natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Previous studies have indicated that physical activity decreases as people grow older.
Aiempien tutkimusten valossa fyysisen aktivisuuden todetaan vähentyvän iän myötä.
This study involves examining the development of school burnout and physical activity at two different points of measurement occurring in grades 7 and 9.
Tässä tutkielmassa on tarkasteltu koulu-uupumuksen ja fyysisen aktiivisuuden kehittymistä kahdella eri mittauskerralla, seitsemännellä ja yhdeksännellä vuosiluokalla.
The aim of this study was to investigate the development of, and links between school burnout and physical activity in upper comprehensive school.
Tämän tutkimuksen tavoite oli tutkia yläkouluikäisten oppilaiden koulu-uupumuksen ja fyysisen aktiivisuuden kehittymistä yläkoulussa sekä näiden välisiä yhteyksiä.
Title Self-reported Physical Activity and School Burnout in Grades 7 and 9 of Basic Education
Itseraportoitu fyysinen aktiivisuus ja koulu-uupumus peruskoulun seitsemännellä ja yhdeksännellä vuosiluokalla
According to previous studies, school burnout increases as pupils make a transition from one level of education to the next, and school burnout is more common among girls than boys.
Aiempien tutkimusten mukaan koulu-uupumus lisääntyy siirryttäessä koulutusasteelta toiselle ja tytöt ovat poikia uupuneempia.
The final data subject to analysis included 518 pupils from the capital region.
Tutkimuksen lopulliseen analysoitavaan aineistoon osallistui 518 pääkaupunkiseudun oppilasta, jotka olivat osallistuneet kyselyihin sekä seitsemännellä että yhdeksännellä vuosiluokalla.
Results indicated that there was a statistically significant increase in school burnout among girls during upper comprehensive school.
Tulokset osoittivat, että koulu-uupumus lisääntyi tytöillä yläkoulun aikana.
Finally, the study explored the differences in the development of school burnout between groups divided based on change in physical activity.
Lopuksi tarkasteltiin fyysisen aktiivisuuden muutoksen perusteella jaettujen ryhmien välisiä eroja koulu-uupumuksen kehittymisessä.
The groups divided based on a change in physical activity differed in terms of school burnout in grade 7.
Fyysisen aktiivisuuden muutoksen mukaan jaetut ryhmät erosivat toisistaan seitsemännen vuosiluokan koulu-uupumuksen suhteen.
More research is needed to determine what kind of a connection can be found between physical activity and school burnout.
Fyysisen aktiivisuuden ja koulu-uupumuksen yhteyden selvittämiseksi tarvitaan lisää tutkimusta, jotta kyetään selvittämään, millainen tuo yhteys mahdollisesti on.
The groups divided based on their chance in physical activity did not differ from one another in terms of the development of school burnout (p = .057).
Fyysisen aktiivisuuden muutoksen perusteella jaetut ryhmät eivät eronneet toisistaan koulu-uupumisen kehittymisessä (p = .057) Tutkimuksen perusteella voidaan todeta, että erityisesti tytöillä koulu-uupumus näyttäisi lisääntyvän yläkoulun aikana.
There was no difference related to school burnout between groups divided based on physical activity in grade 7 or grade 9.
Seitsemännen vuosiluokan fyysisen aktiivisuuden mukaan jaetut ryhmät eivät eronneet toisistaan koulu-uupumukseen suhteen seitsemännellä eikä yhdeksännellä vuosiluokalla.
Differences in school burnout between groups of pupils in grade 7 divided based on physical activity were also examined.
Lisäksi olen tarkastellut seitsemännen vuosiluokan fyysisen aktiivisuuden mukaan jaoteltujen ryhmien välisiä eroja koulu-uupumuksessa.
Interviews were half-structured.
Haastattelut olivat puolistrukturoituja teemahaastatteluja.
"I feel I’m better as a teacher - - when I have my dog with me" : Teachers’ experiences about dog-assisted pedagogy
"Mä koen että mä oon opettajana parempi - - kun mul on koira" : opettajien kokemuksia koira-avusteisesta pedagogiikasta
I also reflected my own position as an interviewer, so I could make this thesis more reliable.
Analysoin tutkielmassa myös omaa rooliani haastattelijana, tutkimuksen luotettavuuden lisäämiseksi.
I explore teacher’s profession from concepts of teaching philosophy, professional development, professional identity and motivation.
Opettajuutta tarkastelen käyttöteorian, ammatillisen kehittymisen, ammatillisen identiteetin sekä motivaation käsitteistä käsin.
I present research results in two different chapters.
Tulokset jakaantuivat tutkimuskysymysten mukaisesti kahteen osioon.
Three of the teachers were special education teachers and one of them was class teacher.
Kaksi opettajista oli erityisluokanopettajia, yksi luokanopettaja ja yksi laaja-alainen erityisopettaja.
There was five features that were typical to teachers’ who develop themselves professionally: positive orientation to risk taking, openness to change, willingness to do experiments in the classroom and openness to criticism.
Haastatteluaineiston perusteella opettajista oli löydettävissä neljä kehittyvälle opettajalle tyypillistä piirrettä: piirteet olivat myönteinen orientaatio riskinottoon, avoimuus muutoksille, halu tehdä kokeiluja luokassa sekä avoimuus kritiikkiä kohtaan.
The challenges of the dog-assisted teaching were related to colleagues and work community.
Koira-avusteisen opetuksen haasteet liittyivät pääasiassa kollegojen ja työyhteisön menetelmään suhtautumiseen.
Based on former large mass of international research and this thesis results, I propose that dog-assisted pedagogy could be motivational, action-based and effective intervention and tool to teachers.
Aikaisemman tutkimustiedon ja tämän tutkielman tulosten perusteella koira-avusteinen opetus voi tarjota motivoivan, toiminnallisen ja vaikuttavan menetelmän opettajan työvälineeksi.
Teachers reported that the dog had positive effects on pupils’ emotions: dog’s presence calmed children, made class’ atmosphere better and contributes joy and happiness to studying.
Opettajien kokemuksien mukaan koira vaikutti myönteisesti oppilaiden tunteisiin: se rauhoitti, paransi ilmapiiriä, vähensi riitoja ja toi opiskeluun iloa.
According to analyze the dog-assisted pedagogy motivated pupils to study, served pauses to classes and school day, effects on concentration and increases action-based teaching.
Opettajien kuvausten ja analyysin perusteella koira-avusteinen pedagogiikka motivoi oppilaita opiskeluun, tauotti tuntityöskentelyä ja koulupäivää, vaikutti keskittymiseen sekä toi toiminnallisuutta opetukseen.
Dog-assisted pedagogy could also be a good tool with pupils with special needs.
Koira-avusteinen pedagogiikka voi olla yksi toimiva tukimuoto oppilaiden tuen tarpeisiin.
All of the teachers had completed self-motivated, official course about dog-assisted interventions (10 credits).
Kaikki opettajat olivat käyneet virallisen 10 opintopisteen koulutuksen koira-avusteisiin menetelmiin liittyen.
In first chapter I reported results of how dog-assisted pedagogy supported teachers’ professional development.
Ensimmäisessä tulososiossa raportoin analyysini tulokset siitä, miten koira-avusteinen opetus tukee opettajan ammatillista kehittymistä.
Dog-assisted pedagogy was central part of the teachers’ teaching philosophy.
Koira-avusteinen opetus oli keskeinen osa haastateltujen opettajien käyttöteoriaa, niin sanottua opetusfilosofiaa.
In this Master’s thesis I researched teachers’ experiences on dog-assisted interventions.
Tässä pro gradu- tutkielmassa tutkin opettajien kokemuksia koira-avusteisesta pedagogiikasta.
All of the teachers were dealing with special needs in their work and trying to respond to the needs with dog-assisted pedagogy.
Kaikki opettajat kohtasivat työssään erilaisia oppilaiden tuen tarpeita, joihin he vastasivat muun muassa koira-avusteisin menetelmin.
2) What kind of positive effects dog-assisted pedagogy has to pupils’ studying?
Minkälaisia kokemuksia haastatelluilla opettajilla on koira-avusteisen pedagogiikan hyödyistä oppilaille?
I interviewed four teachers, who use dog-assisted interventions in their teaching.
Tutkielman aineisto hankittiin haastattelemalla neljää, koira-avusteista pedagogiikkaa työssään hyödyntävää opettajaa.
In the second chapter I reported results of how the dog effected pupils’ studying.
Toisessa tulososiossa kuvaan tuloksia koiran hyödyistä oppilaiden opiskelussa.
This thesis’ two research questions were: 1) How dog-assisted pedagogy supports teachers’ professional development and profession as a teacher?
Miten koira-avusteinen opetus menetelmänä tukee opettajan ammatillista kehittymistä ja opettajuutta sekä (2.)
Frame of references includes inspection of teachers’ profession and inspection of what kind of effects animal-assisted interventions has to child’s mental, social and physical well-being.
Toisessa teoriaosuudessa avaan eläinavusteisuutta koskevan tutkimuskentän käsitteistöä sekä tarkastelen tutkimustietoa koiran vaikutuksista lapsen psyykkiseen, sosiaaliseen ja fyysiseen hyvinvointiin, perustuen WHO:n hyvinvoinnin kolmijakoiseen määritelmään.
Dog-assisted pedagogy and feedback from pupils and parents motivated teachers at their work.
Koira-avusteisen menetelmän käyttö, ja sen myötä saatu myönteinen palaute motivoi opettajia työssään.
It took time, money, planning and effort to use the dog-assisted interventions at their teaching work.
Koira-avusteisen menetelmän käyttö vaati opettajilta koulutuksen suorittamisen, rahaa, suunnittelua ja vaivannäköä.
With dog-assisted interventions, teachers could combine their hobby with dogs and work.
Opettajat pystyivät menetelmän myötä yhdistämään vapaa-ajan kiinnostuksen kohteita ja tärkeitä arvoja työhönsä.
The videos were uploaded to YouTube during years 2016–2018.
Videot oli julkaistu vuosien 2016 ja 2018 välillä.
The children and adolescents talked for example about their schooldays, teachers, school supplies and also their feelings about school.
Lapset ja nuoret puhuivat esimerkiksi oppitunneistaan, opettajistaan, koulutarvikkeistaan sekä kouluun liittyvistä tunteista.
Children and adolescents as movie directors of their own life : what do children and adolescents tell about their free time and school in their YouTube videos?
Lapset ja nuoret oman elämänsä elokuvaohjaajina : mitä lapset ja nuoret kertovat Youtube-videoissaan vapaa-ajastaan ja koulusta?
School was mostly referred to either in a neutral or a negative way.
Eniten koulusta puhuttiin neutraaliin tai negatiiviseen sävyyn – positiivisia mainintoja oli vähemmän.
Talking about school negatively can also be seen as a way of trying to improve status among peers, in a similar way as the presentation of clothes and belongings.
Negatiivinen koulupuhe yhdistyy samalla tavoin sosiaalisen pääoman kehittämiseen ja oman suosion lisäämiseen, kuin vaatteiden ja tavaroidenkin esittely.
I’m focusing mostly on the content of the videos, but I’ll also clarify, why do children and adolescents publish such videos they do and tell the things they tell in the videos.
Painopiste tutkimuksessa on erilaisten sisällöllisten teemojen esiin tuomisessa, mutta tarkastelen jonkin verran myös syitä sille, miksi lapset ja nuoret kuvaavat sellaisia videoita kuin kuvaavat ja kertovat sellaisia asioita kuin kertovat.
School was mentioned quite a lot in the videos.
Koulunkäynti tuli videoissa esiin varsin paljon ja kouluun liittyvä puhe oli pääosin varsin arkipäiväistä kerrontaa.
One interesting finding of this study was though that many of the videos included presentations of clothes and belongings.
Kiinnostavaa oli kuitenkin se, miten erilaisten vaatteiden ja tavaroiden esittely korostui lasten ja nuorten videoissa.
By showing their clothes and telling where they were bought from, the children and adolescents try to increase their social income and, in this way, improve their status among their peers.
Tämä yhdistyy lasten ja nuorten pyrkimykseen kasvattaa sosiaalista pääomaansa ja siten parantaa omaa statustaan vertaisryhmän sisällä.
The purpose of this study is to find out how do Finnish children and adolescents portray their free time and school on their YouTube videos.
Tarkastelen tutkimuksessani sitä, mitä peruskoulua käyvät lapset ja nuoret kertovat vapaa-ajastaan ja koulunkäynnistään Youtube-videoissaan.
Social media is nowadays a big part of life of almost every children and adolescent in Finland.
Erilaiset sosiaalisen median palvelut ovat nykyään iso osa lasten ja nuorten arkipäivää ja videopalvelu Youtube onkin yksi suosituimpia kouluikäisten lasten ja nuorten käyttämiä sovelluksia.
I also compared the findings to some studies about children and adolescents’ social relations.
Tutkimukseni antaa lisätietoa sosiaalisen median merkityksestä osana lasten ja nuorten sosiaalisia suhteita.
After the analysis I then compared the findings to different surveys about children and adolescents’ free time and social media and internet usage.
Analysoin aineiston laadullisen sisällönanalyysin keinoin ja vertasin saamiani tuloksia esimerkiksi ajankäyttötutkimuksiin, medialaitteiden käyttöön liittyviin tutkimuksiin sekä lasten ja nuorten sosiaalisia suhteita käsitteleviin tutkimuksiin.
The research material consists of 10 diary-like vlog videos from 10 different vloggers, aged from 9 to 15.
Aineistoni koostui 9–15-vuotiaiden lasten ja nuorten julkisista ja itse internetiin lataamistaan Youtube-videoista.
That’s why it is interesting to find out whether they bring out their school dissatisfaction also on their YouTube videos.
Perinteisesti suomalaiset lapset ja nuoret ovat viihtyneet koulussa huonosti, joten onkin kiinnostavaa tarkastella, että, näkyykö myös heidän kuvaamissaan Youtube-videoissa.
My method for data gathering was IRI-research (Investigative Research on the Internet) and I used content analysis to analyze the videos.
Tutkittavia oli kymmenen ja jokaiselta tutkittavalta oli aineistossa yksi video.
Vloggers researched in my study produce mostly basic diary-like description of their everyday life on YouTube.
Tutkimukseni mukaan peruskouluikäisten lasten ja nuorten sosiaaliseen mediaan tuottama vapaa-aikaan liittyvä sisältö on pääosin linjassa erilaisten ajankäyttötutkimusten kanssa.
School assessment is a surface issue right now.
Kouluarviointi on juuri nyt pinnalla oleva puheenaihe.
The semi-structured group interviews were held in April 2019.
Haastattelut toteutettiin huhtikuussa 2019 puolistrukturoituina pari- ja ryhmähaastatteluina.
Teaching has traditionally been seen as independent work done alone.
Opettajantyö on perinteisesti nähty itsenäiseksi, yksin tehtäväksi työksi.
Co-assessment is higher quality and more equitable for students.
Yhteisarviointi on laadukkaampaa ja tasa-arvoisempaa oppilaille.
The benefits were related to the challenges in many ways, and were perceived as mitigating them.
Hyödyt liittyi-vät haasteisiin monilta osin siten, että hyödyt koetiin haasteita lieventäviksi.
The research was carried out with a phenomenographic research approach.
Tutkimus toteutettiin fenomenografisella tutkimusotteella.
Studies have shown that the benefits of co-teaching are worth pursuing.
Tutkimuksissa on todettu, että yhteisopetuksen hyödyt ovat tavoittelemisen arvoisia.
Co-assessment provides an opportunity to improve well-being at work and simplify assessment.
Yhteisarviointi tarjoaa mahdollisuuden työhyvinvoinnin parantumiseen ja arviointityön hel-pottumiseen.
Co-assessment in co-teaching : the conceptions and experiences of teachers in one school
Yhteisarviointi yhteisopetuksessa : erään koulun opettajien käsityksiä ja kokemuksia
The material was analyzed with phenomenographic analysis.
Aineisto analy-soitiin fenomenografisella analyysillä.
The research material was collected through interviews with 13 teachers in an elementary school in Vantaa.
Aineisto kerättiin haastattelemalla kolmeatoista erään vantaalaisen alakoulun yhteisopetusta toteuttavaa opettajaa.
Teachers described co-assessment as a formative and summative assessment.
Opettajat kertoivat yhteisarvioinnista formatiivisena ja summatiivisena arviointina.
The purpose of the study is to examine teachers' perceptions of co-assessment as well as its benefits and challenges.
Tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella opet-tajien käsityksiä yhteisarvioinnista sekä sen hyötyjä ja haasteita.
Co-teaching is a method where two or more teachers plan, teach and assess together in equal collaboration.
Yhteisopetus on kahden tai useam-man opettajan tasa-arvoisessa yhteistyössä toteuttamaa opetusta, sen suunnittelua sekä op-pilaiden arviointia.
Co-teaching teams also split assessment tasks.
Yhteisopetustiimit myös jakoivat arviointitehtäviä keskenään melko paljon.
New curriculum in 2014 shifted the focus from the assessment of pupils to the assessment of learning.
Tutkielman teko asettui arvioinnin kannalta ajankohtaiseen hetkeen, sillä perusopetuksen opetussuunnitelman perus-teet 2014 toivat uudistuksen arviointiin siirtämällä painopisteen oppilaan arvioinnista oppimi-sen arviointiin.
Co-assessment benefits both teachers and pupils.
Yhteisarvioinnin hyödyiksi nimettiin sekä opettajien, että oppilaiden hyöty-jä.
Co-assessment was carried out everyday life and in planning of assessment in various ways.
Arviointiyh-teistyötä tehtiin arjessa sekä arviointia suunniteltaessa monipuolisesti.
According to the teachers the challenges of co-assessment are related to time, teamwork, differences of opinion and pupil-related worries.
Opettajat nimesivät aikaan, työtiimiin ja näkemyseroihin liittyviä haasteita sekä oppilaisiin liittyviä huolia yhteisarvioinnissa.
This thesis aims to examine teachers’ conception and experiences of co-assessment.
Tässä tutkielmassa selvitetään yhteisopettavien opettajien käsityksiä ja kokemuksia yhdessä arvioimisesta.
Teachers spoke about formative assessment a little bit more than about summative assessment.
Formatiivisesta yhteisarvioinnista pu-huttiin hieman enemmän kuin summatiivisesta.
The concept of co-assessment was derived from the key concepts of the thesis.
Tutkielman keskeisistä käsitteistä johdettiin käsite yhteisarviointi, jolla tarkoitetaan yhteisopetuksessa toteutettavaa arviointityötä.
Conceptions of summative co-assessment were more similar.
Käsitykset formatiivisesta yhteisarvioinnista olivat keskenään vaihtelevampia kuin käsitykset summatiivisesta yhteisarvioinnista.
The new curriculum did not work as well as hoped, so chapter 6 assessment of learning was renewed.
Opetussuunnitelman arviointilinjaukset eivät kuitenkaan olleet täysin toimivia, ja tänä keväänä julkaistu korvaava arviointiluku otetaan käyttöön syksyllä.
The research data was collected by interviewing seven class teachers who had graduated from University of Helsinki during years 2017-2019.
Tutkimusta varten haastateltiin seitsemää Helsingin yliopistosta vuosina 2017-2019 valmistunutta luokanopettajaa.
Teaching practice’s aims, guidance and connecting theory and practice : seven newly qualified classroom teachers’ experiences on final teaching practice
Opetusharjoittelun tavoitteet, ohjaus sekä teorian ja käytännön yhdistäminen : seitsemän vastavalmistuneen luokanopettajan kokemuksia maisteriharjoittelusta
Practical guidance was highly appreciated.
Ohjaavilta luokanopettajilta saatua käytännönläheistä ohjausta arvostettiin.
The research data consisted of individual interviews and the analysis was based on content analysis.
Aineiston analyysi toteutettiin sisällönanalyysin keinoin.
This study focuses on graduated class teachers’ experiences on their teacher education’s last teaching practice.
Tutkimuksessa tarkastellaan vastavalmistuneiden luokanopettajien kokemuksia opettajankoulutuksensa viimeisestä harjoittelusta.
Teachers felt that connecting practice and theory was done during the final practice, but it depended a lot more on themselves than the practice’s basis.
Opettajat kokivat käytännön ja teorian yhdistyneen harjoittelunsa aikana, joskin se oli ennemmin kiinni omasta aktiivisuudesta kuin harjoittelun tarjoamista lähtökohdista.
The more practical aims were more likely to be fulfilled during the practice.
Käy-tännönläheisimmät tavoitteet koettiin pääosin toteutuneiksi, kun taas käsitteellisemmät tavoit-teet nähtiin liian laajoiksi verrattuna harjoittelun kestoon.
Previous studies have shown that teaching practices are usually respected among teacher students and they seem to stick in one’s mind as meaningful experiences.
Aikaisempi tutkimus osoittaa, että opetusharjoitteluita usein arvostetaan ja ne jäävät opiskelijoille mieleen.
The purpose of this study is to find out graduated class teachers’ experiences on their final teaching practice’s aims and guidance and also how they were able to connect theory and practice.
Tutkimuksen tarkoituksena on kartoittaa vastavalmistuneiden opettajien kokemuksia harjoittelun tavoitteiden, ohjauksen sekä käytännön ja teorian yhdis-tämisen näkökulmista ja antaa yleiskatsonnallinen tulkinta sille, millaisia merkityksiä opettajat näille ilmiöille antavat.
One of the main reasons was because it is arranged in a normal comprehensive school instead of training school.
Yhtenä merkittävänä syynä nähtiin sen järjestäminen kent-täkouluissa, koska sen katsottiin valmistavan konkreettisesti todelliseen työelämään.
Teaching is still found as a practice-based profession and the final teaching practice will prepare students for that.
Opettajuus koetaan edelleen hyvin käytännönläheisenä ammattina, johon maisteriharjoittelu valmistaa informanttien mukaan pääasiallisesti hyvin.
This study showed that teachers value their final teaching practice.
Tutkimukseni osoitti, että opettajat arvostivat suuresti maisteri-harjoittelua osana koulutustaan.
They had done their final teaching practice under the same degree recruitments.
He olivat suorittaneet maisteriharjoittelunsa samoilla tut-kintovaatimuksilla ja he työskentelivät haastatteluhetkenä luokanopettajina.
It is recommended to do right before graduating because then it will best prepare students for the working life.
Maisteriharjoittelu on pakollinen syventä-viin opintoihin kuuluva opintojakso, joka suositellaan suoritettavaksi juuri ennen valmistumis-ta, jotta harjoittelussa saatu käytännön opettajakokemus tukisi mahdollisimman paljon siirty-mistä työelämään.
Connecting practice and theory and its importance is acknowledged among the teachers.
Käytännön ja teorian yhteys tunnistetaan ja teoriaa halutaan hyödyntää osana työtä, mutta välineet sen to-teuttamiseen harjoittelun aikana vaihtelevat.
Previous studies have indicated that the partici-pation of the child has not been implemented in accordance with targets.
Aiemmissa tutkimuksissa on tullut esille, että lapsen osallisuus ei ole toteutunut tavoitteiden mukaisesti.
Interviews were carried out individually and data-oriented content analysis was used to analyse the material.
Haastattelut tehtiin yksilöhaastatteluna ja aineiston analysoinnissa käytettiin aineistolähtöistä sisällönanalyysiä.
One challenge was ascertaining the perspective of a small child if the child was not yet able to speak.
Haasteena oli pienen lapsen oman näkökulman esille saaminen, jos lapsi ei käyttänyt vielä puhekieltä.
The purpose of this study was to ascertain how early childhood education teachers define child participation.
Tämän tutkimuksen tarkoitus oli selvittää, miten varhaiskasvatuksen opettajat määrittelevät lapsen.
The study was carried out using semi-structured interviews, with seven early childhood education teachers chosen for the study.
Tutkimus toteutettiin teemahaastatteluna ja tutkimukseen valikoitui seitsemän varhaiskasvatuksen opettajaa.
Flexibility in the daily routine, activities initiated by the child, pictures and supportive signs, and voting were all methods of implementing child participation.
Joustavuus päivärytmissä, lapsen aloitteesta lähtevä toiminta, kuvat ja tukiviittomat ja äänestäminen olivat keinoja lapsen osallisuuden toteutumiseksi.
Participation was strengthened by child group activities, which were organised based on the targets outlined in the children’s ECEC plans, as well as on an assessment of pedagogical methods.
Osallisuutta vahvisti lapsiryhmän toiminta, joka rakentui lasten vasujen tavoitteiden pohjalle ja pedagogisten menetelmien arvioinnille.
Photographs, storycrafting, an educational portfolio, naming a star child of the week, and video recording made activities and significant experiences of the child visible.
Valokuvat, sadutus, kasvunkansio, viikon tähtilapsi ja videointi tekivät näkyväksi toimintaa ja lapselle merkityksellisiä kokemuksia.