natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If policy makers have a desire to stabilize output in Finland, they might need to consider stabilizing the house prices to further the stabilization of the output.
Mikäli poliittiset päättäjät haluavat vakauttaa taloutta Suomessa, niin heidän saattaa kannattaa vakauttaa asuntojen hintojen liikehdintää ja siten vakauttaa taloutta.
House prices have strong influence to the economy especially in Finland, where around one-half of the value of households' total assets is coming from households' own dwellings.
Niiden vaikutus talouteen näkyy etenkin Suomessa, jossa lähes puolet kotitalouksien varallisuudesta koostuu asunnon omistamisesta.
These empirical methods were computed in intention to answer the research question.
Näiden menetelmien avulla tutkielmassa pyrittiin vastaamaan tutkimuskysymykseen.
The results of Toda-Yamamoto causality test suggested that there are unidirectional Granger causality going from real house prices to real GDP per capita.
Toda-Yamamoto kausaalisuustestin mukaan yksisuuntainen Granger kausaalisuus kulki asuntojen hinnoista reaaliseen bruttokansantuotteeseen per asukas.
It is necessary to understand the effects of housing prices to the business cycle for an efficient housing policy strategy.
Asuntojen hintojen vaikutukset talouden suhdanteisiin on tärkeä ymmärtää tehokkaan asuntopolitiikan harjoittamiseksi.
First, the time series are analysed visually and with unit root tests.
Ensin aikasarjojen ominaisuuksia on tutkittu visuaalisesti ja yksikköjuuritestien avulla.
The most important empirical results of the paper were following.
Tärkeimmät tutkimustulokset on lueteltu seuraavaksi.
This suggests that the series do not share a common stochastic trend for the long-run.
Yhteisintegroituvuuden testien mukaan aikasarjat eivät ole yhteisintegroituvia, mikä viittaa siihen, etteivät aikasarjat jakaisi samanlaista stokastista trendiä pitkällä aikavälillä.
Answer to the primary research question were house prices seem to have effect on output in Finland.
Vastaus ensisijaiseen tutkimuskysymykseen oli se, että asuntojen hinnoilla on vaikutusta talouteen Suomessa.
The results of forecasting supported the results of Toda-Yamamoto causality test and it seemed that house prices might be a useful predictor when forecasting output.
VAR-mallin ennusteiden tulokset tukivat kausaalisuustestin tuloksia ja asuntojen hintojen käyttäminen selittävänä tekijänä BKT:n ennustuksessa antoi hyviä tuloksia.
After selecting the optimal VAR model, Granger causality was tested with Toda-Yamamoto causality test. Other methods utilized in this paper were cointegration tests, forecasting, impulse responses and forecast error variance decomposition.
Muita tutkielmassa käytettyjä menetelmiä olivat yhteisintegroituvuuden testit, ennustaminen, impulssivasteet ja ennusteen jäännösvarianssin hajotelman muodostaminen.
The methods used in this thesis are typical in vector autoregression (VAR) analysis in recent literature.
Tutkielmassa on käytetty tyypillisiä VAR-mallinnuksen keinoja.
This result implied that the house prices have an effect on output.
Tämä tulos vihjasi sitä, että asuntojen hinnat vaikuttaisivat talouteen Suomessa.
Surprisingly, there are not many papers discussing the relationship between house prices and output in Finland.
Asuntojen hintojen ja Suomen talouden välistä suhdetta käsittelevä tieteellinen kirjallisuus on yllättävän vähäistä.
This indicates that house prices could have significant explanatory power for GDP.
Tämä tulos vihjasi sitä, että asuntojen hintojen avulla voitaisiin ennustaa paremmin Suomen bruttokansantuotetta.
The data (n=4 315) was collected in 2017 through survey questionnaires for the Helsinki Health Study.
Aineisto (n=4 315) kerättiin vuonna 2017 Helsinki Health Studyn kyselytutkimuksessa.
Mental health problems are a major public health concern globally.
Mielenterveysongelmat ovat suuri kansanterveydellinen haaste ympäri maailman.
Mental health functioning was measured with the SF-36 measurement and was dichotomised from the lowest quartile.
Psyykkinen toimintakyky mitattiin SF-36 –mittarilla ja dikotomisoitiin alimmasta kvartaalista.
The results showed that after full adjustments, respondents with high job demands were nearly twice as likely (OR=1.9; 95% CI=1.6-2.3) and those with low job control 1.5 times as likely (OR=1.5; 95% CI=1.2-1.7) to have poor mental health functioning than others.
Tuloksena oli, että kaikkien kovariaattien vakioimisen jälkeen vastaajilla, joiden työn vaatimukset olivat korkeat, oli lähes kaksi kertaa (OR=1.9; 95% CI=1.6-2.3) ja niillä joiden hallinta omasta työstä oli heikko 1.5 kertaa (OR=1.5; 95% CI=1.2-1.7) todennäköisemmin heikko psyykkinen toimintakyky kuin muilla vastaajilla.
Sociodemographic characteristics and health behaviours were used as covariates in the analysis.
Sosiodemografiset tekijät ja elintavat huomioitiin analyysissa kovariaatteina.
High physical workload had a weak association with poor mental health functioning, which slightly decreased after adjusting for adverse health behaviours and was not statistically significant in the full model (OR=0.9; 95% CI=0.8-1.1).
Fyysisesti hyvin kuormittavalla työllä oli vähäinen yhteys heikkoon psyykkiseen toimintakykyyn, joka heikkeni elintapojen vakioimisen jälkeen eikä ollut enää tilastollisesti merkitsevä (OR=0.9; 95% CI=0.8-1.1).
To be able to prolong working careers, it is important to pay attention to the work ability of young adults.
Työurien pidentämiseksi on tärkeää kiinnittää huomiota nuorten aikuisten työkykyyn.
Logistic regression analysis was conducted to analyse the association of psychosocial working conditions (job control and job demands) and physical working conditions (physical workload) with mental health functioning.
Logistisen regressioanalyysin avulla analysoitiin psykososiaalisten työolojen (työn vaatimukset ja oman työn hallinta) ja fyysisten työolojen (työn fyysinen kuormittavuus) yhteyttä psyykkiseen toimintakykyyn.
The aim of this study was to examine the association between adverse working conditions and poor mental health functioning among under 40-year-old employees of the City of Helsinki.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin haitallisten työolojen ja heikon psyykkisen toimintakyvyn yhteyttä Helsingin kaupungin alle 40-vuotiailla työntekijöillä.
The results of this study highlight the significance of adverse psychosocial working conditions for poor employee mental health functioning.
Tämän tutkimuksen tulokset korostavat haitallisten psykososiaalisten työolojen merkitystä työntekijöiden heikon psyykkisen toimintakyvyn kannalta.
As working life has become more psychosocially demanding while the burden of adverse physical working conditions has diminished, it is important to gain a better understanding of the association between working conditions and mental health functioning among younger workers in order to find ways to enhance work ability and alleviate the social and economic burden of mental health problems.
Koska työelämän psykososiaaliset vaatimukset ovat kasvaneet samalla kun haitalliset fyysiset työolot ovat käyneet yhä harvinaisemmiksi, on tärkeää ymmärtää paremmin työolojen ja psyykkisen toimintakyvyn yhteys nuoremmilla työntekijöillä työkyvyn edistämiseksi ja mielenterveysongelmien aiheuttamien sosiaalisten ongelmien ja taloudellisten kustannusten vähentämiseksi.
Thus, in order to increase individual wellbeing and work productivity, work organizations could consider ways to decrease employees’ job demands and enhance employee job control.
Yksilöiden hyvinvoinnin ja työn tuottavuuden lisäämiseksi työorganisaatioiden voisi olla kannattavaa etsiä keinoja työn korkeiden vaatimusten helpottamiseksi ja työntekijöiden oman työn hallinnan vahvistamiseksi.
Many developed countries are facing the challenge of ageing populations and simultaneously an increase in labour market inactivity due to mental health problems among the working-age population.
Monet kehittyneet maat kamppailevat vanhenevan väestön ja mielenterveyssyistä työelämän ulkopuolella olevien työikäisten lisääntyvän määrän ristipaineessa.
Adjusting for covariates did not affect the OR for job control, but adjusting for adverse health behaviours decreased the OR for high job demands slightly.
Kovariaattien vakiointi ei vaikuttanut oman työn hallinnan ja psyykkisen toimintakyvyn vetosuhteeseen, mutta elintapojen vakiointi laski korkeiden työn vaatimusten vetosuhdetta hieman.
As the present study was cross-sectional, further research is needed to investigate the long-term effects of adverse working conditions on mental health functioning among younger employees.
Koska kyseessä oli poikkileikkaustutkimus, tulevaisuudessa olisi tärkeää tutkia, kuinka pitkäkestoinen altistuminen haitallisille työoloille vaikuttaa nuorempien työntekijöiden psyykkiseen toimintakykyyn.
Nevertheless, foreign players earn, on average, around USD 500,000.00 higher annual salaries than their American contemporaries.
Ulkomaalaiset pelaajat kuitenkin ansaitsevat kaudessa keskimäärin noin puolimiljoonaa dollaria yhdysvaltalaisia kollegoitaan enemmän.
Some previous researches find that foreign players from large economic markets receive sizeable salary premiums due to marketing possibilities in their home countries.
Aiemmassa tutkimuksessa on havaittu, että suurista valtioista kotoisin olevat ulkomaalaiset pelaajat ovat saaneet palkkapreemiota johtuen heidän kotimaansa markkinointipotentiaalista.
Wage discrimination occurs when employees of equal productivity receive different wages due to characteristics such as ethnicity, sex, or nationality, which do not affect their productivity directly.
Palkkasyrjintä on kyseessä, kun saman tuottavuuden työntekijöille maksetaan eri suuruista palkkaa johtuen esimerkiksi etnisestä taustasta, sukupuolesta, kansalaisuudesta tai muista tuottavuuteen vaikuttamattomista tekijöistä.
Therefore, economists have used professional sports leagues when studying salary discrimination by ethnicity or nationality.
Tästä johtuen taloustieteilijät ovat käyttäneet ammattiurheilusarjojen dataa tutkiessaan kansalaisuudesta tai etnisestä taustasta johtuvaa syrjintää.
However, according to our analysis, this difference is explained by foreign players' on-court performance rather than their nationality.
Tilastollisen analyysin perusteella tämä palkkaero selittyy kuitenkin ulkomaalaisten pelaajien pelillisillä suorituksilla eikä heidän kansalaisuudellaan.
The research consists of a literature review that introduces previous findings on salary discrimination by nationality in the NBA, and an empirical part which aim is to find out whether this discrimination still occurs in the 2016 – 2018.
Tämä tutkielma koostuu kirjallisuuskatsauksesta, joka käsittelee aiempia tutkimustuloksia palkkasyrjinnästä NBA:ssa sekä empiirisestä osiosta, joka pyrkii selvittämään onko tätä syrjintää havaittavissa vuosina 2016 – 2018.
Moreover, this study applies Blinder-Oaxaca decomposition, which is one of the standard tools used in salary discrimination studies in general.
Tämän lisäksi tutkimuskysymystä tutkitaan Blinder-Oaxaca -analyysin avulla, joka on yleisesti käytetty tutkimusmenetelmä palkkasyrjintää tutkittaessa.
The objective of this research is to find out whether salary discrimination by nationality occurs in the NBA during the period between 2016 and 2018.
Tämän tutkielman tavoitteena on selvittää, ilmeneekö NBA:ssa kansalaisuudesta johtuvaa palkkasyrjintää vuosien 2016 ja 2018 välisellä aikajaksolla.
One of the common challenges in empirical research on wages has always been the challenge of determining individual employees` productivity.
Haasteena palkkauksen empiirisessä tutkimuksessa on usein työntekijän työpanoksen rajatuoton määrittäminen.
Professional sports leagues such as NBA (National Basketball Association) provide an ideal setting for the study of salary discrimination, as the salaries, players` backgrounds, and different statistical measures of players` performance throughout their whole careers are available publicly.
Pohjois-Amerikkalaisen koripallosarja NBA:n pelaajien, kuten ammattiurheilijoiden yleensäkin, palkat tarjoavat ihanteellisen tutkimuskohteen, koska harvalta alalta löytyy yhtä kattavasti erilaisia tilastoja työntekijöiden työpanoksesta.
The dataset of this thesis consists of statistics that measure NBA players' on-court performance and salary during the 2016 – 2017 and 2017 – 2018 seasons, as well as their nationality, and physical attributes.
Tutkielman aineistona käytetään tilastoja, jotka koostuvat kausien 2016 – 2017 ja 2017 – 2018 NBA-pelaajien ottelutilastoista, kansalaisuudesta, fyysisistä ominaisuuksista ja palkoista.
The statistical analysis of this study does not find discrimination by nationality against either foreign or domestic born NBA-players during our sample period.
Tutkielmassa tehdyssä tilastollisessa analyysissa ei tutkimusjaksolla havaita kansalaisuudesta johtuvaa palkkasyrjintää ulkomaalaisia tai yhdysvaltalaisia NBA-pelaajia kohtaan.
The earliest literature on salary discrimination by nationality in the NBA dates back to the 1990s.
Kansalaisuuden vaikutusta palkkaan on tutkittu NBA:ssa 1990-luvulta lähtien.
The empirical analysis is carried out using linear regression-analysis, which has been a standard in previous researches on salary discrimination by nationality in the NBA.
Kansalaisuuden vaikutusta palkkaan tutkitaan lineaarisella regressioanalyysillä, jota on käytetty laajasti myös useissa aiemmissa ammattilaissarjojen palkkatutkimuksissa.
However, this study does not find the market size of a player's home country to have a statistically significant effect on their salaries.
Tämän tutkimuksen tilastollisen analyysin perusteella ulkomaalaisten NBA-pelaajien kotimaan koolla ei kuitenkaan havaittu olevan vaikutusta heidän palkkoihinsa.
However, as different tools for statistical analysis on player performance have improved drastically and basketball has indeed become a global sport over the years, it seems that discrimination by nationality does not occur in the NBA anymore in 2019.
Lisäksi koripallon ja NBA:n kansainvälistyminen näyttää johtaneen siihen, että kansalaisuudesta johtuvaa syrjintää ei enää tämän päivän NBA:ssa ole.
Over the years, the results of previous researches have varied between foreign or domestic players being discriminated against by nationality.
Viimeisen 30 vuoden aikana tutkimusten tulokset ovat vaihdelleet paljon.
In recent years, a resurgent leftist faction has arisen in the Democratic Party of the United States, emerging first in Senator Bernie Sanders’ campaign to become the party’s nominee in the 2016 presidential election.
Asettuessaan ehdolle demokraattisen puolueen ehdokkaaksi vuoden 2016 presidentinvaaleihin, senaattori Bernie Sanders julisti ajavansa ’poliittista vallankumousta’.
The thesis applies a theoretical framework of Giovanni Sartori’s factionalism, Margaret Canovan’s populism, and Gramscian hegemony to conduct a discourse analysis of the resurgent leftist discourse on the meso and macro levels.
Teoreettisessa viitekehyksessään tutkielma soveltaa Giovanni Sartorin demokratiateoriaa (factionalism), Margaret Canovanin populismiteoriaa sekä gramscilaista hegemoniateoriaa.
This framework views discourses and social reality as mutually constitutive.
Viitekehyksen keskeinen anti on ymmärrys siitä, kuinka diskursiiviset käytännöt ja sosiaalinen todellisuus luovat ja vahvistavat toisiaan.
Ramifications may be felt beyond borders in the political discourses of other nations due to the prominent position the U.S. holds in the international community.
Vaikutukset voivat ulottua myös Yhdysvaltojen ulkopuolelle kansainväliselle tasolle sekä heijastua muiden valtioiden poliittisiin diskursseihin.
This thesis asks: how does the discourse of the political revolution construct an adversarial dichotomy of an in-group and an out-group as part of its populist counter-hegemonic project?
Tutkielma kysyy, miten tämä diskurssi luo artikulaatiollaan kahtiajaon sisäryhmään (in-group) ja ulkoryhmään (out-group) osana vastahegemonista prosessia.
A discursive shift the like of which the political revolution seeks to achieve holds practical policy implications and has potentially wide-reaching consequences on U.S. political culture and social practices.
Tämä vallankumous pyrki uudistamaan Yhdysvaltojen yhteiskunnallisia rakenteita ja tuomaan sosiaali- ja talouspoliittisia muutoksia.
The leftist faction of the party has produced a new populist discourse building a counter-hegemonic left-wing social imaginary.
Demokraattisen puolueen vasemmiston poliittinen vallankumous muodostaa uuden populistisen diskurssin.
Among these was Justice Democrats, a factionally-oriented organization challenging Democratic incumbents and endeavouring to enact a political realignment towards the left on the intra-party level.
Yksi näistä oli Justice Democrats -liike, joka jatkaa Sandersin poliittista vallankumousta pitkälti omaksuen tämän poliittiset tavoitteet sekä ruohonjuuritason rahoitusmallin ja pyrkii edistämään niitä puolueen sisällä.
Understanding the effects of discourses and discursive shifts on social reality, and vice versa, is useful for academics examining social reproduction and transformation.
Käsittäessämme diskurssien ja sosiaalisen todellisuuden kulkevan käsi kädessä ja rakentavan toinen toistaan, poliittisten käytäntöjen ja linjausten kyseenalaistamisella on potentiaalisesti laaja-alaisia vaikutuksia.
This people-vs-elite dichotomisation produces the articulation of ‘the people’ as a historical bloc, a class alliance with transformative capacity, whose political action is seen as necessary to usher in a democratic renewal at both the meso and macro levels.
Tällöin ‘kansa’ käsitetään diskurssissa historiallisena blokkina (historical bloc), joka eliitin vastakohtana kykenee toimimaan muutosagenttina yhteiskunnan rakenteiden muuttamisessa.
To answer its research question, the thesis develops its methodological approach by combining critical discourse analysis (CDA), discourse theory, and aspects of the complementary method of discourse tracing.
Viitekehys hyödyntää kriittisen diskurssianalyysin sekä Laclaun ja Mouffen diskurssiteorian yhteensopivuuksia.
In the wake of Sanders’ campaign, multiple left-wing organisations emerged both within the Democratic Party and beyond it, adopting his policy goals and campaigning style.
Sandersin kampanjan vanavedessä syntyi uusia vasemmistolaisia poliittisia organisaatioita.
The value of such analysis lies in practicing reflexivity and considering what kind of social reality the discourse strives to generate, reproducing and disrupting dominant ideas and structures.
Analyysi tunnistaa diskurssissa toistuvia teemoja ja merkityksiä sekä kartoittaa, mitkä diskursiiviset välineet tuottavat sisäryhmän ja ulkoryhmän sekä näiden keskinäisten sosiaalisten suhteiden artikulaatioita.
The discourse articulates an ideologically committed left-wing factional in-group, and a clientelist party establishment out-group corrupted by established campaign finance practices.
Puolueen sisällä diskurssi tuottaa ideologisiin eroihin perustuvan vastakkainasettelun, jakaen puolueen vasemmistoryhmittymään ja valtaa pitävään puolue-eliittiin.
On the macro level, the discourse constructs a logic of equivalence through articulating a populist people-elite binary.
Diskurssin luoma populistinen kansa-eliitti-kahtiajako tuottaa yhtäläisyyden logiikan, jossa kansa ja eliitti ovat toistensa vastakohtia.
The thesis finds that, on the meso level, the discourse constructs a logic of difference to dismantle the conception of the Democratic Party as monolithic, producing an ideologically-based factional challenge through the dichotomisation of two factional groups.
Diskurssi purkaa käsitystä puolueen yhtenäisyydestä ja täten muodostaa mesotasolla eroavaisuuden logiikan.
This is juxtaposed with the articulation of an out-of-touch, oligarchic elite configuration consisting of dominant economic forces, a political elite, and a discursive elite.
Yhteiskunnallinen eliitti koostuu kolmesta ryhmästä – talouseliitistä, poliittisesta eliitistä ja diskursiivisesta eliitistä – joiden harjoittama valta ylläpitää hegemoniaa.
This thesis examines the discourse of the political revolution, and the discursive devices constituting its articulation of key dichotomies.
Aineisto koostuu Sandersin sekä Justice Democrats -liikkeen tekstimateriaalista sekä haastatteluista, jotka rakentavat poliittisen vallankumouksen diskurssia.
The elite is articulated as the common Other for ‘the people’ as the groups’ class interests conflict and systemic structures privilege the elite at the expense of the needs of the people.
Artikulaatiossa ryhmien vastakkainasettelu perustuu pohjimmiltaan eliitin ja kansan keskenään ristiriidassa oleviin ideologisiin näkemyksiin ja luokkaintresseihin.
The elite are likewise connected by class interests, exercising undue influence over the political system and reproducing a hegemony facilitating economic inequality.
Diskurssi toiseuttaa eliitin ja korostaa hegemonian sekä sen luomien toimintatapojen vieraantuneisuutta kansan jokapäiväisestä elämästä ja sen haasteista.
Counter-Hegemony through Dichotomisation : Analysing the Populist Logics of Difference and Equivalence in and Beyond the U.S. Democratic Party
Tutkielma analysoi tämän diskurssin nousua vuosien 2015–2019 välillä, keskittyen tutkimaan yhtä sen perustavanlaatuista osaa, demokraattisen puolueen sisäistä sekä laajempaa yhteiskunnallista kansa-eliitti-kahtiajakoa.
The discourse seeks to thereby shift these ideas and practices beyond the hegemonic limits of intelligibility through the production of a left-wing social imaginary.
Lisäksi ideologia- ja luokkakeskeisyys asettavat diskurssin osaksi laajempaa vasemmistodiskurssien traditiota.
The market size of the European professional football market grew from 13,6 billion to 25,5 billion euros during the time-period 2006 – 2017.
Eurooppalaisen ammattijalkapallon markkinakoko kasvoi 13,6 miljardista eurosta 25,5 miljardiin euroon ajanjaksolla 2006 - 2017.
While the overall market size is constantly growing, the market sizes of some football clubs seem to grow faster than the other ones.
Vaikka markkinat kokonaisuudessaan ovat jatkuvassa kasvussa, toisten jalkapalloseurojen markkinakoko näyttää kasvavan nopeammin kuin toisten.
These two findings give support for a theory presented by Sass (2016) which proposes that a longer period of great competitive success has a significant positive effect on the market size of a football club.
Nämä kaksi löydöstä antavat tukea teorialle (Sass, 2016), joka ehdottaa että pidempi ajanjakso hyvää kilpailullista menestystä vaikuttaa merkittävällä tasolla positiivisesti jalkapalloseuran markkinakokoon.
Several studies on the field of sports economics suggest that the bigger clubs tend to get bigger and the smaller stay small.
Muutamat tutkimukset urheilutaloustieteen kentällä esittävät että suuremmilla urheiluseuroilla on taipumus kasvaa suuremmiksi ja pienemmillä pysyä pieninä.
The research question is studied using three different models that use OLS and Prais Winsten methods and are based on both the earlier literature on the field and the dataset used in this thesis.
Kysymystä tutkitaan käyttäen kolmea erilaista mallia joissa hyödynnetään OLS ja Prais Winsten -metodeja ja jotka perustuvat alan aikaisempaan kirjallisuuteen sekä tutkielmassa käytettyyn aineistoon.
In this thesis the glory hunter effect will be studied by a question: How does the competitive success affect the stadium attendance levels in the English Football League Championship during the seasons 2013/2014 – 2017/2018.
Tässä tutkielmassa glory hunter-ilmiötä tutkitaan kysykymksellä: Miten kilpailullinen menestys vaikutti yleisömääriin English Football League Championshipin otteluissa kausien 2013/2014 - 2017/2018 aikana.
The effect appears to be highest in the model that does not use a habit variable and has the lowest explanation level from the three models.
Vaikutus näyttää suurimmalta mallissa joka ei käytä habit-muuttujaa ja samalla mallilla on myös kolmesta mallista heikoin selitysaste.