natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By examining the employees who welcome development, the aim of the study is to provide practical information on ways in which all social workers can be inspired and supported to develop their own skills and work, even though social work is demanding, working environments and conditions are constantly changing and opportunities for vertical career development are limited.
Tutkimuksen tavoitteena on kehittämiseen myönteisesti suhtautuvien työntekijöiden käsityksiä tarkastelemalla tuottaa käytäntörelevanttia tietoa tavoista, joilla kaikkia sosiaalityöntekijöitä voidaan innostaa ja tukea kehittämään omaa osaamistaan ja työtään, vaikka sosiaalityö on vaativaa, työn toimintaympäristöt ja -ehdot alati muuttuvia ja vertikaalisen urakehityksen mahdollisuudet rajallisia.
The sample consisted of individual interviews of social work¬ers (N=6) – working for the City of Helsinki, in Social Services and Health Care Division and who have participated in career model program provided by the division – empathy-based stories collected upon interviews and of final reports on development projects social workers in question implemented as a part of the career model program.
Tutkimusaineisto koostui Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveystoimialalla työskentelevien ja toimialan uramalliohjelmaan osallistuneiden sosiaalityöntekijöiden (N=6) yksilöhaastatteluista, haastatteluiden yhteydessä eläytymismenetelmällä kerätyistä tarina-aineistoista sekä sosiaalityöntekijöiden uramalliohjelman osana toteutettujen kehittämishankkeiden loppuraporteista.
The change in expertise is examined in relation to examinees’ personal work and development goals, perceptions of organisational citizenship behaviour and opportunities of competence development offered by the organisation.
Asiantuntijuuden muutosta tarkastellaan suhteessa tutkittavien henkilökohtaisiin työ- ja kehittymistavoitteisiin, organisaatiokansalaisuuskäsityksiin sekä organisaation tarjoamiin osaamisen kehittämisen mahdollisuuksiin.
In addition, structures enabling professional learning and reflection, the accessibility of research knowledge, as well as practices supporting the dissemination and consolidation of innovations should be safeguarded.
Lisäksi olisi tärkeää turvata ammatillisen oppimisen ja työn reflektoinnin mahdollistavat rakenteet, tutkitun tiedon saavutettavuus sekä kehittämistyön tulosten levittämistä ja vakiinnuttamista tukevat käytännöt.
The possibilities for horizontal career development should be expanded and diversified, employees’ self-recognition of activities, development-related skills and positive mindsets strengthened, the core aspect of social work and associated values clarified, and time for development be set aside.
Horisontaalisen urakehityksen mahdollisuuksia tulisi laajentaa ja monipuolistaa, työntekijöiden toiminnan itsetunnistamista sekä kehittämiseen liittyviä taitoja ja myönteisiä ajattelutapoja vahvistaa, sosiaalityön ydintehtävää ja arvopäämääriä kirkastaa ja kehittämiseen tulisi varata aikaa.
Based on practical theoretical openings, this study examines the development-oriented agency of social workers working in public sector and actively involved in the development activities provided by the organisation, and their perceptions of the changing expertise of social work regarding the transformational challenges and development needs generated by the changing working life.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan käytäntöteoreettisiin avauksiin nojautuen julkisella sektorilla työskentelevien, organisaation tarjoamaan kehittämistoimintaan aktiivisesti osallistuvien sosiaalityöntekijöiden kehittämiseen suuntautuvaa ammatillista toimijuutta sekä käsityksiä sosiaalityön asiantuntijuuteen kohdistuvista työelämän murroksen edellyttämistä muutoshaasteista ja kehittämistarpeista.
The study relied on qualitative methods and the data was collected using semi-structured interview and the method of empathy-based stories (MEBS).
Tutkimus toteutettiin laadullisena ja aineistonkeruumenetelminä käytettiin puolistrukturoitua teemahaastattelua sekä eläytymismenetelmää.
Each of them participated in the project in their own way.
Jokainen heistä osallistui projektiin omalla tavallaan.
The members of the small groups gave each other social support during the project.
Pienryhmien jäsenet antoivat toisilleen projektin aikana sosiaalista tukea.
In addition to this, the study wanted to find out how socio-emotional challenges show up during the invention process.
Tämän lisäksi tutkimuksessa haluttiin selvittää, millaisena sosioemotionaaliset haasteet näyttäytyvät keksintöprosessin aikana.
Students got more motivated as the project progressed.
Oppilaat motivoituivat projektin edetessä.
The subject group was a 7th-grade special education class where six out of eight students participated.
Tutkimuksen kohteena oli yksi peruskoulun 7. luokan erityisopetuksen ryhmä josta kuusi oppilasta kahdeksasta osallistuivat tutkimukseen.
The collected material was analyzed by qualitative content analysis and formed into a narrative.
Kerätty aineisto analysoitiin kvalitatiivisella sisällönanalyysillä ja siitä muodostettiin narratiivi.
The socio-emotional challenges were visible at the beginning of the process, but as the process progressed, all the students overcame their challenges.
Oppilaiden sosioemotionaaliset haasteet näkyivät prosessin alussa selkeästi, mutta prosessin edetessä kaikki oppilaat ylittivät sosioemotionaalisia haasteitaan.
The invention project was, in the opinion of the students and the special class teacher, a project in which they would be happy to participate again.
Keksintöprojekti oli oppilaiden ja erityisluokanopettajan mielestä projekti, johon he osallistuisivat mielellään uudestaan.
The study is an ethnographic case study in nature, in which material was collected by several different methods.
Tutkimus on luonteeltaan etnografinen tapaustutkimus, jossa aineistoa kerättiin usealla eri menetelmällä.
The division of labor between the groups was done according to interests and some of the students worked more independently during the project.
Ryhmien työnjako tehtiin kiinnostuksenkohteiden mukaan ja osa oppilaista toimi projektin aikana itsenäisemmin.
Students were instructed to aim for compromises and all those involved in the groups sought to work together and unity within the groups.
Oppilaita ohjattiin pyrkimään kompromisseihin ja kaikki ryhmissä mukana olleet pyrkivät yhdessä tekemiseen ja ryhmän koossa pitämiseen.
The research material used was small group process diaries, group interviews, researcher observation material and e-mails, which teachers used to keep in touch between project sessions, and special classroom teacher interviews.
Tutkimusaineistona käytettiin pienryhmien prosessipäiväkirjoja, ryhmähaastatteluja, tutkijan havainnointiaineistoa ja sähköposteja, joilla opettajat pitivät yhteyttä projektikertojen välillä sekä erityisluokanopettajan haastatteluja.
The importance of this research culminates in the development of pedagogical models that support different learners and their role in a community learning process.
Tutkimuksen merkitys kulminoituu erityisesti sellaisten pedagogisten mallien kehittämiseen, jotka tukevat erilaisia oppijoita ja heidän toimijuuttaan yhteisöllisessä oppimisprosessissa.
The project is part of the Growing mind research project.
Projekti on osa Growing mind -tutkimushanketta.
The results suggest that an invention project, which includes observable features of nonlinear learning is suitable for a group of students with different interests and students with different levels of technological skills.
Tulokset antavat viitteitä siitä, että keksintöprojektin kaltainen, jossa on havaittavissa nonlineaarisen oppimisen piirteitä, sopii oppilasryhmälle, jossa on erilaisia kiinnostuksen kohteita ja teknologiataidoiltaan eri tasoisia oppilaita.
The course of the invention project was different in its linearity compared to the general education classes.
Keksintöprojektin kulku erosi yleisopetuksen ryhmään verrattuna lineaarisuudellaan.
Special attention was paid to the division of labor and how the support of teachers and other group members appears during the project and how students participate in the project.
Erityistä huomiota keksintöprojektissa kiinnitettiin työnjakoon sekä siihen, miten opettajien ja muiden ryhmäläisten tuki näyttäytyy projektin aikana sekä millaista oppilaiden osallistuminen prosessiin on.
Invention project in a class of students with special needs
Keksintöprojekti yläasteen erityisluokalla
The purpose of this study was to describe what an invention project is like in a class of students with special needs.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata, millainen on keksintöprojekti peruskoulun erityisluokalla.
The invention project groups were guided more than what they usually are in the general education classroom.
Työskentelyryhmien toimintaa ohjattiin enemmän kuin yleisopetuksen ryhmässä.
The pupils took part in a community-based invention project that combined different subjects and utilized invention pedagogy at the Helsinki Metropolitan Area's primary school.
Oppilaat osallistuivat pääkaupunkiseudun peruskoulussa eri oppiaineita yhdistelevään, keksimispedagogiikkaa hyödyntävään yhteisölliseen keksimisprojektiin.
Circumstances, the conflict of professional roles, and the lack of co-constructed feedback of work created contradictions and conflicts.
Olosuhteet, asiantuntijaroolien tunnistamattomuus ja yhteisen rakentavan palautteen puute aiheuttavat ristiriitoja.
: Constructing professional agency in the speech of an art pedagogue in the inclusive group of children in early education
: taidepedagogin ammatillista toimijuutta rakentava puhe varhaiskasvatuksen inklusiivisessa lapsiryhmässä
Art education as a support for growth and learning?
Kasvun ja oppimisen tukea taidekasvatuksella?
This research answered the first question with three key repertoires: 1) The repertoire of a strong professional identity 2) The repertoire of contradictions 3) The repertoire of collaboration.
Tutkimus vastasi ensimmäiseen tutkimuskysymykseen, kun taidepedagogien puheesta rakentui kolme avainrepertuaaria 1) vahvan ammatillisen identiteetin tulkintarepertuaari 2) ristiriitaisuus-repertuaari 3) yhteistyörepertuaari.
The aim of this study is to find out: 1) what kind of interpretative repertoires are constructed in the speech of art pedagogue teacher, and 2) how these repertoires represent the art pedagogue´s possibilities for supporting the child’s learning and growth.
Tutkimuksen tehtävänä oli selvittää, 1) millaisia tulkintarepertuaareja taidepedagogien ammatillista toimijuutta käsittelevästä puheesta rakentuu, sekä 2) miten näillä tulkintarepertuaareilla tehdään ymmärrettäväksi taidepedagogin mahdollisuuksia toimia kasvun ja oppimisen tukena.
In the previous studies we can see that the artistic interventions have positive effects on child’s learning and to the culture of work and learning environment.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet taidekasvatuksellisten interventioiden vaikuttaneen positiivisesti sekä lapsiin että toimintakulttuurin kehittämiseen.
Acknowledging and amplifying the art education needs active collaboration.
Taidekasvatuksen vahvistaminen tapahtuu aktiivisessa yhteistyössä.
Additional material consisted of six edited articles that were written to the final report of Taikava project.
Hankkeen loppuvaiheessa tuotettiin loppuraportti, josta poimittiin mukaan täydentäväksi aineistoksi kuusi editoitua artikkelia.
In the previous studies the changes are seen challenging from the point of view of professional agency.
Ammatillisen toimijuuden tutkimuksissa on havaittu, että erityisesti muutostilanteet ovat työntekijöille haastavia, jolloin joudutaan työstämään käsityksiä itsestä ammatillisena toimijana.
Based on the identification processes of the key repertoires, the second question was answered: the main results of this study consist of three dimensions: The professional agency of the art pedagogue in the early educational setting was effective on the supportive acts of care, growth and learning of children based on the core values of art pedagogical approach: the val-ues of empowerment and well-being.
Avainrepertuaarien tarkastelun pohjalta voitiin muotoilla tutkimuksen päätulokset: Taidepedagogin ammatillinen toimijuus on vaikuttavaa hoidon, kasvun ja oppimisen tukitehtävissä, koska osallisuuden arvo ja taidepedagogiset työtavat tuottavat voimaantumista ja hyvinvointia.
This qualitative study approaches the professional agency of art pedagogues in the inclusive early education settings.
Tämä laadullinen tutkimus tarkastelee taidepedagogien ammatilliseen toimijuuteen liittyvää puhetta inklusiivisissa varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen lapsiryhmissä.
The text-based material was collected from six kindergartens, during 10 months in the first year of art education in early educational settings in research project of Taikava, that took place in 2014—2016 in the city of Vantaa in Southern Finland.
Tutkimuksen aineiston muodostaa kuuden (N=6) informantin kirjoittamat tekstit, jotka on koottu Vantaan varhaiskasvatuksen ja kulttuuritoimen yhteisessä Taikava-hankkeessa vuosien 2014—2016 välisenä aikana.
This study is based on the production of meaning, approached by social constructivist and discourse analytic frame.
Merkitysten rakentumista tarkasteltiin sosiaalisen konstruktivismin viitekehyksessä diskurssianalyyttisten työkalujen avulla ja teoriasidonnaisesti.
Based on the results of this study it is reasonable to re-consider the iteration of work in early education and focus on the issues of management and leadership of early education.
Tutkimuksen pohjalta on aiheellista pohtia yhteistyökäytänteitä ja olosuhteita, joihin voidaan vaikuttaa varhaiskasvatuksen hyvällä johtamisella.
The theoretical frame of professional agency by Vähäsantanen, Paloniemi, Hökkä & Eteläpelto (2017) assisted the discourse analysis, narrowing theoretically the specific definition of the context of professional agency in the speech of art pedagogues.
Aineiston ammatillisen toimijuuden kontekstin rajausta on jäsentänyt ammatillisen toimijuuden mittari (Vähäsantanen, Paloniemi, Hökkä & Eteläpelto 2017).
We need more research on art education of early years and on arts-based interventions in the early educational and inclusive settings.
Varhaisiän erityis- ja taidekasvatusta kehittävälle tutkimukselle on tarvetta.
Children's requests, the subject, own pedagogical experience as well as musical learning goals were the most important basis for making music choices.
Lasten toiveet, opetettava aihe, oma pedagoginen kokemus sekä musiikillinen oppimistavoite olivat tärkeitä perusteita musiikkivalintoja tehdessä.
The data was collected with an online survey and the sample consisted of 90 individual survey participants who worked in an early childhood or preschool environment in February of 2020.
Aineiston hankinta toteutettiin verkkokyselyllä, johon vastasi 90 henkilöä, jotka helmikuussa 2020 työskentelivät varhaiskasvatuksen tai esiopetuksen lapsiryhmissä.
a) What elements are considered important in music choices?
a) Mitä valinnan kriteerejä pidetään tärkeinä?
Children’s music was listened to the most, especially during adult-led activities, but classical music was also used quite a lot, especially during rest.
Lastenmusiikkia kuunneltiin eniten, erityisesti osana ohjattua toimintaa, mutta myös klassista musiikkia paljon, pääosin lepohetkillä.
The quantitative data was analyzed with statistical methods like comparing means and medians, using frequency tables and cross tabulation as well as statistical tests like nonparametric Chi-square test and one-way analysis of variance.
Määrällistä tietoa tarkasteltiin tilastollisin menetelmin keskilukujen, frekvenssitaulukoiden sekä tilastollisten testien, kuten parametrittoman khiin neliö -testin ja yksisuuntaisen varianssianalyysin avulla.
b) How are the preferences and wishes considered in the music choices?
b) Millä tavoin lasten musiikkimieltymykset ja toiveet huomioidaan musiikkivalinnoissa?
The choices were made by the early childhood education teachers, early education nurses as well as children, but the emphasis leaned towards the teacher, especially in preschool context.
Valintoja tekivät opettajat, lastenhoitajat sekä lapset, mutta etenkin esiopetusryhmissä opettajan rooli valintojen tekijänä korostui.
The data collected with the survey consisted of both qualitative and quantitative information that was analyzed with different methods.
Kyselyn avulla hankittu aineisto sisälsi sekä laadullista että määrällistä aineistoa, jota analysoitiin eri menetelmin.
The aim of this research was to map out the musical environments as well as the consideration of children’s musical preferences in early childhood education and preschool.
Tutkimuksen kiinnostus kohdistui musiikkiympäristöihin sekä lasten musiikkimieltymysten tutkimiseen ja niiden huomioimiseen varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen kontekstissa.
The results of the research indicate that music is a part of all daily activities in the early education setting, but its use is emphasized in adult-led activities as well as during rest. Music has an important role in everyday situations as well as creating a mood.
Tuloksissa ilmeni, että musiikki läpäisee kaikki päivittäiset toiminnat varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa, mutta sen käyttö korostuu erityisesti ohjatussa toiminnassa sekä lepohetkillä.
In what ways and by who are the music choices made in early childhood education and preschool?
3.Millä tavoin ja kenen toimesta musiikkivalintoja tehdään varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa?
In what situations and purposes is music used in early childhood education and preschool?
Missä tilanteissa ja tarkoituksissa musiikkia käytetään varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa?
Previous studies were mostly focused on the systematical music education, so with this study the goal is to create a general view of the musical environment and music-related activity in early childhood education and preschool by answering the following research questions: 1.
Tässä tutkimuksessa luodaan kokonaisvaltaista kuvaa musiikkiympäristöistä ja musiikkiin liittyvästä toiminnasta vastaamalla seuraaviin tutkimuskysymyksiin: 1.
The research utilized a mixed methods approach, that involved both qualitative and quantitative features.
Tutkimus toteutettiin monimenetelmätutkimuksena, joka sisälsi sekä laadullista että määrällistä aineistoa ja analyysiä.
The most used children's music were old traditional songs like "Wheels on the bus" and "Twinkle twinkle little star".
Lastenlauluista suosituimpia olivat perinteiset leikkilaulut, kuten Bussilaulu, Tuiki tuiki tähtönen ja Ihahaa, muista musiikkikappaleista JVG:n Ikuinen vappu.
The qualitative data was analyzed using thematic analysis with a phenomenographical method, which focuses on different experiences and thoughts about a specific subject.
Laadullista tietoa käsiteltiin teemoittelun avulla fenomenografisella otteella, eli tuoden esiin ihmisten eri käsityksiä tutkittavasta ilmiöstä.
What pieces of music and music genres are used early childhood education and preschool?
Mitä kappaleita ja musiikin tyylilajeja käytetään varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa?
Music and music choices in Finnish early childhood education and preschool
Ihahaa on ikuinen : musiikki ja sen valinta varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa
Studying in the shadow of trauma
Koulunkäynti trauman varjossa
Analysis of the collected material was carried out according to methods of content analysis.
Kerätyn aineiston analyysi toteutettiin sisällönanalyysin mukaisin menetelmin.
In school context, there does not always seem to be enough time, means, skills or resources to face children who are severely traumatized and therefore mentally unstable.
Koulukontekstissa ei näytä aina olevan tarpeeksi aikaa, keinoja, osaamista, eikä voimavaroja pahasti traumaa ja sitä kautta mielenterveyden epävakautta oireilevien lasten kohtaamiseen.
Hiding behind defenses, loneliness and labelled difference led to a decline in school motivation and performance.
Defenssien taakse piiloutuminen, yksinäisyys ja leimattu erilaisuus veivät koulumotivaation ja suoritukset laskuun.
I also examine what kind of support school was able to provide for the traumatized student.
Tutkimuksessa tarkastellaan myös, millaista tukea koulu pystyy tarjoamaan traumatisoituneelle oppilaalle.
Data collection methods were observation, daily reports and open interviews.
Tiedonhankintamenetelminä tutkimuksessa käytettiin observointia, avointa haastattelua ja kirjallisia dokumentteja.
Traumas appear in school context in many ways in all areas of studying.
Traumat ilmenevät monin eri tavoin useilla koulunkäynnin osa-alueilla.
The study is a qualitative case study and collected material is used to highlight information about the factors that led to the traumas and in particular, what kind of support was available at school and what kind of support would have been needed.
Aineistosta nostettiin kvalitatiivisen tapaustutkimuksen keinoin esiin tietoa traumoihin johtaneista tekijöistä ja erityisesti siitä, millaista tukea koulussa oli tarjolla ja millaista tukea olisi kaivattu.
Purpose of this study is to provide knowledge and possible means for caretakers to encounter a traumatized child.
Tutkimuksen tavoitteena on tarjota kasvattajille ymmärrystä ja mahdollisia keinoja kohdata traumatisoitunutta lasta.
Study results showed that traumas had significant links to a child’s well-being, learning and need for support at school.
Tutkimustulokset osoittivat traumalla olleen merkittäviä yhteyksiä lapsen hyvinvointiin, oppimiseen ja tuen tarpeeseen koulussa.
Support provided was not sufficient and all parties; teachers, classmates and the youth herself were exhausted.
Tarjottu tuki ei riittänyt ja kaikki osapuolet, aina opettajasta vertaistovereihin ja tutkimukseen osallistuneeseen henkilöön itseensä, uupuivat.
Purpose of this study is not to generalize, but to bring out this youth’s valuable story to the public by collecting relevant data.
Tutkimuksen tarkoituksena ei ollut etsiä yleistettävyyksiä, vaan tehdä näkyväksi yhden nuoren arvokas tarina, keräten siitä tutkimusongelman kannalta oleellista aineistoa.
Problems reflected to school as social challenges and caused learning, concentration and behavioral problems.
Ongelmat näkyivät koulussa sosiaalisten vaikeuksien lisäksi oppimisen-, keskittymisen- sekä käyttäytymisen haasteina.
The person who participated in this study was a former youth in a youth detention centre, whose traumas passed throughout her whole school time, especially throughout the secondary school and beginning of high school, which are the main subjects of this study.
Tutkimukseen osallistunut henkilö oli nuorisokodin entinen nuori, jonka traumat kulkivat läpi alakoulun ja erityisesti tutkimuskohteena olevan yläkoulun sekä lukion alkuajan.
Based on this, the early age problems of interaction seemed to affect later social life, psyche and coping with school.
Sen pohjalta voidaan nähdä varhaisen vuorovaikutussuhteen ongelmien kantautuneen tutkittavan myöhempään sosiaaliseen elämään, psyykeen ja niiden myötä koulussa pärjäämiseen.
The objective of this study is to highlight traumas experienced by a student and to examine how the traumas arise in school context.
Tämän tutkimuksen tehtävänä on tuoda näkyväksi oppilaan traumoja ja niiden ilmenemistä koulukontekstissa.
Trauma was caused by attachment problems and lack of basic needs of the child. My study is partly related to the attachment theory.
Trauman taustalla vaikuttivat kiintymyssuhdeongelmat ja vaille jääminen lapsen perustarpeista.
In this study the voice is given to a young person who has been struggling with traumas during her time in school and her narrative is used to determine the student’s personal experiences of reconciling the traumas and school.
Koulun ja trauman yhteensovittamista kartoitetaan tutkimukseen osallistuneen nuoren omakohtaisten kokemusten kautta.
The equality act was reformed in 2015.
Tasa-arvolakia uudistettiin vuonna 2015.
The material was analysed by qualitative content analysis methods.
Aineisto analysoitiin laadullisen sisällönanalyysin menetelmin.