natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The hypothesis was, that the students from the Helsinki metropolitan area are more open to-wards the visibility of religion in school, because the diversity is higher in the region compared to other counties.
Hypoteesina oletetaan pääkaupunkiseutulaisten olevan muita avoimempia eri uskontojen näkymiselle arjessa, sillä pääkaupunkiseudulla moninaisuus on paljon laajempaa kuin maakuntakau-pungeissa.
The qualitative data of this research was collected to support the quantitative method.
Tutkimus toteutettiin kvantitatiivisena, mutta näin saatuja tuloksia tukemaan käytin myös kvalitatiivista menetelmää.
Evangelic Lutheran high school students’ perspectives on religious education and visibility of religion in school context
Evankelisluterilaista uskontoa opiskelevien lukio-laisten käsityksiä katsomusaineiden opetuksesta ja uskontojen näkymisestä koulussa
Girls were more interested than boys in religion as a school subject and also more open towards different religions.
Tulosten perusteella tytöt ovat poikia positiivisempia uskonto-oppiainetta kohtaan sekä avoimempia eri uskontojen näkymiselle koulussa.
Based on the results of the quantitative part of the study, it was suggested, that place of residence does not affect students’ perspectives on religion and religious education.
Määrällisen aineiston tulosten johtopäätöksen on, että paikkakunnalla ei ole merkitystä lukiolaisten käsi-tyksiin katsomusopetuksesta ja uskonnon näkymisestä koulussa.
Based on the interview results, the students belonging to the Evangelic Lutheran church think that the main reason to study religious education is to learn about world religions.
Evankelislute-rilaista uskontoa opiskelevat lukiolaiset pitävät katsomusopetuksen päätehtävänä maailmanuskontoja koskevan tiedon lisäämisen.
Content analysis was also used as a research tool.
Analyysi toteutettiin sisällönanalyysilla.
An additional hypothesis was formed based on a previous study, which indicated that girls are more positive about religious education in school.
Hypoteesina on myös se, että tytöt ovat mahdollisesti poikia positiivisempia uskonnonope-tusta kohtaan aiempien tutkimusten perusteella.
The theoretical part of this study consists of a literature review, which provides in-depth information present-ed by previous studies on the topic.
Tutkimuksen teoriaosuutena toimii kirjallisuuskatsaus, joka antaa keskeistä tietoa muun muassa aiheen aiemmasta tutkimuksesta, suomalaisten uskonnollisuudesta se-kä katsomusopetuksen eri malleista.
In the quantitative part of the study I used a questionnaire to examine the perspectives of the pupils and the differences in the backgrounds (e.g. sex and city of residence).
Tutkimuksen määrällisessä osassa tutkitaan kyselylomakkeella lukiolaisten käsityksiä katsomusopetuksesta ja uskontojen näkymisestä koulussa sekä paikkakunnan ja sukupuolen mahdolli-sia vaikutuksia käsityksiin.
The research problem was: how do high school students belonging to the Evangelic Lutheran church experience the current religious education model and what do they think about the visibility of religion in school?
Tutkimusongelmana on, miten lukiolaiset kokevat tämänhetkisen katsomusopetusmallin sekä eri uskontojen näkymisen kou-lun arjessa.
The aim of this thesis was to gain data and information regarding students studying the Evangelic Lu-theran religion in high school.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on antaa tietoa evankelisluterilaista uskontoa opiskelevien lukiolais-ten käsityksistä koskien katsomusaineiden opetusta ja uskonnon näkymistä koulussa.
The interview-material consisted of three group-interviews, which all had 2-3 teachers.
Haastattelu-aineisto koostui kolmesta ryhmähaastattelusta, joissa opettajia oli mukana 2-3 kerrallaan.
Academic capitalism and entrepreneurship education being part of universities in Finland
Akateeminen kapitalismi ja yrittäjyyskasvatus osana suomalaista yliopistoa
What was found out of the interviews was that the teachers had both positive and negative experiences and thoughts about academic capitalism and entrepreneurship education.
Haastatteluista saatiin selville, että opettajilla oli sekä positiivisia, että negatiivisia kokemuksia ja ajatuksia akateemisesta kapitalismista sekä yrittäjyyskasvatuksesta.
I used qualitative content analysis as a method in my thesis.
Analyysimetodina käytin aineistolähtöistä sisällönanalyysiä.
Academic capitalism and entrepreuneurship education are relatively new phenomenon in the finnish field of education and the goal is to figure out are these new customs in disagreement with the traditional values of universities or are they suitable together.
Akateeminen kapitalismi sekä yrittäjyyskasvatus ovat suhteellisen uusia ilmiöitä suomalaisen koulutuksen kentällä ja tavoitteena oli selvittää ovatko uudet käytänteet ristiriidassa yliopiston perinteisten arvojen kanssa vai sopivatko ne hyvin yhteen.
The aim of this study is to examine what kind of thoughts Aalto-university teachers have according to academic capitalism and entrepreneurship education in the context of inside their own university.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää millaisia ajatuksia Aalto-yliopiston opettajilla on liittyen akateemiseen kapitalismiin sekä yrittäjyyskasvatukseen oman yliopistonsa sisällä.
There is a lot of international studies of these topics which helped me to do my thesis and helped me to choose different kind of point of views.
Aiheesta oli paljon varsinkin kansainvälistä tutkimusmateriaalia, joka auttoi minua tutkimuksen teossa ja näkökulmien valinnassa.
The negative effect of of entrepreneurship education from the point of view of the teachers was that it gave a narrow view of what a good worker of the future was.
Yrittäjyyskasvatuksen negatiivisena puolena pidettiin sen kapeakatseista näkemystä siitä millainen hyvä tulevaisuuden työntekijä on.
There were 8 univeristy teachers who took part in this study.
Tutkimukseen osallistui 8 yliopisto-opettajaa Aalto-yliopistosta.
Teachers saw that entrepreneurship education coud give students benefits for example teaching them worklife skills and helped them to network when they were still at university.
Yrittäjyyskasvatuksen nähtiin olevan hyödyksi varsinkin opiskelijoille, jotka pääsivät sen avulla harjoittamaan työelämäntaitoja sekä verkostoitumaan jo opintojensa aikana.
Academic capitalism could benefit researchers financially but the negative affect of it was that the values of academic capitalism were often times conflicting with the traditional views of the university.
Akateemisen kapitalismin nähtiin mahdollistavan tutkijoita taloudellisesti, mutta sen koettiin joissain tilanteessa olevan arvomaailmaltaan liian erilainen yliopiston perinteisempien arvojen vieressä.
The interviews were recorded, transcribed verbatim and analyzed thematically.
Haastattelut nauhoitettiin, litteroitiin ja analysoitiin aineistolähtöisesti ja temaattisesti.
I collected the research data by carrying out six (n=6) interviews with adults with a clinical diagnosis of an autism spectrum disorder without comorbid intellectual disability.
Keräsin tutkimusaineistoni haastattelemalla kuutta (n = 6) toiminnallisesti korkeatasoista autismikirjon aikuista, joilla oli kliininen diagnoosi autismikirjon häiriöstä eikä samanaikaista kehitysvammaisuuden diagnoosia.
Several qualitative and quantitative studies have shown that high-functioning adults with autism spectrum disorder encounter severe challenges in achieving successful employment.
Useat määrälliset ja laadulliset tutkimukset ovat osoittaneet, että toiminnallisesti korkeatasoiset autismikirjon aikuiset kohtaavat merkittäviä haasteita työelämässä.
Previous studies have indicated that the employment rate of this population is relatively low when taking into account their cognitive skills and academic success.
Aikaisemmat kansainväliset tutkimukset ovat osoittaneet, että toiminnallisesti korkeatasoisten autismikirjon aikuisten työllistymisaste on erityisen matala, kun otetaan huomioon kyseisen ryhmän älyllinen kyvykkyys ja akateeminen menestys.
The interviews consisted of open-ended questions; meaning that the interviewees were expected to describe their experiences following ready-made themes.
Haastattelumenetelmänä käytin avointa teemahaastattelua eli haastateltavat saivat kertoa vapaasti omista kokemuksistaan työelämästä valmiiksi annettujen teemojen pohjalta.
Major factors that prevented interviewees from successfully keeping a job were difficulties in social interaction and communication, limitations in psychological and cognitive functioning, and unsuited working environments.
Työn säilyttämistä estivät erityisesti yksilön vaikeudet sosiaalisessa vuorovaikutuksessa ja kommunikaatiossa sekä psyykkisen ja kognitiivisen toimintakyvyn rajoitteet että työympäristön sopimattomuus.
Work ability is a less frequently studied area of functioning among people of autism spectrum disorder, even if research has shown its significance for an individual’s quality of life in adulthood.
Autismikirjon aikuisten toimintakykyä aikuisuudessa on tutkittu harvemmin työhön osallistumisen näkökulmasta, vaikka työn on todettu määrittävän merkittävästi yksilön elämänlaatua aikuisuudessa.
I examined separately the experiences of attaining and of keeping employment.
Tarkastelin erikseen kokemuksia työnhausta ja työn tekemisestä.
Work Participation Experiences of Adults with High-functioning Autism Spectrum Disorders : A Qualitative Analysis of Factors Preventing and Promoting Attaining and Keeping Employment
Toiminnallisesti korkeatasoisten autismikirjon aikuisten kokemuksia työhön osallistumisesta : laadullinen analyysi työn saavuttamista ja säilyttämistä edistävistä ja estävistä tekijöistä
In this study, my aim is to describe factors that are associated with work participation of high-functioning adults with autism spectrum disorder.
Tässä tutkimuksessa tavoitteeni on kuvata niitä tekijöitä, jotka ovat määritelleet toiminnallisesti korkeatasoisten autismikirjon aikuisten mahdollisuuksia osallistua työhön.
Studies on the employment rate of this population have failed, however, to explain which factors form barriers to employment and how individuals subjectively interpret these barriers.
Työllistymisastetta selvittäneet tutkimukset eivät ole onnistuneet tarkemmin kuvaamaan haasteita, joita henkilöt kohtaavat työelämässä tai miten henkilöt itse ovat tulkinneet näitä haasteita.
Individual’s difficulties in social interaction and communication and the current labour market practices prevented successful attainment of employment.
Työn saavuttamista estivät erityisesti yksilön vaikeudet sosiaalisessa vuorovaikutuksessa ja kommunikaatiossa sekä nykyisten työmarkkinoiden näyttäytyminen kyseiselle ryhmälle esteellisinä.
The interviewees’ descriptions of employment experiences varied.
Haastateltavat kuvailivat laajasti kokemuksiaan työhön osallistumisesta.
The results obtained in this qualitative study describe factors that are associated with labour participation of otherwise high-functioning adults.
Tämän tutkimuksen laadulliset tutkimustulokset kuvaavat tarkemmin niitä tekijöitä, jotka ovat vaikuttaneet henkilöiden työhön osallistumiseen.
Support that was adjusted according to their individual needs as well as employers’ non-discriminatory recruitment procedures promoted the attainment of employment.
Yksilöllisiä tarpeita vastaavan tuen saaminen sekä työnantajien käyttämät esteettömät rekrytointimenetelmät näyttäytyivät haastateltavien kokemuksissa työn saavuttamista edistäneinä tekijöinä.
This study shows that we can understand more deeply the quality of life of the high-functioning adults within this population by exploring the work life experiences.
Toiminnallisesti korkeatasoisten autismikirjon aikuisten työelämäkokemusten tutkimuksella voidaan ymmärtää laajemmin henkilöiden elämänlaatua aikuisuudessa.
There is also a significant need for further education for organizations, employers and stakeholders regarding autism spectrum disorders.
Tulokset korostavat toiminnallisesti korkeatasoisten autismikirjon aikuisten tarpeita yksilöllisesti suunnitelluille ja tarkoituksenmukaisesti kohdennetuille palveluille työelämään sekä organisaatioiden, työnantajien ja päättäjien tietoisuuden lisäämistä autismikirjon häiriöistä.
School principal – a humane leader : A research of principals thinking about human resources management
Rehtori – inhimillinen johtaja : Tutkimus rehtoreiden ajatuksista henkilöstöjohtamisesta
This study was fulfilled as a qualitative survey research.
Tutkimus toteutettiin laadullisena kyselytutkimuksena.
The survey contained both closed and open questions as well as a section on teachers' background information.
Kysely koostui sekä suljetuista, että avoimista kysymyksistä sekä opettajien taustatietoja koskevasta osiosta.
The research call and the questionnaire were distributed to craft teachers via the Internet.
Tutkimuskutsu ja kyselylomake jaettiin käsityötä opettaville opettajille internetin välityksellä.
Qualitative content analysis was used to analyze teachers' responses.
Opettajien vastausten analysoinnissa käytettiin laadullista sisällönanalyysia.
Altogether 46 craft teachers participated in the study.
Tutkimukseen osal-listui yhteensä 46 käsityötä opettavaa opettajaa.
Teachers felt that inclusive craft groups were challenging in terms of the quality of teaching and the well-being of pupils and teachers.
Opettajat kokivat inklusiiviset käsityöryhmät haastaviksi sekä opetuksen laadun, että oppilaiden ja opettajien hyvinvoinnin kannalta.
Teachers' experiences of inclusion and the assistance needed in craft education
Opettajien kokemuksia inkluusiosta käsityönopetuksessa ja opetukseen tarvittavasta tuesta
Based on the results of this research, the real inclusion in the craft education where students get needed support, is rarely true and the situation will not change without additional resources and support in craft education.
Tutkimustulosten perusteella todellinen inkluusio ja kaikille yhteinen käsityönopetus toteutuu vain harvoin, eikä tilanne muutu ilman käsityönopetukseen suunnattavaa tukea.
In addition to teachers experiences the purpose of this study is to describe craft teachers’ opinions about co-teaching with special education teachers.
Opettajien kokemusten lisäksi tutkimuksen tehtävänä oli kuvata käsityötä opet-tavien opettajien näkemyksiä erityisopettajan kanssa tehtävästä yhteisopettajuudesta.
Because of inclusive school system a wide group of pupils with different challenges are met in craft education groups.
Inklusiivisen koulun myötä myös käsityön opetusryhmissä on monenlaisia oppilaita erilaisine haasteineen.
Theoretical literature and previous research suggests co-teaching as one way to support inclusion in schools.
Yksi inkluusiota tukevista opetusmenetelmistä teoriakirjallisuuden ja aiempien tutkimusten mukaan on yhteisopettajuus.
Teachers felt that they could use the assistance provided by special education teachers during and outside lessons.
Opettajat tunsivat tarvitsevansa erityisopettajan ammattitaitoa ja tukea työhönsä sekä oppitunneilla että oppituntien ulkopuolella.
The aim of this study was to illustrate craft teachers’ experiences when teaching inclusive craft groups.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvata käsityötä opettavien opettajien kokemuksia inklusiivisten käsityöryhmien opetuksesta ja siihen tarvitta-vasta tuesta.
Inclusive craft groups will also have an influence on teachers’ job descriptions.
Inklusiivisten käsityöryhmien johdosta myös opettajien työnkuva muuttuu väis-tämättä.
Limited special education resources in craft education is a major challenge for co-teaching and special educators support in the craft lessons.
Yhteisopetukselle, kuten muul-lekin yhteistyölle ja käsityönopetukseen saatavalle lisätuelle, haasteena nähtiin käsityönope-tukseen suunnatun erityisopetuksen vähäiset resurssit.
Craft teachers saw many benefits when co-teaching with special education teachers, however collaboration between craft teachers and special education teachers was uncommon/unusual.
Yhteistyö erityisopettajan kanssa oli kuitenkin opettajilla harvinaista.
Additional support was rarely available in the inclusive craft groups.
Inklusiivisessa käsityöryhmässä lisätukea oli harvoin saatavilla, eikä opettajat tunteneet oman aikansa ja osaamisensa riittävän kaikkien oppilaiden opetukseen.
Examination of the relationship between regulation of learning and efficacy clarified the relationship and helped to construct a more profound understanding of teachers’ learning in various learning contexts.
Opettajien oppimisen säätelyn ja pystyvyyden välisten suhteiden tarkastelu selvensi käsitteiden välistä suhdetta ja auttoi rakentamaan yksityiskohtaisempaa kuvaa opettajien oppimisesta erilaisissa oppimiskonteksteissa.
The most relevant learning contexts for teachers in University of Applied Sciences were professional community, teaching context and informal learning situations.
Ammattikorkeakoulun opettajien merkityksellisemmät oppimiskontekstit olivat ammatillinen yhteisö, opetustyö sekä informaalit oppimistilanteet.
The data consisted of semi-structured thematic interviews collected from eight teachers working at the University of Applied Sciences.
Tutkimusaineisto koostui kahdeksasta puolistrukturoidusta teemahaastattelusta, johon osallistui kahdeksan ammattikorkeakoulun opettajaa.
Diverse responsibilities and expanding work environments demand teachers to learn continuously in constantly changing conditions in Universities of Applied Sciences.
Opettajien monipuoliset työtehtävät ja työympäristön laajentuminen vaativat opettajilta jatkuvaa oppimista alati muuttuvissa tilanteissa.
It is important to investigate how teachers learn at work and elaborate the most opportune learning situations.
On tärkeää kiinnittää huomio siihen, miten opettajat oppivat työssään ja millaiset oppimistilanteet ovat siihen otollisimpia.
Regulation of learning and efficacy in university teachers` learning
Ammattikorkeakoulun opettajien oppimisen säätely ja pystyvyys oppimisessa
This study aims to answer the following research questions: 1.
Tämä tutkimus pyrkii osaltaan vastaamaan tähän tutkimukselliseen aukkoon.
Other evident components were the substantial use of different strategies and monitoring.
Reflektointi näyttäytyi opettajien oppimisen säätelyssä, lisäksi erilaisten strategioiden käyttö ja monitorointi olivat ilmeisiä.
The purpose of this study is to find out how teachers at Universities of Applied Sciences learn in their work environment and how they regulate their learning in various situations.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, millaisia oppimistilanteita ammattikorkeakoulun opettajat tunnistavat työssään sekä millaista heidän oppimisen itse- ja yhteissäätely on kyseisissä oppimistilanteissa.
The interviews also aimed to find out how teachers seek to develop their own competences, to ascertain the relationship between colleagues and their own learning and competence as well as describe the factors that increase and decrease their self- and co- efficacy.
Haastateltavilta kysyttiin myönteisiä ja kielteisiä oppimiskokemuksia ja tilanteita, millaisia tavoitteita opettajat asettivat oppimiselleen ja työlleen, millä keinoin opettajat pyrkivät kehittämään omaa osaamistaan, sekä kollegoiden suhdetta omaan oppimiseen ja osaamisen kehittämiseen sekä millaiset tekijät lisäsivät ja heikensivät heidän minäpystyvyyttään työssä.
The relationship between regulation and efficacy in the learning situations was then examined.
Lopuksi analysoitiin oppimisen säätelyä ja pystyvyyttä sekä niiden keskinäistä suhdetta merkityksellisissä oppimistilanteissa.
Which aspects of self- and co-efficacy were related to the learning situations described by the teachers?
Lisäksi tutkielmassa tarkastellaan, millaista minä- ja ryhmäpystyvyyttä kyseisiin opettajien oppimistilanteisiin liittyy.
Advancing Involvement with the Early Childhood Education Leadership
Osallisuutta edistävä johtaminen varhaiskasvatuksessa
Method of analysis was the theory-guided content analysis.
Analyysimenetelmänä hyödynnettiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin menetelmiä.
Involvement is a phenomenon that interests the researchers at the moment also in the context of a leadership.
Osallisuus on ilmiö, joka kiinnostaa entistä enemmän tutkijoita myös johtamisen kontekstissa.
The theoretical frame of this study is based on contextual model of leadership (Nivala 1999) which sees the early childhood leadership and the early childhood substance inseparable.
Tämän tutkielman teoreettinen tausta perustuu Nivalan (1999) johtamisen kontekstuaaliselle mallille, joka liittää varhaiskasvatusalan johtamistyön erottamattomasti sen substanssiin.
In the future the leaders hope for more innovative working style, experimentation and autonomy in relation to the mission of the early childhood education.
Johtajat toivovat tulevaisuudessa lisää yhteisön kokeilevaa työotetta, itseohjautuvuutta ja innovatiivisuutta suhteessa perustehtävään.
The study was qualitative and was based on phenomenological methodology which reach for the subjective experiences of the individuals.
Opinnäytetyö oli laadullinen ja perustui fenomenologiselle metodologialle, jossa keskeistä on kokemuksen tutkiminen.
The challenges of leading involvement were the resources related to work as well as the current change in the operational culture, which challenged the definition of job descriptions and the involvement of a multi-professional work community.
Osallisuuden haasteiksi nousivat ammatillinen osaaminen, työn resurssit sekä käynnissä oleva toimintakulttuurin muutos, joka haastaa moniammattillisen työyhteisön osallisuuden johtamista.
I also use the theoretical frame of involvement created by Finnish National Institute of Health and Welfare that define involvement as closely related to the intrinsic motivation, possibility to have an affect to your surrounding environment and benevolence.
Osallisuuden ilmiö ankkuroituu Terveyden ja Hyvinvoinnin laitoksen viitekehykseen, joka liittää sen yksilön sisäiseen motivaatioon, vaikuttamisen mahdollisuuksiin sekä hyvän tekemiseen.
Leading involvement was also based on functional distributed leadership that called for workable structures as well as the teacher´s competence in leading their teams and distributed pedagogical leadership.
Osallisuutta edistävä johtaminen perustui toimiville jaetun johtamisen rakenteille, johtajan ja opettajan väliselle saumattomalle yhteistyölle sekä opettajien tiimijohtamisen ja pedagogisen johtamisen osaamiselle.
As a data I used the themed focus group interview material that was collected in the Eduleaders project training.
Tutkimusaineistona käytettiin Eduleaders hankkeen haastatteluaineistoa, joka toteutettiin teemoitettuna täsmäryhmähaastatteluna hankkeen koulutuksen puitteissa.
My research task was to find out how early childhood education leaders experience leading involvement.
Lopulliseksi tutkimustehtäväksi muotoutui johtajien kokemusten kartoittaminen osallisuuden johtamisesta.
At the moment shortage of the competent teachers and practical nurses and their commitment to the long-term work relationship however brings us back to the basic questions of leadership; how to lead involvement?
Varhaiskasvatuksessa osallisuutta on tutkittu pitkälti lapsen näkökulmasta, mutta nykyinen puute alan osaavasta henkilöstöstä sekä työntekijöiden sitoutumisen haaste tuovat varhaiskasvatuksen johtajat peruskysymyksen äärelle: miten työyhteisön osallisuutta voidaan edistää johtamalla?
What experiences they had about competence, distributed leadership and challenges that related to the industry?
Osallisuutta edistävän johtamisen rakentumista selvitettiin ammatillisen osaamisen, johtamisen jakamisen ja johtamisen haasteiden kautta.
Early childhood leaders also saw joint leadership between leader- leader and teacher-teacher as a functional leadership structure in the future that may increase the experiences of deeper involvement.
Myös johtajien yhteinen johtaminen nousi merkittäväksi tulevaisuuden osallisuutta edistäväksi rakenteeksi.