natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The differences between the intake of the energy-yielding nutrients were compared between the groups with variance analysis and Bonferroni test, and within the groups with t-test.
Interventioryhmien välisiä eroja ravinnonsaannissa alku- ja lopputilanteessa analysoitiin varianssianalyysillä ja Bonferronin testillä.
The intake on polyunsaturated and n-6-fatty acids and dietary fiber was highest in group 3 and lowest in group 1.
PUFA:n ja n-6 -rasvahappojen osuus energiansaannista sekä kuidun saanti oli suurinta ryhmässä 3 ja pienintä ryhmässä 1.
The compliance was determined based on the intake of protein on 12th week of the intervention.
Komplianssia tarkasteltiin interventiojakson aikaisen proteiinin saannin avulla.
Compared to group 1, the intake of n-3 -fatty acids in groups 2 (p=0,004) and 3 (p=0,024) was higher and the differences were statistically significant.
Verrattuna ryhmään 1, n-3-rasvahappojen osuus energiansaannista oli suurempaa ryhmissä 2 (p=0,004) ja 3 (p=0,024).
The intake of dietary fiber increased in groups 2 and 3 (p<0,001).
Myös kuidun saanti näissä ryhmissä suureni (p<0,001).
Results: Compared to the baseline, the intake of the protein decreased in group 3 and did not reach 17 E%.
Tulokset: Proteiinin osuus energiansaannista lähtötilanteeseen verrattuna pieneni ryhmässä 3 (p<0,001) eikä yltänyt tavoiteltuun 17 E% :iin.
The intake of saturated fatty acids was highest in group 1 and lowest in group 3.
SFA:n osuus energiansaannista oli pienintä ryhmässä 3 ja suurinta ryhmässä 1.
The effect of replacing animal protein sources with plant-based protein sources on the intake of energy-yielding nutrients
Eläinproteiinin lähteiden korvaaminen kasviproteiinin lähteillä : vaikutus energiaravintoaineiden saantiin 12 viikon interventioasetelmassa
Conclusions: When animal protein sources were replaced with plant-based protein sources, the intake of dietary fiber and unsaturated fatty acids increased, while the intake of saturated fatty acids and protein decreased.
Johtopäätökset: Kun eläinperäisiä proteiinin lähteitä korvattiin kasviperäisillä, kuidun saanti suureni sekä rasvan laatu parani siten, että tyydyttyneen rasvan osuus energiansaannista pieneni ja vastaavasti tyydyttymättömän rasvan osuus energiansaannista suureni.
Objective: The aim of this thesis was to study how replacing animal protein sources with plant-based protein affects the intake of energy, protein, total fat and saturated fatty acids, monounsaturated fatty acids, polyunsaturated fatty acids and n-3 and n-6 fatty acids, carbohydrates and the dietary fiber.
Tavoitteet: Tavoitteena oli tutkia interventioasetelmassa, miten eläinproteiinin korvaaminen kasviproteiineilla vaikuttaa energian sekä energiaravintoaineiden eli rasvan, proteiinin ja hiilihydraattien saantiin.
There were statistically significant differences in the intake of saturated, polyunsaturated and n-6-fatty acids and dietary fiber between the groups and the differences were statistically significant.
SFA:n, PUFA:n ja n-6-rasvahappojen osuudessa energiansaannista sekä kuidun saannissa oli tilastollisesti merkitseviä (p<0,05) eroja kaikkien ryhmien välillä.
The best model was obtained with the combination of all parameters with the highest value of R2 (R2v2=0.999, R6v2= 0.964).
Suurimmat selitysasteet malleille saatiin kaikkien parametrien yhdistelmillä (R2v2=0.999, R6v2= 0.964).
When tested alone, PAR explained over 90 % of the flowering.
PAR selitti yksinään testattuna yli 90 % kukinnan alkuajankohdasta.
However, other environmental factors such as photosynthetically active radiation (PAR) and humidity conditions (Sielianinow´s hydrothermal index K) have been found to have a secondary effect on the progress towards flowering.
Muilla ympäristötekijöillä kuten fotosynteettisesti aktiivisella säteilyllä (PAR) sekä kosteusolosuhteilla (Sielianinowin hydroterminen K-indeksi) on kuitenkin havaittu olevan sekundäärinen vaikutus kukinnan ajoitukseen.
The impacts of these environmental factors on the model were also tested with broader observation data from six growing seasons: 2009 to 2012 together with 2016 to 2017.
Kyseisten ympäristötekijöiden vaikutusta mallissa testattiin myös laajemmalla havaintodatalla, jossa kerätyt kukintahavainnot yhdistettiin kasvukausilta 2009-2012 ja 2016-2017.
With six years of observations, the coefficients for temperature mean in the model were negligible (p >0.05).
Kuudelta kasvukaudelta kerättyjen havaintojen avulla testatun mallin keskilämpötilan kertoimet olivat merkityksettömiä (p>0.05).
Changing climatic conditions are leading to long periods of dry and warm weather in Finland, the effect of which is particularly pronounced during flowering.
Muuttuvat ilmasto-olosuhteet mahdollistavat myös Suomessa pitkään jatkuvia kuivia ja lämpimiä ajanjaksoja, joiden vaikutus korostuu erityisesti kukinnan aikana.
The timing of the development stages of faba bean growth is of great importance for its regional adaptation and the profitability of its cultivation in new and changing environments.
Härkäpavun kasvun kehitysvaiheiden ajoituksella on suuri merkitys eri lajikkeiden alueelliseen sopeutumiseen sekä niiden viljelyn kannattavuuteen uusissa ja muuttuvissa ympäristöissä.
Field experiments lasting several growing seasons are required to be able to distinguish their effects.
Useita kasvukausia kestäviä peltokokeita tarvitaan, jotta nämä vaikutukset pystytään erottamaan.
The significance of PAR, K-index, the temperature mean and photoperiod was tested in the model predicting flowering, were the observations of flowering were from two growing seasons, 2016 and 2017, using 20 cultivars of faba bean.
PAR:n, K-indeksin, keskilämpötilan ja fotoperiodin merkitystä testattiin kukinnan ennustusmallissa, jossa kukintahavainnot oli kerätty 20 härkäpapulajikkeelta kasvukausien 2016 ja 2017 ajalta.
The parameters of PAR and K-index significantly (R2>0.90) increased the value of R2.
PAR ja K-indeksi kasvattivat merkittävästi mallin selitysastetta (R2>0.90).
The conditions in greenhouse are usually adjusted to the optimum for the plant, when normally varying humidity conditions are ignored.
Kasvihuonekokeissa olosuhteet säädetään yleensä koekasville optimaalisiksi, jolloin esimerkiksi normaalisti muuttuvien kosteusolosuhteiden vaikutus jää huomioimatta.
Research has shown that the temperature sum or the average of daily mean temperature, together with the photoperiod and genotype, determines the progress of faba bean towards flowering.
Tutkimusten mukaan lämpötilasumma tai vuorokauden keskilämpötila määrittelevät yhdessä fotoperiodin ja geeniperimän kanssa härkäpavun kukinnan alkuajankohdan.
The stage of flowering has been found to be the most sensitive stage of the development of faba bean, during which the amount and quality of the crop yield is determined.
Kukintavaiheen on todettu olevan herkin härkäpavun kehitysvaihe, minkä aikana määräytyy tulevan sadon määrä sekä laatu.
Significant parameters were photoperiod, K-index and PAR.
Kukintaennusteen kannalta merkitseviä (p<0.05) parametrejä olivat fotoperiodi, K-indeksi, PAR sekä ’Kontu’-lajiketermi.
The aim of this study was to validate the functionality and suitability of the improved model for predicting the progress towards flowering in field conditions.
Tutkimuksen tarkoituksena oli testata parannellun kukinnan kehitysnopeutta ennustavan mallin toimivuutta ja soveltuvuutta muuttuvissa pelto-olosuhteissa.
The model for predicting the progress towards flowering could be used to identify different qualities of various cultivars.
Testattua kukinnan kehitysnopeuden ennustusmallia voidaan käyttää härkäpavulla eri lajikeominaisuuksien tunnistamisessa.
Identifying the environmental factors affecting initiation and induction of flowering enables the breeding of new, more sustainable cultivars of faba bean.
Kukinnan virittymiseen vaikuttavien ympäristötekijöiden tunnistaminen eri lajikkeilta mahdollistaa uusien kestävämpien härkäpapulajikkeiden jalostuksen.
The parameters in this model worked well in prediction of flower induction of faba bean in Finland.
Testatun mallin parametrit toimivat hyvin härkäpavun kukinnan kehitysnopeuden ennustamisessa Suomen olosuhteissa.
However, the photoperiod and the temperature mean played an important role in the development and flowering and they are known to be critical for the induction of flowering of certain cultivars.
Fotoperiodilla sekä keskilämpötilalla on kuitenkin merkittävä rooli härkäpavun kasvun ja kukinnan kannalta, sillä riittävän valojakson pituuden sekä lämpötilasumman tiedetään indusoivan kukintaa tietyillä lajikkeilla.
Progress towards flowering and the environmental conditions during flowering strongly affect the yield of different cultivars.
Kukinnan ajoitus sekä vallitsevat ympäristöolosuhteet kukinnan aikana vaikuttavat muodostuvaan satoon eri härkäpapulajikkeilla.
Negative effects of stress factors to yield can be avoided using earlier flowering cultivars in cultivation.
Aikaisemmin kukkivien lajikkeiden avulla voidaan välttää satoon vaikuttavien stressitekijöiden negatiiviset vaikutukset.
The cultivar ‘Kontu’ started to flower earlier than other cultivars and it had greatest variation between predicted and observed value in the model.
’Kontu’-lajikkeen kukinta alkoi aikaisemmin, kuin muiden lajikkeiden kukinta.
Therefore, adding it to the function as extra parameter was important to bring its values closer to regression line and to improve the overall value of R2.
Tämä näkyi mallissa korkeana residuaalina, jonka vuoksi sen vakiotermi lisättiin malliin yhdeksi lisäparametriksi.
In the model containing only photoperiod and temperature mean, values for R2 were too low.
Vain fotoperiodin ja keskilämpötilan sisältämä malli ei ollut selitysasteeltaan riittävän suuri kukinnan ennustuksen kannalta.
Effects of photoperiod and PAR on the development of faba bean cannot be distinguished in controlled light conditions.
Myös vakioidut valo-olosuhteet hankaloittavat fotoperiodin ja PAR:n vaikutuksien havaitsemista härkäpavun kehityksessä pelto- olosuhteisiin verrattuna.
Laos is one of the poorest countries in South-East Asia.
Laos on yksi Kaakkois-Aasian köyhimmistä maista.
The following research questions are addressed: 1.
Tutkimuksen pääkohtina on 1.
To describe the Stora Enso Village Program in Laos, 2.
Kuvailla Stora Enson kyläohjelma Laosissa, 2.
To evaluate the conditions of the plantations established by SE in six villages in Saravan and Savannakhet Provinces, 3.
Arvioida plantaasien kunto kuudessa eri kylässä (Saravanin sekä Savannakhetin provinsseissa) ja 3.
Rural people’s livelihoods are mostly reliant on rice production and collection of forest products.
Paikallisten ihmisten toimeentulo koostuu pääosin riisituotannosta sekä metsästä kerättävistä luonnontuotteista.
Biophysical plantation measurements were done in 28 study plots in five villages.
Plantaasien metsänmittaus tehtiin 28 eri koealalla viidessä eri kylässä.
Lack of labour, shade from plantation trees, and long distances to the plantation areas were the main reasons why villagers did not use the plantation areas for crop production.
Puute työntekijöistä, puiden varjostus sekä pitkät etäisyydet kylistä plantaasialueille olivat suurimpia syitä, miksi paikalliset eivät halunneet käyttää heille tarjottuja plantaasialueita riisintuotantoon.
iii) Who is benefiting from Stora Enso’s "village program" and how?
sekä iii) Kuka hyötyy kyläohjelmasta ja miksi?
The Stora Enso Village Program (SEVP) focuses on sustainability that includes community engagement and helping local villagers to farm in safe conditions.
Stora Enson kehittämä kyläohjelma keskittyy kestävään kehitykseen, joka pitää sisällään yhteistyötä paikallisyhteisöjen kanssa sekä auttaa paikallisväestöä tuottamaan ruokaa turvallisessa ympäristössä.
Plantations were generally in good condition, however, there were some insect and other stem damages.
Plantaasien puut olivat yleisesti hyvässä kunnossa, vaikka puissa esiintyi jonkin verran hyönteistuhoja sekä runkovaurioita.
Stora Enso (SE) has trial plantations in Laos that combine tree-growing and food production.
Stora Ensolla on Laosissa koeplantaasialueita, jotka yhdistävät puun- sekä ruoantuotannon samalla maa-alueella.
The main aim of this study was to assess the productivity of taungya agroforestry systems in the SEVP trial plantations, and to measure the socioeconomic impacts at the village and household level.
Tämän tutkielman tarkoitus on arvioida puutuotantoa sekä maataloutta yhdistävän metodin tehokkuutta, mitata sosioekonomisia vaikutuksia niin kotitalous- kuin kylätasolla.
There is very little research available about large-scale tree plantations and agroforestry in Laos.
Tutkimuksia Laosin plantaasimetsätaloudesta sekä maatalouden ja metsätalouden yhdistäviä tutkimuksia on olemassa hyvin vähän.
Six research villages were selected, including five villages where Stora Enso operates and one where the company does not operate.
Tutkimukseen valikoitui kuusi eri kylää, joista viidessä oli käytössä Stora Enson kyläohjelma.
In each trial village, the Village Head was interviewed about basic village information such as population, livelihood and geographic information.
Haastattelun tarkoituksena oli saada selville perustietoja kylästä, kuten asukasluku, yleisimmät toimeentulomuodot ja alueen maantieteelliset tiedot.
This study has shown how the SEVP provides some benefits at both the village level and the household level.
Tämä tutkimus osoitti, että Stora Enson kyläohjelma tarjoaa erilaisia etuja kylille sekä niiden kotitalouksille.
There was limited work available for the villagers who wanted to work.
Yhtiöllä ei ollut tarjota työtä kaikille halukkaille.
However, there is a clear need for information about the livelihood of the local people affected by companies that lease land from the local rural population for large-scale plantations in Laos.
Vähäisen tutkimustiedon vuoksi on tärkeä kerätä tietoa siitä miten paikallisten ihmisten toimeentulo on muuttunut Laosista maa-alueita plantaasimetsätalouteen vuokraavien yritysten myötä.
Participatory mapping exercises were carried out to determine the location of the households in the villages for random household selection.
Lisäksi molemmat ryhmät hahmottelivat paperille kartan, missä kylän talot sijaitsivat, jotta kotitalouden satunnainen valinta haastatteluun olisi mahdollista.
At the village level - positive impacts from village fund include improved infrastructure such as roads, water systems and electricity, while at the household level, positive impacts include employment opportunities and support to grow crops in the taungya agroforestry system.
Kotitalouksille positiivisia vaikutuksia olivat mm. paremmat työllistymismahdollisuudet sekä tuki viljelyn aloittamiseen plantaasialueella.
Village crop production in the taungya agroforestry sites were estimated at the household level.
Paikallisten viljantuotanto yhtiön vuokramailla arvioitiin kotitalouskohtaisilla määrillä.
The villagers were pleased with the land preparation carried out by Stora Enso and the crop yield in agroforestry areas, however, this was limited to when the plantation trees were smaller.
Paikalliset ihmiset olivat tyytyväisiä maanmuokkaukseen ja riisisatoon plantaasimetsätalousalueilla puiden ensimmäisinä kasvuvuosina.
Results showed that employment opportunities increased in the village mostly in the first years of plantation cycle.
Tutkimukseen osallistuneissa kylissä työmahdollisuudet paranivat ensimmäisinä vuosina, kun yhtiö perusti alueelle uusia puuntuotantoalueita.
Interviews were conducted in 15 households in each village (90 households in total) to gather household-specific information such as incomes, livelihood activities and experiences of the taungya agroforestry sites.
Kotitalouksia haastateltiin tutkimukseen yhteensä 90 eli jokaisessa kylässä tehtiin 15 haastattelua.
Preliminary Assessment of Socioeconomic Impacts and Plantation Performance of Stora Enso´s Village Program in Southern Laos
Arvioida kyläohjelman sosioekonomisia vaikutuksia paikallisväestöön.
It needs to be designed to suit the specific context of the local communities according to local culture and needs.
Kyläohjelmamallia voidaan tulevaisuudessa hyödyntää muiden maiden plantaasiviljelykohteissa soveltaen ohjelmaa kunkin maan kulttuurin tarpeisiin sekä yhteisöön sopivaksi.
Lack of agricultural machinery and big distances from households to the agroforestry areas led to variation between villages´ crop production.
Suurimmat erot kylien välisessä normaalissa riisintuotannossa aiheutuivat maatalouskoneiden puutteesta sekä suurista etäisyyksistä.
To evaluate the socioeconomic impacts of the village program at the household and village levels in terms of: i) What kind of incomes do the local families get?
Tutkimuksen tavoite on lisäksi selvittää i) Minkälaisia tuloja paikalliset ihmiset saavat?, ii) Miten maatalous on vaikuttanut puuntuotantoon alueilla, joilla yhdistyy maatalous ja puuntuotanto?
The key findings of this thesis highlight the benefits of extra incomes and work opportunities for the local people in the villages and the positive outcomes in terms of the SEVP funds being used to build infrastructure and schools for the villages.
Koko kylän tasolla positiivinen vaikutus oli infrastruktuurin kehittyminen, sillä kyläohjelmasta saaduilla tuloilla parannettiin vaihtoehtoisesti joko teitä tai sähkö- ja vesijärjestelmiä.
Plantation production was measured from the trees in the taungya agroforestry areas in each village.
Tasaisimmat työansiot yhtiölle tehtävistä töistä saatiin kylissä, joissa oli eri kehitysvaiheissa olevia plantaasialoja.
Two Focus Group Discussions were conducted in each village, with information about villagers’ livelihoods and changes to livelihoods after the SEVP was started in the village.
Kummassakin ryhmässä kysyttiin Stora Enson kyläohjelman yhteydessä tapahtuneista muutoksista toimeentulossa, ympäristössä yhtiön vuokraamien maiden läheisyydessä sekä plantaasien positiivisista ja negatiivisista vaikutuksista.
The SEVP is a trial program that attempts to integrate local communities’ needs by producing food and cash crops in the plantation area.
Yhtiö näyttää muille puuntuotantoyhtiöille hyvänä esimerkkinä, miten samalla maa-alueella voi samaan aikaan kasvattaa puita sekä ruokaa.
In addition, results showed that perceptions of material substitution with wood and reducing environmental impacts of industry were improved since year 2000.
Lisäksi tulokset osoittivat, että materiaalien korvaaminen puulla sekä metsäteollisuuden ympäristövaikutusten vähentäminen olivat parantuneet vuodesta 2000.
The study explored the citizen’s perception towards forest sector innovation efforts from the year 2000 and within the next 20 years.
Tässä tutkimuksessa tutkittiin kansalaisten käsityksiä Metsäsektorin innovaatiopyrkimyksistä vuodesta 2000 sekä seuraavien 20 vuoden aikana.
Abstract Strategic development in the forest sector has been slow and not until the 21st century stake-holder focus came as a part of the strategic development.
Tiivistelmä Strateginen kehitys metsäsektorilla on ollut hidasta ja vasta 2000 –luvulla sidosryhmäkeskeisyys tuli osaksi strategista kehitystä.
Corporate Social Responsibility (CSR)has traditionally been as a target for development in forest sector because of the high usage of natural resources, but from the 1990s it has gained more attention inspired by the global megatrends and now CSR can be seen as the base of the consept of bioeconomy.
Yritysvastuu on perinteisesti kehityksen keskiössä metsäsektorilla suuren luonnovarojen käytön takia, mutta 1990 –luvulla se saavutti lisää huomiota globaalien megatrendien myötä ja nyt yritysvastuu voidaan nähdä biotalouskäsitteen perustana.
New innovations are now having important role while renewing forest sector into bioeconomy.
Tällä hetkellä uusilla innovaatioilla on tärkeä rooli metsäsektorin uudistamisessa kohti biotaloutta.
Statistically sig-nificant differences found between the "past" and "future" innovativeness inquire strengthen-ing of both industry R & D and functioning of innovation systems.
Tilastollisesti merkittävät erot "menneen" ja "tulevaisuuden" innovatiivisuuden välillä antavat viitteitä tarpeesta vahvistaa sekä teollisuuden tuotekehityksen että innovaatiosysteemien toimivuutta.
The results were drawn from an analysis of two data sets.
Tulokset pohjautuvat kahteen dataan.
The image of future innovation targets of forest sector was quite wide and most heavily it was pointed towards wood building systems, con-struction materials, brand development and material substitution with wood.
Kuva tulevaisuuden innovaatiokohteista oli laaja, mutta eniten esiin nousi puurakentamisen ratkaisut, rakennusmateriaalit ja materiaalien korvaaminen puulla.
Data one consisted of multivariate survey data based on 218 valid responses where current state of forest industry innovative-ness was disclosed by using 13 bioeconomy products and services.
Ensimmäinen data koostui kyselytutkimuksesta, joka pohjautui 218 vastaukseen, missä metsäsektorin innovatiivisuus tuotiin esille käyttämällä 13 biotalouden tuotetta ja palvelua.
Concluding the results of this study, the public opinion of forest sector innovations seemed to focus on constructions related innovation efforts and biofuels.
Tutkimuksen tuloksien mukaan yleinen mielipide metsäsektorin innovaatioista menneinä vuosina näytti keskittyvän rakentamiseen liittyviin innovaatiopyrkimyksiin sekä biopolttoaineisiin.
Additionally, the aim was to get some reflections from survey results.
Lisäksi tarkoituksena oli peila-ta kyselytutkimuksen tuloksia ammattilaisten näkemyksiin.
Data two consisted of qualitative managerial interviews where forest industry professionals’ opinions of forest in-dustry contributions to sustainable innovations through the lens of three-dimensional innova-tion model/pyramid.
Toinen data koostui laadullisista yritysjohtajien haastatteluista, missä alan ammattilaisilta pyydettiin mielipiteitä metsäteollisuuden panostuksesta kestäviin innovaatioihin kolmiulotteisen innovaatiomallin avulla.
Marketing governance model for sustainable aviation fuel
Markkinoinnin hallinnointimalli kestävälle lentopolttoaineelle
The results are analyzed together with a theoretical framework that incorporates a remodeled 4C’s of the marketing mix (customer solutions, consumer costs, convenience, communication) that is complemented with channels and content messages.
Tutkielman tulokset analysoidaan yhdessä teoreettisen viitekehyksen kanssa, joka sisältää uudistetun 4C:n markkinointi mixin (asiakasratkaisut, kuluttajahinnat, sopivuus, viestintä), jota täydennetään kanavilla ja sisältöviesteillä.
Marketers should work within the passenger interface in order to approach customers through various channels with targeted content messages throughout the passenger journey.
Markkinoijien tulisi työskennellä tiiviisti matkustaja-rajapinnassa, jotta asiakkaita voidaan lähestyä kohdennetuilla viesteillä eri kanavista koko matkustajamatkan aikana.
However, it is recognized that creating awareness plays an important role and therefore, SAF should be marketed through several different channels, with specific and targeted content messages.
Kuitenkin todetaan, että tunnettavuuden luominen on tärkeässä roolissa ja siksi kestävää lentopolttoainetta tulee markkinoida usean eri kanavan läpi, tarkalleen kohdennettujen ja muotoiltujen sisältöviestien kanssa.
This study investigates the marketing of sustainable aviation fuels (SAF).
Tämän tutkielman tarkoituksena on tutkia kestävien lentopolttoaineiden (SAF) markkinointia.
Marketing is a critical factor that needs to be explored to understand and develop the SAF commercialization process.
Markkinointi on kriittinen tekijä, jota on tutkittava kestävän lentopolttoaineen kaupallistamisprosessin ymmärtämiseksi ja kehittämiseksi.
The sample consist of six semi-structured interviews with aviation stakeholders and develops insights on the perspectives towards SAF and marketing of the fuel.
Tutkielman aineisto koostuu kuudesta puolistrukturoidusta haastattelusta lentoliikenteen sidosryhmien kanssa ja kehittää näkemyksiä kestävästä lentopolttoaineesta ja sen markkinoinnista.