natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Secondly, the results show that there are clear signs of the selective migration processes of the native and immigrant populations which have resulted in the discernable development of ethnic residential segregation.
Erot kantaväestön ja maahanmuuttajataustaisten muuttoliikkeessä ovat tuottaneet alueellisten erojen kasvua.
Firstly, the results show that, from the early 2000s the patterns of ethnic residential segregation have strengthened while the differences between neighbourhoods have grown.
Muuttoliike tuottaa asuinalueiden etnistä eriytymistä pääkaupunkiseudulla Pääkaupunkiseutu on eriytynyt 2000-luvulla aikaisempaa selkeämmin kantaväestön ja maahanmuuttajataustaisten asukkaiden asuttamiin kaupunginosiin.
The main aim of the study is to test the extent to which the theoretical claims of the selective migration processes can explain the development of ethnic residential segregation in HMA.
Tutkimus osoittaa eriytymisen edenneen tavalla, joka on kansainvälisestä kehityksestä tuttu.
The spatial selectivity of migration is, thus, more prominent amongst the native population than when compared with immigrants.
Toisin kuin kantaväestöllä maahanmuuttajataustaisten muuttovirtojen suuntautumisessa on kuitenkin selkeämpää vuosittaista vaihtelua.
Overall, the results indicate that the reproduction of the selective migration flows of the native and immigrant populations will largely determine HMA s future development of ethnic residential segregation.
Erityisesti Länsi-Euroopan kieliä puhuvien muuttoliike poikkeaa muiden ryhmien muuttoliikkeen suuntautumisesta ja alueellisesta sijoittumisesta pääkaupunkiseudulla.
Microfinance, Efficiency and Agricultural Production in Bangladesh
Mikroluotot, tehokkuus ja maataloustuotanto Bangladeshissa
This suggested that a considerable share of profits were lost due to profit inefficiencies in rice production.
Siten merkittävä osa riisintuotannon voitosta menetettiin tehottomuuden vuoksi.
This thesis, based on five articles, applied data obtained from a survey of 360 farm households from north-central and north-western regions in Bangladesh.
Tutkimuksen survey-aineisto kerättiin 360 pientilalta Bangladeshin luoteisilta ja pohjois-keskisiltä alueilta.
In article III, the TE of traditional variety (TV) and high-yielding-variety (HYV) rice producers were estimated in addition to investigating the determinants of adoption rate of HYV rice.
Kolmannessa artikkelissa verrattiin perinteisiä riisilajikkeita (TV - traditional variety) tuottavien ja korkean sadon riisilajikkeita (HYV -high yielding variety) tuottavien tilojen teknistä tehokkuutta ja tutkittiin tekijöitä, jotka vaikuttavat HYV riisilajikkeiden käyttöönottoon.
Key Words: Technical, allocative, economic efficiency, DEA, Non-discretionary DEA, selection bias, bootstrapping, microfinance, Bangladesh.
Avainsanat: tehokkuus, tekninen, allokatiivinen, voitto, kustannus, ei-parametrinen, parametrinen, rintamamenetelmä, valikoitumisharha.
The results indicated that differences in average efficiency scores of credit constrained and unconstrained farms were not statistically significant although the average efficiencies tended to be higher in the group of unconstrained farms.
Saatujen tulosten mukaan keskimääräisissä tehokkuuksissa luottorajoitteisten ja ei-luottorajoitteisten välillä ei ollut tilastollisesti merkitsevää eroa, vaikka ei-luottorajoitteisten tilojen keskimääräiset tehokkuudet olivat korkeampia kuin luottorajoitteisten.
After effectively correcting for selectivity bias, the mean PE of the microfinance borrowers and non-borrowers were estimated at 68% and 52% respectively.
Valikoitumisharhan huomioivien stokastisten rintamamallien mukaan mikroluottoja ottaneiden ja niitä käyttämättömien tilojen keskimääräiset tehokkuudet olivat 0.68 ja 0.52.
In article II, the objective was to assess the effects of access to microfinance on household production and cost efficiency (CE) and to determine the efficiency differences between the microfinance participating and non-participating farms.
Toisen artikkelin tavoitteena oli tutkia mikroluottojen vaikutusta pientilojen tekniseen, allokatiiviseen ja kustannustehokkuuteen sekä selvittää tehokkuuseroja mikroluottojärjestelmään osallistuneiden ja sen ulkopuolella olleiden pientilojen välillä.
The results also demonstrated that access to microfinance contributes significantly to increasing PE and reducing profit-loss per hectare land.
Mikroluottojen käyttö näyttää kasvattaneen merkittävästi voittotehokkuutta ja pienentäneen myös menetettyä voittoa.
In article V, the effects of credit constraints on TE, allocative efficiency (AE) and CE were assessed while adequately controlling for sample selection bias.
Viidennessä artikkelissa tutkittiin luottorajoitusten vaikutuksia tekniseen, allokatiiviseen ja kustannustehokkuuteen ottaen huomioon mahdollinen valikoitumisharha.
Moreover, formulating policies that ensure greater access to agricultural microfinance to the smallholder farmers on a sustainable basis in the study areas to enhance productivity and efficiency has been recommended.
Tämän lisäksi tutkimus suosittelee sellaisten politiikkatoimien kehittämistä, jotka edistävät pientilojen mahdollisuuksia saada mikroluottoja, koska niillä on positiivinen yhteys tuotannon tehokkuuteen.
After effectively correcting for selectivity bias, household experience, number of dependents, off-farm income, farm size, access to on farm training and yearly savings were found to be the main determinants of inefficiencies.
Valikoitumisharhan huomioivien mallien mukaan tärkeimmät tehokkuuteen vaikuttavat tekijät olivat tilusten hajanaisuus, maatilan koko, maatilakotitalouksien varallisuus, viljelijöiden koulutus sekä tilan ulkopuolelta saatujen tulojen osuus.
The results suggested that under both pooled DEA models and non-discretionary DEA models, farmers with access to microfinance were significantly more efficient than their non-borrowing counterparts.
Sekä yhdistetyn aineiston että mikroluoton käytön mukaan erottelevan aineiston DEA-analyyseistä saatujen tulosten perusteella mikroluottoja käyttäneet tilat olivat merkitsevästi tehokkaampia kuin luottoja käyttämättömät vertailutilat.
In article I, technical efficiency (TE) estimation and identification of its determinants were performed by applying an extended Cobb-Douglas stochastic frontier production function.
Ensimmäisessä artikkelissa teknistä tehokkuutta ja tehokkuuden osatekijöitä määritettiin stokastisen rintamatuotantofunktion avulla.
The results of the study suggested the need to streamline agricultural microfinance by the microfinance institutions (MFIs), donor agencies and government at all tiers.
Mikroluottoja tarjoavien instituutioiden, lahjoittajien ja hallitusten tulisi rationalisoida ja selkiyttää mikroluottojärjestelmää sen kaikilla tasoilla.
In article IV, we estimated profit efficiency (PE) and profit-loss between microfinance borrowers and non-borrowers by a sample selection framework, which provided a general framework for testing and taking into account the sample selection in the stochastic (profit) frontier function analysis.
Neljännessä artikkelissa määritettiin voittotehokkuutta ja menetettyä voittoa mikroluottoja ottaneiden ja niitä käyttämättömien maatilojen osalta ottaen huomioon valikoitumisharha.
The results indicated that in spite of its much higher yield potential, HYV rice production was associated with lower TE and had a greater variability in yield.
Tulosten mukaan HYV-riisiä tuottavilla tiloilla oli sen korkeasta satopotentiaalista huolimatta keskimäärin alhaisemmat teknisen tehokkuuden arvot ja suurempi satovaihtelu kuin TV-riisiä tuottavilla tiloilla.
The objectives of this study were to make a detailed and systematic empirical analysis of microfinance borrowers and non-borrowers in Bangladesh and also examine how efficiency measures are influenced by the access to agricultural microfinance.
Mikroluotot, tehokkuus ja maataloustuotanto Bangladeshissa Tutkimuksen päätavoitteena oli vertailla systemaattisesti mikroluottoja saaneita ja ilman luottoja toimineita bangladeshilaisia pientiloja ja niiden tehokkuutta.
The results show that farm households had a mean TE of 83% with lower TE scores for the non-borrowers of agricultural microfinance.
Tulosten mukaan pientilojen teknisen tehokkuuden keskiarvo oli 0.83, joten tilat saavuttivat käyttämillään panoksilla keskimäärin 83 % mallin mukaan saavutettavissa olevasta tuotoksesta.
The methods used in this investigation involve stochastic frontier (SFA) and data envelopment analysis (DEA) in addition to sample selectivity and limited dependent variable models.
Tehokkuutta analysoitiin stokastisilla parametrisilla (SFA) ja ei-stokastisilla ei-parametrisilla (DEA) menetelmillä.
The confidence intervals were determined by the bootstrap method for both samples.
Lisäksi sovellettiin valikoitumisharhan sekä riippuvan muuttujan katkaistun ja sensuroidun jakauman huomioon ottavia malleja.
Furthermore, the role of TE as a potential determinant to explain the differences of adoption rate of HYV rice among the farmers was assessed.
Tästä huolimatta HYV-riisiä tuottavien tilojen analysointi osoitti, että HYV-tiloilla korkeatuottoisten lajikkeiden viljelyosuus oli sitä suurempi mitä korkeampi oli tilojen tekninen tehokkuus.
In general, the results of the study revealed the existence substantial technical, allocative, economic inefficiencies and also considerable profit inefficiencies.
Lisäksi tilusten vähäinen hajanaisuus, koulutus ja kokemus vaikuttivat myönteisesti tekniseen tehokkuuteen.
Specifically, community pharmacy IT developments lack research, organization, leadership and user involvement in the process.
Erityisen puutteellisina osa-alueina kansainväliset asiantuntijat pitivät tutkimusta, organisointia, johtamista sekä tulevien käyttäjien osallistumista kehitystyöhön.
Finnish independent community pharmacy owners gave priority to logistical functions but also to those related to medication information and patient care.
Suomalaiset apteekkarit kokivat logistiikkaa tukevat tietojärjestelmän ominaisuudet erittäin tärkeiksi, mutta arvostivat myös lääkityksen hallintaan liittyviä ominaisuuksia.
Community pharmacy IT innovations were rare, which is paradoxical because owners and staff pharmacists perception of their innovativeness was seen as being high.
Tutkimuksen mukaan apteekkien tietotekniset innovaatiot ovat harvinaisia, vaikka apteekkilaiset itse arvioivat oman innovatiivisuutensa korkeaksi.
A majority of the international experts shared the vision of community pharmacy adopting a patient care orientation; supported by IT-based documentation, new technological solutions, access to information, and shared patient data.
Kansainvälisistä asiantuntijoista suurin osa jakaa vision apteekkien potilaskeskeisestä toimintamallista, jota tietotekniset sovellukset tukevat.
Community pharmacy IT systems development processes usually had not undergone systematic needs assessment research beforehand or evaluation after the implementation and were most often coordinated by national governments without subsequent commercialization.
Kansainvälisesti apteekkien tietojärjestelmien kehitysprosessit eivät noudattaneet teoreettisen viitekehyksen mallia, vaan tyypillisimmin tutkimusvaihe ennen kehitystyötä sekä toteutusvaiheen jälkeen jäi puuttumaan.
The managers and staff pharmacists have different views of the importance of IT features, reflecting their different professional duties in the community pharmacy.
Apteekissa työskentelevien eri ammattiryhmien näkemykset tietojärjestelmän eri ominaisuuksien tärkeydestä poikkesivat toisistaan, omien työtehtävien kannalta tutut ominaisuudet koettiin tärkeiksi.
Community pharmacists strategy has been to extend practice responsibilities beyond dispensing towards patient care services.
Strateginen näkökulma apteekkien tietojärjestelmien kehittämiseen Suomalaisten apteekkien strategiana on ollut laajentaa vastuuta lääkkeiden toimittamisesta potilaiden lääkehoitoa tukeviin palveluihin.
Those responsible for IT development in the community pharmacy sector should create long-term IT development strategies that are in line with community pharmacy service development strategies.
Apteekkien tietojärjestelmien kehittämisestä vastaavien tahojen tulisi luoda pitkän aikavälin strategia tukemaan ammattiapteekkistrategiaa ja ohjaamaan tulevia projekteja, jotta varmistettaisiin innovaatioiden kehittäminen apteekkityön tarpeisiin.
In the context of health care, information technology (IT) has an important role in the operational infrastructure, ranging from business management to patient care.
Tietotekniikan avulla toteutettu lääkehoidon hallinta vahvistaa apteekkien roolia merkittävänä lääkehuollon toimijana.
Information Technology Development Needs in Community Pharmacies : A Strategic Approach
Apteekkien ammatilliset tarpeet ja strategia tulee huomioida apteekin tietojärjestelmien kehitystyössä.
Few studies have evaluated the strategic development of IT systems to support this vision.
Tietotekniikan osuutta apteekkien strategian toteuttamisessa on tähän mennessä tutkittu vähän.
On the one hand, such entrepreneurial agency has broad appeal to individuals in Western market democracies and resonates with their longing for an autonomous, personally tailored, meaningful, and materially rewarding way of life.
Yhtäältä tällainen yrittäjämäinen toimijuus houkuttelee länsimaisissa markkinademokratioissa kasvaneita yksilöitä; se puhuttelee ihmisten yksilöllisiä toiveita itsenäisestä, henkilökohtaisesti merkitykselliseksi koetusta ja materiaalisesti palkitsevasta elämäntavasta ja -tyylistä.
Entrepreneurship, understood as the autonomous, effective pursuit of opportunities regardless of resources, is currently subject to a multitude of interests, expectations, and facilitation efforts.
Yrittäjyys ymmärrettynä itseohjautuvaksi ja tehokkaaksi mahdollisuuksien tavoitteluksi on tällä hetkellä monenlaisten, keskenään ristiriitaistenkin odotusten ja edistämispyrkimysten kohteena.
On the other hand, entrepreneurship represents a tempting and increasingly popular means of governance and policy making, and thus a model for the re-organization of a variety of societal sectors.
Toisaalta yrittäjyys ja vastuun siirtäminen yksilöille edustaa houkuttelevaa ja yhä yleisempää yhteiskunnallisen hallinnan ja politiikan tekemisen mallia, jonka mukaiseen muottiin yhteiskunnan eri osa-alueiden toiminnot pyritään istuttamaan.
Analysis of the interview talk, in turn, detects the variety of evaluative responses and argumentative contexts with which the interviewees relate themselves to the entrepreneurship discourse and adopt, use, resist, or reject it.
Kukin tutkimuksen neljästä, laadullisen haastattelututkimuksen menetelmin toteutetusta osatutkimuksesta tarkastelee hieman eri näkökulmasta tapoja, joilla maanviljelijät ja yrittäjyyspolitiikan toimeenpanijat suhtautuvat yrittäjyyteen ja siihen liittyviin käytäntöihin (eli yrittäjyysdiskurssiin ) ja sovittavat niitä toimintaansa tai torjuvat ne.
The study presents an interpretation of the psychologically and politically appealing uses of the notion of entrepreneurial agency , reviews the historical and political background of the current situation of farming and agriculture with regard to entrepreneurship, and examines their relationships in four empirical studies.
Tutkimuksessa luodaan katsaus suomalaisen maatilatoiminnan historiallisiin ja poliittisiin taustoihin sekä viljelijöihin yhä voimakkaammin kohdistuneiden yrittäjämäisten odotusten luonteeseen.
This study focuses on the diffusion and reception of entrepreneurship discourse in the context of farming and agriculture, where pressures to adopt entrepreneurial orientations have been increasingly pronounced while, on the other hand, the context of farming has historically enjoyed state protection and adhered to principles that seem at odds with aspects of individualistic entrepreneurship discourse .
Tutkimus osoittaa, että yrittäjyyden ja yrittäjämäisen toiminnan kytkeminen maatilakontekstiin ei ole ongelmatonta, vaan kohtaa monenlaisia haasteita, jotka voivat liittyä niin maatilatoiminnan luonteeseen, toimijaan itseensä kuin toimijaa ympäröivään sosiokulttuuriseen ympäristöön.
Many aspects of entrepreneurial agency, such as autonomy, personal initiative and achievement orientation, are nevertheless familiar to farmers and are eagerly related to one s own farming activities.
Yrittäjyyspuheen yleisyys ei siis tarkoita, että yrittäjyys esimerkiksi uusien liiketoimintamahdollisuuksien valppaana tunnistamisena olisi välttämättä sitä, mihin maatilakytkentäisessä yritystoiminnassa ollaan ensi sijassa halukkaita.
The findings highlight the relational and situational preconditions for the construction of entrepreneurial agency in the farm context: When agents demonstrate entrepreneurial agency, they do so by drawing on available and accessed relational resources characteristic of their action context.
Sen sijaan yrittäjyyteen liittyviä ideoita omaksutaan ja kytketään maatilatoiminnan todellisuuteen kulloistenkin toimintatilanteiden ja niille ominaisten sosiaalisten suhteiden ehdoilla ja niitä apuna käyttäen.
Interviews with agents from the farm sector aim to stimulate evaluative responses and comments on the idea of entrepreneurship on farms.
Väitöstutkimus tarkastelee tätä tematiikkaa ja sen ilmenemismuotoja maatilojen ja maatalouden kontekstissa.
Likewise, when agents fail or are reluctant to demonstrate entrepreneurial agency, they nevertheless actively account for their situation and demonstrate personal agency by drawing on the relational resources available to them.
Haastatellut toimijat kuitenkin vievät yrittäjyyspuhetta ja -diskurssia omien toimintatilanteidensa ja päämääriensä nojalla monenlaisiin yhteyksiin, jolloin yrittäjyys saa monenlaisia käyttöjä ja merkityksiä.
The study follows and develops a social psychological, situated relational approach that guides the qualitative analyses and interpretations of the empirical studies.
Nämä maatilatoiminnan kontekstuaaliset tekijät muodostavat taustan, jonka valossa yrittäjyyteen suhtautumista ja sen saamaa vastaanottoa maatilatoiminnasssa eritellään ja tulkitaan empiirisesti.
Goes without saying?
Sanomattakin selvää?
The data for the study consist of audio-taped telephone conversations and videotaped service encounters.
Aineistona on aitoja, nauhoitettuja keskusteluja: puhelinkeskusteluja sekä videoituja asiointikeskusteluja.
: Finnish conjunctions "ja", "mutta" and "että" in turn-final position
: "Ja", "mutta" ja "että" puheenvuoron lopussa
This study describes the use of utterances ending in the conjunctions "ja" (‘and’), "mutta" (‘but’) or "että" (‘that’/‘so’) in Finnish conversation.
Tutkimuksessa tarkastellaan konjunktioina tunnettujen sanojen "ja", "mutta" ja "että" käyttöä puheenvuoron lopussa.
The analysis of conjunction-final utterances focuses on 1) participant orientation, and 2) their recurrent contexts of use.
Tutkimuksessa selvitetään, 1) mikä mahdollistaa sen, että vuoro voi päättyä konjunktioon, ja 2) millaisia vuorovaikutustehtäviä konjunktioon päättyvillä vuoroilla on.
It argues that in spoken interaction, these conjunctions are not only used as linking elements but also as final elements in interactional and linguistic units.
Lähtökohtana on, että keskustelupuheessa konjunktioita ei käytetä yksinomaan kielen rakenteita kytkevinä elementteinä vaan ne voivat myös toimia puheenvuoron päättävinä loppupartikkeleina, jotka jättävät jonkin puolen sanotusta tulkinnanvaraiseksi.
In contrast to more traditional views, the study shows that final conjunctions do not always indicate incompleteness or project continuation, but that they can also form recognizable points for turn-transition.
Tässä käytössä ne eivät osoita vuoron keskeneräisyyttä tai puhujan jatkoaikeita vaan mahdollistavat vuoron vaihtumisen.
Conjunction-type final particles emerge from recurring situations in which the future course of the conjunction-final turn-so-far is clear enough to remain unsaid, to be left to inference.
Näihin seikkoihin etsitään vastauksia kartoittamalla loppukonjunktioiden tyypillisiä esiintymäkonteksteja sekä sitä, miten osallistujat itse orientoituvat konjunktioon päättyviin puhejaksoihin: keskeneräisinä vai loppuunsaatettuina.
The conjunction-final utterance may 1) specify the earlier claim with a detailing list ("ja"), 2) legitimize it by presenting grounds ("että") or 3) partly back down from it by making a concession ("mutta").
"Ja" esiintyy havainnollistavissa listarakenteissa, "mutta" perääntyvissä myönnytyksissä ja "että" aiemman toiminnan selityksissä.
More specifically, this ability to leave something to inference often lies in the fixed discourse patterns that are conventionalized and predictable and thus reducible.
Johtopäätöksenä esitetään, että kyse on laajempien diskurssikuvioiden redusoitumisesta: konjunktion ennakoima jatko on pääteltävissä aiemmin sanotun perusteella tai muuten ilmeinen.
When the same speaker continues after a pause, it is not always clear that the continuation was "planned" in advance; it can also be reactive to lack of expected uptake.
Tutkimuksessa selviää, että konjunktioon lopettaminen ei välttämättä ole vuorovaikutuksessa ongelmallista: usein vuoro vaihtuu sujuvasti, ja vastaanottaja osoittaa sanotulle ymmärrystä.
Situated within the framework of conversation analysis and interactional linguistics, the study discusses the interactional uses of conjunction-final turns and their recognizability as possibly complete units in talk-in-interaction.
Samaan aikaan tutkimus havainnollistaa kieliopin dynamiikkaa keskustelupuheessa: puheen yksiköiden rajat voivat olla perustavalla tavalla neuvottelunvaraisia ja tilanteisesti muokkautuvia.
In these cases, a turn can be analyzed as potentially complete even if the same speaker decides to continue after a pause.
Pysäyttämällä puheensa konjunktioon puhuja voi myös jättää avoimeksi ja neuvoteltavaksi sen, kumpi keskustelijoista jatkaa.
The main conclusion of the study is that the style of reading required by hypertextuality fosters a new paradigm of coherence.
Tutkimuksen tuloksena todetaan että hypertekstuaalinen tekstityyppi on synnyttämässä uuden lukutavan, joka edellyttää koherenssin käsitteen uudelleenarviointia.
This study examines coherence negotiation in hypertext with particularly reference to hypertext fiction.
Tutkimus tarkastelee koherenssin eli tekstin eheyden rakentumista hyperteksteissä ja erityisesti hypertekstitarinoissa.
Although studied widely in disciplines like hypertext theory and media studies, formal linguistic approaches to hypertext continue to be relatively rare.
Hypertekstien piirteitä on tutkittu viimeisten 20 vuoden aikana erityisesti hypertekstiteorian ja mediatutkimuksen oppialoilla, mutta niiden kielitieteellinen tutkimus on monelta osin edelleen alkuvaiheessa.
Increasingly prominent since the early 1990s, hypertexts have become a common text type both on the Internet and in a variety of other digital contexts.
Hypertekstit yleistyivät 1990-luvun alussa erityisesti Internetin vaikutuksesta, ja tänä päivänä suuri osa tietokoneen ruudulta luettavista teksteistä onkin hypertekstejä.
Defined as fuzzy coherence, this new approach to textual sensemaking is predicated on an acceptance of the coherence challenges readers experience when the act of reading comes to involve repeated encounters with referentially imprecise hyperlinks and discourse topical shifts.
Tämä uusi koherenssin erityistyyppi, jota tutkimuksessa kutsutaan nimellä fuzzy coherence eli sumea koherenssi, perustuu toistuvien pienten koherenssiongelmien hyväksymiseen osana lukukokemusta.
Then, making use of text linguistic, discourse analytical, pragmatic, and narratological approaches to textual coherence, the study takes established models developed for analyzing and describing conventional texts, and examines their applicability to hypertext.
Aihetta tarkastellaan tekstilingvistiikan, diskurssianalyysin, pragmatiikan ja narratologian teorioiden lähtökohdista.
Hypertexts are digital texts characterized by interactive hyperlinking and a fragmented textual organization.
Hyperteksti on yleisnimi digitaaliselle tekstityyppille joka rakentuu yleensä suhteellisen lyhyistä, lukijan tekemien valintojen mukaan järjestyvistä osista.