natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bullying of disabled parents’ children by other children in the reason of their parents’ disability was common.
Vammaisten vanhempien lasten kiusaaminen toisten lasten taholta vanhemman vamman vuoksi oli tavanomaista.
In future, it is important to take not iice of physically disabled parents parenthood in research, as if in politics and in professional work.
Jatkossa on tärkeä ottaa fyysisesti vammaisten vanhemmuus huomion kohteeksi niin tutkimuksellisesti kuin politiikan ja käytännön työn tasolla.
Essential to agency was acceptance of physical disable and the limits, and capability to seek support from structures to physical parenthood.
Oleellista toimijuudelle olivat fyysisen vamman ja rajoitteiden hyväksyminen sekä kyky hakea rakenteista tukea fyysiseen vanhemmuuteen.
The society questions the parenthood of physically disabled via attitudes, but also subsidized it via societal support.
Yhteiskunta kyseenalaisti vammaisen vanhemmuutta asenteiden kautta, mutta myös tuki sitä erilaisten tukimuotojen avulla.
Parents got the support from peers and associations.
Tukea vanhemmat saivat vertaistuesta ja järjestöiltä.
The most important support to parenthood was the personal assistance, which compensated disadvantages which the disability has caused.
Tärkein tuki vanhemmuuteen oli henkilökohtainen apu, joka kompensoi fyysisen vamman aiheuttamia rajoitteita.
The developmental stages of children made challenges to parents’ agency.
Lapsen kehitysvaiheet asettivat haasteita vanhemman toimijuudelle.
The agency’s adhering to time and places shows up in different kinds of environmental actions, development of child and the characteristic of ages in what kind of attitudes has been towards to physically disabled parents ja what kind of possibilities as on agent has been given to them.
Toimijuuden kiinnittyminen paikkaan ja aikaan näkyi eri toimintaympäristöissä, lapsen kehityksessä ja eri aikakausien ominaispiirteissä, siinä miten vammaisiin vanhempiin on suhtauduttu ja millaisia mahdollisuuksia heille toimijana suodaan.
The decision of parenthood was result on consideration, in which the own limits and the availability of support has been considered.
Päätös vanhemmaksi ryhtymisestä oli harkinnan tulos, jossa oli mietitty omia fyysisiä rajoitteita ja saatavilla olevaa tukea.
The agency consisted like bonding towards time, place on the power relations.
Toimijuus rakentui sidoksellisesti suhteessa aikaan, paikkaan ja valtasuhteisiin.
Youths parents experienced that they are on the same line comparing to other nondisabled parents.
Nuoruusikäisten vanhemmat kokivat olevansa samalla viivalla vammattomien vanhempien kanssa.
The disabled parents adapt to child’s developmental stages and different kinds of situations.
Vammainen vanhempi mukautui lapsen kehitysvaiheisiin ja tilannesidonnaisiin tekijöihin.
In this research the subject was approached via three dimensions; what kind of transformation on agency was from disabled parent to disabled parent, how the agency on parents changed according to developmental staged of children and how the welfare, health and educational system supported disabled parents agency.
Aihetta lähestyttiin kolmen näkökulman kautta; millainen toimijuuden muutos vammaisesta aikuisesta vammaiseksi vanhemmaksi oli, millaisena toimijuus rakentuu perheessä ja arjen toimintaympäristöissä sekä millainen palvelujärjestelmän ja vertaistuen merkitys vammaisen vanhemman toimijuudelle on.
When the child has born the tasks of parenthood divided between parents by noticing the disability and the limits that in cause.
Lapsen synnyttyä vanhemmuuden tehtävien jakautumisessa puolisoiden välillä huomioitiin ensisijaisesti vamma ja sen tuomat rajoitteet.
Role of the parent towards to peer support changed from parenthoods considering to growing up the children.
Vanhemman rooli suhteessa vertaistukeen muuttui vanhemmuuden harkinnan ja lapsen kasvamisen myötä.
Both, the individual and the society was presented in agency.
Siinä olivat läsnä yksilölliset ja yhteiskunnalliset tekijät.
Material of this study consisted twenty parents interview.
Aineistona oli kahdenkymmenen vanhemman haastattelut ja aineiston keruu tapahtui kahdella haastattelukierroksella.
The model of disabled parent agency the structures associate to society and the agency to parenthood, to relationship between parents’ relationship and family.
Vammaisen vanhemmuuden toimijuuden mallissa rakenteet paikantuivat yh-teiskunnalliseen ulottuvuuteen ja toimijuus yksilöön, parisuhteeseen ja perheeseen.
This research focused on experiences of agency constructing by physically disabled parents.
Tutkimus käsitteli fyysisesti vammaisten vanhempien toimijuuden rakentumista heidän itsensä kokemana arjessa.
Parenthood confronted challenges when the children grew up and their activity of environment changed.
Lapsen kasvaessa ja hänen toimintaympäristöjensä muuttuessa vanhemmuus kohtasi haasteita.
The agency of disabled parents was active and diverse.
Vammaisen vanhemman toimijuus – hyväksyttyä ja kyseenalaista
Parenthood of disabled has been hidden in scientifical research.
Yhteiskunnan instituutiot eivät olleet aina valmiita kohtaamaan vammaisen vanhemmuutta.
In this research, the psychological contracts of academic middle managers take the form of four distinct profiles: 1) Enabler, 2) Preserver of University Culture, 3) Duty-Bound Administrator, and 4) Autonomous Middle Manager.
Tutkimuksessa akateemisen keskijohdon psykologiset sopimukset ilmenevät neljänä erilaisena profiilina, jotka ovat 1) Mahdollistaja, 2) Yliopistokulttuurin ylläpitäjä, 3) Velvollisuudentuntoinen hallinnon pyörittäjä ja 4) Autonominen keskijohtaja.
Management of professional academic work is moulded by interaction between the scientific community and management of administrative work.
Yliopistotyön johtaminen määrittyy tiedeyhteisön ja hallinnollisen työn johtamisen vuorovaikutuksen kautta.
Empirical data of the study consists of narrative interviews (n 10) were collected from middle managers at Finnish multidisciplinary universities.
Empiirinen aineisto koostuu Suomen monitieteisten yliopistojen keskijohtajilta kerätystä narratiivisesta haastatteluaineistosta (n 10).
Narrative interviews and analysis based on grounded theory allow the unfolding of genuine individual experiences.
Narratiiviset haastattelut ja grounded teoria -analyysimenetelmä mahdollistivat tutkittavien yksilöllisten ja aitojen kokemusten esiin tulon.
These four profiles coalesce at the core of this study into the role of Protector of Scientific Enterprise and Enabler, which emerges from the middle managers’ personal long-term scientific work, which they are unwilling to give up, despite a high managerial position.
Tämän tutkimuksen ydin, tieteellisen työn suojelijan ja mahdollistajan rooli, syntyy keskijohtajien omasta, pitkäkestoisesta tieteentekijän roolista, josta he eivät halua täysin luopua edes korkean johtajaposition myötä.
The functionality and vitality of universities stem from work-related wellbeing within the academic community, in which the status of psychological contracts forms a central feature.
Yliopistojen toimintakyky ja elinvoimaisuus perustuvat tiedeyhteisön hyvään työvointiin, missä psykologisten sopimusten tila on keskeinen kysymys.
It is therefore assumed that current management theories do not offer sufficient tools for a deeper understanding and description of psychological contracts in relation to university management.
Oletuksena on, ettei vallitseviin johtamisteorioihin tukeutuen kyetä riittävän syvällisesti ymmärtämään ja kuvaamaan psykologisiin sopimuksiin kytkeytyviä yliopistojohtamisen ilmiöitä.
Grounded theory provides a suitable methodological framework for this study, because previous research has paid scant attention to university middle management.
Grounded teoria on perusteltu lähtökohta tämän tutkimuksen menetelmälliseksi valinnaksi varsinkin, kun aiempaa yliopistojen keskijohtoa koskevaa tieteellistä tutkimusta on vähän.
These interviews were then analysed using grounded theory methods and the Straussian inductive-deductive approach.
Aineisto on analysoitu grounded teoria -menetelmällä toteuttaen sen straussilaista induktiivis-deduktiivista otetta.
The aim of this research is to increase our understanding of psychological contracts in academic management and to study their actual implementation in middle management.
Tavoitteina on lisätä ymmärrystä psykologisten sopimusten merkityksestä akateemisessa johtamisessa ja tarkastella psykologisten sopimusten toteutumista akateemisen keskijohdon johtamistyössä.
Data-driven and qualitative, this research centres around three key concepts: psychological contract, academic profession and middle management profession.
Tämän luonteeltaan kvalitatiivisen ja aineistolähtöisen tutkimuksen ydin rakentuu psykologisten sopimusten, akateemisen profession ja keskijohdon profession käsitteille.
It draws on psychologically-oriented human resource management, with a focus on university management as experienced by middle managers.
Tutkimus sijoittuu psykologisesti painottuneeseen henkilöstöjohtamisen alaan, ja siinä tarkastellaan keskijohdon kokemusten näkökulmasta yliopistojen johtamista.
Falling within the administrative sciences, this thesis explores the psychological contracts of academic middle managers.
Tämän hallintotieteellisen väitöstutkimuksen aiheena on akateemisen keskijohdon psykologiset sopimukset.
This research opens up a new perspective on psychological contracts.
Psykologisten sopimusten tutkimukseen tämä tutkimus tuo uuden lähestymistavan.
Something that previous research on psychological contracts has overlooked, but which this research brings to the fore, is the existence of a significant number of positive phenomena in individual values.
Tässä tutkimuksessa aineistosta nousi esiin merkittävässä määrin positiivisia, yksilön arvoihin tukeutuvia ilmiöitä, joita ei aiemmissa psykologisten sopimusten tutkimuksissa ole erityisemmin raportoitu.
An interesting finding was the impact of the complex set of activities and actors that exist in the academic operating environment, influencing interactions and interrelations among the various actors and institutions, and thereby the entire managerial field of action.
Keskijohtajien psykologiset sopimukset on solmittu ensisijaisesti tieteeseen ja Tutkimus toi esiin yliopistotyössä esiintyvät kompleksiset toimintaympäristön ilmiöt ja toimijat, jotka ovat vaikuttaneet yliopisto-organisaation toimijoiden välisiin vuorovaikutussuhteisiin ja johtamisen toimintakenttään.
My research approach is based on action research and ethnographic case study.
Tutkimusmenetelmänäni oli toimintatutkimukseen ja etnografiaan pohjautuva tapaustutkimus.
These issues are examined through Doreen Massey’s (1995) concept activity space and Tim Ingold’s (2000) concept taskscape.
Teoreettisina välineinä käytän Tim Ingoldin (2000) tehtävämaiseman (taskscape) ja Doreen Masseyn (1995; 2003) toimintatilan (activity space) käsitteitä.
Tourism has become part of the village’s livelihoods but it requires its own place both spatially and temporally.
Matkailusta on tullut osa kylän elinkeinojen kokonaisuutta, mutta se tarvitsee oman tilansa ja paikkansa.
The main research task of the dissertation is to outline what are the terms for developing tourism in a small and remote Lapland village community.
Väitöstutkimukseni päätavoite on selvittää, mitkä ovat matkailutoiminnan kehittämisen ehdot pienessä lappilaisessa kyläyhteisössä.
My study focuses on tourism actions and activities, which come together in particular space, place and time, taking into account the material dimensions of it.
Tarkastelen matkailutoimintaa kokonaisuutena, jossa inhimillinen toiminta yhdistyy tilaan, paikkaan ja aikaan, niiden materiaaliset ulottuvuudet huomioiden.
The temporal and lifestyle differences between tourism development, particular project-based development and traditional taskscapes are challenging development practices.
Matkailukehittämisen ja erityisesti hankepohjaisen kehittämisen ajallinen ja elämäntavallinen ero suhteessa perinteiseen tehtävämaisemaan, kylän elinkeinoihin ja luontosidonnaisuuteen haastavat kylän kehittämistyön käytäntöjä.
The results show that nature, local culture and heritage are key determinants for both the terms and the content of tourism in the remote village.
Tutkimukseni tulosten mukaan luonto ja paikalliskulttuuri luovat syrjäisen kylän matkailutoiminnan reunaehdot ja sisällön.
The concepts of village community, tourism work and the context of development define the place and space for tourism activity.
Kyläyhteisö, matkailutyö ja kehittämisen konteksti määrittävät syrjäisen kylän matkailun tapahtumapaikkaa ja -tilaa sekä tutkimuksen kohteena olevaa matkailutoimintaa.
The empirical data used in the development and research activities consisted of observation of project activities and villagers’ livelihoods, interviews, field diaries and village survey.
Lisäksi keräsin aineistoa havainnoimalla, haastattelemalla, ajankäyttöpäiväkirjoilla ja kyläkyselyllä.
An empirical study case is the village of Lokka situated in Finnish Lapland.
Toteutin toimintatutkimuksen Sodankylän kunnassa sijaitsevan Lokan kylän kyläläisten kanssa.
Remote locations and limited resources challenge the development work and concrete tools for that work, excluding project work, are missing.
Syrjäisten alueiden kehittämiseen ei ole kuitenkaan tarjolla konkreettisia välineitä, lukuun ottamatta hanketyötä, vaan lähinnä ilmaan jätettyjä ehdotuksia kehittämisen mahdollisuuksista.
During the ethnographic action research process, several workshops were organized with the villagers to discuss avenues for tourism development.
Toimintatutkimuksen aikana tuotimme työpajoissa tietoa kylän ja matkailuelinkeinon kehittämisestä.
Changes in the economic life influence people’s roles, status and action in the community and they also have an effect on the taskscape.
Ingoldin mukaan yksilöiden sosiaaliset toiminnot saavat merkityksenä yhteisön kautta ja tehtävämaisema muodostuu yhteisön jäsenten toimista ja tehtävistä.
To conclude, tourism development is driven by the rhythms and taskscapes of villages nature-based livelihoods and everyday life.
Matkailukehittämisen ja matkailutyön ehdot tiivistyvät siinä, että niitä toteutetaan muusta kuin matkailun kehittämisen viitekehyksestä käsin – luontoelinkeinojen rytmissä ja kylän tehtävämaisemien ajassa ja tilassa.
Tourism is viewed as a vehicle for promoting economic growth and social well-being particularly in rural and peripheral regions.
Matkailua pidetään erittäin tärkeänä ja usein myös ainoana kasvavana elinkeinona harvaanasutuilla alueilla, kuten Suomen Lapissa.
Villages situated close to fell resorts are viewed as potential tourist attractions that contribute to widening the tourism offering of the region.
Lapissa matkailu on onnistunut vakiinnuttamaan asemansa maakunnan pääelinkeinojen joukossa, ja matkailun painopistealueiksi ovat muodostuneet tunturi- ja kaupunkikeskukset.
Especially in tourism strategies, development is approached as a regional phenomenon driven by fell resorts.
Menestyksen kannustamana matkailua halutaan kehittää myös keskusten ulkopuolisilla alueilla.
Development work is driven by the many expectations; local residents, tourism entrepreneurs and regional developers, all want to benefit from the development.
Näin ollen paikka rakentuu eri toimintatilojen kohtaamispaikkana, jossa esimerkiksi matkailun niin paikalliset kuin paljon laajemmalle ulottuvat yhteydet, suhteet, vaikutteet ja liikkeet kietoutuvat yhteen.
The purpose of this study is to discuss the role of tourism as a livelihood and work among everyday life and other livelihoods in a remote village.
Tutkimuksessani lähestyn keskusten ulkopuolisten alueiden matkailua alaa ohjaavien strategioiden, matkailutyön ja syrjäisen kylän näkökulmista.
Taskscape emphasize the social dimensions of space and place without forgetting the physical elements of the places.
Tehtävämaisema-käsitteen avulla jäsennän paikalle ja toiminnalle annettuja sosiaalisia merkityksiä.
The research endeavors to answer for two questions: 1.
Tutkimukseni pyrkii vastaamaan kahteen kysymykseen: 1.
What is the fashion designer’s professional, economic, social and environmental role?
Mikä on suunnittelijan ammatillinen, taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöllinen vastuu?
I use the data-driven content analysis as an analysing method.
Tutkimusmenetelmänä käytän aineistolähtöistä sisällönanalyysiä.
The main topics in the content analysis were about the recyclable products, manufacturing processes, materials, take-back systems, upcycling, designing, marketing and future hopes of the concept.
Asiaryhmät, jotka nousivat esille sisällönanalyysissä liittyivät kierrätettäviin tuotteisiin (upcycle), tuotannon prosesseihin, materiaaleihin, tuotteiden takaisinpalautus systeemiin, suunnitteluun, markkinointiin sekä tulevaisuuden toiveisiin konseptiin liittyen.
The paradigm change in the fashion industry consist of the changes in postmodern understanding of what is the true luxury: Cradle to Cradle® combined to the traditional luxury items, using mass-customization, understanding the designer’s creative role and producing no textile waste at all.
Suunnittelun paradigman muutos vaate- ja muotiteollisuudessa edellyttää postmodernin luksuksen käsitteen ymmärtämistä: Cradle to Cradle® käsitteen yhdistämistä tavanomaisen luksuksen tuotteisiin, enemmän asiakkaiden toiveisiin pohjautuvaa massatuotantoa, suunnittelijan kokonaisvaltaisen roolin ymmärtämistä sekä tekstiilijätteen eliminoimista.
In addition I use some press releases from the PUMA company’s InCycle collection 2013.
Käytän myös PUMA:n casessa apuna heidän lehdistötiedotettaan.
How to implement the Cradle to Cradle® concept into fashion and clothing design?
Kuinka soveltaa Cradle to Cradle® konsepti vaatesuunnitteluun ja muotiin?
The results imply that the concept requires committed changes in manufacturing and production processes of the product/garment where every tiniest substance is researched according to C2C® principles.
Tutkimustuloksien perusteella konseptiin kuuluvat sitovat muutokset tuotteiden/vaatteiden tuotannon prosesseissa, joissa tutkitaan pienimmänkin ainesosan turvallisuus konseptin periaatteiden mukaan.
As an answer to the hypothesis I think that Cradle to Cradle® gives a really holistic view on designing and looks and it as a concept beyond sustainability.
Vastauksena hypoteesiin mielestäni Cradle to Cradle® lähestyy designia kokonaisvaltaisesti ja tähtää kestävän kehityksen yläpuolelle.
Through the cases I had the results that the companies and designers want to make a positive difference through C2C® design.
Tapausten perusteella voi todeta, että konseptin avulla suunnittelijat ja yritykset haluavat positiivisesti erottua kilpailijoistaan.
My research data comes from the interviews among Cradle to Cradle® designers, specialists and companies.
Aineisto koostuu suunnittelijoista ja asiantuntijoista eri yrityksistä, joilla on kokemusta Cradle to Cradle® konseptista.
Eco-effective fashion theory: how to implement the Cradle to Cradle® concept into fashion and clothing design?
Tutkimukseni teoriat pohjaavat Fashion-ology (Kawamura 2005) muodin teoriaan sekä Cradle to Cradle® (McDonough & Braungart 2002) konseptiin.
There is a sensitivity to levels of involvement and time invested.
Hyväntahtoisesti osallistamisen tasoja ja aikaa huomioivaa.
Data is analysed on three levels, tools and techniques, method and approaches.
Teema-analyysin avulla aineistoa lopuksi tarkastellaan kolmella tasolla: työkalujen ja tekniikoiden tasolla, sekä menetelmien, että lähestymistapojen tasolla.
Building collective knowledge, practice and shared understanding is crucial.
Yhteisten suunnittelun käytäntöjen ja ymmärryksen rakentaminen on keskeistä.
Design for sustainability serves as a background paradigm and an ideological inspiration for this research.
Kestävä suunnittelu toimii tutkimuksen ideologisena inspiraationa ja taustaviitekehyksenä.
Research is conducted as practice-based design research and a research strategy of applying multiple research methods of practice-based research, action research and realist evaluation is adopted.
Tämä käytäntölähtöinen, työkaluja ja prosesseja tutkiva muotoilun tutkimus hyödyntää käytäntölähtöisen tutkimuksen, toimintatutkimuksen ja realistisen evaluaation yhdistävää tutkimusstrategiaa ja hyödyntää moninaisia aineistonkeruumenetelmiä.
A questions of how to engage users in a clothing design process, is presented.
Tutkimuksen tarkoituksena on tutkia keinoja osallistaa käyttäjiä vaatesuunnitteluprosessiin.
Convivial engagement is informed, generative and scaffolding, disciplined, but creative.
Konviviaali suunnittelu on tietoista, generatiivista ja yhteistä tietoa rakentavaa.
This programme theory is then followed up, tested and evaluated and revised in an abductive and cyclical design and research process.
Ohjelmateoriaa testataan, arvioidaan ja uudelleensuunnataan toimintatutkimuksellisten syklien kautta.
Through a literary review of the theoretical frameworks, a programme theory is constructed, illustrating preliminary understanding and serving as a model for the participatory design process.
Kirjallisuuskatsauksen ja teoreettisten viitekehysten tarkastelun kautta on muodostettu esiymmärrys osallistamisen keinoista ja mallinnettu ohjelmateoria osallistavaa muotoiluprosessia varten.
To engage in any participatory activities, one needs to define the approach, context and the goal, engage the relevant people and find the suitable method, techniques and tools to reach that goal.
Lähestymistapa, konteksti ja päämärät tulee aina määritellä osallistavan prosessin aluksi, jotta tiedetään ketä osallistetaan, miksi, ja missä vaiheessa prosessia.
The multiple answers to the research questions present themselves during analysis.
Yksittäisten työkalujen ja metodin toimivuus eri konteksteissa todetaan jo analyysin kautta.
Research examines participatory design from the perspectives of clothing design, design activism and co-design through engaging users in a participatory clothing design process.
Keinoja ja työkaluja siihen mikä toimii, kenelle ja missä kontekstissa, tarkastellaan vaatetussuunnittelun, muotoiluaktivismin ja osallistavan suunnittelun näkökulmista ja tutkimuksessa toteutetun osallistavan vaatesuunnitteluprosessin kautta.
Main results are summarised and conclusions drawn through a concept of conviviality.
Kolmen eri lähestymistavan synteesistä oivalluksena noussut hyväntahtoisen, tai konviviaali suunnittelu käsitteenä kokoaa tutkimuksen tärkeimpiä havaintoja.
As a result I am able to identify seven different phenomenon that have key roles in service development process: (1) big part of the tools support customer understanding and concept design, (2) based on interviews service design tools do not support the rooting and launching of new services, (3) personal initiative and commitment are required that process is able to proceed inside the organization, (4) organizing, decision-making and maintaining are the main challenges when taking concepts towards implementation, (5) when launching new services there are lots of challenges where to find solutions.
Tämän seurauksena pystyn tunnistamaan seitsemän eri ilmiö, joilla on keskeinen rooli palvelun kehitysprosessissa: (1) iso osa työkaluista on asiakasymmärryksen ja konseptisuunnittelun tukena, (2) haastattelujen perusteella palvelumuotoilun työkalut eivät tue uuden palvelun lanseeraamista ja juurruttamista, (3) oma-aloitteisuutta ja sitoutumista tarvitaan, että prosessia pystytään viemään organisaatiossa eteenpäin, (4) organisointi, päätökset ja ylläpitäminen erityisesti ovat haasteina konseptin viemisessä toteutukseen, (5) uuden palvelun lanseeraamisessa on paljon haasteita, joihin haetaan vastauksia.