natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, the results showed that choosing a class with special emphasis was more common among children whose fathers had higher education.
Tulosten osalta havaittiin, että painotetun opetuksen valinta oli tyypillisempää myös korkeammin koulutettujen isien lapsille.
Choosing a class with special emphasis is more common among children whose mothers have higher education and among children who have received better school grades.
Painotetun opetuksen valinta on yleisempää korkeammin koulutettujen äitien ja koulussa paremmin menestyvien lasten kohdalla.
Results showed that teacher’s higher evaluation of pupil’s inventive abilities and mother’s higher level of education predicted choosing a class with special emphasis.
Tulosten mukaan painotetun opetuksen valintaa ennustivat opettajan korkeampi arvio oppilaan oivaltavuudesta sekä äidin korkeampi koulutustausta.
Also, choosing a class with special emphasis seems to be more common among children whose fathers have higher education and among families with higher income level.
Painotetun opetuksen valinta näyttäisi aiempien tutkimusten mukaan olevan yleisempää myös korkeammin koulutettujen isien ja paremman tulotason perheissä.
Predictive factors for choosing a class with special emphasis in elementary school
Alakoulun painotetun opetuksen valintaa ennustavat tekijät
The thesis was conducted as a qualitative case-study and the research material was analysed using content -and thematic analytical methods.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tapaustutkimuksena ja aineisto analysoitiin sisällönanalyysin ja teema-analyysin keinoin.
iPad as a tool for creating music at school
iPad musiikin luovan tuottamisen välineenä koulussa
In a school context musical technology is usually a reference to moveable mobile devices, such as tablets or computers.
Kouluissa musiikkiteknologialla tarkoitetaan yleensä liikuteltavia mobiililaitteita, kuten tablet-laitteita ja tietokoneita.
The challenges facing the uses of iPads foremost involve resources, such as the availability of devices and applications and their features.
iPadien haasteet liittyivät etenkin resursseihin kuten laitteiden ja musiikkisovellusten saatavuuteen ja ominaisuuksiin.
Due to their easy use musical applications allowed students the possibility to create music regardless of their skill and thus also increased student agency and motivation whilst also learning environment permitting the possibility for musical differentiation.
Helppokäyttöisyytensä vuoksi musiikkisovellukset mahdollistivat musiikin tekemisen oppilaille taitotasosta riippumatta ja lisäsivät siten oppilaiden toimijuutta ja motivaatiota sekä monipuolisti musiikin oppimisympäristöä mahdollistaen myös eriyttämisen.
For this thesis four music teachers with experience in utilizing iPads as a method of creative musical production were interviewed.
Tutkimukseen haastateltiin neljää musiikkia opettavaa luokanopettajaa, joilla oli kokemusta iPadien hyödyntämisestä musiikin luovan tuottamisen välineenä.
Research results were reviewed and compared to previous theoretical research, articles, professional literature and curriculum found in the theoretical background, regarding creative musical production and musical technology, which formed the basis for the deductions presented in this thesis.
Tutkimustuloksia tarkasteltiin, vertailtiin ja niistä tehtiin johtopäätöksiä musiikin luovaa tuottamista ja musiikkiteknologiaa tarkastelevaan teoriaosuuteen koostettujen aiempien tutkimusten, artikkeleiden ja ammattikirjallisuuden sekä opetussuunnitelman valossa.
The creative production of music, which among other things means improvisation and composing, is a central goal throughout compulsory education within the musical curriculum.
Musiikin luova tuottaminen, jolla tarkoitetaan muun muassa improvisointia ja säveltämistä, on opetussuunnitelmassa musiikin opetuksen yksi keskeinen tavoite läpi peruskoulun.
Research showed that iPads were utilized for both creating music to also musical improvisation using musical apps.
Tutkimuksessa iPadeja hyödynnettiin sekä musiikin tekemiseen että improvisointiin musiikkisovelluksia hyödyntäen.
The goal of this thesis is to determine what does it actually mean to utilize iPads as a method of creative musical production and to provide practical tips on using iPads as a method of creative musical production by looking at what possibilities and challenges it presents.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, mitä iPadien hyödyntäminen musiikin luovan tuottamisen välineenä käytännössä tarkoittaa, ja antaa lukijalle käytännön vinkkejä iPadien hyödyntämiseen musiikin luovan tuottamisen välineenä siihen liittyviä mahdollisuuksia ja haasteita tarkastelemalla.
Most teachers preferred the application Garageband for creating music, whilst other applications used were Launchpad, Chrome Music Lab and Thumbjam.
Muita tässä tutkimuksessa tarkastaltavia sovelluksia olivat Launchpad, Chrome Music Lab ja Thumbjam.
Musical technology appears to have a place as a way to provide creative musical production when it’s use can be justified from a pedagogical standpoint.
Musiikkiteknologialla näyttäisi olevan paikkansa musiikin luovan tuottamisen välineenä silloin, kun sen käyttö voidaan perustella pedagogisesti.
Research has shown that despite this goal, teachers rarely utilize creative musical production or musical technology in their own teaching methods and that only a part of students completing their compulsory education have experience for example in composing.
Tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että opettajat käyttävät opetuksessaan sekä musiikin luovia työtapoja että musiikkiteknologiaa huomattavan harvoin, ja vain osalla peruskoulun päättävällä oppilaalla on kokemusta esimerkiksi säveltämisestä.
There is an ever-increasing emphasis on technology in education and within musical education it has a clear place in achieving the goal of creative musical production.
Teknologian käyttöä painotetaan yhä enemmän opetuksessa, ja musiikin opetuksessa se liittyy selvästi musiikin luovan tuottamisen tavoitteisiin.
In this thesis the emphasize is on iPads and the various musical apps available to the device.
Tässä tutkimuksessa perehdytään iPadeihin ja sillä käytettäviin musiikkisovelluksiin.
Expressions of students' transformative agency were found in the data for all six types.
Aineistosta löydettiin oppilaiden muutostoimijuuden ilmaisuja kaikkiin kuuteen tyyppiin liittyen.
Students’ agentive actions were expressed both verbally and physically, often using the tools in the challenges.
Oppilaat ilmaisivat toimijuustekoja sekä sanallisesti että kehollisesti, usein haasteisiin kuuluvia välineitä käyttämällä.
The data consisted of 75 hours of video material collected by filming the work of 9–12-year-old students (N=94) in the novel design and making environment in the fall of 2016.
Tutkimusaineisto koostui 75 tunnista videomateriaalia, joka on kerätty videoimalla 9–12 vuotiaiden oppilaiden (N=94) työskentelyä uudessa maker-oppimisympäristössä (FUSE Studio) syksyllä 2016.
The role of tools in mediating students’ transformative agency was analyzed in connection to the features of the types of transformative agency identified in the first research question.
Välineiden roolia analysoitiin yhteydessä ensimmäisessä tutkimuskysymyksessä tunnistettuihin muutostoimijuuden tyyppien ilmentymien kategorioihin.
New digital learning environments challenge traditional learning concepts by emphasizing student agency and collaboration (Ito, 2013; Kumpulainen, Kajamaa & Rajala, 2018).
Uudenlaiset digitaaliset oppimisympäristöt haastavat perinteisiä oppimiskäsityksiä korostamalla oppilaiden osallisuutta ja yhteistyötä (Ito, 2013; Kumpulainen, Kajamaa & Rajala, 2018).
Students’ transformative agency manifested itself both in opposing activities, which manifested as playing or disruptive behavior, and in creating new activities that pursued students' own interests, which manifested as extending the challenges.
Oppilaiden muutostoimijuus ilmeni sekä toiminnan vastustamisena, mikä näkyi leikkimisenä tai muita oppilaita häiritsevänä käytöksenä, että uuden, oppilaiden omia mielenkiinnonkohteita tavoittelevan, toiminnan luomisena mikä näkyi yhteistoiminnallisena haasteiden laajentamisena.
Working with tools both inspires and facilitates students’ efforts of breaking away, which some-times leads to unexpected design and making activities.
Välineiden käsittely sekä innostaa että avittaa oppilaiden irtautumispyrkimyksiä, jotka toisinaan johtavat en-nalta-arvaamattomiin design- ja making-toimintoihin.
In addition, the concepts of the social object of Kumpulainen and Kajamaa (2019) and the double stimulation of Vygotsky (1978) were utilized when analyzing the role of tools (Kumpulainen & Kajamaa 2019; Vygotsky 1978).
Lisäksi välineiden roolia tarkasteltaessa hyödynnettiin Kumpulaisen ja Kajamaan (2019) sosiaalisen objektin, sekä Vygotskyn (1978) kaksoisstimulaation käsitteitä (Kumpulainen & Kajamaa 2019; Vygotsky 1978).
Research on trans-formative agency has traditionally focused on intervention research related to adults, and in particular on working life, and there has been little research on students’ transformative agency (Kajamaa & Kumpulainen, 2019).
Muutostoimijuuden tutkimus käsittelee perinteisesti aikuisten työelämään liittyviä interventiotutkimuksia ja oppilaiden muutostoimijuutta on tutkittu vain vähän (Kajamaa & Kumpulainen, 2019).
The types of transformative agency identified by Haapasaari and colleagues (2016) were used as the theoretical frame of reference for the study (Haapasaari, Engeström & Kerosuo, 2016).
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä käytettiin Haapasaaren ja kumppaneiden tunnistamia muutostoimi-juuden tyyppejä (Haapasaari, Engeström & Kerosuo, 2016).
The data were analyzed using the types of transformative agency (resisting, criticizing, explicating new possibilities or potentials in the activity, envisioning new patterns or models of the activity, committing to new actions, and taking consequential actions to change the activity) of Haapasaari and colleagues (2016) as reference.
Aineisto analysoitiin Haapasaaren ja kumppaneiden (2014) muutostoimijuuden tyyppien (vastustaminen, kritisoiminen, toiminnan uusien mahdollisuuksien analysointi, toiminnan uusien muotojen tai mallien visualisointi, konkreettisiin muutostoimiin sitoutuminen ja seuraavien askelten ottaminen) pohjalta.
This study addresses the expressions of students’ transformative agency, and the role of tools in its emergence, in a novel design and making environment called the FUSE Studio.
Tämä tutkielma käsittelee oppilaiden osoittamia muutostoimijuuden ilmentymiä sekä välineiden roolia muutostoimijuuden kehittymisessä uudessa maker-oppimisympäristössä.
The Emergence of Students’ Transformative Agency in a Novel Design and Making Environment
Oppilaiden muutostoimijuuden kehittyminen uudessa digitaalisessa maker-oppimisympäristössä
The tools inspired and facilitated the emergence of students' transformative agency.Students use both verbal and bodily expressions to break away from the given frame of action set by the learning environment.
Pyrkiessään irtautumaan oppimisympäristön asettamasta toimintakehyksestä, oppilaat käyttävät sekä sanallisia, että kehollisia ilmaisuja.
Progress of studies has not however been examined among these three frameworks simultaneously.
Kuitenkaan opintojen etenemistä ei ole tutkittu näiden kolmen viitekehyksen avulla samanaikaisesti.
Methods: The data (N=236) was collected with a questionnaire indicated to Metropolia students of engineering in spring 2013.
Tutkielman aineisto kerättiin kyselylomakkeella Metropolian insinööriopiskelijoilta (N=236) laadittiin keväällä 2013.
Advancement and quality of studies has been notably researched in framework of approaches to learning.
Oppimisen sujumista ja laatua on tutkittu etenkin lähestymistapo-jen viitekehyksessä.
Engagement was also lower in this cluster.
Kiinnittyminen toisaal-ta näytti olevan tässä ryhmässä vähäisempää.
Analysis of factor, cluster and variance was utilized.
Aineiston analyysissä hyödynnettiin faktori-, klusteri- ja vari-anssianalyyseja.
This dissertation doesn’t give bright answers of inner relations of these theories’ influences during study processes.
Tutkimus ei anna selkeitä vastauksia näiden opintoprosessiin olennaisella tavalla vaikuttavien te-kijöiden keskinäisistä vaikutussuhteista.
These students also had lower procrastination levels.
Heillä ilmeni myös vähäisempää prokrastinaatio-ta.
Different student clusters were compared with study outcomes and the progress of studies.
Ryhmien välisiä eroavaisuuksia vertailtiin opintosuorituksiin ja opiskelussa käytet-tyyn aikaan.
Deep processing was strongest in a cluster with also the strongest engagement.
Syväprosessoiva lä-hestymistapa oli voimakkainta opiskelijaryhmässä, jossa myös kiinnittyminen oli voimakkaam-paa kuin muissa ryhmissä.
Tiivistelmä - Referat - Abstract Aims: Aims of the dissertation was to examine study progresses of students of engineering.
Tutkielman tavoitteena oli tarkastella insinööriopiskelijoiden opintojen etenemistä.
The aspiration was particularly to clarify how study progress is connected with approaches to learning, engagement and procrastination.
Pyrkimyksenä oli selvittää, miten opintojen sujuminen on yhteydessä lähestymistapoihin, kiinnit-tymiseen ja prokrastinaatioon.
Approaches to learning, engagement, procrastination, study progress
Lähestymistavat, kiinnittyminen ja prokrastinaatio ammattikorkeakouluopinnoissa
Engagement and procrastination have also been detected to reveal connections with fluency of studies.
Myös opiskelijan kiinnittymisen ja prokrastinaation on todettu olevan yh-teydessä oppimisprosessin sujuvuuteen.
Results and conclusions: the clusters were differed in approaches to learning, engagement and procrastination according to their theories.
Lähestymistapojen, kiinnittymisen ja prokrastinaation mukaan muo-dostetut opiskelijaryhmät erosivat toistensa välillä teorioidensa mukaisesti.
In order to enlighten fluency of study progresses this dissertation strove to cover for this gap.
Tämä tutkimus pyrki paikkaamaan tämän aukon, mikä saattaisi avartaa käsityksiä opiskeluprosessisin luonteesta.
The periods of study processes were also connected with approaches to learning, engagement and procrastination.
Opintosuorituksiin ja opintoihin käytetty aika oli yhteydessä lähestymistapoihin, kiinnittymiseen ja prokrastinaatioon.
Students with deep processing and stronger engagement seemed to perform faster and with better grades.
Nopeimmin ja paremmin arvosanoin näyttivät opinnoistaan suoriutuvan opiskelijat, joilla painottui syväsuuntautunut lä-hestymistapa ja voimakkaampi kiinnittyminen.
The weakest performs and lowest grades were connected with the surface approach of learning, lower levels of engagement and higher procrastination.
Heikoimmat opintosuoritukset ja hitain opiskelutahti oli pintasuuntautuneilla opiskelijoilla.
Whereas procrastination was strongest in a cluster with the strongest surface processing.
Voimakkaampaa prokrastinaatiota sitä vastoin esiintyi niiden opiskeli-joiden kohdalla, joilla pintasuuntautunut lähestymistapana oli yleisempää.
Different student clusters were formulated by framaworks of approaches to learning, engagement and procrastination.
Työssä tutkittiin, millaisia opiske-lijaryhmiä havaittujen lähestymistapojen, kiinnittymisen ja prokrastinaation perusteella voidaan muodostaa.
Run-off examines and unperformed courses became more obvious among these students.
Heidän kohdallaan uusintatenttien lukumäärä sekä suorittamattomien kurssien lukumäärät korostuivat jonkin verran.
Total 27 dissertations have been published between 1994-2019 during the nearly 40-year history of craft science.
Se koostui kaikista vuoden 2019 loppuun mennessä julkaistuista käsityötieteen väitöstutkimuksista vuosilta 1994-2019 (N=27).
The categories of description are: craft maker, role of craft, holistic craft, craft context and choices considering craft science researches.
Ne ovat: käsillä tekijä, käsityön rooli, kokonainen käsityö, käsityön konteksti sekä käsityötieteen tutkimiseen liittyvät valinnat.
Computerized coding was executed with ATLAS.ti coding programme and fulfilled with the help of NCT analysis model.
Aineisto koodattiin ja analysoitiin fenomenografian, NCT-metodin ja ATLAS.ti-ohjelman avulla.
Conceptions on Craft Research Content and Choices in Craft Science Doctoral Dissertations
Käsityksiä käsityön tutkimussisällöistä ja -valinnoista käsityötieteen väitöstutkimuksissa
The research strategy and method is phenomenography, used also in the analysis of the data.
Tutkimusotteena ja -menetelmänä oli fenomenografia, jonka avulla tutkitaan sitä, miten tarkastelun kohteena oleva ilmiö voidaan käsittää.
The main question leading the research was: how the conceptions on craft science research content appear in craft science doctoral dissertations?
Tavoitteena oli muodostaa tutkimusanalyysin avulla tulosavaruus, joka vastaa aineistolle esitettyyn tutkimuskysymykseen: miten käsitykset käsityötieteen tutkimussisällöistä ilmenevät käsityötieteen väitöstutkimuksissa?
The outcome of the analysis is compared to craft science theories introduced in the theory section.
Tutkimuksen pohdintaosuudessa tarkastellaan muodostetun tutkimusavaruuden ja kuvauskategorioiden sijoittumista käsityötieteen teoriaan.
The research theory focuses on the phenomenon itself revealing how and when the branch of science was founded and what it was based on.
Ilmiön tutkimista pohjustava tutkielman teoriaosuus käsitteli tieteenalan tutkimusta sekä käsityötiedettä ilmiönä.
The research is qualitative and inductive as it is based on analysing documents.
Tässä laadullisessa ja aineistolähtöisessä, fenomenografisessa tutkielmassa tutkitaan käsityötieteen sisältöjä.
The result of the analysis is a selection of categories of description that form an outcome space, which is common for phenomenographic research.
Analyysin tuloksena muodostettiin kuvauskategorioista koostuva tulosavaruus.
The research aims to form an outcome space that summarises and offers an informative visual presentation of the data collected, coded and contemplated.
Tarkoitus on tavoittaa aineiston kautta erilaisia tapoja käsittää tarkastelun kohteena olevaa ilmiötä, käsityötiedettä, ja luoda aineistosta harkittujen tutkimusrajausten avulla kategorioita, jotka kertovat käsityön tutkimussisällöistä.
Research findings also include a number of additional research suggestions and ideas.
Tutkimuksen tuloksiin voidaan myös lukea analyysin perusteella syntyneet jatkotutkimusaiheet.
It investigates conceptions on craft science through the dissertations.
Analyysi kohdistuu väitöstutkijoiden käsityksiin käsityötieteen tutkimussisällöistä.
The aim of this research is to reveal elements of contents and choices made in craft science doctoral dissertations.
Kuvauskategorioista muodostuva tulosavaruus kertoo käsityötieteen tutkimussisällöistä ja -valinnoista.
The analysis method used was material-driven content analysis.
Aineiston analyysimenetelmänä käytettiin aineistolähtöistä sisällönanalyysiä.
The National Core Curriculum for Basic Education 2014 obliges teachers to implement a gender-aware approach in their teaching.
Vuoden 2014 perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet velvoittavat opettajia toteuttamaan lähestymistavaltaan sukupuolitietoista opetusta.
The purpose of this study is to identify ways and possibilities of gender-aware teaching in elementary education.
Tutkimuksen tarkoituksena on hahmottaa perus-opetuksen alaluokille suunnatun sukupuolitietoisen opetuksen keinoja ja mahdollisuuksia.
An integral component of gender-aware teaching is recognizing gender and sexual diversity, as well as questioning gendernormativity and heteronormativity in education and learning materials.
Sukupuolitietoiseen opetukseen kuuluu olennaisena osana sukupuolen ja seksuaalisuuden moninaisuuden tunnustaminen sekä sukupuoli- ja heteronormatiivisuuden kyseenalaistaminen opetuksessa ja oppimateriaaleja valitessa.
This study examines the ways in which elementary school teachers can recognize and acknowledge gender and sexual diversity in education and investigates the experiences teachers have had of discussing issues of gender and sexual diversity in elementary education.
Tässä tutkimuksessa selvitetään minkälaisin keinoin opettajat huomioivat ja tekevät näkyväksi opetuksessaan sukupuolen ja seksuaalisuuden moninaisuuden sekä minkälaisia kokemuksia opettajilla on sukupuolen ja seksuaalisuuden moninaisuuden teemojen käsittelystä perusopetuksen alaluokilla.
Teacher’s experiences of recognizing and acknowledging gender and sexual diversity in elementary education
Opettajien kokemuksia sukupuolen ja seksuaalisuuden moninaisuuden huomioimisesta ja näkyväksi tekemisestä alakoulun opetuksessa
The results offer teacher’s information on how to recognize and acknowledge gender and sexual diversity in education and point out some issues that should be taken into consideration when dealing with these topics.
Tutkimuksen tulokset tarjoavat opettajille tietoa siitä, millaisin konkreettisin keinoin opetuksessa voidaan huomioida tai tehdä näkyväksi sukupuolen ja seksuaalisuuden moninaisuus ja minkälaisia asioita tulisi ottaa huomioon näitä teemoja käsitellessä.
These categories were the following: to have a positive attitude towards diversity, to intervene on homophobic name-calling, to avoid separating students by gender, to have critical conversations about gender and sexual norms, and to offer diverse models of identity.
Sisällönanalyysin avulla ryhmittelin aineistossa esiintyvät sukupuolen ja seksuaalisuuden moninaisuuden huomioimisen ja näkyväksi tekemisen keinot viiteen eri yläluokkaan, jotka olivat myönteinen suhtautuminen moninaisuuteen, homotteluun puuttuminen, binäärisen sukupuolijaon hajottaminen, kriittinen keskustelu sukupuoli- ja seksuaalinormeista sekä moninaisten identiteettimallien tarjoaminen.
The material was collected with an online questionnaire made up of open-ended questions The research material consisted of answers from twenty primary school teachers who were of different ages, had varying amounts of work experience, and worked in several different cities and schools.
Opettajat olivat keskenään eri ikäisiä, eri määrän työkokemusta saavuttaneita sekä usealla eri paikkakunnilla ja koulussa työskenteleviä.
The actual research data of the study were collected in the spring of 2017.
Tutkimuksen varsinainen tutkimusaineisto kerättiin keväällä 2017.
The data were processed and analyzed according to Strauss and Corbin's Grounded theory method, which is a highly structured analysis of qualitative data.
Aineisto käsiteltiin ja analysoitiin laadullista Straussin ja Corbinin Grounded theory -menetelmää mukaillen, joka on pitkälle jäsennelty laadullisen aineiston analyysi.
The new curriculum differs from previous reforms for example in the emphasis on continuous assessment and learning to learn skills.
Uusi opetussuunnitelma poikkeaa edellisistä reformeista esimerkiksi jatkuvan arvioinnin ja oppimaan oppimisen taitojen korostamisena.
The research material was collected through open pre-questionnaires and actual interviews.
Tutkimusaineisto kerättiin avoimien esikyselylomakkeiden ja varsinaisten haastattelujen kautta.
Professional agency is seen as intentions to influence and bring change.
Ammatillinen toimijuus nähdään intentioina vaikuttaa ja saada aikaan muutosta.
The study also examined the changes in the new curriculum taken into account by teachers and future scenarios during the first year of the introduction of the curriculum in 2016–2017.
Tutkimuksessa selvitettiin myös opettajien huomioimia uuden opetussuunnitelman muutoksia sekä tulevaisuuden skenaarioita opetussuunnitelman käyttöönoton ensimmäisen vuoden aikana 2016–2017.
Professional agency then manifests itself in the interaction of social conditions, such as cultural and material resources, as well as the professional identities and competencies of individuals.
Ammatillinen toimijuus ilmenee sosiaalisten olosuhteiden, kuten kulttuuristen ja materiaalisten resurssien sekä yksilöiden ammatti-identiteettien ja kompetenssien vuorovaikutuksessa.