natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A two-year intervention based on social influence approach prevented the onset of smoking for several years.
Sosiaalisten taitojen harjoittamiseen perustuva ohjelma ehkäisi tupakoinnin aloittamista useita vuosia.
The North Karelia Project, a community-based cardiovascular disease prevention program, was implemented in the same area.
Samanaikaisesti oli käynnissä koko yhteisöön suunnattu Pohjois-Karjala projekti sydän- ja verisuonisairauksien ehkäisemiseksi.
The aim of the study was to examine the effects of a smoking prevention program and smoking from early adolescence to early adulthood by using longitudinal data.
Tavoitteena oli tutkia tupakoinnin ehkäisyohjelman vaikutuksia nuorten tupakointiin sekä tupakoinnin muutoksia nuoruudesta aikuisuuteen.
It would likewise be important to develop cessation programs tailor-made for adolescents and young adults.
Tupakoinnin ehkäisyohjelmia tulisi jatkaa myös peruskoulun jälkeen, mutta samalla kehittää nuorille ja nuorille aikuisille suunnattuja tupakoinnin lopettamisohjelmia.
The results support the feasibility of a school-based social influence program with a community-based program in smoking prevention among adolescents.
Tutkimus osoitti, että koulu- ja yhteisöpohjaisella ohjelmalla voidaan ehkäistä nuorten tupakoinnin aloittamista pitkällä aikavälillä.
Smoking was associated positively with the use of alcohol and negatively with physical activity from adolescence to adulthood.
Tupakoimattomiin verrattuna tupakoivat käyttivät enemmän alkoholia ja harrastivat vähemmän liikuntaa nuoruudesta aikuisuuteen.
Living on the edge : Population genetics of Finno-Ugric-speaking humans in North Eurasia
Suomalais-ugrilaisia kieliä puhuvien väestöjen geneettinen monimuotoisuus
In more detail, I aimed to disentangle the underlying molecular and population genetic factors which have produced the patterns of uniparental and autosomal genetic diversity in these populations.
Lisäksi pyrkimyksenä oli selvittää niitä molekyylibiologisia ja väestögeneettisiä tekijöitä, jotka ovat muovanneet suomalais-ugrilaisten väestöjen geneettistä monimuotoisuutta.
From all studied populations the Saami showed also significantly the highest allele frequency of a CYP2C19 gene mutation causing variable drug reactions.
Saamelaisväestön geneettinen monimuotoisuus osoittautui myös selkeästi eriytyvän muista eurooppalaisista väestöistä, kun tutkittiin lääkeainemetaboliaan vaikuttavien CYP2C ja CYP2D geenialueiden variaatiota.
Among Finno-Ugrics the genetic amalgamation and clinal distribution of West and East Eurasian gene pools were observed within uniparental markers.
Lisäksi suomalais-ugrilaiset väestöt omaavat ainutlaatuisen yhdistelmän sekä itäisessä että läntisessä Euraasiassa tyypillisesti esiintyvistä mitokondriaali- ja Y-kromosomaali-DNA:n muutoksista.
A high prevalence of lactase persistence allele among the North Eurasian Finno- Ugric agriculturalist populations was also shown indicating a local adaptation to subsistence change with lactose rich diet.
Toisaalta laktoosi-toleranssin aiheuttava nukleotidimuutos osoittautui yleiseksi suomalais-ugrilaisissa väestöissä, joiden elinkeino on perustunut pysyvään maatalouteen.
A significant difference in genetic diversity, haplotype structure and LD distribution within the cytochrome P450 CYP2C and CYP2D regions revealed the unique gene pool of the Finno-Ugric Saami created mainly by population genetic processes compared to other Europeans and sub-Saharan Mandenka population.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli arvioida suomalais-ugrilaisia kieliä puhuvien väestöjen geneettistä monimuotoisuutta ja monimuotoisuuden jakautumista käyttäen sekä potentiaalisesti neutraaleja vain isältä tai äidiltä periytyviä perimän muotoja (mitokondriaalinen ja Y-kromosomaalinen DNA) että spesifisesti tiettyihin lääketieteellisesti merkityksellisiin geeneihin (LCT, CYP2C ja CYP2D geenialueet) liittyviä DNA:n muutoksia ja verratta tätä muuntelua muihin pohjoisen Euraasian väestöihin.
The diversity patterns observed within CYP2C and CYP2D regions emphasize the strong effect of demographic history shaping genetic diversity and LD especially among such small and constant size populations as the Finno-Ugric-speaking Saami.
Tulokset osoittavat suomalais-ugrilaisia kieliä puhuvien väestöjen omaavan geneettisen monimuotoisuuden erityispiirteitä, jotka suurimmaksi osaksi johtuvat näiden väestöjen erityislaatuisesta väestöhistoriasta.
The complex combination of founder effects, gene flow and genetic drift underlying the genetic diversity of the Finno-Ugric- speaking populations were emphasized by low haplotype diversity within and among uniparental and biparental markers.
Väitöskirjatutkimus käsittelee suomalaisten ja eräiden suomensukuisten alkuperäiskansojen väestögeneettisiä piirteitä; väestöjen geneettistä historiaa sekä tiettyjen lääketieteellisesti merkittävien geneettisten variaatioiden yleisyyttä ja paikalliseen sopeutumiseen liittyvän valinnan aiheuttamia geneettisiä muutoksia näissä väestöissä.
Moreover, the increased LD in Saami due to genetic drift and/or admixture was shown to offer an advantage for further attempts to identify alleles associated to common complex pharmacogenetic traits.
Näillä tuloksilla on yleisen väestöhistoriallisen mielenkiinnon ohella merkitystä niin geneettisissä testauksissa kuin lääketieteellisesti merkittävien periytyvien nukleotidimuutoksien assosiaatiokartoituksessa.
Moreover, the haplotype background of lactase persistence allele among the Finno- Ugric-speakers strongly suggested that the lactase persistence T-13910 mutation was introduced independently more than once to the North Eurasian gene pool.
Näille alkujaan pienistä ihmisryhmistä koostuneille suomalais-ugrilaisille väestöille on tietyillä DNA merkeillä selkeästi alhaisempi geneettinen monimuotoisuus kuin muilla Euraasian väestöillä.
Pain was more common among those with lower level of education or in a low occupational class.
Kipu oli yleisempää vanhemmilla työntekijöillä ja niillä, joilla oli vähän koulutusta tai alhainen ammattiasema.
Approximately 29 per cent of employees reported chronic pain and 15 per cent acute pain, and about seven per cent reported moderately or severely limiting disabling chronic pain.
Vastaajista noin 15 % raportoi kokevansa akuuttia kipua parhaillaan ja 29 % raportoi kokevansa kroonista kipua.
Of absence spells lasting between four and 14 days pain accounted for 23 per cent among women and 25 per cent among men, corresponding figures for over 14 day absence spells being 37 and 30 per cent.
Kivun osuus (etiologinen fraktio) 4-14 päivää kestäneissä lääkärin määräämissä sairauspoissaolojaksoissa oli 23 % naisilla ja 25 % miehillä.
More specifically, the aims were to assess the prevalence of pain, to identify socio-economic risk groups and work-related psychosocial risk factors, and to assess the consequences in terms of health-related functioning and sickness absence.
-- Tämän väitöskirjatutkimuksen tarkoituksena oli: 1) kartoittaa kivun ja erityisesti kroonisen kivun yleisyyttä työntekijäväestössä, 2) tunnistaa erityisiä sosiodemografisia tai sosioekonomisia riskiryhmiä, 3) tutkia työhön liittyviä psykososiaalisia riskitekijöitä ja 4) selvittää kivun seurauksia suhteessa työ- ja toimintakykyyn.
Job strain, bullying at workplace, and problems in combining work and home duties were associated with pain among women.
Naisilla tällaisia tekijöitä olivat korkea työstressi, työpaikalla esiintyvä kiusaaminen, sekä työn ja perheen yhteensovittamisen ongelmat.
Pain affects functional capacity and predicts sickness absence.
Krooninen kipu ennusti poissaoloja akuuttia kipua selvemmin.
-- Psychosocial work environment was associated with pain reports.
Useiden työhön liittyvien psykososiaalisten tekijöiden havaittiin olevan yhteydessä kipuun.
Pain accounted for eight per cent of short term (1-3 day) sickness absence spells among men and 13 per cent among women.
Lyhyissä alle 4 päivän poissaolojaksoissa osuus oli huomattavasti pienempi (13 % ja 8 %).
Information on risk groups can be utilized to make prevention measures more effective among those at high risk, and to decrease pain rates and thereby narrow the differences between socio-economic groups.
Kohdistamalla ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä erityisesti alemmassa ammattiasemassa oleviin ja vähän koulutusta saaneisiin ryhmiin, sekä vaikuttamalla edullisesti psykososiaaliseen työympäristöön voidaan pyrkiä sekä ennaltaehkäisemään että vähentämään kipuongelmia ja niihin liittyviä sosiaalisia terveyseroja työntekijöiden keskuudessa.
Bodily location of pain or whether pain was acute or chronic had only minor impact on the variation in functioning, whereas the simple count of painful locations was associated with widest variation.
Kun verrattiin kipujen sijainnin, kipualueiden lukumäärän ja kivun keston keskinäistä merkitystä suhteessa toimintakykyyn, todettiin että kivun yhteys toimintakykyyn ei juurikaan riippunut sijainnista kehossa.
Among men combining work and home duties was not associated with pain, whereas organizational injustice showed associations.
Työn ja perheen yhteensovittamisen ongelmat sen sijaan eivät olleet yhteydessä kipuun miehillä.
Those with pain reported lower level of both mental and physical functioning than those with no pain, physical functioning being more strongly affected than mental.
Sekä psyykkinen että fyysinen toimintakyky oli alentunut kipua raportoivilla, jälkimmäinen kuitenkin voimakkaammin.
The association between pain and sickness absence was relatively independent of physical and psychosocial work factors, especially among women.
Ammattiasema, fyysiset ja psykososiaaliset työolot vaikuttivat vain vähäisessä määrin kivun ja sairauspoissaolojen väliseen yhteyteen.
The results of this study provide a picture of the epidemiology of pain among employees.
Lisäksi tämän tutkimuksen tulosten mukaan henkilön kokonaiskiputilanne on tärkeä huomioida kun arvioidaan kivun toimintakyvylle aiheuttamaa haittaa.
Furthermore, the work-related psychosocial risk factors identified in this study are potentially modifiable, and it should be possible to target interventions on decreasing pain rates among employees.
Etiologinen fraktio kuvaa sitä miten paljon sairauspoissaolot vähenisivät mikäli riskitekijä tässä tapauksessa kipu voitaisiin täysin eliminoida.
The baseline data set consisted of 2,815 participants born in 1926 30, 1936 40, and 1946 50.
Tutkimukseen osallistui 2815 henkeä, jotka olivat syntyneet vuosina 1926 30, 1936 40 ja 1946 50.
Trust, participation and health among ageing people : A cross-sectional cohort study of men and women born in 1926-30, 1936-40, and 1946-50 in the Lahti region, southern Finland
Luottamus, osallistuminen ja terveys ikääntyvillä : poikkileikkaustutkimus 1926-30, 1936-40 ja 1946-50 syntyneistä miehistä ja naisista Päijät-Hämeessä
This may indicate a coping method with ill-health.
Kyseessä saattaa olla sopeutumiskeino terveyden heikentyessä.
High social capital consisted of co-existent high social participation and high trust.
Korkea sosiaalinen pääoma muodostui samanaikaisesta korkeasta sosiaalisesta osallistumisesta ja korkeasta luottamuksesta.
The data of this study were collected in 2002 as part of the research and development project Ikihyvä 2002 2012 (Good Ageing in Lahti region GOAL project).
Tutkimuksen aineisto kerättiin vuonna 2002 osana Ikihyvä tutkimus- ja kehittämishanketta 2002 2012.
Thus, economic and social factors have a significant relation with the health of the ageing, and improving these factors may have favourable effects on health among ageing people.
Siten taloudellisilla ja sosiaalisilla tekijöillä on merkittävä yhteys ikääntyvien terveyteen ja niitä kohentamalla voidaan saada aikaan terveyttä edistäviä vaikutuksia ikääntyvien keskuudessa.
Also when adjusting for economic and several other background factors social factors (particularly high social capital, social participation, and access to help when needed) were associated with self-rated health.
Vaikka taloudelliset ja monet muut taustatekijät otettiin huomioon, myös sosiaaliset tekijät (erityisesti korkea sosiaalinen pääoma, sosiaalinen osallistuminen ja mahdollisuus avun saamiseen tarvittaessa) olivat yhteydessä koettuun terveyteen.
According to the previous studies, trust in other people and social participation as the main aspects of social capital are associated with self-rated health.
Aikaisemmat tutkimukset viittaavat siihen, että luottamus muihin ihmisiin ja sosiaalinen osallistuminen sosiaalisen pääoman keskeisinä tekijöinä ovat yhteydessä hyvään koettuun terveyteen.
Social participation and access to help when needed were associated with good self-rated health, especially in the urban area and the sparsely populated rural areas.
Sosiaalinen osallistuminen ja mahdollisuus avun saamiseen tarvittaessa olivat yhteydessä hyvään koettuun terveyteen kaupunkialueella ja harvaan asutulla maaseudulla.
From the forms of single participation, going to art exhibitions, theatre, movies, and concerts among women, and studying and self-development among men were positively related to self-rated health.
Osallistuminen taidenäyttelyihin sekä teatterissa, elokuvissa ja konsertissa käyminen naisilla, mutta opiskelu ja itsensä kehittäminen miehillä olivat yksittäisistä osallistumisen muodoista yhteydessä hyvään koettuun terveyteen.
Similar associations were found in the rural areas, though education was also considered an important factor.
Muilla alueilla tulos oli samansuuntainen, mutta niissä myös koulutus oli tärkeä tekijä.
Unexpectedly, among women, active participation in religious events and voluntary work was negatively associated with self-rated health.
Yllättäen naisilla aktiivinen osallistuminen hengellisiin tilaisuuksiin ja vapaaehtoistyöhön olivat negatiivisesti yhteydessä koettuun terveyteen.
The associations of self-rated health with low social capital (low participation and low trust) and the miniaturisation of community (high participation and low trust) were less significant.
Yhteydet koetun terveyden ja matalan sosiaalisen pääoman (matala osallistuminen ja matala luottamus) sekä kaventuneisuuden (korkea osallistuminen ja matala luottamus) välillä olivat heikompia.
The purpose of the present study was to explore the associations between good self-rated health and economic and social factors in different regions among ageing people in the Päijät-Häme region in southern Finland.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää hyvän koetun terveyden ja taloudellisten sekä sosiaalisten tekijöiden välisiä yhteyksiä ikääntyvillä miehillä ja naisilla eri asuinalueilla Päijät-Hämeessä.
The association was quite similar in the other areas, though it was statistically insignificant.
Yhteys oli melko samanlainen, joskin hieman heikompi muillakin alueilla.
Economic factors, especially self-perceived adequacy of income was strongly associated with good self-rated health.
Taloudellisilla tekijöillä, erityisesti rahojen koetulla riittävyydellä oli voimakas yhteys hyvään koettuun terveyteen.
However, the significance of the factors associated with self-rated health varied according to the areas.
Kuitenkin koettuun terveyteen yhteydessä olevien tekijöiden merkitys vaihteli alueittain.
The association of traditionalism (low participation and high trust) with self-rated health was also substantial in the urban area.
Myös traditionaalisuuden (matala osallistuminen ja korkea luottamus) ja koetun terveyden välinen yhteys oli merkittävä kaupunkialueella.
The result was comparable in the rural population centres.
Myös maaseudun taajamissa tulos oli samansuuntainen.
High social capital was associated with good self-rated health in the urban area.
Korkea sosiaalinen pääoma oli yhteydessä hyvään koettuun terveyteen kaupunkialueella.
The youngest respondents had quite equally better self-rated health than the others.
Nuorimpien terveys oli melko yhdenmukaisesti vanhempia parempi.
As a whole, only minor variations in self-rated health were found between the areas.
Kokonaisuutena osoittautui, että koetun terveyden alue-erot olivat pieniä.
According to the results of this study, self-perceived adequacy of income was significantly associated with good self-rated health, especially in the urban areas.
Tämän tutkimuksen tulosten mukaan koettu rahojen riittävyys oli merkittävässä yhteydessä hyvään koettuun terveyteen erityisesti kaupunkialueella.
Women had better self-rated health than men only in the urban areas.
Kaupunkialueen naisilla oli miehiä parempi terveys.
Adequacy of income was an even stronger predictor of good health than the actual income.
Itse koettu rahojen riittäminen oli jopa todellisia tuloja tärkeämpi terveyden indikaattori.
However, there is a lack of knowledge of the health associations and regional differences with these factors, especially among ageing people.
Melko vähän tiedetään kuitenkin näiden tekijöiden yhteydestä hyvään koettuun terveyteen varsinkin ikääntyvillä eri asuinympäristöissä, ja tässä suhteessa tutkimus tarjoaa uutta tietoa.
In addition, socioeconomic position (SEP) and self-rated health are associated, but all SEP indicators do not have identical associations with health.
Myös sosioekonominen asema on yhteydessä hyvään koettuun terveyteen, mutta voimakkuus vaihtelee eri mittareita käytettäessä.
The correlation of trust with self-rated health was significant in the urban area.
Kaupunkialueella luottamuksella muihin ihmisiin oli merkittävä yhteys koettuun terveyteen.
Diabetes and pre-diabetes was defined following 2006 World Health Organization/ International Diabetes Federation Criteria.
Diabetes ja sen esiasteet määriteltiin vuoden 2006 World Health Organization/ International Diabetes Federation kriteerien mukaisesti.
In conclusion, there was a rapid increase in prevalence of diabetes in Chinese adults from 2001 to 2006.
Yhteenvetona voidaan todeta, että diabeteksen esiintyvyys kasvoi nopeasi Kiinassa vuodesta 2001 vuoteen 2006.
The risk scores based on β coefficients derived from the final Logistic regression model ranged from 3 – 32.
Logistisen regressiomallin kertoimiin (β) perustuvat riskipisteet vaihtelivat välillä 3-32.
The Chinese surveys were conducted in randomly selected populations aged 20-74 years in 2001-2002 (n=14 592) and 35-74 years in 2006 (n=4416).
Kiinalaisissa väestötutkimuksissa tehtiin satunnaisotanta 20-70 vuotiaista kiinalaisista vuosina 2001-2002 (n=14592) ja 35-74 vuotiaista vuonna 2006 (n=4416).
A simple Chinese diabetes risk score was developed based on the data of Chinese survey 2001-2002 and validated in the population of survey 2006.
Yksinkertainen kiinalainen diabeteksen riskitesti kehitettiin pohjautuen kiinalaiseen 2001–2002 väestötutkimukseen ja sen osuvuus varmennettiin vuoden 2006 väestötutkimusaineistolla.
Age-standardized, as well as age- and sex-specific, prevalence of diabetes and pre-diabetes in adult Chinese was significantly increased from 12.2% and 15.4% in 2001 to 16.0% and 21.2% in 2006, respectively.
Ikävakioitu, ikä- ja sukupuolispesifinen diabeteksen ja sen esiasteiden vallitsevuus kiinalaisessa aikuisväestössä kasvoi merkitsevästi vuosien 2001 ja 2006 välillä; diabeteksen osalta 12.2 %:sta 16.0 %:iin ja esiasteiden osalta 15.4 % :sta 21.2 %:iin.
Two consecutive population based surveys in Chinese and a prospective study in Mauritian Indians were involved in this study.
Tutkimus koostui kahdesta peräkkäisestä väestötutkimuksesta Kiinassa sekä Mauritiuksen intialaisväestön prospektiivisesta tutkimuksesta.
When the score was applied to the population of survey 2006, the area under operating characteristic curve (AUC) of the score for screening undiagnosed diabetes was 0.67 (95% CI, 0.65-0.70), which was lower than the AUC of FCG (0.76 [0.74-0.79]), but similar to that of HbA1c (0.68 [0.65-0.71]).
Kun riskipisteitä testattiin vuoden 2006 tutkimuksen väestöön, riskipisteiden AUC (ROC-käyrän alle jäävä pinta-ala) pistemäärä diagnosoimattomalle diabetekselle oli 0.67 (95% CI, 0.65-0.70), tulos, joka oli alempi kuin kapillaarinäytteestä tehdyn paastoglukoosin määrityksen AUC ( 0.76 [0.74-0.79]), mutta samankaltainen kuin HbA1c:n AUC (0.68 [0.65-0.71]).
Objectives of this study were to determine secular trends of diabetes prevalence in China and develop simple risk assessment algorithms for screening individuals with high-risk for diabetes or with undiagnosed diabetes in Chinese and Indian adults.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia miten diabeteksen esiintyvyys on muuttunut Kiinassa ja kehittää kiinalaista ja intialaista alkuperää olevaa aikuisväestöä varten yksinkertaiset riskinarviointialgoritmit, joiden avulla voidaan tunnistaa henkilöt, joilla on suuri riski sairastua diabetekseen tai aiemmin diagnosoimaton diabetes.
To predict the onset of diabetes, the AUC of the predicted probabilities was 0.62 (95% CI, 0.56-0.68) in men and 0.64(0.59-0.69) in women.
Ennustettaessa diabeteksen alkamisajankohtaa, ennustetun todennäköisyyden AUC oli 0.62 (95% CI, 0.56-0.68) miehillä ja 0.64(0.59-0.69) naisilla.
At a cut-off point of 14, the sensitivity and specificity of the risk score in screening undiagnosed diabetes was 0.84 (0.81-0.88) and 0.40 (0.38-0.41).
Kun katkaisukohtana oli 14 riskitestipistettä, sen herkkyys aiemmin diagnosoimattoman diabeteksen toteamiselle oli 0.84 (0.81-0.88) ja herkkyys 0.40 (0.38-0.41).
At a cut-off point of 0.12, the sensitivity and specificity was 0.72(0.71-0.74) and 0.47(0.45-0.49) in men; and 0.77(0.75-0.78) and 0.50(0.48-0.52) in women, respectively.
Käytettäessä katkaisupisteenä 0.12:a, herkkyys oli 0.72(0.71-0.74) ja tarkkuus 0.47(0.45-0.49) miehillä.
In Mauritius, two consecutive population based surveys were conducted in Mauritian Indians aged 20-65 years in 1987 and 1992; 3094 Indians (1141 men), who were not diagnosed as diabetes at baseline, were reexamined with OGTTs in 1992 and/or 1998.
Niille 3094 intialaiselle (1141 miestä), joilla ei todettu olevan diabetesta lähtötilanteessa, tehtiin glukoosirasituskokeet vuosina 1992 ja/tai 1998.
Predicted probabilities for developing diabetes derived from a simple Cox regression model fitted with sex, FH, BMI and waist girth ranged from 0.05 to 0.64 in men and 0.03 to 0.49 in women.
Mauritiuksen intialaisväestön tutkimuksessa painoindeksi (BMI), vyötärön ympärys, suvussa esiintynyt diabetes ja glukoosi ennustivat itsenäisesti tulevaa diabetesta..Coxin regressiomallista johdetut diabeteksen kehittymisen todennäköisyysennusteet, kun mallissa selittäjinä olivat sukupuoli, suvussa esiintynyt diabetes, BMI ja vyötärön ympärys, vaihtelivat välillä ,0.05-0.64 miehillä ja 0.03-0.49 naisilla.
The simple risk assessment algorithms based on age, obesity and family history of diabetes showed a moderate discrimination of diabetes from non-diabetes, which may be used as first line screening tool for diabetes and pre-diabetes, and for health promotion purpose in Chinese and Indians.
Sitä voidaan käyttää terveyden edistämistarkoituksiin sekä ensisijaisena työkaluna seulottaessa diabetesta ja sen esiasteita kiinalaista ja intialaista alkuperää olevilla henkilöillä.
A two-step screening strategy using fasting capillary plasma glucose (FCG) as first-line screening test followed by standard 2-hour 75g oral glucose tolerance tests (OGTTs) was applied to 12 436 individuals in 2001, while OGTTs were administrated to all participants together with FCG in 2006 and to 2156 subjects in 2002.
Ensisijainen seulontatesti oli kapillaariverinäytteestä tehty paastoglukoosin määritys, jota seurasi normaali kahden tunnin 75g glukoosirasituskoe,.
Socioeconomic differences in physical activity have remained similar for twenty years in Finland.
Liikunnan sosioekonomiset erot ovat jo pitkään pysyneet samankaltaisina Suomessa.