natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Visual evaluation of both EEG and FDG-PET can support the diagnosis of IE in dogs.
EEG ja FDG-PET visuaalinen analyysi voivat tukea idiopaattisen epilepsian diagnoosin tekemistä koirilla.
The median age at seizure onset was 3 years, seizure frequency was 3 per year, and duration of seizure episode was 12 min. Focal onset seizures, characterized by frequent behavioral and autonomic signs were the main phenotype of epilepsy in FSDs.
Kohtaukset alkavat pystykorvilla keskimäärin 3 vuoden iässä, niitä on keskimäärin kolmesti vuodessa, ja kohtauksen tyypillinen kesto on 12 minuuttia.
Sleep transients, which were frequently found in FSDs from both groups, could be easily misinterpreted as epileptiform activity.
Uneen liittyvää aktiivisuutta, joka voidaan helposti tulkita virheellisesti epileptiseksi aktiivisuudeksi, todettiin sekä terveillä että sairailla koirilla.
Epilepsy, a common neurologic disorder in dogs, has also been recognized in the Finnish Spitz dog (FSD) since the 1980s, but scientifically verified data has been lacking.
Sitä on tavattu suomenpystykorvilla jo 1980-luvulta lähtien, mutta tieteellisesti varmennettua tietoa ei ole aiemmin ollut saatavilla kyseisen rodun epilepsiasta.
Although epilepsy in FSDs follows a generally benign course, generalization of seizure indicate a progressive course of epilepsy.
Kohtausten yleistyminen voi viitata epilepsian etenemiseen, vaikka pystykorvien epilepsian kulku on yleensä hyvänlaatuinen.
Diagnostic investigations, using tools such as magnetic resonance imaging (MRI) and electroencephalography (EEG), have not been used consistently in veterinary medicine to diagnose epilepsy in dogs.
Koiria tutkitiin magneettikuvauksen (MRI) ja aivosähkökäyrätutkimuksen (EEG) avulla.
In this thesis, epilepsy in FSDs was characterized.
Tässä väitöskirjassa kuvataan suomenpystykorvien epilepsian esiintyvyyttä, kliinisia oireita ja diagnostiikka.
Epileptiform activity, consisting of midline spikes, was recognized in healthy FSDs.
Tietyntyyppistä epänormaalia aktiivisuutta havaittiin myös terveillä pystykorvilla, mutta löydöksen kliininen merkitys on tuntematon.
Although characterized with focal seizures, FSDs have non-lesional epilepsy based on 1.5T MRI examinations.
Vaikkakin suomenpystykorvien epilepsialle tyypillisiä ovat paikalliset kohtaukset, korkeakenttämagneetilla tehtyjen tutkimuksien perusteella kyseessä on epilepsia, jossa ei havaita aivoissa rakenteellisia muutoksia.
This activity was expressed by spikes, polyspikes, and spike slow-wave complexes in the posterior-occipital derivation.
Rodulle tyypillisiä olivat paikallisalkuiset kohtaukset, joihin liittyi tavallisesti käytösmuutoksia ja autonomisia oireita, kuten oksentelua ja kuolaamista.
Crop rotation and reducing nutrients in agriculture : effects on runoff and profitability
Kasvinviljelykierto ja ravinteiden vähentäminen maataloudessa : vaikutukset huuhtoumaan ja kannattavuuteen
Results from rotations were compared with the ones from monocultures.
Viljelykiertojen tuloksia verrattiin monokulttuurien tuloksiin.
Average nitrogen runoff was reduced in all cases expect for red clovergrass based rotations in social optimum where the variation in buffer strips made the difference.
Keskimääräinen typpihuuhtouma laski kaikissa tapauksissa lukuun ottamatta apilanurmeen perustuvia kiertoja yhteiskunnan optimissa, jossa suojakaistan leveyden vaihtelu tuotti muutokset.
According to the results it is possible to reduce nitrogen runoff with the use of legumes in crop rotations.
Tulosten perusteella typen huuhtoumaa olisi mahdollista alentaa palkokasveja sisältäviä viljelykiertoja hyödyntämällä.
Reductions were achieved by two means: lower average nitrogen runoff of legumes and residual effect from biologically fixed nitrogen which allows reducing fertilization in the next period.
Huuhtoumavähennykset syntyivät toisaalta palkokasvien muita tarkasteltuja kasveja alemmasta keskimääräisestä typpihuuhtoumasta ja toisaalta palkokasvien biologisen typensidonnan jälkivaikutuksesta, jonka määrällä voidaan korvata seuraavan periodin lannoitustarvetta.
Pea-horse bean had the lowest profitability and adding it to grain monocultures reduced profits.
Hernepavun kannattavuus oli heikoin ja sen lisääminen monokulttuureihin laski kannattavuutta.
Private and social profitability were the highest for red clover-grass and adding it to grain monocultures increased both private and social profits.
Apilanurmen kannattavuus oli sekä viljelijälle että yhteiskunnalle korkein ja sen lisääminen viljojen monokulttuureihin nosti sekä viljelijän lyhyen aikavälin voittoa että yhteiskunnan hyvinvointia.
Rotations were studied in private and social optimum and the case of common agricultural policy.
Viljelykiertoja tutkittiin viljelijän vapaassa optimissa, maatalouden ympäristöohjelman oloissa sekä yhteiskunnan optimissa.
If the demand as fodder was too low cultivation of red clover-grass was unprofitable.
Jos apilanurmelle ei rehuna ollut kysyntää, ei sitä kannattanut viljellä lainkaan.
The average reductions in nitrogen runoff were higher in rotations based on pea-horse bean due to its lower optimal fertilization rate compared to red clover-grass.
Viljelykiertojen keskimääräinen typpihuuhtouma laski enemmän hernepapuun perustuvissa kierroissa alemman optimaalisen lannoitustason vuoksi.
The aim of this study was to find out how crop rotations with legumes in comparison to monocultures affect nutrient runoff from cultivation and profitability.
Tutkielmassa selvitettiin mallilaskelmien avulla palkokasveja sisältävien viljelykiertojen vaikutuksia typen huuhtoumaan ja kannattavuuteen.
However, average per grain runoff was reduced more with red clover-grass due to its greater residual effect.
Viljojen kasvikohtaiset huuhtoumat taas laskivat enemmän apilanurmeen perustuvissa kierroissa apilanurmen selvästi suuremman jälkivaikutuksen seurauksena.
The impact of these findings on public health remains obscure.
Näiden löydösten merkitystä kansanterveydelle ei ole kuitenkaan vielä ymmärretty.
Keywords: cardiovascular disease, genetic association, genetic epidemiology, risk factor
Avainsanat: sydän- ja verisuonitaudit, geneettinen assosiaatio, geneettinen epidemiologia, riskitekijä
Genetic screening could be especially useful for individuals in the intermediate-risk group (10-year risk 10-20%), as current preventive strategies are focused mainly on the high-risk group (>20%).
Geneettisestä testauksesta olisi erityisesti hyötyä niille henkilöille, jotka sijoittuvat sepelvaltimotaudin riskiluokittelussa keskivaiheille (10-vuoden riski 10-20%), sillä ennaltaehkäisevät toimenpiteet on kohdistettu vain korkean riskin ryhmään (yli 20%).
Coronary heart disease (CHD) is a major burden for public health worldwide.
Sydänsairaudet muodostavat yhden suurimmista kansanterveydellisistä ongelmista maailmanlaajuisesti.
The estimated relative risk for the GRS was similar in magnitude to the relative risk of other risk factors such as systolic blood pressure.
Geneettisen riskiprofiilin suhteellisen riskin suuruus oli verrattavissa muiden riskitekijöiden, kuten korkean verenpaineen, aiheuttamaan riskiin.
In Projects I and II, we studied longitudinal effects of genetic loci associated with lipids and blood pressure, and evaluated the prediction of dyslipidemia and hypertension in young adults by using the genetic information in addition to clinical measurements.
Tutkimuksen ensimmäisessä ja toisessa osatyössä selvitettiin geneettisten riskiprofiilien pitkittäisvaikutuksia veren kolesterolipitoisuuksiin, triglyserideihin ja verenpaineeseen, sekä ennustettiin rasva-aineenvaihdunnan häiriöitä ja hypertensiota nuorilla aikuisilla genomitiedon avulla.
In recent years, new candidate risk factors, including genetic markers, have been extensively studied.
Tämä on motivoinut tutkijoita etsimään uusia, mukaan lukien geneettisiä, riskitekijöitä.
In Projects III and IV, we found that the GRSs based on CHD SNPs predicted CHD events.
Tutkimuksen kolmannen ja neljännen osatyön mukaan tunnetut geenimerkit ennustavat sepelvaltimotautitapahtumia.
In conclusion, these findings suggest that the genetic information obtained from GWASs could be used in early identification of individuals at increased risk for lipid disorders, hypertension and CHD.
Tulokset viittaavat siihen, että genominlaajuisista assosiaatioanalyyseista saatu genomitieto voisi antaa aikaisessa vaiheessa elämää hyödyllistä lisätietoa henkilön riskistä sairastua rasva-aineenvaihdunnan häiriöihin, hypertensioon ja sepelvaltimotautiin.
Genome-wide association studies (GWASs) have mapped over 40 genetic regions for CHD risk and hundreds of loci for CHD risk factors.
Genominlaajuisissa assosiaatioanalyyseissa on löydetty yli 40 sepelvaltimotautiin yhteydessä olevaa geenialuetta.
For example, the GRS effect for high-density lipoprotein (HDL) cholesterol was considerably larger in children than in adults, and the proportion of variance explained by the SNPs in children was twice as much as in adults.
Joidenkin ominaisuuksien suhteen geeniprofiilien vaikutus ei ollut yhtenäinen läpi elämänkaaren, esimerkiksi estimoitu efekti HDL-kolesteroliin oli suurempi lapsilla kuin aikuisilla.
The genetic effect was independent of family history of the disease, which has been used as a surrogate for genetic risk in many prediction algorithms.
Tutkimus osoitti myös, että geeniprofiilin vaikutus oli riippumaton riskitekijä verrattuna potilaan perhehistoriaan sydän- ja verisuonitaudeista, jota on yleisesti käytetty geneettisen riskin indikaattorina.
The aim was to estimate the joint effects of common genetic markers on CHD and its risk factors, and to evaluate the incremental value of genetic information in CHD risk assessment.
Tässä väitöstutkimuksessa selvitettiin tunnettujen geenimerkkien yhteisvaikutusta sepelvaltimotautiin ja sen riskitekijöihin geneettisten riskiprofiilien avulla.
The GRS based on 28 SNPs improved the prediction of CHD events beyond traditional risk factors and family history when evaluated with reclassification or discrimination metrics.
Tutkimuksemme mukaan genomitiedon lisääminen sepelvaltimotaudin ennustemalleihin perinteisten riskitekijöiden lisäksi paransi mallin erottelukykyä ja tarkensi riskiluokittelua.
Several factors are known to be associated with the disease risk, including high levels of low-density lipoprotein (LDL) cholesterol and blood pressure.
Niiden syntyyn vaikuttavat monet riskitekijät, kuten korkea kolesteroli ja verenpaine, mutta huomattavaa osaa sairastumisriskistä ei voida selittää tunnetuilla riskitekijöillä.
The GRS for triglycerides improved the prediction of dyslipidemia in young adults when added to childhood lipid measurement.
Genomitiedon lisääminen malleihin paransi erottelukykyä dyslipidemian, mutta ei hypertension ennustamisessa.
Genetic risk profiles for coronary heart disease
Geneettiset profiilit nostivat riskiä sairastua hypertriglyseridemiaan ja hypertensioon.
Our results show that the GRSs were significantly associated with longitudinal measurements of lipid traits and blood pressure throughout childhood, adolescence and adulthood.
Tutkimus osoittaa, että geneettiset riskiprofiilit ovat yhteydessä näihin riskitekijöihin varhais-lapsuudesta keski-ikään.
These included nitrogen-containing compounds, carbon clusters, aromatics, aliphatic hydrocarbons, and oxygenated hydrocarbons.
Nämä tunnistetut yhdisteet sisälsivät mm. typpiyhdisteitä, hiiliklustereita sekä alifaattisia että aromaattisia hiilivetyjä.
In boreal forest measurements, the laser AMS was capable of detecting several different organic species in 10 to 50 nm particles.
Hyytiälässä tehdyissä kenttämittauksissa laitteistolla pystyttiin tunnistamaan useita orgaanisia yhdisteitä 10-50 nm kokoisista hiukkasista.
Before MS analysis particles are desorbed from the sampling surface with an infrared laser and ionized with a UV laser.
Ennen analysointia hiukkaset desorboidaan näytteenkeräyspinnalta käyttäen infrapuna-alueella toimivaa laseria ja hyvin nopeasti tämän jälkeen ne ionisoidaan toisella laserilla, joka toimii ultravioletti-aallonpituudella.
Several fullerenes/fullerene fragments were detected during the measurements.
Mittausten aikana pystyttiin myöskin tunnistamaan useita fullereeneja ja niiden fragmentteja.
Ambient ultrafine aerosol particles are collected on a metal surface by electrostatic precipitation and introduced to the time-of-flight mass spectrometer (TOF-MS) with a sampling valve.
Laitteistossa ilmakehän aerosolihiukkaset kerätään sähköstaattisella keräyksellä metallipinnalle ja johdetaan massaspektrometriin näytteensyöttöventtiilin avulla.
A most interesting event occurred during the boreal forest measurements in spring 2011 when the chemistry of the atmosphere clearly changed during snow melt.
Kaikkein merkittävin episodi ilmakehän kemiassa havaittiin kevään 2011 mittauksissa lumien sulamisen aikaan, jolloin kinoliinien pitoisuudet 10 nm hiukkasissa kasvoivat merkittävästi ja samaan aikaan kinoliinien pitoisuudet kaasufaasissa (mitattu APi-TOFMS-laitteistolla) vähenivät merkittävästi.
The operation and applicability of the instrument was tested with various laboratory measurements, including parallel measurements with filter collection/chromatographic analysis, and then in field experiments in urban environment and boreal forest.
Laser-AMS:n toiminta ja soveltuvuus käytännön mittauksiin todettiin toimivaksi laboratoriomittauksissa, sekä kenttämittauksissa.
This thesis is based on the construction of a two-step laser desorption-ionization aerosol time-of-flight mass spectrometer (laser AMS), which is capable of measuring 10 to 50 nm aerosol particles collected from urban and rural air at-site and in near real time.
Tutkimuksessa rakennettiin kaksivaiheinen laserdesorptioionisaatio-aerosolimassaspektrometri (laser AMS) kemiallisen koostumuksen määrittämiseen 10-50 nanometrin kokoisista aerosolihiukkasista.
The laser AMS was used in urban air studies to quantify the carbon cluster content in 50 nm aerosol particles.
Laser-AMS-laitteistoa käyttämällä pystyttiin ensimmäistä kertaa määrittämään kaupunki-ilmasta kvantitatiivisesti 50 nm kokoisten aerosolihiukkasten sisältämä hiiliklustereiden pitoisuus, joka oli keskimäärin 7,2 %.
The formed ions are guided to the TOF-MS by ion transfer optics, separated according to their m/z ratios, and detected with a micro channel plate detector.
Pienimmät aerosolihiukkaset, joiden koko on alle 100 nanometriä (nm) ovat tärkeitä ilmakehän kemian kannalta, koska ne voivat mm. toimia pilvien tiivistymisytiminä.
Of these 13.5% had experienced evacuation abroad.
Näistä sotalapsuuden oli kokenut 13.5%.
The war separation and its timing and duration are stressors, which could have long-term influence on critical development phases and thereby increases the risk of chronic non-communicable diseases in later life.
Sotalapsuus sekä sen ajoitus ja kesto ovat stressitekijöitä, joilla voi olla kriittisessä kehitysvaiheessa pitkäaikaisia vaikutuksia ja voivat näin lisätä kroonisten ei-tarttuvien tautien riskiä myöhemmällä iällä.
Participants in this study belong to the Helsinki Birth Cohort Study (HBCS) which includes 13,345 people born in Helsinki between 1934 and 1944 and visited child welfare clinics in the city.
Tutkimukseen osallistui Helsingin syntymäkohortti tutkimukseen kuuluneet 13,345 ihmistä, jotka syntyivät Helsingissä vuosina 1934˗1944 ja jotka kävivät lapsena neuvolakäynneillä.
The blood pressure sub-study consist of 1361 non-obese subjects whose body mass index (BMI) were <30 kg/m2, of whom 14.1% had experienced evacuation abroad.
Verenpainetta koskevaan osatutkimukseen osallistui 1361 ei-lihavaa ihmistä, joiden painoindeksi (BMI) oli <30 kg/m2 ja osallistujista 14.1% oli sotalapsia.
Data on parental separation was obtained from National Archives, and information on use of medication or events on coronary heart disease (CHD), hypertension, stroke and cardiovascular deaths are obtained from national registers during a follow-up period from 1971-2002.
Tiedot sotalapsuudesta saatiin Kansallisarkistosta ja tiedot sepelvaltimo- ja verenpainetaudinlääkityksestä sekä sydäntapahtumista, aivohalvauksista ja sydänkuolemista saatiin kansallisista rekistereistä seurantajaksolle 1971˗2002.
Clinical study cohort included 2003 men and women who participated in the detailed clinical examination during the years 2001-2004.
Kliininen tutkimusryhmä koostui 2003 osallistujasta, jotka osallistuivat vuosina 2001˗2004 yksityiskohtaiseen terveystutkimukseen.
The sub-study of physical and psychosocial functioning included 1803 people and of these separated participants were 14.8%.
Fyysisen ja psykososiaalisen toimintakyvyn osatutkimus sisälsi 1803 ihmistä ja näistä sotalapsuuden oli kokenut 14.8% toisen maailmansodan aikana.
In addition war separation predicted higher blood pressure levels in late adulthood and moreover increases in the risk of impaired physical functioning.
Tutkimuksessa löydettiin myös, että sotalapsuus ennusti korkeampia verenpainetasoja myöhemmällä aikuisiällä ja lisäksi lisäsi riskiä myöhemmän iän heikentyneeseen fyysiseen toimintakykyyn.
The separation in school age and duration for over two years were associated with the later life lower physical functioning.
Sotalapsuus kouluiässä ja yli kahden vuoden sotalapsuus olivat yhteydessä myöhemmän iän alentuneeseen fyysiseen toimintakykyyn.
All these participants are included the cardiovascular health sub-study and of them 16.0% were separated participants.
Kaikki osallistujat kuuluivat sydämeen ja verisuoniin liittyvää terveyttä koskevaan osatutkimukseen ja heistä sotalapsia oli 16.0%.
The separation in early childhood was associated with higher blood pressure levels likewise duration in less than a year and over three years.
Sotalapseksi lähettäminen 2-4 vuoden iässä oli yhteydessä korkeampiin verenpainetasoihin kuten myös alle vuoden ja yli kolme vuotta kestänyt sotalapsuus.
These studies suggest that early life stress experience such as temporary parental separation may have consequences on cardiovascular health and general well-being through the lifespan.
Tutkimus viittaa siihen, että varhaisiällä koetulla stressillä kuten sodanaikaisella erokokemuksella vanhemmista voi olla elinikäisiä vaikutuksia sydänperäiseen terveyteen ja yleiseen hyvinvointiin.
The effects of separation in overall health were more pronounced among the separated men than women.
Tutkimuksessa ilmeni, että sotalapsuuden vaikutukset terveyteen olivat yleisempiä sotalapsuuden kokeneilla miehillä kuin naisilla.
In all sub-studies the participants who did not experience war separation in childhood served as controls.
Kaikissa osatutkimuksissa toimi vertailuryhmänä osallistujat, jotka eivät olleet kokeneet sotalapsuutta.
The separated group were older and they have lower socioeconomic status in childhood and adulthood than among the non-separated controls.
Sotalapset olivat ei-sotalapsia vanhempia ja heillä oli yleisimmin alhaisempi lapsuusiän ja aikuisiän sosioekonominen asema.
Among the separated participants over one-third were separated in toddlerhood and approximately duration of separation was two years.
Tutkimuksessa todettiin, että sotalapsista yli kolmasosa lähti sotalapsiksi 2-4 vuoden iässä ja keskimääräinen sotalapsena oloaika oli kaksi vuotta.
War separation was associated with higher CHD morbidity, the prevalence of cardiovascular disease (CVD) and diabetes.
Sotalapsuus oli yhteydessä korkeampaan sepelvaltimotaudin ja sydän- ja verisuonitautien sairastavuuteen sekä tyypin 2 diabetekseen verrattuna ei-sotalapsiin.
The separation in early childhood and the duration of separation were associated with higher CHD morbidity.
Sotalapseksi lähettäminen 2-4 vuoden iässä ja sotalapsuuden kesto olivat yhteydessä korkeampaan sepelvaltimotauti riskiin.
This thesis aimed to study cardiovascular mortality and morbidity in late adulthood among people who experienced separation without their parents to temporary foster care during World War II (WWII).
Näistä tuloksista huolimatta sotalapset eivät tarvinneet enempää sairaalahoitoa sydäntapahtumien tai aivohalvauksen takia eikä sotalapsilla löytynyt merkitsevää yhteyttä sodanaikaisen vanhemmista erottamisen ja sydänsairauksista johtuvan kuolleisuuden tai kokonaiskuolleisuuden välillä.
Disputes over dying: A study on the Finnish discussion on euthanasia
Kiistoja kuolemisesta : Tutkimus suomalaisesta eutanasiakeskustelusta
In the study, euthanasia representations are explored as a part of the late modern Finnish culture of death.
Eutanasiakäsityksiä tutkitaan työssä osana nykypäivän suomalaista myöhäismodernia kuolemankulttuuria.
Eventually, the study shows that in contemporary Finnish society, there does not exist a moral consensus on euthanasia; rather, there are a number of different realities which are built in relation to context dependent and changing conceptions of a good death.
Väitöskirja osoittaa, ettei eutanasiasta vallitse suomalaisessa yhteiskunnassa moraalista konsensusta, vaan useita erilaisia todellisuuksia, jotka rakentuvat suhteessa muuttuviin ja kontekstisidonnaisiin käsityksiin hyvästä kuolemasta.
Supplementary data include newspaper articles and other texts discussing euthanasia.
Täydentävät aineistot käsittävät eutanasiaa pohtivia mielipidekirjoituksia ja keskusteluja.
Among physicians, euthanasia is constructed according to professional medical ethics, which are not easily compatible with euthanasia.
Eutanasiakysymyksen työstämisen apuna käytetään tällöin ammattieettisiä periaatteita, joihin eutanasian ei koeta helposti sopivan.
The study examines conceptions of euthanasia among both ordinary people and experts in contemporary Finnish culture.
Väitöskirja tarkastelee eutanasiaa koskevia käsityksiä suomalaisten yksityishenkilöiden ja asiantuntijoiden parissa nykypäivän Suomessa.
Euthanasia has not been legalised in Finland, but in recent years, the euthanasia debate has flared up at regular intervals in the media as a result of different ethical conflicts in the care of dying patients.
Eutanasiakeskustelu on leimahtanut viime vuosikymmenten aikana säännöllisin väliajoin erilaisten kuolevien hoitoon liittyvien eettisten jännitteiden seurauksena.
On the basis of these notions, a theoretical model is constructed for the analysis of the euthanasia debate.
Eutanasiakeskustelun analysoimiseksi rakennetaan havainnollistava teoreettinen malli, jossa keskeiseksi nousee arvoalueen käsite.
The primary data consist of 137 written accounts in which ordinary Finns discuss euthanasia and fifteen qualitative interviews among religious specialists and health care professionals, to whom official knowledge of death has traditionally been entrusted.
Tutkimuksen ensisijaiset aineistot koostuvat suomalaisten yksityishenkilöiden kirjoittamista, eutanasiakysymykseen kantaaottavista kirjeistä (N = 137) sekä terveydenhuollon ammattilaisten ja erilaisia maailmankatsomuksia edustavien uskonnollisten spesialistien haastatteluista (N = 15).
Many ordinary people and some of the interviewees, however, are willing to legalise euthanasia and highlight the autonomy of the dying individual.
Haastateltavien joukosta löytyy kuitenkin henkilöitä, jotka olisivat valmiita ottamaan eutanasian laillisesti hyväksytyksi kuolemisen keinoksi.
The study was inspired by the classical anthropological idea according to which differences in the way life and death are approached and perceived make culture visible.
Tutkimuksen lähtökohtana on kuoleman antropologiasta nouseva ajatus elämä-kuolema -erosta keskeisenä kulttuurisia arvoja näkyväksi tekevänä kysymyksenä.
It rests on social representations approach, psychological models of memory and earlier research on the sacred and the profane as culturally constructed categories.
Väitöskirjan teoreettisessa osassa tarkastellaan ja yhdistetään toisiinsa sosiaalisten representaatioiden lähestymistapaa, psykologisia muistijäsennyksiä ja pyhän käsitettä koskevia uskontoantropologisia teoretisointeja.
In the study, ordinary people are seen as experts through experience who have a good knowledge of death on the basis of their personal observations and experiences.
He näyttäytyvät tutkimuksessa kokemusasiantuntijoina, jotka voivat asettua keskustelemaan kuolemasta ja eutanasiasta perinteisten asiantuntijoiden rinnalle.