natgillin/translations-raw huggingface dataset:
30 of these compounds were purchased and are currently being tested.
30 näistä yhdisteistä on hankittu testattavaksi in vitro.
I did two parallel screenings to the crystal structure of COMT (PDB code 3BWM) with docking program GOLD 4.0, which is the only program that can take account metal coordination.
Tein kaksi rinnakkaista telakointia COMT:n kiderakenteeseen (PDB: 3BWM) GOLD:illa, joka on ainoa metallikoordinaation huomioiva telakointiohjelma.
In this work we decided to focus on DNA methyltransferase-like enzyme (DNMT2) and catechol-O-methyltransferase(COMT).
Tässä työssä päätimme keskittyä DNA-metyylitransferaasin kaltaiseen entsyymiin (DNMT2) ja katekoli-O-metyylitransferaasiin (COMT).
Because the substrate binding sites are more different than the co-enzyme binding sites, we decided to screen the potential active ligands only at the substrate binding sites.
Koska näiden entsyymien substraattien sitoutumispaikat ovat hyvin erilaisia, päätimme seuloa potentiaalisia aktiivisia ligandeja vain näihin sitoutumispaikkoihin.
I created the hitlist of 60 compounds based on the scores of these compounds, pharmacophore search and visual examination.
Tein listan molempien ajojen 60 parhaasta molekyylistä perustuen yhdisteiden saamiin pisteisiin, farmakoforitarkasteluun ja visuaalisiin huomioihin.
The first part was to analyze the 3Dstructures of DNMT2 and COMT in relation with their amino acid sequences.
Ensimmäinen vaihe oli analysoida DNMT2:n ja COMT:n 3D-rakenteita suhteessa niiden aminohapposekvensseihin.
The only significant difference in the binding sites is the place of one tyrosine residue, which causes a slight change in the conformation of the bound co-enzyme.
Ainoa merkittävä ero on erään tyrosiini aminohappotähteen paikka, mikä aiheuttaa lievän konformaatioeron sitoutuneiden koentsyymien välillä.
I used a subset of 20.000 molecules of ChemBridge DIVER Set that can be purchased commercially.
Käytin seulontaan kaupallisen ChemBridge DIVER Setmolekyylikirjaston 20000 molekyylin osajoukkoa.
I used known COMT inhibitors as control in the COMT run and known DNA methyltransferase inhibitors as control in DNMT2 run.
Käytin tunnettuja COMT-inhibiittoreita COMT-ajon kontrolleina ja tunnettuja DNA metyylitransferaasi-inhibiittoreita DNMT2-ajon kontrolleina.
To DNMT2 I did two sets of screenings, one with GOLD 4.0 and another with Autodock 4.2.
DNMT2:een tein kaksi erillistä telakointia, toisen Autodock- ja toisen GOLD-ohjelmalla.
Unlike co- enzyme binding sites, the substrate binding sites of DNMT2 and COMT are different.
Toisin kuin DNMT2:n ja COMT:n koentsyymien sitoutumispaikat, substraattien sitoutumispaikat ovat hyvin erilaisia keskenään.
There is indeed a bound magnesium ion in the substrate binding site of COMT but not in the substrate binding site of DNMT2.
Suurin ero on magnesium-ioni, joka on sitoutunut COMT:n substraatin sitoutumispaikan läheisyyteen, mutta jota ei löydy DNMT2:n rakenteesta.
Furthermore the main similarities between the structures of these enzymes are in the co-enzyme binding sites.
Lisäksi koentsyymien sitoutumispaikat ovat hyvin samanlaisia näiden kahden entsyymin välillä.
The results of the DNMT2 run were not as reliable as the results of COMT run mentioned before, since the DNMT2 run was unable to retrieve known inhibitors better than random.
DNMT2-ajojen tulokset eivät olleet yhtä luotettavia kuin COMT-ajojen, sillä DNMT2-ajoissa tunnetut inhibiittorit jakautuivat lähes satunnaisesti muiden seulottujen molekyylien joukkoon.
Docking to COMT was successful according to the rank of the known COMT inhibitors compared to the subset of the FIMM library that was screened.
COMT-ajot olivat onnistuneita, sillä tunnetut COMT-inhibiittorit pisteytyivät korkealle seulotun kirjaston molekyylien joukosta.
The ligand binding properties were studied by manual and automatic docking of known inhibitors in order to understand the binding specificity of these methyltransferases.
Tutkin ligandien sitoutumisominaisuuksia sekä käsin tehtävän että automaattisen telakoinnin avulla telakoimalla tunnettuja inhibiittoreita molempien edellä mainittujen entsyymien aktiivisiin keskuksiin.
The structures of DNMT2 and COMT were compared together by means of superimposition with Sybyl 8.
Tämä tapahtui vertailemalla entsyymien aminohapposekvenssejä ja kiderakenteita päällekkäinasettelemalla ne ClustalX- ja Sybyl 8-ohjelmien avulla.
Before docking to the three dimensional structure of DNMT2, one loop near the substrate binding site had to be modeled.
DNMT2:n kiderakenteesta (PDB: 1G55) puuttuu silmukka läheltä substraatin sitoutumiskohtaa, mikä piti näin ollen mallintaa ennen telakointia.
Comparison of the active sites of DNMT2 and COMT and virtual screening for finding new inhibitors
Työn toisessa vaiheessa tein virtuaaliseulonnan DNMT2:n ja COMT:n substraattien sitoutumispaikkoihin.
The findings of this research do not support such a conception.
Tämän tutkielman tulokset eivät kuitenkaan tue tätä käsitystä.
According to the research data, Islamophobia has increased in Finland in the past years.
Aineistosta käy ilmi, että islamofobia on kasvanut Suomessa viime vuosina.
The applicability of this theory is examined with the methods of qualitative content analysis by mirroring it to the research data that consists of semi-structured interviews with seven Finnish Muslim convert women.
Tämän teorian sovellettavuutta selvitetään kvalitatiivisen aineistoanalyysin avulla peilaamalla sitä tutkimusaineistoon, joka koostu puolistrukturoiduista haastatteluista seitsemän suomalaisen islamiin kääntyneen naisen kanssa.
Despite this, ‘Finnish’ and ‘Muslim’ do not appear as mutually exclusive identities to the informants, but rather the women see parallels between them.
Suomalaisuus ja islam eivät kuitenkaan näyttäydy haastateltaville toisiaan poissulkevina identiteetteinä, vaan pikemminkin niiden välillä nähdään yhtäläisyyksiä.
When brought under closer scrutiny the theory appears to suggest that secularization is an inevitable result of religious development.
Teoriaa lähemmin tarkastellessa ja tutkimusaineistoon soveltaessa syntyy vaikutelma, että uskonnollinen kehitys merkitsee lähes väistämättä sekularisaatiota.
The interview data paints a rather conservative picture of the Finnish Muslim community, for the more liberal converts feel that it is difficult for them to find a place in it for their interpretations.
Suomalaisesta muslimiyhteisöstä piirtyy tutkielmassa melko konservatiivinen kuva, sillä liberaalimmat käännynnäiset kokevat, että heidän on vaikea löytää sieltä paikkaa tulkinnoilleen.
The interviews focus on the women’s ideas on how their lives and interpretations of religion have changed after conversion, how they interpret Islam today and what the meaning of Islam is for their lives from a broader perspective.
Haastatteluissa käydään läpi naisten käsityksiä siitä, miten heidän elämänsä ja uskontulkintansa on muuttunut islamiin kääntymisen jälkeen, miten he tulkitsevat islamia nykyään ja mikä on islamin merkitys heidän elämässään laajemmin.
The process theory that categorizes the post-conversion religious development of Muslim converts into four different stages turns out to be a useful tool for analysis, but it also becomes subject to criticism.
Kääntymisen jälkeistä uskonnollista kehitystä neljään eri vaiheeseen jaotteleva prosessiteoria osoittautuu hyväksi analysoinnin työkaluksi, mutta se saa tutkielmassa myös osakseen kritiikkiä.
Based on the research data there are considerable differences in the religious interpretations of the converts, as the informants represent different theological and interpretational currents within Islam.
Tutkimusaineiston perusteella käännynnäisten uskontulkinnoissa on suuria eroja, sillä haastateltavat edustavat erilaisia islamin teologisia ja tulkinnallisia suuntauksia.
A recurring theme in many interviews is the inability of born Muslims to separate between their culture and Islam.
Aineistosta nousee voimakkaasti esille myös monien haastateltavien pettymys syntymuslimien kyvyttömyyteen erotella omaa kulttuuriaan ja islamia.
Regardless of the different interpretative emphases, there are many things that unite the women in their experience of Islam, such as the idea of the importance of practicing Islam, a personal relationship with God and having faith in the power of this relationship to carry them through hardships.
Erilaisista tulkinnallisista painotuksista huolimatta haastateltavia myös yhdistävät monet asiat, kuten käsitys uskonnonharjoittamisen tärkeydestä, henkilökohtainen jumalasuhde ja luottamus siihen, että tuo suhde kantaa vaikeuksien läpi.
An alternative process model based on the research data of this study is proposed in the conclusions, consisting of three post-conversion stages: commitment to Islam, disappointment and the reaction to that disappointment, whether that means a renewed commitment to a certain interpretation of Islam or a widening of the convert’s perspective that leads to exploring different ideas of what it means to be Muslim.
Työn loppupäätelmissä todetaan, että aineiston perusteella voidaan puhua kolmesta kääntymisen jälkeisestä vaiheesta: islamiin sitoutumisesta, pettymyksestä sekä reaktiosta tuohon pettymykseen, oli se sitten tiukempi sitoutuminen tietynlaiseen islamin tulkintaan tai mahdollisesti avautuminen erilaisille tulkinnallisille näkökulmille.
The theory categorizes the post-conversion process in four stages: love/zealotry, disappointment, maturity/acceptance, and secularization.
Tutkielman teoreettisena lähtökohtana on islam-tutkija Anne Sofie Roaldin islamiin kääntymisen jälkeistä uskonnollista kehitystä selittävä prosessiteoria, joka jaottelee kääntymisen jälkeisen prosessin neljään eri vaiheeseen: rakastuminen/kiihkoilu, pettymys, kypsyys/hyväksyntä sekä sekularisaatio.
Another topic of interest in this work is how the diverse interpretations of Islam that converts embrace reflect the development of Finnish Islam in general.
Työssä tarkastellaan myös sitä, minkälaisia erilaisia islamin tulkintoja suomalaiset käännynnäiset omaksuvat, sekä sitä, miten nämä tulkinnat heijastavat suomalaisen islamin kehitystä laajemmin.
Other themes discussed in the interviews are gender roles and the impact that being Finnish and being Muslim have on one another.
Haastatteluissa pohditaan myös sukupuolirooleja sekä sitä, miten suomalaisuus ja islam ovat vaikuttaneet toisiinsa naisten elämässä.
Along with the issue of belonging to the Finnish Muslim community, gender roles and the position of women emerge as themes that divide the informants.
Sukupuoliroolit ja naisten asema nousevat esille haastateltavia jakavana teemana suomalaiseen muslimiyhteisöön kuulumisen ohella.
This master’s thesis explores the development of religious interpretation among Finnish women who have converted to Islam and examines whether this development can be analyzed by dividing it into different stages.
Tutkielmassa pyritään selvittämään, onko tätä kehitystä mahdollista analysoida luokittelemalla kääntymisen jälkeinen uskonnollinen kehitys erilaisiin vaiheisiin.
Based on the data the interpretations of Islam can be roughly divided to conservative and liberal.
Aineiston perusteella näkemykset islamin tulkinnasta voidaan jakaa karkeasti ottaen konservatiivisiin ja liberaaleihin, ja tätä jakolinjaa noudattaa myös se, kokevatko haastateltavat kuuluvansa suomalaiseen muslimiyhteisöön.
The process of becoming Muslim : Analyzing the post-conversion processes of Finnish Muslim convert women
Tämä pro gradu –tutkielma käsittelee suomalaisten islamiin kääntyneiden naisten uskontulkinnan kehitystä islamiin kääntymisen jälkeen.
Aim: People with speaking disabilities have equal rights to functional interaction and communication as people without disabilities.
Tavoitteet: Puhevammaisilla ihmisillä on yhtäläiset oikeudet toimivaan vuorovaikutukseen ja kommunikointiin kuin muilla ihmisillä.
In light of this research II is also important on societal level.
Tämän tutkimuksen valossa VV näyttäytyy tärkeänä toimintatapana myös yhteiskunnallisella tasolla.
"This is a basic need of every human being" : Intensive interaction as a framework for mentoring a staff member
"Onhan tää jokaisen ihmisen perustarve" : Voimauttava vuorovaikutus lähi-ihmisen ohjauksen viitekehyksenä
That change manifested through improvements in four elements of interaction: distance from the interaction partner, touching, quality and quantity of vocalization and tasklessness of interaction.
Tämä muutos ilmeni neljän vuorovaikutuksen elementin kehittymisen kautta, joita olivat etäisyys vuorovaikutuskumppanista, kosketuksen käyttö, vokalisaation määrä ja laatu sekä vuorovaikutuksen tavoitteettomuus.
Results and conclusions: The interaction style of the staff member became more sensitive and present.
Tulokset ja johtopäätökset: Työntekijän vuorovaikutustapa muuttui jakson aikana sensitiivisemmäksi ja läsnäolevammaksi.
The changes in interaction skills were described with different tables and transcriptions.
Vuorovaikutusvideoissa ilmeneviä vuorovaikutustaitojen muutoksia kuvattiin erilaisin taulukoin ja litteraattikatkelmin.
The data were analysed according to the themes arising from the data, by mostly qualitative means.
Aineisto analysoitiin aineistolähtöisesti, pääosin laadullisin keinoin.
The guidance discussion was transcribed and analysed according to inductive analysis.
Ohjauskeskustelu raakalitteroitiin ja analysoitiin sisällönanalyysillä, käyttäen mukailtua induktiivisen päättelyn mallia.
The staff member saw II as a meaningful approach, especially for herself as an employee, but also for her interaction partner with multiple disabilities and more generally.
Työntekijä koki VV:n monin tavoin merkityksellisenä toimintatapana erityisesti itselleen työntekijänä, mutta myös vaikeavammaiselle vuorovaikutuskumppanilleen sekä laajemmalla tasolla.
The aim was also to figure out how she saw the significance of II.
Toiseksi pyrittiin selvittämään, kuinka työntekijä itse koki VV:n merkityksen.
Methods: This research data were collected in the Communication and Technology Centre Tikoteekki of the Finnish Association on Intellectual and Developmental Disabilities.
Menetelmät: Tämän tapaustutkimuksen aineisto saatiin Kehitysvammaliiton tietotekniikka- ja kommunikaatiokeskus Tikoteekistä.
These results suggest that II is a meaningful and effective means of mentoring significant others to become more sensitive, skillful and able interaction partners for persons with severe speaking disabilities.
Nämä tutkimustulokset antavat viitteitä siitä, että VV on merkityksellinen ja vaikuttava tapa ohjata lähi-ihmisiä osaavammiksi vuorovaikutuskumppaneiksi vaikeimmin puhevammaisille ihmisille.
Guiding staff and family members is an important part of every speech and language pathologist's (SLP) job, especially if the client has severe learning disability.
Lähi-ihmisten ohjaaminen on tärkeä osa puheterapeutin työtä, erityisesti asiakkaan ollessa vaikeasti kehitysvammainen.
Additionally this study gives premises for further research on II and indirect speech and language therapy.
Lisäksi tutkimus antaa lähtökohtia jatkotutkimukselle VV:stä ja lähi-ihmisten ohjauksesta.
However, many SLPs experience guiding difficult and the results of staff communication training have been unsatisfactory.
Ohjaaminen koetaan kuitenkin usein hankalana, eivätkä sen tulokset aina näy arjessa.
The data were collected during an II process that took place in 2014 and 2015 in a residential unit for people with learning disabilities.
Aineisto oli kerätty reilun vuoden mittaisen VV-prosessin aikana vuosina 2014 ja 2015.
This study had two participants, one of whom was a resident with multiple learning and speaking disabilities, and the other one a staff member.
Toinen tutkittava oli vaikeasti kehitysvammainen ja puhumaton asukas, toinen hänen omahoitajansa.
The purpose of this study is to find out if II is a meaningful approach to carry out indirect speech and language therapy.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, onko VV ja siihen perustuva video-ohjaus merkityksellinen tapa toteuttaa epäsuoraa puheterapiaa ja ohjata vaikeimmin puhevammaisten ihmisten lähi-ihmisiä.
The video material was composed of 14 interaction videos between the resident and the staff member, and one video of guidance discussion between the staff member and the mentoring SLP in the end of the process.
Videoaineisto koostui kahdesta osasta: siihen sisältyi 14 vuorovaikutusvideota tutkittavien välisistä VV-hetkistä sekä ohjausvideo jakson lopusta.
Its role in enhancing interaction skills of more able communicators has only been studied a little.
Kyseistä toimintatapaa on kuitenkin tutkittu vielä niukasti osaavampien kumppaneiden taitojen kehittymisen näkökulmasta.
The aim was to find out if and how the interaction skills of a staff member change during an II process.
Tarkoituksena oli selvittää, muuttuvatko lähi-ihmisen vuorovaikutustaidot VV:n käytön myötä, ja jos ne muuttuvat, niin miten.
One of them is called Intensive interaction (II).
Ohjauksen tukena voidaan käyttää erilaisia malleja, esimerkiksi voimauttavaa vuorovaikutusta (VV).
These rights actualize only through the actions and skills of more able communicators.
Nämä oikeudet toteutuvat käytännössä lähiympäristön ihmisten kautta.
The analysis of the research is done by content-analysis.
Aineisto analysoitiin laadullisen sisällön analyysin keinoin.
The study was theory-based and material-based because other of the research questions was formed during data collection and analysis.
Tutkimus on sekä teoriapohjainen että aineistolähtöinen, sillä toinen tutkimuskysymyksistä muodostui vasta aineistonkeruun ja analysoinnin yhteydessä.
Data collection method is semi-structured theme-based-interview in which participated six primary school teachers.
Tutkimuksen aineisto kerättiin puolistrukturoidulla teemahaastattelulla, johon osallistui kuusi luokanopettajaa.
Former studies have shown that curriculums role in directing teaching in classroom is weak.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että opetussuunnitelmien rooli käytännön opetustyötä ohjaavana tekijänä on heikko.
In addition in the conclusions is shown that signal to teachers must be clear: its is time to reform thinking about the handcraft in schools.
Lisäksi tutkimuksen johtopäätöksissä esitetään, että käsityön opetussuunnitelmauudistuksen aikaan opettajille on tuotava selkeä viesti: on aika uudistaa ajattelu koulukäsityötä kohtaan.
Teachers thoughts are lead by traditions in history of handcraft.
Luokanopettajien ajatuksia ohjaavat koulukäsityön historiasta esiin nousevat perinteet.
The purpose of this study was to find out primary school teachers toughts about the handcrafts new curriculum (The Finnish National Board of Education 2014) commissioning in school.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää luokanopettajien ajatuksia käsityön uuden opetussuunnitelman (opetushallitus 2014) käyttöönottoon liittyen.
In addition management of change in all levels from The Finnish National Board of Education to cities and schools is extremely important: by organizing resources, space and renovating.
Lisäksi hyvä muutosjohtaminen Opetusministeriön, kuntien ja kaupunkien sekä koulujen johdon taholta on tärkeää: Opetussuunnitelmauudistukset on mahdollistettava konkreettisten muutosten kautta resurssien uudelleenjärjestämisen, tilojen uudelleen järjestelyn ja remontoinnin kannalta.
As a conclusion can be noted that teachers education must be taken in practise especially during the curriculum transforming.
Johtopäätöksenä todetaan luokanopettajien käytännön tasolle vietävän koulutuksen olevan ensiarvoisen tärkeää opetussuunnitelmauudistusten aikaan.
During the reform of curriculum is extremely important to find out reasons why curriculum and teaching in action wont match.
Opetussuunnitelmauudistuksen aikaan on tärkeää selvittää erityisesti niitä syitä, miksi uusi opetussuunnitelma ei yllä käytännön opetustyön tasolle.
Primary school teachers toughts about the handcrafts new curriculum (The Finnish National Board of Education 2014) commissioning in school : Curriculums commissioning allowing and complicating factors as primary school teachers describe them
Luokanopettajien ajatuksia käsityön uuden opetussuunnitelman (2014) käyttöönottoon liittyen : Uuden opetussuunnitelman käyttöönottoa mahdollistavat sekä vaikeuttavat tekijät luokanopettajien kuvaamana
Primary school teachers experience the handcrafts new curriculum commissioning possible by their knowledge of students, their own handcraft skills and personal feature.
Tutkimuksen perusteella luokanopettajat kokevat käsityön uuden opetussuunnitelman mukaisen kokonaisen käsityöprosessin käyttöönoton mahdollisena oppilaantuntemuksensa, käsityötaitojensa sekä persoonallisten piirteidensä kannalta.
This study examines handcrafts new curriculums commissioning allowing and complicating factors as primary school teachers describe them.
Tutkimuksessa kartoitetaan käsityön uuden opetussuunnitelman käyttöönottoa mahdollistavia sekä vaikeuttavia tekijöitä luokanopettajien kuvaamana.
Handcraft curriculums solid handcraft was seen difficult as teachers handcraft skills were emphasized either in technical work or in textile crafts and also because of schools structure.
Käsityön opetussuunnitelman yhtenäisen käsityön vaatimus taas nähtiin haasteellisena luokanopettajien käsityötaitojen rajoittumisen käsityön toisen sisältöalueen hallintaan sekä koulujen fyysisten tilojen tuomien rajoitteiden vuoksi.
Stories were interpreted with a narrative analysis.
Tarinoita tarkasteltiin narratiivien analyysin avulla.
The women recognized their social class, but didn't agree with it.
Naiset tunnistivat luokkansa, mutta eivät tunnustaneet sittä.
The theoretical part of this study is based on feminist social class studies and Bourdieu's Field theory.
Tutkimuksen teoria paikantuu feministiseen luokkatutkimukseen ja Bourdieun kenttä-teoriaan.
Heroic story : Working class girls' path to university
Sankaritarina : Työväentaustaisten tyttöjen matka yliopistoon
Although the Finnish society aims to achieve educational equality by providing a variety of different kind of structural elements – like free education, in reality students have diverse resources to exploit the many opportunities.
Vaikka suomalaisessa yhteiskunnassa on pyritty koulutukselliseen tasa-arvoon erilaisilla rakenteellisilla tekijöillä, kuten ilmaisella koulutuksella, on opiskelijoilla erilaiset resurssit hyödyntää mahdollisuuksia riippuen muun muassa yhteiskuntaluokasta ja sukupuolesta.
Despite the apparent equal education opportunities, the women told real survival stories about their journeys to university.
Huolimatta näennäisesti tasa-arvoisista koulutusmahdollisuuksista, kertoivat haastattellut naiset selviytymistarinan matkastaan yliopistoon.
However, working-class women didn't consciously separate themselfves from the norms of their class, but were fulfilling their parents' beliefs in that education is the mean to achieve better life.
Työväenluokkaiset naiset eivät kuitenkaan niinkään tietoisesti eronneet luokkansa normeista, vaan toteuttivat vanhempiensa koulutususkon mukaista toivetta paremmasta elämästä.
Three of these students went to university directly after high school, and four of them have also studied in universities of applied sciences.
Kolme naisista oli päätynyt yliopistoon suoraan lukiosta ja neljällä haastatellulla oli lukion jälkeen suoritettu ammattikorkeakoulututkinto.
Life stories that were gathered with narrative interviews concerned the lives and educational paths of these women.
Kerronnallisella haastattelulla kerätyt tarinat koskivat haastateltujen naisten elämää ja koulutuspolkuja.
This is a narrative study and the research material consists of seven stories of the female university students, who consider themselves as working-class children.
Tämä tutkimus on tarinallinen ja sitä varten kerättiin seitsemän tarinaa yliopistoon päätyneiltä naisilta, jotka tunnistivat itsensä työväenluokkaisista perheistä tuleviksi.