natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some of the teachers used more digital materials that they had used to replace the exercises in the teacher's guide.
Osa opettajista käytti opetuksessa enemmän sähköistä materiaalia hyödyksi, jolla he olivat korvanneet opettajan oppaan harjoituksia.
The teacher's guide and the interviews were analyzed through theory based content analysis.
Opettajan opas ja opettajien haastattelut analysoitiin teorialähtöisen sisällönanalyysin avulla.
The exercises in the teacher's guide were classified based on what part of the concept formation they support.
Opettajan oppaan harjoitukset luokiteltiin sen mukaan, mitä käsitteenmuodostuksen osa-aluetta ne tukevat.
The goal of this thesis is to find out how the readymade exercises in the teachers mathematical guide supports the different phases of concept formation in the learning of multiplication.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää, kuinka matematiikan opettajan oppaassa esitetyt valmiit harjoitukset tukevat käsitteenmuodostuksen eri vaiheita kertolaskun oppimisessa.
Five female class teachers from the Helsinki metropolitan area were interviewed for the research.
Haastatteluihin osallistui viisi naispuolista luokanopettajaa pääkaupunkiseudulta.
The research found out that Tuhattaituri teacher's guide has many exercises that support the formation of concrete strategies.
Tutkimuksessa selvisi, että Tuhattaiturin opettajan opas sisältää hyvin paljon harjoituksia, jotka tukevat konkreettisten strategioiden muodostumista.
The themes were: the uses of the teacher's guide in the teachers own teaching, the student's exercises in the book and the use of other material in teaching.
Teemoina olivat opettajan oppaan hyödyntäminen omassa opetuksessa, oppilaan kirjan tehtävät ja muiden materiaalien käyttö opetuksessa.
The interviews were conducted in order to find out how the teachers make use of the teacher's guide in the teaching of multiplication and if they are possibly using other materials in addition to the teacher's guide.
Haastattelujen avulla pyrittiin selvittämään, kuinka opettajat hyödyntävät opettajan opasta kertolaskun opetuksessa ja käyttävätkö he mahdollisesti muita materiaaleja opettajan oppaan lisäksi kertolaskun opetuksessa.
The analysis frame of the interviews was formed based on the themes of the theme interviews.
Haastatteluiden analyysirunko muodostettiin teemahaastattelun teemojen pohjalta.
In addition to the analysis of the teacher's guide, the research was conducted through interviews of teachers that had the Tuhattaituri teacher's guide in use.
Opettajan oppaan analyysin lisäksi tutkimuksessa haastateltiin opettajia, joilla oli opetuskäytössä Tuhattaiturin opettajan opas.
The ways the teachers made use of the teacher's guide varied.
Opettajien tapa hyödyntää opettajan opasta kertolaskun opetuksessa vaihteli.
Teacher's guide as a tool for classteachers in the teaching of multiplication
Opettajan opas luokanopettajan työvälineenä kertolaskun opetuksessa
All teachers used other materials in their teachings in addition to Tuhattaituri.
Kaikki opettajista käyttivät Tuhattaiturin lisäksi myös muita materiaaleja kertolaskun opetuksessa.
Finnish curriculum taking effect in autumn 2016 puts emphasis on respecting diversity and its understanding as part of every student.
Syksyllä 2016 voimaan astuva perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet korostaa moninaisuuden kunnioittamista ja sen ymmärtämistä osana koulun jokaista oppilasta.
I analyse video material produced in a Finnish upper secondary school.
Tarkastelin suomalaisessa lukiossa kuvattua videoaineistoa.
In order to reach these goals, it is necessary to better understand how students construct their diverse identities and group memberships in their encounters.
Näihin tavoitteisiin pääsemiseksi on tärkeää ymmärtää paremmin, kuinka oppilaat kohtaamisissaan rakentavat moninaisia identiteettejään ja ryhmäjäsenyyksiään.
Young suggests that building a more just society demands both an understanding of the diversity of identity and a making visible of repressive interactional practices.
Young esittää, että oikeudenmukaisemman yhteiskunnan rakentaminen edellyttää identiteetin moninaisuuden ymmärtämistä sekä sortavien vuorovaikutuskäytäntöjen näkyväksi tekemistä.
Young proposes that in institutions committed to fairness and equality the differences between social groups get produced in interaction through gestures, facial expressions, reactions and ways of speaking.
Young esittää, että yhdenvertaisuuteen ja tasa-arvoon sitoutuneissa instituutioissa sosiaalisten ryhmien väliset erot tuotetaan vuorovaikutuksessa erilaisten eleiden, ilmeiden, reaktioiden, sekä puhetapojen kautta.
Everyday interaction is a central context for the construction of identities and differences.
Arkinen vuorovaikutus on keskeinen konteksti identiteettien ja erojen rakentumiselle.
The study focuses on a sequence in which two students discuss using during recess, using categories associated with nationality and ethnicity.
Valitsin aineistosta sekvenssin, jossa kaksi oppilasta keskustelevat välitunnilla kansalaisuuteen ja etnisyyteen liittyviä kategorioita käyttäen.
I examine if conversation analysis is a suitable method for researching educational justice.
Tutkin, sopiiko keskustelunanalyysi menetelmäksi tutkia koulutuksen oikeudenmukaisuutta.
In contrast with this, conversation analysis investigates only the visible aspects of action, making it unconcerned about the unconscious motives of action.
Keskustelunanalyysissa taas tutkitaan ainoastaan toiminnan havainnoitavissa olevia ilmentymiä, eikä sen kautta voida ottaa kantaa toiminnan tiedostamattomiin vaikuttimiin.
This study enquires into the thought of feminist philosopher Iris Marion Young.
Tässä tutkielmassa tarkastelin feministi filosofi I.M.
In this I utilized an understanding of the process of identity construction that was born through analysis, using examples from data together with theory.
Tarkastelussa käytin hyväksi analyysin kautta syntynyttä ymmärrystä identiteettien rakentamisen prosessista, nostaen analyysista esimerkkejä teoreettisen tarkastelun rinnalle.
Both Young and conversation analysis share a common understanding of the social construction of identities and groups.
Young sekä keskustelunanalyysi jakavat yhteisen ymmärryksen identiteeteistä ja ryhmistä sosiaalisesti konstruoituina.
Conversation analysis is a method for studying everyday interaction between people.
Keskustelunanalyysi on menetelmä ihmisten arkisen vuorovaikutuksen tutkimiseen.
Young's thought on interaction emphasises the unconscious aspects of human activity.
Youngin vuorovaikutusta koskevassa ajattelussa ihmisten toimintaan vaikuttavat tiedostamattomat puolet korostuvat.
In this study I ask, how Young's understanding of interaction combines with conversation analysis.
Tutkielmassani tutkin, miten Youngin vuorovaikutusta koskeva ymmärrys on yhteensopiva keskustelunanalyysin kanssa.
I use conversation analysis to analyse the sequence.
Analysoin sekvenssin keskustelunanalyysin keinoin.
Conversation analysis can be seen as a way of making visible the processes of identity construction and interactional practices.
Keskustelunanalyysin kautta identiteettien rakentamisen prosesseja, sekä vuorovaikutuskäytäntöjä voidaan tehdä näkyväksi.
From the viewpoint of conversation analysis that emphasises participant orientation, Young's way of approaching interaction through imagined examples proves problematic.
Youngin tapa lähestyä vuorovaikutusta kuviteltujen esimerkkien kautta on osallistujanäkökulmaa korostavan keskustelunanalyysin näkökulmasta ongelmallinen.
Justice in Interaction : A Dialogue Between Conversation Analysis and Iris Marion Young's Theory of Justice
Oikeudenmukaisuus vuorovaikutuksessa : Keskustelunanalyysin ja I.M.
I contrasted conversation analytical ways of understanding concepts of identity, social group, and interaction with ways informed by Young's theory.
Tarkastelin rinnakkain Youngin ja keskustelunanalyysin tapoja ymmärtää identiteetin, sosiaalisen ryhmän ja vuorovaikutuksen käsitteitä.
Socioemotional education is highlighted in the new curriculum which will be introduced in August 2016.
Tunnetaidot korostuvat uudessa, syksyllä 2016 voimaan tulevassa opetussuunnitelmassa.
The repertoires and identities formed two opposing pairs: the new and the old and the ideal and the reality.
Repertuaarit ja identiteetit muodostivat kaksi erilaista vastakohtaparia: uusi ja vanha sekä arki ja ihanteet.
At the crossroads of the old and the new : A discursive interview research of socioemotional education
Uuden ja vanhan risteyksessä : Diskursiivinen haastattelututkimus tunnetaitojen opetuksesta
The objective of this research was to study how class teachers are speaking about socioemotional education at the moment.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten luokanopettajat puhuvat tunnetaitojen opetuksesta tällä hetkellä.
The methodology of this research was based on social constructionism and discourse analysis.
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä oli sosiaalinen konstruktionismi ja diskurssianalyysi.
The following repertoires occurred in the research material: approving, pessimistic, constructivist, realistic, authentic, idealistic and change repertoire.
Aineisto jakautui hyväksyvään, pessimistiseen, konstruktivistiseen ja realistiseen repertuaariin sekä aitous-, mallikelpoisuus- ja muutosrepertuaariin.
They also constructed a victim-identity which did not belong to any wider repertoire.
Uhri-identiteettiä ei rakennettu osana laajempaa tulkintarepertuaaria.
The research material was collected through four class teacher's interviews.
Tutkimusaineisto koostui neljästä luokanopettajan teemahaastattelusta.
I also studied the material from the viewpoint of special education because most of the participants were studying special education.
Tarkastelin tulkintarepertuaareja ja identiteettejä myös erityisopettajuuden näkökulmasta, sillä suurin osa haastateltavista oli erityisluokanopettajaopiskelijoita.
The interviewees positioned themselves as humane teachers in the realistic repertoire.
Inhimillinen identiteetti muodostui realistisen repertuaarin mukaisessa puheessa.
In addition, two identities appeared in the research material.
Aineistossa ilmeni myös kaksi erilaista identiteettiä: uhri-identiteetti ja inhimillinen identiteetti.
Furthermore, the teachers spoke both idealistically and realistically about socioemotional education.
Tunnetaitojen opetuksesta puhuttiin myös sekä ihanteellisesti että arjen rajoitteiden mukaisesti.
These contradictions need to be solved for the new curriculum to be realized, they also are a challenge for the special education teacher's education.
Aineistossa ilmenevät ristiriidat tulisi ratkaista, jotta uusi opetussuunnitelma toteutuisi käytännössä.
I focused on what kind of interpretative repertoires and identities the teachers are constructing while speaking about socioemotional education.
Tarkastelin, minkälaisia tulkintarepertuaareja ja identiteettejä luokanopettajat tuottavat haastattelupuheessaan.
I analyzed the repertoires and identities constructed by the interviewees in the cultural context of our school institution.
Peilasin repertuaareja ja identiteettejä tutkimuksen kulttuuriseen kontekstiin eli kouluinstituutiomme diskursiivisiin normeihin.
The repertoires and the identities consisted of old and new approaches to learning, teaching and diversity.
Tunnetaitojen opetuksesta puhuttiin sekä uusien että vanhojen oppimiskäsitysten, opettajan roolien ja erilaisuuskäsitysten mukaisesti.
The first theme was socioemotional learning and socioemotional education as concepts.
Haastattelurunko sisälsi kaksi teemaa: tunnetaidot ja tunnetaitojen opettaminen sekä oppiminen käsitteinä sekä tunnetaidot osana opettajuutta.
The teachers also criticized the traditional teacher's role by using the traditional repertoire.
Lisäksi aineistossa esiintyi perinteinen repertuaari, jota vastaan tuotettiin vastapuhetta.
The second theme dealt with a teacher's role in the socioemotional education.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että opettajat puhuvat ristiriitaisesti tunnetaitojen opetuksesta.
Knowledge in teamwork
Tieto tiimityössä
The data was collected from one company's team in October-November 2015.
Keräsin aineiston erään yrityksen tiimin jäsenistä loka- ja marraskuun 2015 aikana.
I also interviewed eight team members and observed two team meetings.
Haastattelin myös kahdeksan tiimin jäsentä ja havainnoin kahta tiimipalaveria.
The theoretical framework of this study concentrates to examine Nonaka and Takeuchi's (1995) theory of knowledge creation through knowledge conversion, but phenomenon is examined also through other researchers point of view.
Teoreettisena viitekehyksenä käytin tiedon muodostumisen osalta Nonakan ja Takeuchin (1995) kehittämää tiedonkonversio-teoriaa tiedon muodostumisesta.
Results are viewed through this knowledge conversion model.
Myös tuloksia tarkastelin tämän tiedonkonversion kautta.
Purpose of this study was to examine how knowledge is created in teamwork.
Tutkielmani tarkoituksena olikin tarkastella miten tietoa muodostetaan tiimityössä.
The process of the knowledge creation was examined through communication and knowledge sharing among team members.
Tiedon muodostumisen prosessia tarkastelin tiimissä käydyn kommunikaation ja tiedon jakamisen kautta.
Purpose of this study was to bring up the problem points in this team and through that develop knowledge sharing and make teamwork more effective.
Tuloksien avulla tarkoituksena oli löytää ongelmakohdat tiimityössä ja näin kehittää ja parantaa tiedon jakamista.
Working together and achieving goals craves a lot of communication and knowledge sharing among colleagues.
Yhdessä työskenteleminen ja tavoitteiden saavuttaminen vaatii kollegoiden kanssa keskustelemista ja avointa tiedon jakamista.
In this team they are communicating a lot, but still there are problems with the knowledge sharing.
Tulokset osoittavat, että tiimissä kommunikoidaan runsaasti, mutta silti tiedon jakamisessa on ongelmaa.
Teamwork as a method is very common among employees.
Tiimityö on jo monelle työntekijälle arkipäiväinen toimintatapa.
Team members answered to a questionnaire and wrote down memories about their knowledge sharing.
Tiimin jäsenet vastasivat kyselylomakkeeseen ja he pitivät kolmen viikon ajan päiväkirjaa tiedon jakamisestaan.
Team is split in to two different teams, where only one half gets all the information and also shares it. Part of the team members feels that they cannot openly communicate with other team members and cannot bring up development ideas, which affects to knowledge creation.
Tiedon muodostumiseen vaikuttaa eniten se, että osalla tiimin jäsenistä on tunne etteivät voi avoimesti kommunikoida kaikkien kanssa tai tuoda esiin kehitysehdotuksia.
When working with people, it is fact that there are many different personalities and communication habits.
Koska tiimityö on ihmisten välistä kanssakäymistä, ei pois voi sulkea sitä, että yhdessä tiimissä voi olla monenlaisia persoonia ja monenlaisia tapoja kommunikoida.
The schooling system is in great turmoil in Finland at the moment.
Suomen koulujärjestelmä on tällä hetkellä suurten muutosten kohteena.
From Individual to Collective Knowledge : Teachers' Knowledge Creation in a School Organization
Yksilön tiedosta yhteisön tietoon : opettajien tiedonmuodostus kouluorganisaatiossa
Previous literature agrees that sharing and acquiring knowledge function as precondition for innovation and value creation in organizational and network contexts and thus makes knowledge vital for contemporary organizations.
Aiempi kirjallisuus on yhtä mieltä siitä, että tiedon hankinta ja jakaminen toimivat innovaation ja arvonluomisen edellytyksinä organisatorisissa ja verkostollisissa yhteyksissä ja täten tieto on elintärkeää nykyajan organisaatioille.
The collectively created model for shared pedagogical leadership promoted collaboration.
Yhteisesti kehitetty jaetun pedagogisen johtamisen malli lisäsi yhteistyötä.
More effective knowledge creation and sharing among teachers are needed in order to develop the Finnish schooling system and to increase the study results of the students.
Entistä tehokkaampaa opettajien välistä tiedonmuodostusta ja –jakamista tarvitaan, jotta suomalaista koulujärjestelmää voidaan kehittää ja samalla myös parantaa oppilaiden oppimistuloksia.
Decrease in organizational tensions, creation of shared understanding and increased collaboration enabled the transition of knowledge creation from individual to collective.
Työyhteisön jännitteiden vähentyminen, yhteisen ymmärryksen muodostaminen ja lisääntynyt yhteistyö mahdollistivat tiedonmuodostuksen siirtymät yksilöstä yhteisöön.
Further, it combines knowledge creation literature with the theory of expansive learning, which has not yet been done in detail.
Lisäksi tutkimus yhdistää tiedonmuodostuskirjallisuuden ekspansiiviseen oppimiseen, mitä ei ole ennen tehty yksityiskohtaisesti.
The transition between an individual's and a collective's knowledge creation, however, has not been widely studied.
Yksilön ja yhteisön tiedonmuodostuksen välistä siirtymää ei ole juurikaan tutkittu.
The study shows that the knowledge creation of the teachers transitioned on a rough timeline from individually held knowledge of teaching to collaborative practice through multiple small cycles of expansive learning and social processes of knowledge building.
Tutkimus osoittaa, että opettajien tiedonmuodostus muuntui yksilöllisestä tiedosta yhteiseen tietoon ja jaettuun opetuksen käytäntöön summittaisella aikajanalla useiden pienten ekspansiivisen oppimisen syklien ja tiedonrakentamisen sosiaalisten prosessien kautta.
The data analysed in this study consisted of six meetings carried out in the Viikki Teacher Training School by using the Change Laboratory method.
Tämän tutkimuksen data pohjautui kuuteen kokoukseen, jotka toteutettiin Viikin normaalikoulussa Muutoslaboratoriomenetelmää hyödyntäen.
The interventionist and ethnographic methodology of the study draws on theoretical concepts, models, and methods from Cultural Historical Activity Theory and from the studies of individual and collective knowledge creation.
Tutkimuksen interventionistinen ja etnografinen metodologia pohjautuivat kulttuurihistoriallisen toiminnan teorian teoreettisiin käsitteisiin, malleihin ja metodeihin sekä kirjallisuuteen yksilön ja yhteisön tiedonmuodostuksesta.
The analysis of transitions is a new qualitative method developed for this study based on findings in the data.
Tiedonmuodostuksen siirtymien analyysi Muutoslaboratorioprosessissa on uusi laadullinen menetelmä, joka kehitettiin tämän tutkimuksen löytöjen pohjalta.
This study explores the development of a new "Compass Model for Shared Pedagogical Leadership in an activity-theoretical Change Laboratory intervention in the Finnish Viikki Teacher Training School from a knowledge creation perspective.
Tämä tutkimus tarkastelee uuden Jaetun pedagogisen johtamisen kompassimallin kehitystä toiminnanteoreettisessa interventiossa Viikin normaalikoulussa tiedonmuodostuksen näkökulmasta.
The thesis examines how the transition from individually held knowledge of teaching transform into collective knowledge and a collaborative model of practicing.
Tämä pro gradu –työ tutkii, miten yksilön opetustieto muuntuu kollektiiviseksi tiedoksi ja käytännöntyötä ohjaavaksi malliksi.
The methodology of the study consists of a thematic analysis and analysis of transitions in knowledge creation during the Change Laboratory process.
Tutkimuksen metodologia pohjautuu temaattiseen analyysiin sekä uuteen siirtymien analyysimenetelmään, joka on kehitetty tätä tutkimusta varten.
The present study sample comprised 3206 singleton mother.
Tässä tutkimuksessa oli mukana 3206 äitiä, joilla oli yksisikiöinen raskaus.
Continuity of Maternal Antenatal Attachment
Äidin raskaudenaikaisen kiintymyssuhteen jatkuvuus
Maternal depressive symptoms were assessed with the Center of Epidemiological Studies Depression Scale completed bi-weekly from 12 to 26 weeks of gestation and six months after the delivery.
Äidin masennusoireita kartoitettiin the Center for Epidemiologic Studies Depression Scale, CES-D – kyselylomakkeella, raskausviikoilla 12 – 26 joka toinen viikko sekä noin kuusi kuukautta synnytyksen jälkeen.
The present study aims to investigate the continuity of maternal antenatal attachment during pregnancy, the continuity of attachment from antenatal to postnatal period and the associations of maternal prenatal and postnatal depressive symptoms to both maternal antenatal and postnatal attachment.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan äidin alkuraskauden kiintymyssuhteen yhteyttä myöhempään raskaudenaikaiseen ja raskauden jälkeiseen kiintymyssuhteeseen, sekä äidin raskaudenaikaisten ja raskauden jälkeisten masennusoireiden yhteyttä kiintymyssuhteeseen sekä raskausaikana että sen jälkeen.
Maternal antenatal attachment was assessed with the Maternal Antenatal Attachment Scale (MAAS) filled in at 12 and 26 weeks of gestation and postnatal attachment with the Maternal Postnatal Attachment Scale (MPAS) filled in at six months postpartum.
Äidin raskaudenaikaista kiintymyssuhdetta tarkasteltiin raskausviikoilla 12 ja 26 käyttäen Maternal Antenatal Attachment Scale, MAAS – kyselylomaketta, sekä raskauden jälkeistä kiintymyssuhdetta noin kuusi kuukautta synnytyksen jälkeen Maternal Postnatal Attachment Scale, MPAS – kyselylomakkeella.
Increasing awareness of the importance of enhancing mother-fetal attachment from the beginning of the pregnancy is important because it shows high continuity to the postnatal life.
Tietoa äidin raskaudenaikaisen kiintymyssuhteen edistämisen merkityksestä tulisi lisätä, koska sillä on kauaskantoisia vaikutuksia myös raskauden jälkeen.
Maternal depressive symptoms are a significant risk-factor for maternal attachment process.
Äidin masennusoireilu on riskitekijä äidin raskaudenaikaisen ja raskauden jälkeisen kiintymyssuhteen muovautumiselle.
Higher level of maternal antenatal attachment at the end of the first trimester was associated with higher level of attachment at the end of the second trimester and at six months after the delivery.
Äidin korkeampi alkuraskauden kiintymyssuhde oli yhteydessä korkeampaan kiintymyssuhteeseen toisen raskauskolmanneksen lopussa, sekä raskauden jälkeen.
The regression analysis was used to explore the associations.
Yhteyksiä tarkasteltiin lineaarisella regressioanalyysillä ja Sobelin mediaatiotestillä.
It is suggested that antenatal attachment increases during pregnancy and at the end of the pregnancy it is at the highest level.
On oletettu, että raskaudenaikainen kiintymyssuhde vahvistuu raskauden edetessä, mutta suurin osa tutkimuksista on poikkileikkaustutkimuksia.
The results indicate that maternal antenatal attachment starts to form from early on pregnancy.
Tulokset osoittavat, että äidin kiintymyssuhde alkaa muovautua jo alkuraskaudessa ja se on yhteydessä kiintymyssuhteeseen kuusi kuukautta lapsen syntymän jälkeen.
We adjusted models for demographic factors and maternal depressive symptoms.
Malleissa ennustettiin äidin kiintymyssuhdetta sikiöön ja lapseen, useita sosiodemografisia tekijöitä sekä äidin masennusoireet kontrolloitiin.
Maternal depressive symptoms mediated the associations between antenatal attachment and between antenatal and postnatal attachment.
Tarkastelimme myös masennusoireiden mediaatiovaikutusta raskaudenaikaisen ja raskauden jälkeisen kiintymyssuhteen välisiin yhteyksiin.
The maternal depressive symptoms during and after the pregnancy were negatively associated with maternal antenatal and postnatal attachment.
Masennusoireet olivat yhteydessä matalampaan kiintymyssuhteeseen raskauden aikana ja sen jälkeen.
Methods The thesis was conducted as a qualitative study.
Menetelmät Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena.
Speech and voice control, 2.
Puhe ja äänenkäyttö, 2.
The results of this study can be applied to the field of education, as well as a basis for further studies.
Tuloksia voidaan soveltaa alan koulutuksessa sekä jatkotutkimusten pohjana.
The 213 individual feedbacks were analyzed with an inductive content analysis method, using the Microsoft Excel spreadsheet program.
Palautteet analysoitiin aineistolähtöisellä induktiivisella sisällönanalyysilla Microsoft Excel -taulukkolaskentaohjelmassa.