natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the sec-ond phase I compare the image that I construed of the companies identity, to the in-terview of representative of the company.
Tutkimuksen toisessa vaiheessa vertailen analysoimaani mielikuvaa yrityksien identiteettiin, jota varten haastattelin yrityksien edustajia.
The aim of this thesis was to research visual marketing of interior textiles in textile de-signer’s perspective.
Tutkielmassa tarkastellaan sisustustekstiilien visuaalista markkinointia tekstiilisuunnit-telijan näkökulmasta.
In first phase I analyze pictures of spring 2013 col-lections and construe the image that the pictures convey of the companies.
Ensimmäisessä vaiheessa analysoin mallistojen kuvia sekä tulkitsen mielikuvaa, mitä kuvat yrityksestä välittävät.
I observe the marketing material using content analysis and use semi-structured interview to complement the data.
Tarkastelen markkinointimateriaalia aineistolähtöisen sisällönanalyysin keinoin.
The conclusions consist of effects which are supposed to be precept to just beginning entrepreuner
Tutkielman tulokset koostuvat tehokeinoista, joiden tarkoitus on olla aloittelevan yrittäjän ohjenuora, miten lähteä liikkeelle suunniteltaessa oman yrityksen visuaalista markkinointia.
I research how interior textiles should be represented in product images so that they would give enough information to the consumer.
Tutkin kolmen eri yrityksen kuvamateriaalia kevään 2013 mallis-toista ja selvitän niiden avulla miten sisustustekstiilit tulisi kuvata, jotta ne olisivat tar-peeksi informatiivisia kuluttajalle.
Thesis includes two different parts, the productive part and theoretical part.
Työ sisältää kaksi osiota, produktiivisen ja teoreettisen osion.
In a theoretical part I am dealing with a productive part from a point of view of qualitative case research.
Teoriaosassa produktiivista osaa tarkastellaan aineistona laadullisen tapaustutkimuksen kautta.
To concretize the results of my research I have made a chart of design process that helps to pay attention to imagination and find more information about it during the process.
Konkretisoin tutkielmani tulokset muodostamalla suunnitteluprosessia kuvaavaan kaavion, jonka avulla voidaan huomioida lapsen mielikuvitusta, ja kartoittaa lisää tietoa siitä prosessin aikana.
The theoretical framework is based on design process, outdoor playing equipments for children and imagination of children.
Teoreettisena viitekehysenä toimii suunnitteluprosessi, leikkipaikkavälineet ja lapsen mielikuvitus.
Productive part is a design project of outdoor playing equipments for children and made in cooperation with a company.
Produktiivinen osio on yhteistyöyrityksen kanssa toteutettu leikkipaikkasuunnitteluprojekti.
In my pro gradu thesis I made a research based on ways to design outdoor playing equipments for children that support the imagination of children.
Pro gradu -tutkielmassani tutkin lapsen mielikuvitusta tukevien leikkipaikkavälineiden suunnittelua.
I answer to my research question by thinking of the ways that designer could use while designing outdoor playing equipments for children that supports imagination.
Vastaan tutkielmassani tutkimuskysymykseeni pohtimalla mitä keinoja muotoilija voi hyödyntää mielikuvitusta tukevan leikkipaikkavälineen suunnittelussa.
I also notice that there should be pay more attention to difficulties of imagination when designing playing equipments.
Etsin keinoja, jotta lapsen mielikuvitus olisi helpompi huomioida ja hyödyntää leikkipaikkavälineiden suunnittelussa.
I notice that the concept of imagination is challenging, this notice is based on my productive and theoretical part.
Tutkielmani produktiivisen ja teoreettisen osioiden pohjalta totean että mielikuvitus on haastava käsitteenä, ja siihen olisi syytä kiinnittää huomiota leikkipaikkavälineitä suunnitellessa.
Michel Foucault’s theory of governmentality works as a largest framework of the study.
Michel Foucaultin hallinnan teoria toimii työni laajimpana teoreettisena viitekehyksenä.
Overall the Nordic universalism is still being followed in Finnish municipal socialand health policy even if the selective and moral discursive features of welfare system have increased.
Kokonaisuutena ottaen suomalaisessa kunnallisessa sosiaali- ja terveyspolitiikassa seurataan edelleen pohjoismaista universalismia, vaikka järjestelmän selektiiviset ja moraalidiskursiiviset piirteet ovatkin lisääntyneet.
I develop an interpretation method of responses collected by the two-dimensional question.
Kehitän tutkimuksessa myös kaksiulotteisen kysymyksen vastausten tulkintapaa.
The social position of drug dependent people, long-term unemployment people, and immigrants weaken because the goals which have been placed by welfare system, are in serious contradiction to means that these people actually possess.
Päihdeongelmaisten, pitkäaikaistyöttömien ja maahanmuuttajien asema heikkenee, koska heille asetetut päämäärät ovat ristiriidassa heidän käytettävissä olevien keinojensa kanssa.
Emphasizing active citizenship tend to decrease the support of drug dependent persons, long-term unemployment persons and immigrants.
Kansalaisaktiivisuuden korostaminen on yhteydessä tuen heikentämiseen erityisesti päihdeongelmaisilta, pitkäaikaistyöttömiltä ja maahanmuuttajilta.
In year 1997 the meaning of active citizenship was emphasized especially in municipalities of lower economical level.
Vuonna 1997 kansalaisaktiivisuutta korostettiin erityisesti heikommin toimeentulevissa kunnissa.
Another question focuses on how these changes influence on the preconditions for citizens self-esteem and empowerment.
Kysyn myös, mitä seurauksia näillä muutoksilla on kansalaisten itsetunnon ja valtautumisen edellytyksiin.
First I introduce how the discourses of the governance of citizenship have changed on western welfare state welfare policy from 1970’s to present.
Esittelen tutkimuksessa, miten kansalaisuuden hallinnan diskurssit ovat muuttuneet läntisten hyvinvointivaltioiden hyvinvointipolitiikassa 1970-luvulta nykypäivään.
Empirically I am studying the discourses of governance through the opinions of municipal Social Managers.
Empiirisesti tutkin hallinnan diskursseja sosiaali- ja terveyspolitiikan johtajien mielipiteiden kautta.
This co-variation does not depend on the economical level of municipality.
Tämä yhteys on riippumatonta kuntien taloudellisista resursseista.
This study examines the governance of citizenship on Finnish municipal social- and health policy.
Tutkimus tarkastelee kansalaisuuden hallintaa suomalaisessa kunnallisessa sosiaali- ja terveyspolitiikassa.
I introduce the influence of this transition on Finnish governmental policy and welfare policy.
Kuvailen miten tämä muutos on heijastunut suomalaiseen hallituspolitiikkaan ja hyvinvointipolitiikkaan.
Theoretically I am focusing on sociological, social political and political philosophy issues.
Teoreettisella tasolla tarkastelen kansalaisuuden hallintaa sosiologian, sosiaalipolitiikan ja poliittisen filosofian avaamista näkökulmista.
The influence of active citizenship grew in municipal social- and health policy from 1997 to 2011.
Kansalaisaktiivisuuden merkitys kasvoi kuntien sosiaali- ja terveyspolitiikassa vuosien 1997 ja 2011 välisenä aikana.
Until 2011 the meaning of active citizenship is emphasized in economically all kind of municipalities.
Vuoteen 2011 tultaessa kansalaisaktiivisuuden korkea merkitys on läpäissyt taloudellisilta voimavaroiltaan kaikentyyppiset kunnat.
When the economical level of municipality weakens, the tendency to emphasize active citizenship, decreases support from several support needing group of citizens.
Kuntien (ym.) taloudellisen tilan heikentyessä kansalaisvastuun tukimahdollisuuksia heikentävä vaikutus laajenee koskemaan useampia tuen tarpeessa olevia väestöryhmiä.
I interpret the theory of governmentality discursively.
Ymmärrän kansalaisuuden hallinnan diskursiivisesti.
As a fresh perspective on the field of survey research I present the two-dimensional question format.
Käytän tutkimuksessa kaksiulotteista kysymystyyppiä, joka on kyselytutkimuksen kentällä uusi lähestymistapa.
The question is how the governance of citizenship has changed on Finnish municipal socialand health policy from 1997 to 2011.
Kysyn tutkimuksessa, miten kansalaisuuden hallinta on muuttunut suomalaisessa kunnallisessa sosiaali- ja terveyspolitiikassa vuodesta 1997 vuoteen 2011.
The empirical data consists of the repeated questionnaires (1997–2007) to Finnish municipal Social Managers.
Tutkimuksen aineistoina käytän Suomen sosiaali- ja terveys ry:n (SOSTE) kyselyitä kuntien sosiaalijohtajille vuosilta 1997–2007.
I also apply the questionnaire (2011) to Finnish municipal Social Managers implemented with myself (response percent 52).
Tämän lisäksi käytän vuonna 2011 keräämääni kyselyaineistoa Suomen kuntien, kuntayhtymien, kuntien yhteistoiminta-alueiden ja sairaanhoitopiirien sosiaali- ja terveyspolitiikasta vastaaville johtajille (vastausprosentti 52).
As a consequence among these people the pressure towards the identity appears which means lower preconditions to develop their self-esteem and empowerment.
Tämä ristiriita tuottaa minuuteen kohdistuvan paineen, jonka seurauksena näiden väestöryhmien itsetunnon kehittymisen edellytykset heikentyvät.
In my study I ask what makes a place meaningful.
Tutkimuksessani kysyn, mikä tekee paikasta merkityksellisen?
Can we truly understand the meaning of a place only from a distance?
Ymmärtääkö paikan merkityksen vasta etäisyyden päästä?
What helps us to become attached to places?
Mikä auttaa paikkoihin kiinnittymisessä?
The true meaning of the place arises once it is lost or given away.
Paikan merkitys nousee esiin, kun paikan on menettänyt tai siitä on joutunut luopumaan.
The way we treat our environment and the places in it affects our well-being, experiences and memories.
Se, miten kohtelemme ympäristöämme ja siinä olevia paikkoja, vaikuttaa hyvinvointiin, kokemuksiin ja muistoihin.
My aim is to understand the meanings arising from my own experiences and my relationship to my environment.
Tavoitteeni on ymmärtää kokemuksistani nousevia merkityssisältöjä ja suhdettani ympäristöön.
The theoretical segment of the study acts as a framework for the artistic segment.
Tutkimuksen teoreettinen osa toimi viitekehyksenä taiteelliselle osiolle.
While compiling this study, I realized that I define my life through places.
Tutkimusta tehdessäni ymmärsin, että jäsennän elämääni paikkojen kautta.
A place becomes meaningful with human action, nature, atmospheric qualities and the sense of safety and endurance.
Merkityksellisen paikasta tekee siellä tapahtunut inhimillinen toiminta, luonto, tunnelmalliset ominaisuudet sekä turvallisuuden ja pysyvyyden tunne.
The topic of my study is identifiable because we are all connected to a place.
Tutkimukseni aiheeseen on helppo samaistua, koska jokainen ihminen on sidoksissa johonkin paikkaan.
Attachment to places is influenced by the time spent in the place, environment and the opportunities it creates, and also temporarily enduring the feeling of being an outsider.
Paikkoihin kiinnittymiseen vaikuttaa paikassa vietetty aika, ympäristö ja sen luomat mahdollisuudet, sekä sivullisuuden hyväksyminen väliaikaisena olotilana.
I have produced a pattern collection based on my own experience of place, which is the visual result of this study.
Olen tuottanut paikkakokemuksista pintakokoelman, joka on tämän tutkimuksen visuaalinen tulos.
The aim of the study is to find a deeper understanding to different experience of place.
Tutkimustehtävänä on löytää syvempi ymmärrys paikkakokemuksille.
This study is meant to invoke people to pay attention to their surroundings.
Tutkimukseni avulla herätän ihmisiä kiinnittämään huomiota omaan ympäristöönsä.
For me, places are reality felt with all senses, moods and experiences.
Paikat ovat minulle kaikin aistein elettyä todellisuutta, tunnetiloja ja elämyksiä.
In this thesis I examine the formation of a personal experience of place.
Tarkastelen tutkimuksessani henkilökohtaisen paikkakokemuksen muodostumista.
The study includes an artistic segment, which aims to transform my own experience of place into pictures, which then evolve into patterns.
Taiteellisen osion tavoitteena on muuttaa paikkakokemukseni kuviksi ja siitä edelleen kuoseiksi.
With the help of my study I will form a link between humanistic geography and textile design.
Tutkimukseni avulla muodostan yhteyden humanistisen maantieteen ja tekstiilisuunnittelun välille, ja siinä on omaelämäkerrallisen tutkimuksen piirteitä.
The subjective experience and sensory perceptions are highlighted in this study, which is based on the traditions of the place studies in humanistic geography, and has its background theories in environmental psychology.
Tutkimukseni pohjautuu humanistisen maantieteen paikkatutkimusperinteisiin ja saa taustateoriansa ympäristöpsykologiasta.
I use a dialogue between the material and the theories to receive answers to my research question.
Tutkimuskysymykseen haen vastausta aineiston ja teorian dialogin avulla.
The study also includes features of autobiographical studies.
Tutkimuksessani korostuu subjektiivinen kokemus ja aistihavainnot.
This works as an example of how information accumulates.
Tämä toimii esimerkkinä tiedon kasautumisesta.
Carrying out this art project was made possible by the scholarship that was awarded to me by the municipality of Kangasala Björkqvist-fund.
Teosten toteutuksen mahdollisti Kangasalan kunnan Björkqvistin rahaston myöntämä stipendi.
It has set my artistic prosesses in motion and it has also been a strong influence on it.
Se on käynnistänyt taiteellisen prosessini ja vaikuttanut siihen voimakkaasti.
In analyzing the pictures I've applied 'the good eye', compositional interpretation-method.
Kuva-analyysissä käytän soveltaen the good eye, compositional interpretation -menetelmää.
In my study the analysis divides into the following sectors: content, colour, spatial organization, light, materials, techniques, own ideas and expressive content.
Analyysi jakautuu sisältöön, väriin, tilalliseen järjestykseen, valoon, materiaalit ja tekniikat sekä omat ideat -osioon ja ilmaisulliseen sisältöön.
Inspired by the picture analysis I accomplished five works of art, together called ValtaMeri, which looks at the thematics of power in society from various perspectives.
Kuva-analyysin inspiroimana toteutin viiden teoksen ValtaMeri-teoskokonaisuuden, joka käsittelee vallan tematiikkaa yhteiskunnassa eri näkökulmista.
On the other hand, content is made up of visual structures and qualities.
Toisaalta, sisältöhän rakentuu visuaalisten ominaisuuksien kautta.
The analysis has given me new ideas and viewpoints, but it has also activated already existing thoughts.
Analyysi on toiminut uusien ideoiden ja näkökulmien antajana, mutta sen avulla olen myös saanut visualisoitua minua askarruttaneita asioita.
Analysing another artist's work is helpful in withdrawing from one's own artistic work routines, from what feels familiar and safe, without abandoning one's own strengths and views.
Toisen taiteilijan teosten kuva-analyysi auttaa irrottautumaan oman taiteellisen työn rutiineista, tutusta ja turvallisesta, kuitenkaan omia vahvuuksia tai näkemystä hylkäämättä.
It surprised me how many content ideas I got through analysing Rauschenberg's works, although I didn't particularly concentrate on a content analysis.
Yllätyin, miten paljon sisältöideoita Rauschenbergin teoskuvien analyysin kautta sain, vaikken varsinaiseen sisällön analyysiin teoskuvissa keskittynytkään.
I chose the works because they are interesting considering the artistic part of my study.
Kuvat valitsin sillä perusteella, että ne ovat kiinnostavia taiteellista osiotani ajatellen.
An essential item of my study is the artistic part with which I answer the question: what kind of artwork do I produce as the result of analysing pictures of Robert Rauschenberg's work?
Taiteellinen osio onkin oleellinen osa tutkielmaani, minkä avulla vastaan tutkimuskysymykseeni: Millaisia teoksia toteutan Robert Rauschenbergin teoskuvien analyysin seurauksena?
A huge inspiration for me also was the trip to Riga in spring 2010. in my qualitive research based thesis I have through experience found a well-working method to develope as an artist through one's own world of experience: with the help of picture-analysis we filter influences into our own art, i.e. we learn from what has already been done and create something new.
Laadulliseen tutkimukseen pohjaavassa tutkielmassani olen empirian avulla löytänyt yhden hyvin toimivan menetelmän kehittyä taiteilijana omaa kokemusmaailmaa hyödyntäen: Kuvaanalyysin avulla suodatamme vaikutteita omaan taiteeseemme eli otamme oppia jo tehdystä ja teemme uutta.
In the method that has developed through my master's thesis theory intertwines with practice and learning becomes deep and conscious.
Pro gradu -tutkielmani kautta kehitetyssä menetelmässä teoria kietoutuu käytännön tekemiseen ja oppimisesta tulee syväsuuntautunutta sekä tiedostettua.
In my study I observe how the works of Robert Rauschenberg influence my own artistic work.
Tutkielmassani tarkastelen Robert Rauschenbergin teoskuvien analyysin vaikutusta taiteelliseen työhöni.
In the background of my master's thesis is my interest in visual arts and Pop Art.
Pro gradu -tutkielmani taustalla on kiinnostukseni kuvataidetta ja poptaidetta kohtaan.
Analysing the pictures of Rauschenberg's has inspired me greatly.
Teoskuvien analyysi on ollut hyvin inspiroivaa.
Following themes based on this material: performing, performars role, audience, time and space, topics, intentions, sharing, sounds and wool or felt in peformance.
Keskeisiä teemoja ovat esitys, esiintyjä, rooli, yleisö, tila-aika, paikka, katoavuus, ääni, aiheet, intentiot, jakaminen sekä villa ja huopa performanssissa.
Research material consists of interviews, literature and student’s own experiences.
Tutkielman aineistona ovat taiteilijahaastattelut, kirjallisuus ja tekijän kokemukseen pohjautuva aineisto.
It is not possible to give the consept but the study will give a start point to examine performativity as a part of textile art.
Tutkielma on tuottanut näkökulmia tarkastella toiminnallisuutta huopataiteessa ja se on avannut näkökulmia tekstiilitaiteen tarkasteluun toiminnallisena taidemuotona.
The second aim of the study is to perceive what kind of performativity or action could be possible in textile art on a larger scale.
Tutkimuksen tavoitteena on hahmottaa toiminnallisuuden mahdollisuuksia tekstiilitaiteessa.
This study examines the synthesis of feltart and performance art.
Tutkielma käsittelee tekstiilitaiteen ja esitystaiteen synteesiä.
By analyzing these themes the study opens some deeper points of view about interviewed artist’s caces.
Haastatteluaineiston keskiöön asettuvat taiteilijoiden esittämät performanssit, joissa lampaan villa on ollut läsnä.
The purpose of the study is at first to perceive by examing some cases how wool or felt has been a part of some performances.
Tutkimuskohteena olevissa esimerkkitapauksissa yhdistyy huopataiteen ja performanssitaiteen ilmaisullisia ja sisällöllisiä lähtökohtia ja keinoja eri tavoin.
The primary originator of the study has been the student’s interest in feltart and performance art and felt in performance.
Tutkimusaiheen lähtökohtana ja ideana oli performanssissa mukana ollut lampaan villa.
As a conclusion from the latter part of the results I present: a) it is possible to facilitate recovery from work with a use of different kind of mindfulness exercises, b) mindfulness exercises facilitate recovery from work mainly by decreasing restlessness of mind and body, and c) mindfulness helps with the recovery process even when used during the short breaks at work.
Tulosten toisesta osasta päättelen että a) työstä palautumista voi edistää kirjavalla joukolla erilaisia mindfulness-harjoituksia, b) mindfulness-harjoitukset edistävät työstä palautumista pääasiallisesti mielen ja olon rauhoittumisen kautta ja c) harjoitukset palauttavat työstä jo lyhyillä työpäivän aikaisilla tauoilla tehtynä.
As a conclusion from the first part of the results I derive: the feeling of security during the ’safe place’ mental practice is constructed of (1) natural environment, (2) the cohesion of the mental state in its all diversity (3) the possibility to be in control of one’s environment and (4) constancy.
Tulosten ensimmäisestä osasta päättelen, että turvallisuuden tunne rakentuu turvapaikkaharjoituksen aikaisissa mielikuvissa (1) luontoympäristöstä, (2) mielikuvien sisäisestä eheydestä moninaisuudessaan, (3) ympäristön hallittavuudesta ja (4) muuttumattomuudesta.
I analyze this data with a method based on phenomenological psychology.
Tutkimukseni aineisto koostuu kirjallisista kokemusten kuvauksista, jotka käsittelen fenomenologisen psykologian analyysimenetelmällä.
The results are a combination of eight individual meaning networks (IMN) concerning the experiences from the ’safe place’ exercise and five IMNs concerning the experiences that describe the effects of mindfulness training on recovery from work.
Tuloksina esitän 8 yksilökohtaista merkitysverkostoa turvapaikkaharjoitusta koskevista kokemuksista ja 5 yksilökohtaista merkitysverkostoa kokemuksista, jotka kuvaavat mindfulness-harjoitusten vaikutuksia työstä palautumiseen.
The objective of this study is to answer to the questions "what kind of experiences are facilitated by a mindfulness exercise called ’safe place’ that express forming the feeling of security" and "what kind of effects do people experience by practicing mindfulness to recover from work"?
Tutkimukseni tarkoitus on vastata kysymyksiin "millaisia turvallisuuden tunteen rakentumista ilmentäviä kokemuksia turvapaikka-niminen mindfulness-harjoitus synnyttää" ja "millaisia vaikutuksia mindfulness-harjoituksilla koetaan olevan työstä palautumiseen"?
The theoretical framework of this study is mindfulness exercises combined with recovery from work.
Tutkimukseni teoreettisen viitekehyksen muodostaa mindfulness-harjoitusten käyttö työstä palautumisen tarkoituksessa.
Researching the experiences that are facilitated by the ’safe place’ exercise and that express forming the feeling of security serves as an example of how to explore those possible mechanisms underlying mindfulness training that facilitate recovery from work.
Turvapaikkaharjoituksen synnyttämien, turvallisuuden tunteen rakentumista ilmentävien kokemusten tutkiminen toimii tapausesimerkkinä sen selvittämisestä, millaisia työstä palautumista edistäviä mekanismeja mindfulness-harjoituksilla voi olla.
Another objective of this study is to provide information about the practices that can be used in order to recover from work.
Sen tarkoitus on myös lisätä yleistä tietoutta työstä palautumiseen käytettävissä olevista toimintatavoista.
The most notable actors include guides, tourists, weather, time, darkness and technology.
Merkittäviin verkoston toimijoihin kuuluvat oppaat, matkailijat, sää, aika, pimeys ja teknologia.
This project and the data collection is funded by the Norwegian Research Council.
Projektin ja aineistonkeruun rahoittajana toimii Norjan tutkimusneuvosto.
This thesis has been conducted in collaboration with research project Winter: New turns in arctic winter tourism, in which the Arctic University of Norway and Norut Alta will cooperate with Metla, University of Lapland, University of iceland, Cardiff Metropolitan (University´s Welsh Center for Tourism Research), University of Alaska, Anchorage and University of Utah, to conduct research on the overall potential in Arctic winter tourism.
Tutkielma on toteutettu osana kansainävälistä Arktisen talvimatkailun muutostrendit -projektia, jossa Tromssan yliopisto ja Norut Alta, yhteistyössä Metlan, Lapin yliopiston, University of Island, Cardiff Metropolitan University (University’s Welsh Center for Tourism Research), University of Alska, Anchorage ja Univerity of Utah’n kanssa tutkivat arktisen talvimatkailun potentiaalia.
Using an ethnographic methodology I have studied how the Northern Lights tourism products and practices are produced, performed and consumed in collaboration and relationships between human and non-human actors.
Ethnografisen metodologian avulla olen tutkinut miten revontulimatkailutuotteet syntyvät, miten ne toteutetaan ja kulutetaan inhimillisten ja eiinhimillisten toimijoiden välisissä suhteissa.