natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One purpose of this study was to find out whether musical expertise effects pre-attentive auditory processing in this particular age group.
Tutkimuksessa haluttiin selvittää, onko musiikkiharrastuksella vaikutusta kuulotiedon esitietoiseen käsittelyyn keski-iässä.
Based on this, we hypothesized that musicians would discriminate deviant tones in this study more accurately as well.
Tämän pohjalta oletettiin, että myös tässä ikäryhmässä musiikkia harrastavat koehenkilöt erottelisivat poikkeamia tarkemmin.
Results of many experiments have shown that children and young adults with musical expertise are more sensitive to acoustic properties of musical and phonemic sounds.
Musiikkia harrastavien lasten ja nuorten aikuisten on havaittu erottelevan musiikillisten äänten ja puheäänten poikkeamia musiikkia harrastamattomia tarkemmin.
There is also some evidence that adult musicians detect deviant pure tones more accurately than non-musicians.
Joissain tutkimuksissa aikuiset muusikot ovat erotelleet tarkemmin myös yksinkertaisten siniäänten jatkumossa esiintyviä poikkeamia.
Recording of event-related brain potentials (ERPs) provides a good way for examining these phenomena.
Näitä ilmiöitä voidaan tutkia muun muassa tapahtumasidonnaisten jännitevasteiden (ERP) avulla.
Second aim of this study was to find out whether multi-feature paradigm can be used to examine pre-attentive auditory processing in middle-aged participants.
Lisäksi haluttiin tutkia, onko optimi- eli monipiirrekoeasetelma sopiva menetelmä näiden ilmiöiden tutkimiseen keski-ikäisillä henkilöillä, kun aiemmin asetelmalla on tutkittu vain alle 30-vuotiaita koehenkilöitä.
Thirty-three children between 5 and 6 years, from four kindergartens, took part in this study.
Tutkimukseen osallistui 33 5–6-vuotiasta lasta neljästä päiväkodista.
Intervention continued three weeks and children played Lola Panda -games every day for about 15 minutes.
Interventiojakso kesti kolme viikkoa, minkä aikana lapset pelasivat päivittäin noin 15 minuuttia Lola Panda -oppimispelejä.
These weaknesses can partly be explained with factors such a cognitive skills or socio-economic background.
Taitojen heikkouksien taustalla voi olla useita tekijöitä, kuten kognitiiviset tai sosioekonomiseen taustaan liittyvät tekijät.
There was a positive development of early numeracy skills during the intervention, but it was not statistically significant in any of the groups.
Lasten taidoissa tapahtui interventiojakson aikana kehitystä, joskaan se ei ollut missään ryhmässä tilastollisesti merkitsevää.
Rest of the children (n = 10) served as a passive control group and they did not play any games during the intervention phase.
Yhden päiväkodin lapset (n = 10) toimivat passiivikontrolliryhmänä eivätkä pelanneet oppimispelejä.
Core numerical skills before school age include non-symbolic and symbolic number sense, counting skills, basic skills in arithmetic and understanding mathematical relations.
Keskeisiä matemaattisia taitoja alle kouluikäisillä lapsilla ovat lukumääräisyyden taju, laskemisen taidot, aritmeettiset perustaidot sekä matemaattisten suhteiden ymmärtäminen.
Children whose homelanguage was Finnish had better numeracy skills than children whose homelanguage was other than Finnish.
Lapset, jotka puhuivat kotona suomea, olivat matemaattisilta taidoiltaan sekä alku- että loppumittauksessa parempia kuin lapset, jotka puhuivat kotona jotain muuta kieltä.
According to previous research short mathematical computer-assisted interventions have demonstrated positive effects on children's learning.
Aiempien tutkimusten mukaan jo lyhytkestoisilla tietokoneavusteisilla interventioilla on onnistuttu tukemaan matematiikan oppimista.
Perhaps it is also possible that Early numeracy test was not sensitive enough or Lola's World does not improve all skills included in the test.
On myös mahdollista, että mittarina käytetty Lukukäsitetesti ei ole riittävän herkkä tai Suuri seikkailu -oppimispeli ei sisällä kaikkia niitä taitoja, joita Lukukäsitetestillä arvioidaan.
Previous studies indicate that early numeracy skills are important for later mathematical skills development.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että varhaiset matemaattiset taidot ovat tärkeitä myöhempien matemaattisten taitojen kehitykselle ja taitojen kehitystä tulisi tukea jo ennen koulun aloitusta.
The aim of this study was to examine the effects of Lola's World educational game on children's early numeracy skills learning.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää Lolan suuri seikkailu -oppimispelin vaikutusta matemaattisesti heikkojen lasten oppimiseen.
One group (n = 12) played Lola's World focusing on early numeracy skills and other group (n = 11) was an active control group that played Lola's ABC Party that focused on language skills.
Lapsista 23 jaettiin satunnaisesti kahteen ryhmään, joista interventioryhmä (n = 12) pelasi matemaattista Lolan suuri seikkailu -peliä ja aktiivikontrolliryhmä (n = 11) kielellistä Lolan ABC-juhlat-peliä.
Children's numeracy skills were measured using Early numeracy test and their nonverbal reasoning skills were assessed with Raven test.
Lasten matemaattisia taitoja arvioitiin Lukukäsitetestillä ja yleistä päättelykykyä Raven-testillä.
Because there was a strong negative correlation between playing time and numeracy performance it seems that the intervention was not appropriately supporting early numeracy skills development.
Koska peliaika ja saatu tulos korreloivat vahvasti negatiivisesti keskenään, kenties toteutettu interventio-ohjelma ei ole riittävä taidoiltaan heikompien lasten taitojen kehittämiseen.
Children's numeracy skills increased most in Lola's ABC Party group and the least changes were measured in Lola's World group.
Eniten matemaattisia taitojaan kehitti ABC-juhlia pelannut lapsiryhmä ja vähiten Suurta seikkailua pelannut lapsiryhmä.
Some children show weak performance already in their early numeracy skills.
Joidenkin lasten taidot ovat ikätovereita heikompia jo ennen kouluikää.
The effects of Lola's World educational game on children with weak numeracy skills : An intervention study
Interventiotutkimus Lolan suuri seikkailu -oppimispelin vaikutuksista matemaattisesti heikkojen lasten oppimiseen
Children's nature relationship and the possibilities of environmental education : conceptions of environmental education experts
Lasten luontosuhde ja ympäristökasvatuksen mahdollisuudet : Ympäristökasvatuksen asiantuntijoiden käsityksiä
The data was collected through the interviews of four experts of environmental education in December 2014.
Tätä laadullista tutkimusta varten haastateltiin neljää ympäristökasvatukseen perehtynyttä asiantuntijaa joulukuussa 2014.
A semi-structured interview was used as the method of collecting data, which consists of 4,5 hours of recorded material.
Aineistonkeruun menetelmänä käytettiin puolistrukturoitua teemahaastattelua ja nauhoitettua haastattelumateriaalia tuotettiin yhteensä 4,5h.
It is also stated that the relationship with nature also deals with wellbeing of human and environment, which serves as a basis for this study.
Luontosuhteen on myös todettu olevan yhteydessä sekä yksilön että ympäristön hyvinvointiin, mikä on tämän tutkimuksen kannalta keskeinen lähtökohta.
Primary school was also considered as an important agent in supporting children's relation to nature, although its possibilities were seen as limited.
Koululla nähtiin niin ikään olevan tärkeä tehtävä positiivisen ja vastuullisen luontosuhteen kehittymistä ajatellen, joskin sen vaikutusmahdollisuuksia pidettiin rajallisina.
The analysis was accomplished by adapted qualitative content analysis: the analysis was connected to the collected material and also to the theoretical framework.
Aineiston analyysissä sovellettiin laadullista sisällönanalyysiä siten, että analyysi ja tulkinta toteutettiin abduktiivisesti aineistolähtöisyyden ja teoriasidonnaisuuden välimaastossa.
The aim of this qualitative study is to produce descriptive information about children's connections to nature and the possibilities of primary school teaching to support that relation.
Tutkimukseni tavoitteena on ollut tuottaa kuvailevaa tietoa ensinnäkin siitä, millaisena lasten luontosuhde näyttäytyy ympäristökasvatuksen asiantuntijoiden näkökulmasta ja toiseksi siitä, miten alakoulu voi osaltaan tukea tämän suhteen rakentumista.
According to researchers the most determinative causes are authentic connections to natural environments and the role model given by adults.
Luontosuhteen on todettu rakentuvan fyysisen kasvuympäristön sekä sosiokulttuuristen tekijöiden varassa, ja keskeisimpinä vaikuttajina pidetään aitoja luontokontakteja sekä lasta kasvattavien aikuisten tarjoamaa roolimallia.
However, there seems to be a great variance in the nature education that families give to children: some get a lot of experiences and guidance while others lack the support to engage with nature.
Kodin tarjoamaa roolimallia ja toimintakulttuuria pidettiin luontosuhteen kehittymisen kannalta keskeisenä, ja tähän liittyen lasten perhetaustoissa nähtiin olevan suuria eroja: toisille lapsille tarjoutuu vain vähän aitoja kokemuksia luonnosta, kun taas toisissa perheissä luonto on kiinteä osa elämää ja erityisesti vapaa-aikaa.
The interviewees' perceptions were considered to indicate a wider professional view on the phenomenon over the ideas of an individual.
Valintakriteeriksi muodostui ympäristökasvatuksen asiantuntijuus, sillä heidän käsitystensä voidaan nähdä heijastavan laajempaa ja jossain määrin yleistettävää ammatillista näkemystä lasten luontosuhteesta.
According to the interviewees the pedagogical approach to help children engage with nature is based on authentic experiences in natural environments and the active role of a student in the learning process.
Alakoulun ympäristökasvatukseen soveltuva ja luontosuhteen rakentumista tukeva pedagogiikka on aineiston perusteella kokemuksellista ja oppilaslähtöistä.
The first part of the study discusses children's relation to nature on a general level and the second part is examined from the viewpoint of environmental education in primary school.
Ilmiötä lähestytään tutkimuksessa alakoulun ympäristökasvatuksen näkökulmasta.
The professionals of EE thought that for supporting children's relation to nature it is crucial to secure their authentic experiences of nature.
Asiantuntijat pitivät tärkeänä lasten suorien luontokokemusten turvaamista, ja erityisesti lähiluonnon saavutettavuudella nähtiin olevan tärkeä rooli luontosuhteen rakentumisessa.
Parents were considered an important role model when building up a connection to nature.
Erityisesti luonnon hyödyntämistä oppimisympäristönä pidettiin lasten luontosuhteen rakentumisen kannalta tärkeänä.
These discourses formed together also formulated two superstructures.
Näin muodostetut diskurssit muodostivat yhdessä kaksi superstruktuuria.
There were 44 proceedings that were relevant in this research, and in those proceedings there were 104 statements that were analysed.
Relevanttia aineistoa muodostui 44 pöytäkirjan verran, ja näihin sisältyi 104 puheenvuoroa, jotka analysoitiin.
Every discourse formed in this research was divided into micro – and macrostructures.
Jokainen tämän tutkimuksen diskurssi jakautui mikro – ja makrostruktuureihin.
The process of forming the discourses was delineated by using Teun A. van Dijks macrostructures.
Diskurssien muodostamisprosessia kuvattiin Teun A. van Dijkin makrostruktuurien avulla.
The material used in this research were the statements used in parliamentary debate in Matti Vanhanen's second government term of office (2007-2010).
Tämän tutkimuksen aineistona olivat Matti Vanhasen toisen hallituksen hallituskauden (2007–2010) eduskuntakeskustelujen puheenvuorot.
After that categorization the research material was analysed with the methods of critical discourse analysis and different discourses describing ways of speaking about children's societal participation were formed.
Alustavan kategorisoinnin jälkeen aineistoon perehdyttiin kriittisen diskurssianalyysin keinoin, ja aineistosta muodostettiin erilaisia diskursseja, jotka kuvasivat lasten yhteiskunnalliseen osallistumiseen liittyviä puhetapoja.
The analysis proceeded first by categorizing the research material by using content analysis.
Analyysi eteni ensin alustavalla kategorisoinnilla sisällönanalyysin vaiheita noudattaen.
On the other hand, the ways of speaking about school were also highlighting different problems linked in school and its possibilities to produce participation.
Toisaalta kouluun liittyvät puhetavat korostivat myös erilaisia kouluun liittyviä ongelmia.
The picture of a school as a place for participation was formed as a production facility that produces active citizens and future participators in to society.
Kuva koulusta osallistumisen paikkana rakentui tuotantolaitokseksi, jolla kansalaisaktiivisuutta ja erilaista tulevaisuuden aikuistoimijoiden osallisuutta voidaan tuottaa.
These two ways of speaking were reigning the picture constructed of a child as a societal participator and school as a place of participation.
Nämä kaksi puhetapaa hallitsivat aineiston puhujien konstruoimaa kuvaa lapsesta yhteiskunnallisena osallistujana ja koulusta osallistumisen paikkana.
The actions of a child and his/her possibilities for participation were also found concerning from adults point of view – children were seen to be adults' responsibilities.
Lapsen toiminta ja osallistumismahdollisuudet koulussa herättivät myös huolta – lapsen nähtiin olevan aikuisen vastuulla ja erityisesti aikuisen huolenaihe.
According to this research the picture of a child as a societal participator seemed to be rather passive.
Tämän tutkimuksen analyysin perusteella näytti siltä, että kuva lapsesta yhteiskunnallisena osallistujana koulukontekstissa rakentui varsin passiiviseksi.
We haven't heard the mother lion roar : Discources about children's societal participation in parliamentary debate during government's term of office of 2007-2010
Ei ole kuulunut leijonaemon karjaisua : Hallituskauden 2007–2010 täysistuntojen eduskuntakeskustelun diskursseja lasten yhteiskunnallisesta osallistumisesta kouluinstituutiossa
The concept of agency also arose from the results of the analysis.
Analyysin tulosten perusteella mukaan tarkastelun kenttään nousi myös toimijuuden käsite.
The purpose of this research was to describe the picture of children's societal participation in school context painted by parliamentary debate during years 2007-2010.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on kuvata vuosien 2007–2010 eduskuntakeskustelujen puheenvuoroissa rakentunutta kuvaa lasten yhteiskunnallisesta osallistumisesta koulukontekstissa.
The child was seen as an object of the actions of the adults that can be influenced by interventions, also made by adults.
Lapsi nähtiin aikuisten toiminnan objektina, jolle erilaisten interventioiden kautta voidaan tuottaa mahdollisuuksia normatiiviseen osallisuuteen ja toimijuuteen.
This concept is considered through the modality model of agency made by Jyrki Jyrkämä.
Analyysin tuloksia tarkastellaan Jyrki Jyrkämän kehittämän toimijuuden modaliteettimallin kautta.
There has been actions for increasing children's point of view both in research and in real life operating models.
Lasten yhteiskunnallinen osallistuminen nousee ajoittain esille julkisessa keskustelussa, ja lapsinäkökulmien huomioimista niin tutkimuksessa kuin käytännön toimintamalleissakin on pyritty lisäämään.
In this research the picture of children's societal participation in school context is analyzed, delineated and interpreted.
Tässä tutkimuksessa eritellään, kuvataan ja tulkitaan kuvaa lapsesta yhteiskunnallisena osallistujana koulukontekstissa, sekä koulua lasten yhteiskunnallisen osallistumisen paikkana.
Disturbances were mostly ignored or solved by using already existing solutions.
Häiriöitä käsiteltiin pääsääntöisesti sivuuttamalla ne tai ratkaisemalla ne käyttämällä jo olemassa olevia ratkaisukeinoja.
Expansive learning possibilities in benefits officers' learning groups : disturbance analysis of discussions regarding expert organization's activity
Ekspansiivisen oppimisen mahdollisuuksista etuuskäsittelijöiden oppimistapaamisissa : Häiriöanalyysi asiantuntijaorganisaation toimintaa käsittelevistä keskusteluista
These kinds of observations were analyzed more specifically in order to detect the possibilities for expansive learning.
Tällaisia havaintoja analysoitiin tarkemmin ekspansiivisten mahdollisuuksien havaitsemiseksi.
According to the results possibilities for expansive development are connected to the expansion of the boundaries of the benefits officers' activity, such as expansion of the occupational responsibilities and professional roles.
Tulosten mukaan Selyssä on havaittavissa etuuskäsittelijän toiminnan rajojen, kuten vastuualueiden ja ammattiroolien, laajentamiseen liittyviä ekspansiivisen kehittelyn mahdollisuuksia.
Disturbances in the learning groups discussions' were located to reasons stemming from the subject, the data system tools, and network cooperation.
Keskusteluista analysoidut toiminnan häiriöt paikannettiin työntekijään, tietojärjestelmävälineisiin sekä verkostoyhteistyöhön liittyviin tekijöihin.
This thesis analyzed disturbances and expansive learning possibilities in benefits officers' learning groups.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin häiriöitä ja ekspansiivisen oppimisen mahdollisuuksia eläkeyhtiössä työskentelevien etuuskäsittelijöiden oppimistapaamisissa.
Pension company Sely organized the project concerning learning groups and the objective of this training program was to develop both individual competence and collective activity in the organization.
Oppimistapaamisten järjestämisen taustalla oli eläkeyhtiön, jota kutsun nimellä Sely, tahto kehittää sekä työntekijöiden osaamista että organisaation toimintatapoja.
The theoretical framework of this study was based on cultural-historical activity theory.
Teoreettisena viitekehyksenä oli kulttuuri-historiallinen toiminnan teoria ja etuuskäsittelijöiden asiantuntijuutta vaativa tietotyö.
However, there were occasions when benefits officers processed disturbances in a way that questioned the present activity.
Aineistosta oli kuitenkin havaittavissa myös häiriöiden käsittelytapoja, jotka kyseenalaistivat toimintaa ja loivat uusia kehitysideoita.
Disturbance analysis was chosen for research method.
Tutkimusmenetelmänä oli toiminnan teoriaan perustuva häiriöanalyysi.
In addition, researcher attended to the meetings and observed the course of conversations.
Lisäksi tutkija oli läsnä oppimistapaamisissa havainnoimassa ja kirjaamassa muistiinpanoja.
Two learning groups were established in the organization's learning project.
Tutkimuksen aineisto muodostui kahden oppimisryhmän eli opintopiirin tapaamisista Selyn organisaatiossa.
The aim of the thesis was to study the learning groups in order to discover disturbances, and to also examine how benefits officers manage these problems.
Tutkimuksen tavoitteena oli analysoida keskusteluista ilmeneviä häiriötilanteita ja niitä tapoja, joilla etuuskäsittelijät käsittelivät häiriöitä.
12 benefits officers participated in this study.
Tutkittavia kahdessa ryhmässä oli yhteensä 12.
The data consisted of videotaped and tape-recorded material gathered from the meetings of the learning groups.
Tapaamiset joko videoitiin tai tallennettiin ääninauhurilla.
Also, expansive learning cycle was applied in order to analyze the expansive possibilities of the reviewed activity.
Näin pyrittiin tehdä näkyväksi toiminnassa ilmeneviä ekspansiivisen oppimisen mahdollisuuksia.
The joy and freedom of God's children : Design project of a costume for a Christian dancing group
Jumalan lasten iloa ja vapautta : Rukoustanssipuvun suunnittelu kristilliselle tanssiryhmälle
During the design process and evaluation the costume was analyzed according to the FEA-model, which includes the aspects of functionality, expressiveness, aesthetics, and culture.
Sekä suunnittelussa että arvioinnissa tarkastelimme pukua FEA-mallin mukaisesti toimivuuden, ilmaisevuuden, esteettisyyden sekä kulttuurin näkökulmista.
This research will benefit the growing number of Christian dancers, Christian dancing in general and also reflection on the relation of dancing, clothing and Christian faith.
Tutkimus palvelee rukoustanssijoiden kasvavaa joukkoa, tanssia kristillisessä kontekstissa sekä tanssin, pukeutumisen ja uskon harjoittamisen välisten suhteiden pohdintaa.
Members of the design group are able to utilize this material later on when designing new costumes.
Suunnitteluryhmän tanssijat voivat myöhemmin hyödyntää käytyä prosessia uusien pukujen suunnittelussa.
The idea was that the material produced in this study and design process, could also be used by other Christian dancing groups in their problems related to clothing.
Tarkoituksena oli, että tässä tutkimus- ja suunnitteluprosessissa tuotettua aineistoa sekä valmista tulosta voisivat käyttää hyväkseen muutkin rukoustanssia harjoittavat ryhmät omissa pukeutumiseen liittyvissä ongelmissaan.
The research question is: What kind of costume is suitable for Christian dancers?
Tutkimuskysymyksenä on: millainen on tarkoitukseensa sopiva esiintymispuku rukoustanssijoille?
In the process, I partly applied collaborative design.
Osaan suunnittelun vaiheista sovelsin yhteisöllisen suunnittelun periaatteita.
At the end of the process, the dancing group had a model of a versatile costume, which the dancers found very acceptable.
Suunnittelun lopussa ryhmällä oli tanssijoita hyvin tyydyttävä ja erilaisiin tilanteisiin sopiva esiintymispuvun malli.
In the designing group there were nine members, who are all Christian dance enthusiasts in need of dancing costumes.
Suunnitteluryhmään kuului yhdeksän aktiivista rukoustanssin harrastajaa ja puvun käyttäjää.
This study was carried out as a design project.
Rukoustanssipuvun suunnittelu on muotoilututkimus.
In the iterative design process the modelling and evaluating of the costume alternated.
Iteratiivinen suunnitteluprosessi eteni eri vaiheiden ja niiden arvioinnin kautta aina uuteen vaiheeseen kohti tanssipuvun valintaa.
The aim of this study was to design a costume for a Christian dancing group, and also to discuss clothing principles, which need to be taken into consideration in a Christian context.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli suunnitella esiintymispuku kristilliselle rukoustanssiryhmälle.
The data was collected by interviewing fifteen 22–28 years old Finnish women and men who had all experienced at least one casual sex relationship.
Aineisto kerättiin haastattelemalla viittätoista 22–28-vuotiasta suomalaista naista ja miestä, joilla kaikilla oli kokemusta vähintään yhdestä satunnaisesta seksisuhteesta.
The previous were further categorized to considerate, self-centered, avoiding and open strategies.
Edelliset kategorisoitiin edelleen huomioonottaviin, itsekeskeisiin, vältteleviin ja avoimiin strategioihin.
The factors influencing the negotiation event and impacting the negotiation strategies were situational factors (e.g. alcohol intoxication), individual factors (e.g. significance of personal experience) and partner related factors (e.g. familiarity of partner).
Tutkimuksessa löydetyt neuvottelutilanteeseen ja neuvottelustrategioiden käyttöön vaikuttavat tekijät olivat puolestaan tilannetekijät (esim. humala), yksilölliset tekijät (esim. oman kokemuksen merkitys) ja kumppaniin liittyvät tekijät (esim. kumppanin tuttuus/tuntemattomuus).
Condom use negotiation in casual sex relationships
Kondomin käytöstä neuvotteleminen satunnaisissa seksisuhteissa
The data was analyzed qualitatively using data-driven and theory-guided content analysis.
Aineisto analysoitiin laadullisesti aineistolähtöisellä ja teoriasidonnaisella sisällönanalyysillä.
The latter were divided to condom-related and physical consequence-related strategies.
Jälkimmäiset eroteltiin puolestaan kondomiin liittyviin ja fyysisiin seurauksiin liittyviin neuvottelustrategioihin.