natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The interviewees felt their mathematical identity had become more positive because of class teacher education but they were aware of math anxiety was still affecting deep inside of them and thus reflecting on their overall teacher identity.
Tutkittavat kokivat matemaattisen identiteettinsä muuttuneen luokanopettajakoulutuksen vaikutuksesta suurimmilta osin positiivisemmaksi, mutta tiedostivat matematiikka-ahdistuksen yhä vaikuttavan syvällä itsessään ja heijastuvan siten heidän kokonaisvaltaiseen opettajuuteensa.
The aim of this study is to investigate pre-service teachers' math anxiety and how it will affect their mathematical identity and overall teacher identity.
Tämän Pro-gradu -tutkielman tarkoitus on selvittää luokanopettajaopiskelijoiden matematiikka-ahdistusta ja sen vaikutusta heidän matemaattiseen identiteettiinsä sekä kokonaisvaltaiseen opettajuuteen.
Consequently, the subject of this research is significant from the societal point of view.
Näin ollen aihe on yhteiskunnallisesta näkökulmasta merkittävä.
The lack of a formal care chain is also identified as a major problem.
Virallisen hoitoketjun puute todetaan myös isoksi ongelmaksi.
This is a qualitative research with a discretionary sample of elven people (N1-N9).
Kyseessä on laadullinen tutkimus, jossa on harkinnanvarainen otos; 11:sta (N1-N9) asiantuntijaa.
They are working in different parts of Finland which makes regional comparison possible.
Asiantuntijat toimivat eri puolilla Suomea, mikä mahdollistaa alueellisen vertailun.
The data collection method is a structured theme interview and all the interviews are recorded and transcribed into written form.
Aineistonkeruumenetelmänä on strukturoitu teemahaastattelu ja kaikki haastattelut nauhoitetaan sekä litteroidaan kirjalliseen muotoon.
The material of this research has been collected as a part of the project and the results of the research are later comparable with the countries participating in the project.
Tämän tutkimuksen aineisto on kerätty osana ASDEU-projektia, ja tutkimustuloksia on myöhemmin mahdollista verrata muiden projektiin osallistuneiden maiden osalta saatuihin tutkimustuloksiin.
However, the interviewed professionals' nominate a total of 15 good practices for autistic spectrum adults in Finland.
Kuitenkin haastatellut asiantuntijat nimeävät yhteensä 15 hyvää käytäntöä autismikirjon aikuisille Suomessa.
Autism and autism spectrum especially in adult individuals have been studied in Finland moderately little and therefore participation in the European Union ASDEU project is significant for Finland.
Autismikirjoa ja erityisesti aikuisia autismikirjon henkilöitä on tutkittu Suomessa kohtalaisen vähän, ja siksi Autism Spectrum Disorders in the European Union (ASDEU) eli Autismikirjo Euroopan unionissa -projektiin osallistuminen on merkittävää Suomelle.
The data analysis methods used are discourse analysis and coding.
Aineistonanalyysimenetelmänä on diskurssianalyysiä ja koodaus.
They are professionals in four different sectors, namely social services, health care, the third sector and the Social Insurance Institution.
Toimialat ovat sosiaalitoimi, terveydenhuolto, kolmas sektori ja Kansaneläkelaitos.
In addition, the research strategy takes advantage of the features of survey research.
Lisäksi tutkimusstrategiassa hyödynnetään piirteitä survey-tutkimuksesta.
The research describes collaborative practices and challenges in multi-professional cooperation.
Tutkimus käsittelee moniammatillisen yhteistyön toimivia käytäntöjä ja haasteita.
The research results show that the autistic spectrum individuals are offered some support and services by different professionals.
Tutkimustulokset osoittavat, että autismikirjon henkilöille on tarjolla jonkin verran tukea ja palveluita eri ammattilaisten toimesta.
Multi-professional support for autism spectrum persons in their life
Moniammatillinen tuki autismikirjon henkilöiden elämässä
A variety of methods are used in order to get the most comprehensive analysis of the research material.
Erilaisten menetelmien käyttämisellä tavoitellaan mahdollisimman monipuolista analyysia tutkimusaineistosta.
The challenges in multi-professional cooperation are both within the sectors and in collaboration across sectors.
Haasteita moniammatillisessa yhteistyössä on niin toimialojen sisällä kuin yli toimialarajojenkin tapahtuvassa yhteistyössä.
On the other hand, a multi-professional cooperation between different professional groups works best within a single sector.
Toisaalta moniammatillinen yhteistyö toimii parhaiten yksittäisen toimialan sisällä samassa yksikössä työskentelevien eri terveydenhuollon ammattilaisten välillä.
The purpose of this research is to describe multi-professional support for autism spectrum persons during their life's transition points.
Tutkimuksen tarkoitus on kuvata autismikirjon henkilöille tarjottavaa moniammatillista tukea heidän elämänsä siirtymävaiheissa.
Furthermore, the purpose is to describe the diagnosis and post-treatment of people with autism as well as their views from professionals' point of view.
Lisäksi tutkimuksessa pohditaan autismikirjon henkilöiden diagnosointia, ja sen jälkeistä hoitoa sekä kuntoutusta asiantuntijoiden näkökulmista.
The challenge is the availability and accessibility of services needed by persons with autistic spectrum because there are significant regional differences around Finland.
Haasteena ovat palveluiden saatavuuden ja saavutettavuuden huomattavat alueelliset erot eri puolilla Suomea.
The children were five to seven years old.
Lapset olivat iältään viidestä seitsemään vuotta.
The data was first analysed for frequencies.
Aineistoa analysoitiin ensin frekvenssien avulla.
All the data was collected by three different measures; Literacy test (n = 218), evaluation of the children's skills (n = 218) and the child observation (n = 5422).
Aineisto sisälsi kolmella eri mittarilla kerättyä dataa eli Kielitestin (n = 218), Lapsiarvioinnin (n = 218) ja Lapsihavainnoinnin (n = 5 244).
The observation was made by a structured observation-form, which was based on LIS–YC-indicator.
Havainnointi tehtiin strukturoidulla Lapsihavainnointilomakkeella, joka perustui LIS-YC-mittariin.
The literacy test was developed in the University of Helsinki in teachers' education department.
Käytetty Kielitesti oli kehitetty Helsingin yliopiston opettajankoulutuslaitoksella.
The research was made in preschools (n = 21) in Turku and Helsinki.
Tutkimus tehtiin esiopetusyksiköissä (n = 21) Turussa ja Helsingissä.
Literacy skills have also an impact on self-regulation and commitment.
Tulosten mukaan lukivalmius vaikuttaa myös itsesäätelyyn ja sitoutumiseen.
Language awareness, many processes and skills seem to have an impact on the child's literacy and reading skills.
Kielellisellä tietoisuudella, monilla prosesseilla ja muilla taidoilla on vaikutusta lapsen lukivalmiuksiin ja myöhemmin lukutaitoon.
On the other hand there have also been found comorbidity of learning disabilities.
Toisaalta on myös löytynyt oppimisvaikeuksien komorbiditeettia eli eri oppimisvaikeuksien päällekkäisyyttä.
The connection of literacy skills and other skills have not been studied earlier as widely as in this research with the help of children's evaluation and observation.
Lukivalmiuden yhteyttä lasten muihin taitoihin ei ole aiemmin tutkittu näin laajasti lapsiarviointeja ja -havainnointia käyttäen.
The evaluation of children's skills was made with a form of Likert scale.
Lapsiarviointi tehtiin Likert asteikollisella lomakkeella.
A good way to secure the wellbeing of children is to support children's skills in a pervasive way and focus on the rolls and action of adults and peers in every day life and play in ECEC.
Lasten hyvinvointia varhaiskasvatuksessa voidaan parhaiten turvata tukemalla lasten taitoja kokonaisvaltaisemmin sekä kiinnittämällä huomiota aikuisten ja vertaisten rooleihin ja toimiin niin arjen kuin leikin eri tilanteissa.
Children with need of literacy support had difficulties in most of these categories.
Lukivalmiudessa tukea tarvitsevilla lapsilla on myös vaikeuksia muissa taidoissa.
The purpose of this research is to describe the connections between literacy skills and other skills of preschool children.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvata millaisia yhteyksiä esiopetusikäisen lapsen lukivalmiuden ja muiden taitojen välillä on sekä tarkastella miten lukivalmius kytkeytyy lasten arkeen varhaiskasvatuksessa.
Earlier studies have shown a connection between language skills and social skills, self regulation and attentiveness.
Aiempien tutkimusten mukaan lasten kielitaidolla on yhteyksiä lasten muihin taitoihin kuten leikki- tai yleisemmin sosiaalisiin taitoihin sekä itsesäätelyn ja tarkkaavaisuuden taitoihin.
The analysis included also some tests like Chi-square-, Z-, Exact and Cramer's V-test. As a result literacy skills correlated with social skills, learning and metakognitive skills, attentiveness, controlling of reactions and state of vitality.
Lukivalmiuksille löytyi korrelaatioissa ja ristiintaulukoinnissa tilastollisesti merkitseviä yhteyksiä mm. sosiaalisiin taitoihin, oppimiseen ja metakognitiivisiin taitoihin, tarkkaavaisuuden säätelyyn, reaktioiden hillitsemiseen ja vireystilaan.
Therefore this research will bring new information about everyday life of children with different levels of literacy skills in preschool.
Siksi tutkimus tuo arvokasta uutta tietoa lukivalmiuden omaavien ja siinä tukea tarvitsevien lasten arjesta varhaiskasvatuksessa esiopetusvuonna.
The data used in this research was a part of Orientation project (2015), a research and development project of ECEC: This partial data consisted material of the children who took part in the literacy test. One part included the children's means and the other part was the overall data.
Tutkimus toteutettiin kvantitatiivisena tutkimuksena, jonka aineistona käytettiin varhaiskasvatuksen tutkimus- ja kehittämisprojektin, Orientaatioprojektin (2015), valmista osa-aineistoa.
The connections between literacy skills and other skills of a preschool child in everyday life of ECEC
Esiopetusikäisen lapsen lukivalmiuden yhteys lapsen muihin taitoihin sekä lapsen arkeen varhaiskasvatuksessa
Some of the research families had also faced prejudices, even racist demeanor.
Osa tutkimusperheistä oli kohdannut myös ennakkoluuloista, jopa rasistista kohtelua.
Although in most families the children were bilingual, they lacked the ethnic language skills.
Vaikka useimmissa perheissä lapset olivat kaksikielisiä, heiltä puuttui etnisen kielen taito.
Strengthening Children's cultural identity in Transnational Families
Lasten kulttuurisen identiteetin vahvistaminen transnationaalisessa perheessä
The school plays a key role in the life of a child and a young person, and therefore it is also important to look at the school context.
Koulu on keskeisessä roolissa lapsen ja nuoren elämässä ja siksi on merkityksellistä tarkastella myös koulukontekstia.
New curricula encourage and even obligate educators and teachers to do so.
Uudet opetussuunnitelmat kannustavat ja velvoittavatkin kasvattajia ja opettajia tähän.
The data was collected through theme interviews.
Tutkimuksen aineisto on kerätty teemahaastattelujen avulla.
Which are the adults from whom the child receives caring response, encouraging words and empowerment to their lives.
Ketkä ovat niitä aikuisia, joilta lapsi saa välittävää palautetta, rohkaisevia sanoja, kannustavia katseita ja voimavaroja arkeensa.
The positive presence of both cultures in families was considered to be a key factor in building a cultural identity.
Molempien kulttuurien positiivinen läsnäolo perheissä koettiin keskeiseksi tekijäksi kulttuurisen identiteetin rakentumisessa.
In addition, children and young people have drawn up a mind map to support an interview.
Tämän lisäksi lapset ja nuoret ovat piirtäneet miellekartan haastattelun tueksi.
The cultural background was seen as a richness and it was felt to bring opportunities for living through social, cultural and linguistic capital.
Kahden kulttuurin tausta nähtiin rikkautena ja sen koettiin tuovan elämään sosiaalisen-, kulttuurisen- ja kielipääoman kautta mahdollisuuksia.
Families felt that in the middle of the two cultures children are more open-minded and they are likewise interested in different cultures.
Perheet kokivat, että kahden kulttuurin keskellä lapsista kasvaa ennakkoluulottomampia ja he ovat myös kiinnostuneita erilaisista kulttuureista.
The challenge was the language barrier and long distances between relatives of the other parent.
Haasteena koettiin kielimuuri ja pitkät välimatkat toisen vanhemman sukulaisiin.
It is critical that the different languages and cultures in the kindergarten and school are also featured in a positive light.
On tärkeää, että myös päiväkodissa ja koulussa eri kieliä ja kulttuureita tuodaan esiin positiivisessa valossa.
They can be used to strengthen the sense of belonging and participation of the child, meaning that every child and young person is valuable as an individual.
Niiden avulla voidaan vahvistaa kuuluvuuden tunnetta ja osallisuutta, sitä että jokainen lapsi ja nuori on arvokas omana itsenään.
The families in which one of the parents of the family is from Finland and one from abroad are selected to be examined.
Tutkimukseen on valittu perheitä, joissa toinen perheen vanhemmista on kotoisin Suomesta ja toinen ulkomailta.
It also seeks to determine the importance of positive education in the construction of cultural identity among child and youth both at home and outside the home.
Tutkimuksessa halutaan myös selvittää, mikä merkitys on positiivisella kasvatuksella lapsen ja nuoren kulttuurisen identiteetin rakentamisessa kotona ja kodin ulkopuolella.
A caring model of positive education strengthens and supports the development of a cultural identity of children and young people in two cultures as well as the sense of inclusion.
Välittävä, positiivinen kasvatusmalli vahvistaa ja tukee kahden kulttuurin lapsen ja nuoren kulttuurisen identiteetin rakentumista ja osallisuuden tunnetta.
The data that was collected in the interviews consists from the experience of parents and young people about at home and outside the home encounters.
Haastatteluissa on kerätty aineistoa sekä vanhempien että nuorten omista kokemuksista, jotka liittyvät kotona ja kodin ulkopuolella tapahtuviin kohtaamisiin.
The study scrutinizes further how the families experience the meaning of interplay situation outside the home.
Toisaalta työssä tarkastellaan myös sitä, miten perheet kokevat kodin ulkopuolisten vuorovaikutustilanteiden merkityksen.
The aim of this study is to examine how child's cultural identity and the development of participation is supported in transnational families.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää, miten transnationaalisissa perheissä tuetaan lapsen kulttuurisen identiteetin ja osallisuuden rakentumista.
Touch has also a lot of significant positive effects on child's development and human well-being.
Kosketuksella on myös paljon merkittäviä positiivisia vaikutuksia lapsen kehitykselle ja ihmisen hyvinvoinnille.
The analysis was made by applying a combination of quantification and content analysis.
Analyysimenetelmänä sovellettiin kvantifioinnin ja sisällönanalyysin yhdistelmää.
The study was a qualitative case study.
Tutkielma oli laadullinen tapaustutkimus.
Touch is a part normal human interaction, in school too.
Koskettaminen on osa normaalia ihmisten välistä vuorovaikutusta, myös koulussa.
Touching between girls was a little more common than touching between boys, but otherwise there was not much difference in the two genders' touching behaviour.
Tyttöjen välillä tapahtui koskettamista jonkin verran enemmän kuin poikien välillä, mutta sukupuolten kosketuskäyttäytymisessä ei ollut muuten juurikaan eroa.
Other purpose of this thesis was also to bring more positive perspective to the discussion about touching in school.
Tutkielman yksi tarkoitus oli myös tuoda positiivisempaa näkökulmaa keskusteluun, joka liittyy koulussa tapahtuvaan koskettamiseen.
Touching in 6th grade interaction
Koskettaminen kuudensien luokkien vuorovaikutuksessa
On the other hand, touching is associated with norms and negative feelings that emerge especially when discussing touching in school.
Toisaalta kosketukseen liittyy myös paljon normistoa ja negatiivisia tunteita, jotka nousevat esille erityisesti koulussa tapahtuvaan kosketukseen liittyvissä keskusteluissa.
By touching, people show for example friendship and empathy to one another.
Kosketuksella osoitetaan toisille ihmisille esimerkiksi läheisyyttä, yhteenkuuluvuutta tai empatiaa.
The purpose of this master's thesis was to find out, describe and analyse what kind of touching behaviour there is in the 6th grade interaction and who are the touch initiators.
Tämän tutkielman tarkoituksena oli selvittää kuvata ja analysoida, minkälaisissa tilanteissa koskettamista tapahtuu kuudensien luokkien vuorovaikutuksessa, minkä luonteista kosketus on ja ketkä ovat kosketuksien toimijat.
The physical interaction between pupils was mainly friendly and teasing.
Oppilaiden välinen kosketuskäyttäytyminen oli luonteeltaan pääosin kaverillista ja kiusoittelevaa.
After that the touches were categorized and the touch situations were described in detail.
Aineistosta havainnoidut kosketukset laskettiin ja taulukoitiin, jonka jälkeen kosketukset luokiteltiin ja kosketustilanteet kuvailtiin yksityiskohtaisesti.
There was not any touching behaviour that would refer to bullying or violence.
Yhtään vakavaksi kiusaamiseksi tai väkivaltaiseksi koskettamiseksi luokiteltavaa koskettamista ei havaittu.
The data for this master's thesis was collected by observing 6th grade's Finnish and mathematics lessons.
Tutkielman aineisto hankittiin havainnoimalla videotallenteista kuutta kuudennen luokan matematiikan ja äidinkielen ja kirjallisuuden oppituntia.
The results, however, give a good picture of the touching behaviour in the five 6th grade lessons observed.
Tutkielman tulokset eivät ole tapaustutkimuksen luonteen vuoksi yleistettävissä, mutta ne antavat hyvän kuvan kosketuskäyttäytymisestä aineiston viidessä kuudennessa luokassa.
When a teacher touched a pupil, the touch was either encouraging or guiding.
Opettajien ja oppilaiden välinen kosketusvuorovaikutus oli hyvin vähäistä, ja opettajien kosketus oppilaisiin oli luonteeltaan joko kannustavaa tai ohjaavaa.
Families interesting from Swedish TV-programs or from Swedish literature was not increased.
Perheiden kiinnostus ruotsin kielisiin TV-ohjelmiin tai ruotsin kieliseen kirjallisuuteen ei kuitenkaan ollut lisääntynyt.
Peltola, E. examined what kind of children grariated in immersion (1993) and Lauren, C. parents waitings from immersion.
Peltola, E. selvitti millaiset lapset hakeutuvat kielikylpyyn (1993) ja Lauren, C. vanhempien odotuksia kielikylvystä (1994).
They were also interested from school and what happens there, that contributed positively pupils' convenience and success at school.
He olivat myös kiinnostuneita koulusta ja sen toiminnasta, joka vaikutti positiivisesti oppilaiden viihtymiseen ja menestymiseen koulussa.
I have been using a variety of indicators, and to establish the belief systems of the factorial analysis.
Olen käyttänyt erilaisia kuvaavia tunnuslukuja ja faktorianalyysejä uskomusjärjestelmien selvittämiseksi.
Parents appreciated the immersion in language learning method.
Vanhemmat arvostivat kielikylpyä kielen oppimisen metodina.
As conclusion of my research I suggest some possible improvement points which could be tested in everyday classroom teaching where language immersion are used as pedagogical method and would it be wise to look again at the language of instruction?
Tutkielman viimeiseen lukuun olen sisällyttänyt muutamia mahdollisia parannusehdotuksia, joita voitaisiin kokeilla erityisesti opetusjärjestelyissä, kun toteutetaan kielikylpyä ja pitäisikö koko kielenopetuksen tilaa tarkastella uudelleen?
I constructed my theoretical background by representing language immersion and its different models.
Tutkimuksen teoreettisen taustan laadin kuvaamalla kielikylpyä ja siihen liittyviä erilaisia toteutusmalleja.
In my bachelor thesis reflected that parents was satisfied with school and what there will be teaching.
Tutkielmasta kävi ilmi, että vanhemmat olivat tyytyväisiä kouluun ja siellä annettavaan opetukseen.
I also studied how the pupils felt when being in the language immersion kindergarten and what kind of feelings they had later at school regarding language immersion.
Selvitin myös vanhempien käsityksiä siitä, miten heidän kielikylvyssä olleet lapsensa olivat kokeneet kielikylvyn päiväkodissa ja millaisia olivat heidän myöhemmät kokemuksensa, kun he olivat siirtyneet kouluopetukseen.
Also I tried to solve parents and siblings attitudes of language immersion and of Swedish language.
Tarkastelun kohteena oli myös vanhempien suhtautuminen kielikylpyyn ja yleensä ruotsin kieleen ja sen käyttöön.
I have also researched students parents options their belief system pupils' growth environments effect when parents have chosen that their children will start school education in language immersion school.
Olen tutkinut kielikylpyyn osallistuneiden oppilaiden vanhempien uskomusjärjestelmää oppilaiden kasvuympäristöön liittyvien tekijöiden yhteydestä siihen, mitkä asiat ovat vaikuttaneet kielikylpykoulun valintaan.
Main target was to reveal how immersion was arranged and how it effected to pupils and to their families.
Tutkimuksessani selvitin sipoolaisen kielikylpymallin toteutumista ja sen mahdollisia vaikutuksia kielikylpykoululaisiin ja heidän perheisiinsä.
I made clear how immersion starts in Sipoo and what kind of language immersion will be used there.
Selvitykseni kohteena on ollut kielikylvyn aloittaminen Sipoossa ja kunnan käyttöön ottaman kielikylpymallin kuvaaminen.
Focusing of immersion in Sipoo : Its arranged and effects in their families
Havaintoja sipoolaisen kielikylpymallin toteutumisesta ja vaikutuksesta perheyhteisöön
Nevertheless the latest mentioned result wasn't found to be statistically significant.
Viimeksi mainittu tulos ei kuitenkaan ollut tilastollisesti merkitsevä.
Mann-Whitney's U-test was proceeded to answer to the first task of the research.
Mann-Whitneyn U-testi tehtiin ensimmäiseen tutkimuskysymykseen vastaamiseksi.
According to the Mann-Whitney's U-test there was discovered that the educational attitudes of special education teachers were more categorizational around theme of medicalization, both in the direct claims (p=.049, r=.19) and the opposite claims (p=.005, r=.30).
Mann-Whitneyn U-testissä havaittiin, että erityisopettajien asenteet olivat kategorisoivampia medikalisaation teeman ympärillä sekä kategorisoivien väittämien (p=.049, r=.19) että käänteisten väittämien (p=.005, r=.30) osalta.
There were altogether N=119 answers gathered from class teachers, special education teachers, kindergarten teachers and special kindergarten teachers.
Vastauksia kertyi yhteensä N=119 luokanopettajilta, erityisluokanopettajilta, lastentarhanopettajilta sekä erityislastentarhanopettajilta.
The data was collected in the areas of Helsinki and Turku cities by using an E-questionnaire.
Aineisto kerättiin tutkimuslupien mukaisesti Helsingin ja Turun kaupunkien alueilla e-kyselylomakkeella.
Also it appeared that the special education teachers' educational attitudes were more categorizational (p=.057, r=.18) than the other teachers' attitudes when supporting the separate special education system.
Lisäksi saatiin viitteitä siitä, että erityisopettajien asenteet olivat kategorisoivampia (p=.057, r=.18) kuin muiden opettajien asenteet erillistä erityisopetusta puoltavien väittämien kohdalla.
In the theoretical framework classification or categorization was spread into more specific themes which were automatic thinking, medicalization, separate special education, labeling, social disability studies and social constructionist language.
Teoreettisessa viitekehyksessä luokittelu eriteltiin teemoihin, joita olivat automatisoitunut ajattelu, medikalisaatio, erillinen erityisopetus, leimaantuminen, sosiaalinen vammaiskäsitys sekä sosiaalikonstruktivistinen kieli.