natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The sensitivity and specificity of TW were generally higher for TW than for BAL when estimated with conventional as well as with Bayesian statistical methods.
Trakealimanäytteen herkkyys ja tarkkuus olivat korkeammat keuhkohuuhteluun nähden.
Thus, our primary aim was to determine when lung inflammation reaches its maximum and how rapidly BALF cytology returns to baseline after anaesthesia in dorsal recumbency.
Hevosella ei tiedetä, aiheuttaako yleisanestesia selinmakuulla tulehdusvasteen keuhkoissa ja kauanko se kestää.
Anaesthesia in dorsal recumbency resulted in no clinically relevant changes in airway cytology that could be differentiated from the effect of repeated BAL sampling.
Tulosten perusteella todettiin, että yleisanestesia selinmakuulla ei aiheuta merkittävää tulehdusvastetta hevosen keuhkoihin eikä vatinoksaanilla ole vaikutusta tulehdusvasteeseen.
There is considerable variance in the diagnostic methods of equine lower airway diseases between facilities and clinicians, and a true gold standard for diagnosing airway inflammation is lacking.
Menetelmien herkkyyttä ja tarkkuutta ei ole aikaisemmin arvioitu potilaiden diagnostiikassa.
The change in psychosocial functioning did not predict the severity level of depressive symptoms at the end of the course, even though the association was nearly statistically significant.
Muutos psykososiaalisessa toimintakyvyssä ei ollut yhteydessä lopputilanteen masennusoireiluun, joskin yhteys lähestyi tilastollisesti merkitsevää.
The more the work ability and the self-assessed cognitive ability improved, the smaller was the probability for having clinically significant depressive symptoms at the end of the course.
Mitä enemmän psykososiaalinen toimintakyky ja itsearvioitu kognitiivinen toimintakyky kohenivat kuntoutuksen aikana, sitä pienempi oli todennäköisyys, että kuntoutujalla oli lopussa masennusoireita.
Particularly the psychosocial functioning of the employed rehabilitees with depression needs further research.
Erityisesti työssäkäyvien masennuskuntoutujien toimintakyvystä olisi tarpeellista saada lisää tietoa.
This supports the idea that future studies should examine functional ability holistically with several different measures.
Siksi jatkotutkimuksissa olisi tärkeää tarkastella toimintakykyä laaja-alaisesti useilla eri mittareilla.
Moreover, the study supports the idea that functional ability is an important aspect of remission from depression and that it should be further examined in future research.
Tutkimus tukee sitä, että toimintakyky on tärkeä osa masennuksesta kuntoutumista ja sitä tulisikin tarkastella nykyistä useammin masennusinterventiotutkimuksissa.
The sample (n = 209) was drawn from the AMI project of The Social Insurance Institution of Finland.
Tutkimuksen aineistona käytettiin Kansaneläkelaitoksen Aikuisten avomuotoisen mielenterveyskuntoutuksen kehittämishankkeen (AMI-hanke) kuntoutujia, jotka olivat kaikki työsuhteessa (n = 209).
Logistic regression models were used to analyze how changes in the three dimensions of functional ability predicted the severity of depressive symptoms at the end of the rehabilitation course.
Logististen regressiomallien avulla selvitettiin, miten kuntoutuksen aikana eri toimintakyvyn osa-alueilla tapahtuvat muutokset ennustivat sitä, oliko kuntoutujalla kuntoutuksen päättyessä kliinisesti merkittäviä masennusoireita.
The present study suggests that a group-based, outpatient depression rehabilitation course is effective in rehabilitating work ability and self-assessed cognitive ability of depressed employees.
Tämä tutkimus antaa tukea sille, että ryhmämuotoinen, työkyvyn kohenemiseen ja masennusoireilun lievittämiseen tähtäävä avokuntoutus on tehokas tapa kuntouttaa työssäkäyvien masennuskuntoutujien työkykyä ja koettua kognitiivista toimintakykyä.
The study suggests that different aspects of functional ability might be differently related to depression in the end of an intervention aiming at reducing depression.
Tutkimus antoi viitteitä siitä, että eri toimintakyvyn osa-alueet saattavat olla eri tavoin yhteydessä masennuksesta kuntoutumiseen.
The purpose of the present study was to examine whether changes in functional ability (psychosocial functional ability, work ability and self-assessed cognitive ability) among employed rehabilitees of a rehabilitation course for depression could predict the severity level of depressive symptoms at the end of the course.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, miten työssäkäyvien masennuskuntoutujien psykososiaalisessa toimintakyvyssä, työkyvyssä ja itsearvioidussa kognitiivisessa toimintakyvyssä tapahtuvat muutokset ennustavat sitä, kärsiikö kuntoutuja kliinisesti merkittävistä masennusoireista kuntoutuksen päättyessä.
How can we honor the complexity of the experiences of others and cultivate an openness to difference?
Entä miten kunnioittaa toisen yksilön kokemusta ja luoda avoimuutta erilaisuutta kohtaan?
Keywords: fictional minds, illness narratives, Finnish modernism, psychiatric disability, phenomenology, enactivism, narrative theory, feminist theory, critical medical humanities
Asiasanat: fiktiiviset mielet, sairaskertomukset, suomalainen modernismi, psyykkinen sairaus, fenomenologia, enaktivismi, kertomuksentutkimus, feministinen teoria, critical medical humanities
Fictions of Madness : Shattering Minds and Worlds in Modernist Finnish Literature
Fiktioita hulluudesta : Särkyneet mielet ja maailmat suomalaisessa modernistisessa kirjallisuudessa
It focuses on experiences of shattering and distress in a corpus of first-person narrated modernist Finnish novels, and examines them through four sets of questions: 1) the narrative construction of shattering minds and experiential worlds, 2) the ways readers are invited to engage with the minds and worlds created in the texts, 3) the ethical problems and power relations inherent in storytelling and in reading about mental distress and illness, and 4) the ways in which fiction generates knowledge and understanding about experiences of pain and suffering.
Se luo uusia tulkintoja aiemmin vähän tutkituista suomalaisista romaaneista ja tarkastelee niitä neljän kysymyksen avulla: 1) millä keinoin fiktiiviset kertomukset rakentavat särkyneitä mieliä ja kokemusmaailmoita, 2) miten lukijoita kutsutaan kohtaamaan teksteissä muodostuvia maailmoita ja kokemuksia, 3) millaisia eettisiä kysymyksiä ja valta-asetelmia mielen sairauden kertomiseen ja sairauskokemusten lukemiseen sisältyy, 4) miten fiktiiviset tekstit tuottavat tietoa ja ymmärrystä kivun ja kärsimyksen kokemuksista.
From a literary historical perspective, the study also sheds light on the ways the mind, consciousness and mental illness were discussed in Finnish literature throughout the twentieth century, and situates the Finnish modernist works in the international modernist tradition.
Tutkimus myös valaisee tapoja, joilla mieltä ja mielen sairauksia käsiteltiin suomalaisessa kirjallisuudessa 1900-luvun eri vuosikymmenillä ja asettaa suomalaiset modernistiset teokset osaksi kansainvälistä modernistista traditiota.
The discussed novels invite readers to ask aesthetic, ethical, and political questions about our views of psychiatric disabilities and persons suffering from them, and about the fictional portrayals and techniques of representation: How can we approach unusual and unsettling experiences without pathologizing or stigmatizing them?
Teokset kutsuvat lukijansa pohtimaan tapojamme ymmärtää psyykkisiä sairauksia ja sairaudesta kärsiviä yksilöitä ja samalla ne kiinnittävät huomion fiktiivisiin kuvauksiin ja esittämisen tekniikoihin: Miten lähestyä poikkeuksellisia ja järkyttäviä kokemuksia patologisoimatta ja stigmatisoimatta niitä?
The analyses reveal how fictional stories can resist fixed cultural narratives of "normal" and "abnormal," "natural" and "unnatural," and "healthy" and "pathological" through their ambiguity and complexity.
Kertomuksentutkimusta, fenomenologiaa, enaktivistista mielenfilosofiaa ja feminististä teoriaa yhdistävät analyysit paljastavat, miten fiktiiviset kertomukset voivat monimerkityksisyytensä ja moninaisuutensa avulla vastustaa vakiintuneita kulttuurisia kertomuksia siitä, mikä on "normaalia" tai "epänormaalia", "luonnollista" tai "luonnotonta" ja "tervettä" tai "patologista".
"Fictions of Madness" is a study about the forms and functions of representations of mental illness in literary narratives.
"Fictions of Madness" ("Fiktioita hulluudesta") tutkii kaunokirjallisuuden tapoja esittää ja välittää mielen särkymisen kokemuksia.
Drawing on a wide range of narrative theory, phenomenology, enactivist theories, and feminist theory, the study shows how fictional portrayals of "madness" employ and challenge their readers’ personal, cultural, and scientific understanding of psychiatric disability and experiences of distress.
Väitöskirja osoittaa, miten mielen sairautta ja "hulluutta" kuvaavat modernistiset teokset korostavat sairauden ja sen kokemuksen ruumiillisuutta sekä kietoutumista ympäristöön ja kulttuurisiin normeihin ja kertomuksiin.
The study participates in the work done in the field of critical medical humanities and offers a Nordic perspective to representations of mental illness in literary fiction.
Tutkimuksessa tarkastellaan suomalaista 1900-luvun kirjallisuutta, erityisesti teoksia, jotka esittävät psyykkistä sairastumista yksilön näkökulmasta.
Instead, they emphasised the possibilities to read in different situations.
Sen sijaan he käyttävät niitä eri tilanteissa lukemista tukevina elementteinä.
The Book and the reader in the digital everyday Books read from screens are often compared to printed books.
Kirja ja lukija digitalisoituvassa arjessa Sähköisiä kirjamuotoja verrataan usein painettuun kirjaan.
Reasons for these experiences are often difficult to explain.
Aistikokemusten merkitystä lukemiselle on kuitenkin usein vaikeaa pukea sanoiksi.
The focus is on reading as a pleasurable, cultural, and corporeal practice.
Lukemista tarkastellaan tekstin tulkinnan sijaan kulttuurisena ja kehollisena toimintana.
The research material consists of 546 texts that were sent to a life-writing call Life as a Reader, organised and collected by the Finnish Literature Society in 2014.
Tutkimusaineisto on Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran vuonna 2014 keräämä ja arkistoima Elämää lukijana -keruu, jossa suomalaiset kertovat lukemisestaan käytäntönä.
The study analyses attitudes towards different book formats, focusing on meanings given to printed books in situations where e-books are an alternative.
Painopiste on painetun kirjan merkityksessä tilanteessa, jossa sähkökirjat ovat vaihtoehto.
The methodology is based on close reading and ethnography, and the key concepts are materiality and the interaction between humans and objects.
Teoreettinen viitekehys perustuu etnologiseen materiaalisen kulttuurin tutkimukseen, jossa kiinnitetään huomiota esineen ja ihmisen väliseen vuorovaikutukseen.
The experiences connected to materiality were both cultural and personal.
Tutkimuksen keskeiset käsitteet ovat esine ja materiaalisuus.
This research shows that for those readers who preferred printed books, the materiality of the books together with sensory experiences helped orient them to the reading situation and supported their feelings of concentration, relaxation and calm.
Tutkimuksen mukaan painettu kirja voi toimia lukuhetkeen orientoivana esineenä ja liittyä hiljentymiseen sekä oman rauhan hakemiseen.
This means that they were based on processes that can change throughout the reader’s life.
Kirjaesineeseen liitetyt merkitykset rakentuvat kerrostumista, jotka ovat sidoksissa lukijan aiempiin kokemuksiin.
This has led some readers to emphasise the importance of the materiality of books as objects.
Osa lukijoista painottaa mieltymystään jälkimmäiseen ja samalla kirjaan esineenä.
However, it is important to understand them, because they are connected to readers’ wishes, choices and comprehension about books and reading as a pleasant practice.
Siinä selvitetään, millaisia käytännön kokemuksia ja odotuksia lukemiseen kuuluu ja mikä merkitys kirjojen muodolla on lukijalle.
The readers analysed in this research material who liked e-books did not compare different book formats, or seen them as a threat to reading practices related to the printed book.
Aineiston perusteella sähkökirjoja välttelevät lukijat näkevät näiden ongelmaksi yhteyden johonkin nopeatempoiseen ja tehokkaaseen toimintaan, esimerkiksi työelämään, ja hakevat painetulta kirjalta vastapainoa muulle arjelle.
E-books and audiobooks were associated with quick access and ease of use.
Kosketus, tuoksu ja äänet tukevat keskittymistä sekä auttavat tekemään lukuhetkestä rentouttavan tilanteen.
For example, readers enjoy the scent of books and the feel of covers as well as the aesthetics of bookish spaces, and consider these as highly positive aspects of reading.
Toisille nämä ilmenevät lukemista tukevina muutoksina, mutta monet pitävät mieluummin kiinni lukemisen tavasta, jossa painetut kirjat ja niiden kanssa toimiminen ovat läsnä muuten monilta osin digitalisoituvassa arjessa.
The three cases (Mongolia, Kenya, Zimbabwe) were selected from pilots implemented by the main actors: the Red Cross, World Food Programme (WFP) and Food and Agriculture Organization (FAO) and Start Network.
Ne on valittu keskeisten toimijoiden (Punaisen Ristin liike, Maailman ruokaohjelma (WFP), elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) ja Start Network) operaatioista.
Sustainability potential of the forecast-based financing seems to be currently underutilized and international funding envelopes do not offer an alternative to the humanitarian funding launched case-by-case.
Ennusteeseen perustuvan rahoituksen kestävyys on kyseenalaista eikä nykyiset rahoitusmekanismit varsinaisesti tuo vaihtoehtoja kansainvälisille hätäapurahoituksille, joita annetaan tapauskohtaisesti.
All key informants were affiliated to the cases.
Haastateltavat ovat toimijoiden edustajia, jotka työskentelivät tapausten parissa.
I aim at taking a critical approach to assessing this potentiality associated with the forecast-based financing mechanism through case study.
Tutkielmassa pyrin arvioimaan kriittisesti tätä ennusteeseen perustuvan katastrofirahoituksen potentiaalia tapaustutkimuksen keinoin.
My analysis show that the potentiality for development impacts and long-term transformation of the forecast-based financing is there but it is not utilized in the cases reviewed nor is it perceived in a same way across practitioners of different backgrounds.
Aineistoni perusteella mekanismissa on pitkäkestoisten kehitysvaikutusten potentiaalia mutta se ei toteudu tällä hetkellä ja toimijat tulkitsevat sitä hyvin eri tavoin.
Most of the practitioners interviewed were clearly in favour of linking and using forecast-based financing in some way to long-term programming, thinking outside of the framework of humanitarian response, extending lead time significantly and adding positive reinforcement inputs.
Useimmat haastatelluista näkivät järkevänä linkittää ennusteeseen perustuva rahoitus jollain tavalla pitkäkestoisiin ohjelmiin, kuten pidentämällä toiminta-aikaa huomattavasti tai lisäämällä operaatioihin positiivista vastetta (esimerkiksi sopivien siementen jako, kun ennustetaan sateita).
This thesis uses a combination of evaluative and heuristic approach to qualitative case study analysis.
Hyödynnän laadullisessa tapaustutkimuksessani arvioivaa (evaluatiivinen) ja heuristista menetelmää.
To answer the first research question, 1) is the forecast-based financing mechanism successful in prioritization of actions in a way that best address the needs and resources of vulnerable populations, I aim at finding out if mechanism is effective (or potentially effective) in delivering impact.
Pyrin niiden avulla vastaamaan tutkimuskysymyksiin: 1) Onnistuuko ennusteeseen perustava rahoitusmalli priorisoimaan toimia siten että se parhaiten vastaa avunsaajien tarpeita ja resursseja?
I asses and analyse available reports and evaluations (secondary data) of the selected operations.
Tutkimukseni aineistona käytän tapauksista kirjoitettuja raportteja ja tehtyjä arviointeja (sekundaaridataa) joita trianguloin tekemiini yhteentoista (11) asiantuntijahaastatteluun (primääridata).
To implement meaningful resilience actions in slow onset cases, triggers need to be early enough and actions in two phases: 1) anticipatory and benefiting from forecast and 2) early response.
Toisaalta toimet kannattaisi jakaa kahteen kategoriaan: ennakoiva ja vaikutuksia vähentävä (tai ennusteista hyötyvä) sekä varsinainen aikaistettu avustustoiminta.
In this thesis I focus on a novel disaster response and preparedness mechanism called forecast-based financing.
Ennusteeseen perustuvan katastrofirahoituksen (forecast-based financing) mallissa katastrofeja ennustetaan ja niihin vastataan jo etukäteen.
In general, the entitlement or empowering of a person who is affected by disaster currently does not go beyond securing bridge over lean season, avoiding negative coping mechanisms or e.g. better yield or survival of livestock.
Tutkittujen tapausten perusteella voin kuitenkin todeta, että ennusteeseen perustuvan rahoituksen malli ei tällä hetkellä juuri vaikuta avustettavien henkilöiden tilanteeseen muuten kuin esimerkiksi auttamalla heitä selviämään seuraavaan satokauteen ja vähentämällä haitallisten selviytymiskeinojen (omaisuuden myynti yms.) käyttöä kriisin aikana.
The mechanism is linked to the changing paradigm of humanitarian response that calls for more localized and more resilience building solutions to addressing and preventing humanitarian crisis.
Aineistosta on pääteltävissä, että tämä vaatisi ajattelutavan ja mallin kehystämisen muutosta (humanitaarisesta katastrofikestävyyteen) sekä rahoituslähteiden uudelleen harkitsemista.
At beneficiary level the actions should be geared up to better address underlying socio-economic vulnerabilities and take advantage of the long lead time.
Avunsaajien näkökulmasta toimia kannattaisi laventaa suorasta avusta erilaisiin koulutus- ja muihin tukitoimiin, jotka parantavat perheiden sosioekonomista tilannetta katastrofista riippumatta.
It is also in the core of the anticipation agenda which argues that waiting for disasters to happen is not a sustainable option and that forecast data and pre-agreed triggers and actions should be used in order to prevent both loss of lives and mitigate the cost and impact of disasters.
Ennusteeseen perustuvan katastrofirahoituksen pääkomponentit ovat etukäteen sovitut toiminnan laukaisijat ja toimintamallit, joilla reagoidaan ennusteeseen ennen kuin katastrofi tapahtuu.
Main hypothesis is that climate related hazards to livelihoods and food security seems to be the sector where forecast-based financing could have most potential for increasing resilience and sustainability.
Keskeinen hypoteesi on, että ennusteeseen perustuvalla rahoitusmallilla on parhaat edellytykset saada aikaan pitkäkestoisia ja kohderyhmän katastrofikestävyyttä edistäviä vaikutuksia silloin kun mallia käytetään hitaasti kehittyviin katastrofeihin, kuten kuivuuteen.
Slow onset crises with long lead-time allow for better targeting and more variety of actions.
Pääosin operaatioiden toimet näyttävät onnistuvan tehokkaassa ja hyvin kohdennetussa avustustoiminnassa.
While least responsibility is assigned for consumers, their role is not, however, underestimated.
Vaikka kuluttajille kuitenkin allokoidaan vähiten vastuusta, ei heidän omaa rooliaan silti aliarvioida.
Climate change is one of the most major environmental challenges of our time.
Ilmastomuutos on yksi aikamme merkittävimmistä ympäristöhaasteista.
The global food system is responsible for circa 20-30 percent of global greenhouse gas emissions.
Globaali ruokajärjestelmä vastaa noin 20-30 prosentista maailman kasvihuonekaasupäästöistä.
Food covers roughly one fifth of the annual carbon footprint of a Finn.
Ruoka kattaa noin viidenneksen suomalaisten vuotuisesta hiilijalanjäljestä.
The material was collected during August 2019, and statistical methods were mostly applied to analyze the results.
Aineisto kerättiin elokuussa 2019 ja tulokset analysointiin pääosin tilastollisin menetelmin.
Carbon-intensive lifestyles are especially characteristic for people in industrialized countries.
Hiili-intensiiviset elämäntavat ovat ominaisia etenkin teollisuusmaiden ihmisille.
This, in turn, necessitates a transition towards more plant-based diets.
Tämä puolestaan vaatii siirtymän kohti kasvipainotteisempia ruokavalioita.
Tackling climate change requires system-wide changes, emission reductions from all sectors and a shift towards low-carbon society.
Ilmastomuutoksen torjuminen vaatii systeemitason muutoksia, päästövähennyksiä kaikilta sektoreilta, sekä siirtymistä kohti vähähiilistä yhteiskuntaa.
The study conducted for this thesis was a consumer survey (n=504) and the target population was Finnish consumers aged between 18-74 years.
Tutkielmaa varten tehdyn kuluttajatutkimuksen (n=504) kohderyhmänä toimi 18-74 -vuotiaat suomalaiset kuluttajat.
Finnish diets produce relatively large emissions mainly due to high consumption of meat and dairy.
Suomalaisten ruokavalioista peräisin olevat päästöt ovat kuitenkin verrattain suuria pääasiassa korkean lihan- ja maidonkulutuksen vuoksi.
These means and their acceptability are addressed in this thesis.
Muun muassa näitä keinoja sekä niiden hyväksyvyyttä tutkitaan tässä maisteritutkielmassa.
Therefore, achieving the goal of carbon neutrality necessitates profound changes in the food system, i.e. in the ways our food is being produced and consumed today.
Hiilineutraalisuustavoitteen saavuttaminen edellyttää perusteellisia muutoksia ruokajärjestelmässä, toisin sanoen tavoissa, joilla tällä hetkellä tuotamme ja kulutamme ruokaa.
In addition to the efforts of the public sector, proactive companies are also capable of steering or "nudging" sustainable food consumption also by other than conventional means, such as information provision and financial incentives.
Julkisen sektorin ohella myös proaktiiviset yritykset voivat ohjata tai "tuuppia" kestävää ruoankulutusta muillakin tavoin kuin tavanomaisia keinoja, kuten tiedottamista sekä taloudellisia kannustimia hyödyntäen.
The upcoming decades will be crucial for delimiting the global average temperature rise to 1.5 - 2 degrees, as pointed out by the IPCC.
Hallitustenvälinen ilmastopaneeli (IPCC) peräänkuuluttaa seuraavien vuosikymmenten olevan ratkaisevia, mikäli globaali keskilämpötilan nousu halutaan rajata 1,5 - 2 asteeseen.
Also the means to steer consumer behaviour, which were addressed in this study, received a promising level of support from the respondents.
Myös tutkimuksessa käsitellyt ohjauskeinot saivat vastaajien keskuudessa lupaavan määrän kannatusta.
As food choices contribute to climate change, it is crucial to seek solutions in order to steer sustainable food consumption.
Koska ruokavalinnoilla on vaikutusta ilmastomuutokseen, on tärkeää etsiä ratkaisuja kestävämmän ruoankulutuksen edistämiseksi.
There is a scientific consensus that plant-based diets are - in addition to human health - also beneficial for the climate, as they produce less greenhouse gas emissions.
Kasvipainotteinen ruokavalio on terveysnäkökulmien ohella hyödyksi myös ilmastolle, sillä se tuottaa vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä.
One of the key findings of this study is that half of the survey respondents perceive a shared responsibility between the government, companies and consumers in mitigating climate change.
Yksi tämän tutkimuksen keskeisistä löydöksistä on se, että noin puolet kyselyyn vastanneista kuluttajista näkevät valtiolla, yrityksillä sekä kuluttajilla yhteisvastuun ilmastomuutoksen hillitsemisessä.
The findings of the study shed light on the food industry’s opportunities to influence climate-friendly food consumption and can help to develop policies that aim to mitigate climate change and promote more sustainable culinary culture.
Nämä löydökset raottavat elintarviketeollisuuden mahdollisuuksia edistää ilmastoystävällistä ruoankulutusta sekä auttavat kehittämään menettelytapoja, joilla voidaan hillitä ilmastomuutosta sekä edistää kestävämpää ruokakulttuuria.