien kasvatustietoisuuden muotoutumisesta.
This study is quantitative and the data was collected by e-form between 1.11.2015 – 31.1.2016.
Tutkimus on kvantitatiivinen ja aineisto on kerätty e-lomakkeella 1.11.2015 – 31.1.2016 välisenä aikana.
Altogether there were 13 different forms of guidance.
Erilaisia ohjaustapoja oli kyselyssä yhteensä 13.
In this research guidance means counseling, guidance or consultation.
Tässä tutkimuksessa ohjauksella tarkoitettiin neuvontaa, opastusta tai konsultaatiota.
Towards inclusion by guiding teachers
Opettajien ohjauksella kohti inkluusiota
The respondents were from middle sized west Finnish municipality, middle sized east Finnish municipality and part of KELPO development project coordinators and their colleagues.
Kyselyn vastaajat ovat keskisuuresta länsisuomalaisesta kunnasta, keskisuuresta itäsuomalaisesta kunnasta sekä osa Tehostetun ja erityisen tuen (KELPO) kehittämishankkeen koordinaattoreita ja heidän kollegoitaan.
There were 83 respondents.
Kyselyyn vastasi 83 henkilöä Tulokset ja johtopäätökset.
Previous studies have shown that the attitudes of teachers are essential when the goal is inclusive school.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että opettajien asenne inkluusiota kohtaan on avainasemassa, kun tavoitellaan inklusiivista koulua.
This research is current, because the new Curriculum and the three-tier support means that teachers are working more and more with pupils with special needs.
Tämä tutkimusaihe on ajankohtainen, koska uuden Opetussuunnitelman ja kolmiportaisen tuen mallin myötä opettajat työskentelevät yhä enemmän erityisen tuen oppilaiden kanssa.
The purpose of this research was to investigate what kind of guidance teachers wanted with pupils who have special needs.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää millaista oman työn ohjausta opettajat toivoivat oppilaille, joilla on tarve erityiseen tukeen.
The terms inclusion and special support models and their role in the new Curriculum are demonstrated in this research.
Tutkimuksen teoriataustassa avataan inkluusion käsitettä ja erityisen tuen malleja sekä miten nämä käsitteet näkyvät uudessa Opetussuunnitelmassa.
The least interesting forms of guidance were participating in long term vocational education, guidance about work ergonomics and lectures.
Vähiten kiinnostavat ohjaustavat olivat pitkäkestoiseen täydennyskoulutukseen osallistuminen, työergonomiaan liittyvä ohjaus sekä luento-opetus.
The main conclusion of this research is that the key to the success of inclusive school is in the change of schools culture.
Tämän tutkimuksen tulosten perusteella näyttää siltä, että koulujen toimintakulttuurin muutos on avain inklusiivisen koulun onnistumiselle.