natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Especially the amount of space allocated for motorized vehicles and requirements of maintenance, snow space and trees on streets is often questioned.
Kunnossapitokaluston edellyttämää leveys, lumelle varattavan tilan tarve ja katupuiden vaatima tila kyseenalaistetaan usein mitoituskeskusteluissa.
Streets are dimensioned according to the goals and requirements of transport, urban landscape and technical needs.
Katutilan mitoitukseen vaikuttavat sille asetetut liikenteelliset, tekniset ja kaupunkikuvalliset tavoitteet ja vaatimukset.
They are purposed to connect land use to the transport network and different districts of a city to another.
Katu on asemakaavoitettujen alueiden liikenneväylä, jonka tehtävänä on yhdistää maankäyttö liikenneverkkoon ja kaupungin eri alueet toisiinsa.
Space reserved for different users and usages of streets is determined separately for each class of streets, and must always take into account the limited space in cities.
Erilaisille kadun käyttäjille ja käyttötarpeille määritellään tilantarpeet katuluokkakohtaisesti.
The task of a specific streets depends on its hierarchy and functional classification, and on its surroundings.
Yksittäisen kadun tehtävä riippuu sen liikenteellisestä asemasta katuverkossa, eli katuluokasta, sekä ympäristöstä, johon katu sijoittuu.
The dimensioning guidelines presented in this study are applicable to urban areas in general, focusing on the cae city, Helsinki.
Tämän työn katutilan mitoitusohjeet ovat sovellettavissa yleisesti kaupunkiseutujen tarpeisiin, esimerkkikohteena ja mitoituksen lähtökohtana on käytetty Helsingin kaupungin katumitoitustarpeita.
Streets are at the same time channels for traffic and movement as well as public spaces.
Katu on kaupunkiseutujen liikenneväylä ja monikäyttötila, jossa yhdistyy liikenne, liikkuminen ja oleilu.
Therefore, the principle of AFM, the used equipment, sample, and tip preparation are discussed.
Siksi atomivoimamikroskopoinnin perusperiaatteet, käytetty laitteisto, näytteenvalmistus sekä mittakärjen valmistelu on käyty läpi.
Furthermore, the obtained AFM images are presented.
Lisäksi AFM-kuvantamisen tulokset esitellään.
Our research group plays the part of providing experimental AFM data in order to test the machine learning algorithm and to validate the results.
Tutkimusryhmämme tehtävä on hankkia kokeellista AFM-dataa, jolla voitaisiin testata tekeillä olevaa koneoppimisalgoritmia ja vahvistaa saatujen tuloksien oikeellisuus.
Atom identification through electrostatic potential by AFM
Atomien tunnistaminen elektrostaattisen potentiaalin avulla atomivoimamikroskoopilla
Researchers from different fields attempt to tie together experimental scanning probe microscopy, computational physics, computer vision, and machine learning in such a way that an optimized machine learning algorithm could make an accurate interpretation of an AFM image of any molecule.
Tässä projektissa joukko tutkijoita kokeellisen AFM-kuvantamisen, laskennallisen fysiikan, konenäön sekä koneoppimisen aloilta yrittää saada aikaan koneoppimisalgoritmin, joka pystyisi täsmällisesti tulkitsemaan tuntemattoman molekyylin AFM-kuvan.
The experimental results show that different tips produce changes in the image contrast.
Kokeelliset tulokset osoittavat, että erilaiset mittakärjet tuottavat erilaisia AFM-kuvia.
The CO tip gave a better resolution and less apparent distortions than the Xe tip.
Hiilimonoksidilla (CO) viimeistelty mittakärki tuottaa paremman resoluution ja vähemmän vääristymistä kuvassa kuin xenon-mittakärki.
However, typically only the backbone of the molecule is clearly visible and a viable method for identifying the atomic species of the molecule is yet to be found.
Saaduissa kuvissa nähdään kuitenkin pelkkä molekyylirakenne, eikä vielä ole löydetty soveltuvaa tapaa sen tunnistamiseen, mitä alkuainetta kuvatut atomit ovat.
An individual Me-PTCDI molecule was imaged, but only with a CO tip.
Yksittäinen Me-PTCDI saatiin kuvattua vain CO-mittakärjellä.
In this thesis, two different molecules were imaged: PTCDA and Me-PTCDI.
Kaksi molekyyliä, PTCDA ja Me-PTCDI, valittiin tässä työssä tutkittaviksi.
Due to the clustering of molecules during the deposition, PTCDA images were not taken from an individual molecule, but on the edge of a cluster.
PTCDA-molekyylit muodostivat pinnalle pieniä ryhmiä, joten PTCDA:n kuvantaminen tapahtui molekyylirykelmän reunalla eikä erillisestä molekyylistä.
An ongoing collaborative study aims to investigate whether the electrostatic potential data of a given molecule combined with machine learning could solve the problem of atom identification.
Käynnissä olevan tutkimustyön tarkoituksena on ottaa selvää, voidaanko yhdistämällä koneoppimista ja sähköstaattisen potentiaalin sisältävää dataa tunnistaa atomilajeja AFM-kuvasta.
Scanning probe microscopy has enabled imaging individual planar molecules with atomic resolution.
Atomivoimamikroskopia (AFM) on mahdollistanut yksittäisten molekyylien kuvantamisen atomien tarkkuudella.
A major source of these apparent distortions in the AFM images are caused by the electrostatic interactions between the tip apex and the molecule.
Kuvissa nähtävät erot johtuvat suureksi osaksi mittakärjen viimeisen atomin tai molekyylin elektrostaattisten ominaisuuksien eroista.
The focus of this thesis is on the experimental work of obtaining the necessary AFM images.
Tämä diplomityö keskittyy yhteisen tutkimusprojektin kokeelliseen puoleen, jossa tarvittava data hankitaan atomivoimamikroskoopilla kuvantamalla.
It has been observed that AFM imaging of the same molecule with different tip apexes results in slight changes of the image contrast.
On havaittu, että atomivoimamikroskoopin tuottama kuva kohdemolekyylistä riippuu siitä, minkälainen atomi tai molekyyli mikroskoopin mittakärjen päässä on.
Chemical testing setup for humidity sensors
Kemikaalitestausjärjestelmä kosteusantureille
Designing of an automatic piece tool system for FSW sheet metal bending station
Ohutlevyjen päätytaivutuskoneen automatisoidun palatyökalujärjestelmän suunnittelu
The E-number of the zero-energy detached house (the zero-energy office building) range 32-62 kWh/m<sup>2</sup> (47-94 kWh/m<sup>2</sup>) and the share of renewable energy use range 45-66 % (11-57 %) depending on a draft scenario.
Nollaenergiapientalon (nollaenergiatoimistorakennuksen) eri luonnosskenaarioilla saavutetut E-luvut vaihtelivat 32 - 62 kWhjm<sup>2</sup> (47 - 94 kWhjm<sup>2</sup>) ja uusiutuvan energian käytön osuus vaihteli välillä 45 - 66 % (11 - 57 %).
The point of comparison is the "standard building" fulfilling the minimum demands of building regulations 2010 of Finland.
Vertailukohtana käytettiin vuoden 2010 Rakentamismääräysten vähimmäisvaatimukset täyttäviä "normirakennuksia".
This thesis was made part of Indoor Climate Research Program of RYM Oy.
Työ toteutettiin osana RYM Oy:n sisäympäristön tutkimusohjelmaa.
The total energy consumption of the zero-energy building must be minimized and energy which is consumed must be renewable.
Nollaenergiarakennuksen kokonaisenergiankulutus on minimoitava ja käytettävän energian tulee olla uusiutuvaa.
The energy consumption of zero-energy buildings was expounded by simulating with IDA-ICE simulation program.
Nollaenergiarakennusten nettoenergiankulusta selvitettiin simuloimalla IDA-ICE -simulointiohjelmalla.
The Cooling solutions of zero-energy buildings should be primary passive solutions.
Nollaenergiarakennusten jäähdytysratkaisuna tulee ensisijaisesti käyttää passiivisia ratkaisuja.
The most common building service solutions went through in the thesis.
Yleisimmät talotekniikan variaatiot käytiin työssä lävitse.
According to simulations, the total energy consumption of the zero-energy detached house is 51 % smaller than the standard detached house.
Simulointien perusteella nollaenergiapientalon kokonaisenergiankulutus on noin puolet (51 %) pienempi kuin normipientalon.
Simulated buildings were a detached house and an office building.
Tarkasteltavina kohteina olivat pientalo ja toimistorakennus.
The total energy consumption of the zero-energy office building is 37 % smaller than the standard office building.
Simulointien perusteella nollaenergiatoimistorakennuksen kokonaisenergiankulutus on 37 % pienempi kuin normitoimistorakennuksen.
The Heating solutions of current buildings are oversized for zero-energy buildings and could be scaled down.
Nykykäytännön mukaiset lämmitysratkaisut ovat ylimitoitettuja ja voidaan täten mitoittaa pienemmäksi nollaenergiarakennuksissa.
Here the "zero-energy building" means building which has passive house standard thermal insulation and energy efficient solutions is applied in the building.
"Nollaenergiarakennuksen" oletettiin olevan rakennus, jossa on passiivitalon tasoinen lämmöneristys ja siinä on käytetty energiatehokkaita ratkaisuja.
Active cooling systems could be necessary to use to prevent overheating besides in office buildings but also in detached houses.
Toimistorakennusten ohella pientaloissa voidaan joutua ylilämpenemisen estämiseksi turvautumaan aktiivisiin jäähdytysratkaisuihin selvästi useammin kuin nykyisissä rakennuksissa.
Energy consumption and building service solutions of zero-energy building
Nollaenergiarakennuksen energiankulutus ja talotekniikkaratkaisut
The aim of this master thesis was to determine what the energy consumption of a zero energy building is and based on that propose building service solutions for zero-energy buildings.
Tämän diplomityön tavoitteena oli selvittää nollaenergiarakennusten energiankulutusta ja sen pohjalta esittää niille soveltuvia talotekniikkaratkaisuja.
First step was determined is current building technology suitable for the zero-energy building.
Ensiksi selvitettiin soveltuvatko nykyisissä rakennuksissa käytettävät talotekniikkaratkaisut suoraan nollaenergiarakennuksissa käytettäviksi.
These are the main conclusions of this master thesis.
Työn pohjalta päädyttiin seuraaviin keskeisiin johtopäätöksiin.
Second step was drafted what kind of little changes can improve the suitability of building service solution.
Sen jälkeen hahmoteltiin millaisilla pienillä muutoksilla nykykäytännön mukaisten talotekniikkaratkaisuiden soveltuvuutta voitaisiin parantaa ja kuinka hyvin ne silloin soveltuvat nollaenergiarakennuksiin.
Building service solutions for the zero-energy building were outlined based on the account of building service solutions and simulations.
Talotekniikan selvityksen ja simulointien perusteella luonnosteltiin nollaenergiarakennuksille soveltuvia talotekniikkaratkaisuja.
The Utilization of Eucalyptus camaldulensis-species with the SuperBatch-process
Eucalyptus camaldulensis-lajin hyödyntäminen SuperBatch-prosessilla
Visualization of the flash smelting technology
Liekkisulatusteknologian visualisointi
As such, these methods are widely available even to people without extensive machine learning knowledge.
Näin ollen nämä menetelmät ovat laajasti myös sellaisten henkilöiden käytettävissä, joilla ei ennestään ole mittavaa kokemusta koneoppimisesta.
Detecting Parkour Spots from Urban Imagery
Parkour-paikkojen havaitseminen kaupunkikuvista
The work demonstrates that this machine learning process can be facilitated by street level images easily available through online services such as Google Street View, open-source machine learning frameworks, and publicly available pre-trained neural networks.
Tämän koneoppimisprosessin tekevät mahdolliseksi katutason kuvat, jotka ovat helposti saatavilla verkkopalveluista kuten Googlen Street Viewsta, avoimen lähdekoodin koneoppimiskirjastot sekä vapaasti saatavilla olevat esikoulutetut neuroverkot.
Combining the low training data requirement and readily available tools means that it is possible to deploy machine learning solutions for tasks like parkour spot detection in just a few days.
Vähäinen opetusdatan tarve ja helposti saatavilla olevat työkalut mahdollistavat koneoppimisratkaisujen käyttöönoton parkour-paikkojen havaitsemisen kaltaisiin tehtäviin vain muutamassa päivässä.
This provides a novel tool for discovering and understanding physical activity opportunities in one's everyday environment, which is useful for researchers and practitioners of fields such as urban design and exercise video games.
Tämä tarjoaa uudenlaisen työkalun arkiympäristön liikuntamahdollisuuksien tunnistamiseen ja ymmärtämiseen, mikä on hyödyllistä muun muassa kaupunkisuunnittelussa ja liikuntapelien tutkimisessa ja kehittämisessä.
This thesis investigates detecting potential parkour spots from urban street level imagery.
Tämä diplomityö tutkii mahdollisten parkour-paikkojen havaitsemista kaupunkiympäristöjen katukuvista.
It shows that by using transfer learning it is possible to re-train a convolutional neural network originally trained for general object detection to instead perform the task of parkour spot detection using just a few thousand street level images annotated by parkour hobbyists.
Työ osoittaa, että siirto-oppimisen avulla on mahdollista kouluttaa yleisesti kappaleiden havaitsemiseen tarkoitettu konvoluutioneuroverkko uudelleen niin että se havaitseekin parkour-paikkoja.
Today there is also lots of public spatial data.
Saatavilla on nykyään runsaasti myös ns. avointa paikkatietoa.
With the help of data we can estimate how serious the consequences of disturbances could be.
Tietojen avulla voidaan myös arvioida häiriöiden seurausten vakavuutta.
The data offers lots of possibilities to improve sewerage management.
Tiedot tarjoavat paljon mahdollisuuksia viemäriverkoston hallinnan parantamiseen.
The interview themes for the water utilities were related to sewerage management.
Vesilaitosten haastatteluteemat liittyivät viemäriverkoston hallintaan.
In many water utilities it was noticed that the data could be used more diversely than today.
Monilla laitoksilla oli kuitenkin huomattu, että tietoja voitaisiin hyödyntää nykyistä monipuolisemmin.
Part of water utility storage all of the data electrically and use them in planning of rehabilitation and maintenance.
Osa laitoksista tallentaa kaikki tiedot sähköisesti ja hyödyntää niitä saneerausten ja kunnossapidon suunnittelussa.
From action of water utilities there are cumulated various exploitable data.
Vesihuoltolaitosten toiminnasta kertyy monenlaista hyödyntämiskelpoista tietoa.
The purpose of the research was to find out how different source of information and data can be used in planning of sewerage condition research, rehabilitation and maintenance and particularly in reduction of inflow and infiltration.
Työn tavoitteena oli tutkia erilaisten tietolähteiden ja tietojen hyödyntämistä viemäriverkoston kuntotutkimusten, saneerausten ja kunnossapidon suunnittelussa ja erityisesti hule- ja vuotovesien määrän vähentämisessä.
According to interviews, practices of water utilities in relation to the data management fluctuate.
Haastatteluiden perusteella laitoksien tämänhetkiset käytännöt koskien tiedon hallintaa vaihtelevat.
Potential applications of data on sewerage and its immediate surroundings
Viemäriverkostoa ja sen ympäristöä koskevien tietojen hyödyntämismahdollisuudet
Water utilities have data like basic data of sewerage, sewage flow rate, water consumption, disturbances, CCTV inspection, maintenance, customer complaints and other observations.
Vesilaitoksella olevia tietoja ovat verkoston perustiedot, jätevesivirtaamatiedot, vedenkulutustiedot, ilmenneet häiriöt, viemärikuvaustulokset, kunnossapitotiedot, asiakasvalitukset ja muut, kuten esimerkiksi asentajien, havainnot.
The used method was a semi-structured interview.
Haastattelumenetelmänä oli teemahaastattelu.
In the research there were drawn up a summary of data storage and usage good practices based on literature and interviews.
Työssä laadittiin kirjallisuuden ja haastatteluiden perusteella kooste koskien tietojen tallentamisen ja käytön hyviä käytäntöjä.
It is also important that staff in water utili-ties is aware of the benefits of data storage and use of it. Functional flow of information and data management program maintenance by more than one human help data storage and usage more diversely.
Toimiva tiedonkulku ja useamman henkilön osallistuminen verkkotietojärjestelmän ylläpitoon helpottaa tietojen tallentamista ja hyödyntämistä nykyistä monipuolisemmin.
According to literature, estimating of volume of inflow and infiltration, modeling of disturb-ances and of pipes condition development can be done by different data.
Kirjallisuustutkimuksen perusteella eri tietojen avulla voidaan arvioida vuotovesien määrää, mallintaa häiriöitä ja putkiryhmien kunnon kehittymistä sekä löytää tekijöitä, jotka vaikuttavat häiriöiden syntyyn ja putken kunnon kehittymiseen.
It is important that data is stored electrically and data can be moved in spatial data format.
Vesilaitoksen toiminnasta kertyvien tietojen tehokas hyödyntäminen edellyttää, että tiedot on tallennettu sähköisesti ja ne ovat siirrettävissä, esim. paikkatietomuodossa.
Optimisation-based Configuration in intelligent Decision Support Systems
Optimointipohjainen konfigurointi älykkäissä päätöksenteon tukijärjestelmissä
Suitability of unified threat management for companies
Yhdistetyn uhkien hallinnan soveltuvuus yrityksille
It then proposes automated reparation and reporting processes that also identify false positive alerts to mitigate the identified risks and to increase the availability figures of the monitored cloud systems.
Toteutus hyödyntää automaattisia korjaus- ja raportointiprosesseja sekä väärien hälytysten tunnistusta, joiden avulla se vähentää riskien haittavaikutuksia ja parantaa valvottujen pilvipalveluiden toimintavarmuutta.
The results of these tests are quantitatively compared to the preceding reactive monitoring strategy of the test setup whenever applicable, and otherwise the thesis qualitatively assesses the results.
Lopuksi tutkimus vertaa kvantitatiiviesti testien tuloksia ennaltaehkäisevää valvontastrategiaa edeltäneeseen reaktiiviseen valvontastrategiaan, mikäli jälkimmäinen pystyy tuottamaan vertailudataa.
The thesis evaluates the robustness of the proposed technical design by performing randomized chaos tests that attempt to destabilize a test system that is hosted in a reputable colocation space.
Tutkimus arvioi ennaltaehkäisevän valvontastrategian teknistä toteutusta satunnaistettujen kelpoisuustestien avulla, jotka tarkoitukselliseti horjuttavat arvostetulta konesalipalveluntarjoajalta vuokratussa konesalissa olevan testijärjestelmän vakautta.
Proactive high availability monitoring strategy for private cloud computing
Yksityisen pilvilaskennan jatkuvuuden varmistaminen ennaltaehkäisevän valvontastrategian avulla
The thesis first performs risk analyses in order to identify the factors that cause the highest risk exposure and introduces a technical design that measures the factors.
Tutkimus tunnistaa aluksi yksityisten pilvipalveluiden merkittävimmät tekniset riskitekijät soveltamalla riskianalyysimalleja ja esittelee näitä tekijöitä valvovan teknisen toteutuksen.
Monitoring contributes to delivering interminable cloud services to end users that demand a robust and fault-tolerant platform for their business purposes.
Pilvipalveluiden tekninen valvonta edesauttaa niiden toimintavarmuuden parantamista, mitä erityisesti yritysasiakkaat edellyttävät valitessaan pilvipalveluja liiketoimintansa tueksi.
Due to the commonness of public cloud, few research publications discuss the applicability of the proposed monitoring solutions to private cloud systems as they prefer an upfront migration to repairing faulty instances and therefore settle for reactive monitoring.
Julkisen pilvipalvelutarjonnan yleistyminen on kuitenkin vähentänyt yksityisten pilvipalveluiden valvontastrategioihin liittyvää tutkimusta ja julkaistut tutkimukset suosivat menetelmiä, jotka eivät sovellu yksityisten pilvipalveluiden valvontaan.
This thesis proposes a proactive monitoring strategy that reaches for an equally high availability on private cloud systems as public cloud enables.
Tämä tutkimus selvittää ennaltaehkäisevän valvontastrategian soveltuvuutta yksityisten pilvipalveluiden toimintavarmuuden parantamiseen, ja tutkimuksen esikuvana on julkisten pilvipalveluiden näennäisen loputtomien resurssien tarjoama toimintavarmuus.
However, this does not remove the need for cooperation between individual organizations.
Tämä ei kuitenkaan poista eri toimijoiden välisen yhteistyön tarvetta.
The additional parking spaces are mainly located along the new rail corridors.
Liityntäpysäköintipaikkojen lisäpaikat sijoittuvat pääosin uusien raideliikenteen käytävien varrelle.
The research area covered 14 municipalities of the Helsinki Region.
Tutkimusalue käsitti Helsingin seudun 14 kuntaa.
Also, workshops were held.
Työn kuluessa pidettiin asiantuntijatyöpajoja.
P+R of bicycles improves the accessibility of the public transport system.
Polkupyörien liityntäpysäköinnillä parannetaan joukkoliikennejärjestelmän saavutettavuutta.
The demand of P+R is expected to grow strongly.
Liityntäpysäköinnin kysynnän oletetaan kasvavan voimakkaasti tulevaisuudessa.
There are currently P+R spaces for approximately 9 000 cars and 11 500 bicycles in the Helsinki Region.
Helsingin seudulla on tällä hetkellä noin 9 000 henkilöautojen ja noin 11 500 polkupyörien liityntäpysäköintipaikkaa.
The objective of Park and Ride (P+R) is to tempt car users to use public transport as a part of their travel chain and thus reduce the side effects of traffic.
Liityntäpysäköinnin tavoitteena on houkutella henkilöautoilijoita käyttämään joukkoliikennettä osana matkaketjuaan ja siten vähentää liikenteen aiheuttamia haittavaikutuksia.
For the research experts of the development of transport system and land use from the government, municipalities and industrial sector were interviewed.
Tutkimusta varten haastateltiin liikennejärjestelmän ja maankäytön kehittämisen asiantuntijoita sekä valtionhallinnosta ja Helsingin seudun kunnista että elinkeinoelämän sektorilta.
The research also contains discussion of dividing the costs and responsibilities of organizing the P+R.
Tutkimus sisältää myös pohdintaa liityntäpysäköinnin järjestämisen kustannus- ja vastuunjaosta.
The responsibility of coordinating the development of the P+R system is recommended for HSL, the responsibility of the maintenance is recommended for the manager of the P+R lot and the responsibility of constructing the P+R lots is recommended for the municipalities, The Finnish Transport Agency and the Uusimaa ELY-Centre.
Liityntäpysäköinnin seudullisen kehittämisen koordinoinnin päävastuutahoksi ehdotetaan HSL:ää, kunnossapidon päävastuutahoksi liityntäpysäköintialueen haltijaa ja rakentamisen päävastuutahoiksi kuntia, Liikennevirastoa sekä Uudenmaan ELY -keskusta.
The implementation program for the P+R proposes new parking spaces for approximately 9 000 cars and 14 000 bicycles in the years 2011-2020.
Liityntäpysäköintipaikkojen toteutusohjelmassa esitetään lisättäväksi Helsingin seudulla vuosina 2011-2020 noin 9 000 henkilöautojen ja noin 14 000 polkupyörien liityntäpysäköintipaikkaa.
The objective of this work's alignments of improvement on the level of transport system was to improve P+R in the Helsinki Region and thus promote the realisation of the main goals of the HLJ 2011.
Tässä työssä määriteltyjen kehittämislinjausten liikennejärjestelmätason tavoitteena oli kehittää liityntäpysäköintiä Helsingin seudulla ja näin edistää HLJ 2011 kärkitavoitteiden toteutumista.
The objective of this research was to create the P+R development strategy as a part of the Helsinki Region Transport System Plan HLJ 2011.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tehdä Helsingin seudun liikennejärjestelmäsuunnitelman HLJ 2011 osaselvitykseksi liityntäpysäköinnin kehittämisstrategia.
In the research, international P+R systems were studied to discover suitable improvement ideas for Finland.
Työssä tutkittiin myös ulkomaisia liityntäpysäköintijärjestelmiä, joista pyrittiin löytämään kehittämisideoita sovellettavaksi Suomeen.
In addition the implementation program for increasing the P+R spaces in the years 2011-2020 was made with roughly estimated cost.
Työssä määritettiin Helsingin seudun liityntäpysäköintijärjestelmän kehittämislinjaukset ja keskeisimmät kehittämistoimenpiteet ja laadittiin liityntäpysäköintipaikkojen lisäämisen toteutusohjelma vuosille 2011-2020 suuntaa-antavine kustannusarvioineen.