natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The findings suggest that even though personality was significantly associated with entrepreneurial intention, the role of personality was not major.
Tulokset osoittavat, että vaikka persoonallisuus oli yhteydessä yrittäjyysaikomuksiin, persoonallisuuden rooli ei ollut suuri.
The objective of this study was to increase the understanding about the role that personality has in entrepreneurial intention during adolescence.
Tämän tutkimuksen tarkoitus oli lisätä ymmärrystä persoonallisuuden roolista nuoruuden yrittäjyysaikomuksissa.
The data were collected in 2014 (7th grade n=1310) and 2019 (high school 3rd grade n=751).
Tutkimuksessa käytettiin Suomen Akatemian rahoittaman Mind the Gap -hankkeen pitkittäistutkimusaineistoa, joka oli kerätty 7. luokalla (n=1310) vuonna 2014 ja lukion 3. luokalla (n=751) vuonna 2019.
Participants with Entrepreneurial profile reported more entrepreneurial intentions than participants with Amicable and Reserved.
Profiiliin Yrittäjämäinen kuuluvat nuoret ilmaisivat merkitsevästi enemmän yrittäjyysaikomuksia kuin profiileihin Varautunut ja Sovinnainen kuuluvat vastaajat.
: The role of personality in entrepreneurial intention of 7th grade students and high school 3rd grade students
: persoonallisuuden rooli nuoruuden yrittäjyysaikomuksissa 7. luokalla ja lukion 3. luokalla
The study was conducted by analysing the differences in personality traits between 7th grade and high school 3rd grade students, examining how personality traits explain entrepreneurial intention and comparing different personality profiles based on entrepreneurial intention.
Tutkimus toteutettiin analysoimalla persoonallisuuspiirteiden eroja 7. luokan ja lukion 3. luokan välillä, tarkastelemalla persoonallisuuspiirteiden selitysasteita yrittäjyysaikomuksiin sekä vertailemalla eri persoonallisuusprofiilien välisiä eroja yrittäjyysaikomuksen voimakkuudessa.
This means that most of the variance of entrepreneurial intention can be explained with other variables.
Valtaosaosa yrittäjyysaikomuksen vaihtelusta selittyy siis muilla tekijöillä eli hyvinkin erilaiset ihmiset voivat kiinnostua yrittäjyydestä.
There were no statistically significant differences in the personality traits between 7th grade and high school 3rd grade students.
Vastaajien arviot omista persoonallisuuspiirteistään eivät eronneet tilastollisesti merkitsevästi 7. luokan ja lukion 3. luokan välillä.
Cluster analysis was used to form personality profiles and the differences between profiles based on entrepreneurial intention were analysed using one-way analysis of variance.
Vastaajat ryhmiteltiin persoonallisuusprofiileihin klusterianalyysillä ja ryhmien välisiä eroja suhteessa yrittäjyysaikomuksiin analysoitiin yksisuuntaisella varianssianalyysillä.
Neuroticism (inverted) and openness explained entrepreneurial intention of high school 3rd grade students.
7. luokan persoonallisuuspiirteistä yrittäjyysaikomuksia selitti ainoastaan avoimuus ja lukion 3. luokalta avoimuus ja neuroottisuus (käänteisesti), mutta selitysaste oli pieni molemmissa mittauspisteissä.
There has been little research about entrepreneurial intentions among adolescence.
Aihe on kiinnostava, sillä nuorten yrittäjyysaikomuksia on tutkittu vain vähän ja persoonallisuuden merkityksestä yrittäjyyteen on saatu ristiriitaisia tutkimustuloksia.
The results were analyzed by statistical methods and also by qualitative methods.
Tulokset analysoitiin tilastollisia menetelmiä sekä kvalitatiivisia menetelmiä käyttäen.
Although the small material (n16) is not statistically significant the result of the study can be considered to be indicative.
Vaikka tutkimuksen aineisto on pieni (n16) eikä tilastollisesti merkitsevä, tutkimuksen tulosta voidaan kuitenkin pitää suuntaa antavana.
Cutting out the plane material requires also two-dimensional patterns.
Tasona olevan kankaan leikkaaminen vaatii myös kaksidimensioiset leikkuukaavat.
This multi-method case study was performed in a craft class on the seventh grade (age 13-14) in the comprehensive school.
Tämä monimenetelmäinen tapaustutkimus tehtiin peruskoulun seitsemännen luokan (13-14-vuotiaat) käsityöryhmässä.
The process of apparel making comprises different levels of thinking: sketching of an idea is abstract thinking that takes its two-dimensional shape in a design.
Vaatteen valmistus sisältää erilaisia ajattelun tasoja: idean hahmottelu on abstraktia ajattelua, joka konkretisoituu kaksidimensioiseen muotoon mallikuvana.
The tests proved to be worked out applicable to the target group, and they fulfilled the main objective of the study by yielding information on varying forms of spatial visualization in a heterogenic craft group of seventh-form pupils.
Testit oli onnistuttu laatimaan kohderyhmälle sopivan tasoisiksi ja ne toteuttivat tutkimuksen päätarkoituksen tuottamalla tietoa avaruudellisen hahmottamisen esiintymismuodoista heterogeenisessa seitsemännen luokan käsityöryhmässä.
The test results supported the study hypothesis, i.e. the success in the traditional cubic test correlated positively with the success in the pattern and design test.
Testeissä menestyminen tuki tutkimuksen hypoteesia, eli perinteisessä kuutiotestissä menestyminen korreloi positiivisesti kaavatestissä menestymisen kanssa.
The traditional cubic test proved to be more difficult for the pupils than the apparel pattern and design test.
Perinteinen kuutiotesti osoittautui oppilaille vaikeammaksi kuin kaavojen ja vaatemallien yhdistämistesti.
The final step is producing a three-dimensional garment.
Lopulta päästään työstämään kolmidimensioista vaatetta.
The focus of this study is to research variation at two- and three-dimensional levels in apparel making process, and to add information on the role of spatial visualization in the working process.
Tämä tutkimus keskittyy selvittämään vaihtelua 2D- ja 3D-tasoilla vaatteen valmistusprosessissa sekä lisäämään tietoa avaruudellisesta hahmottamisesta vaatteen valmistuksen aikana.
The multi-method study consisted of three stages: charting of working stages of each pupil, a two-part spatial visualization test, and self-assessment of each pupil.
Monimenetelmäinen tutkimus jakautui kolmeen vaiheeseen: ryhmän 16 oppilaan työskentelyvaiheiden kartoitus, kaksiosainen avaruudellista hahmottamista mittaava testi sekä oppilaan itsearviointi.
It is also interesting to find out how the pupil’s spatial visualization aptitude is revealed in designing and making an item of clothing.
Kiinnostavaa on myös, millä tavoin avaruudellisen hahmottamisen kyky näkyy vaatteen suunnittelu- ja valmistusprosessissa.
Spatial visualization in the process of apparel designing and making in a craft class on the seventh grade
Avaruudellinen hahmottaminen seitsemäsluokkalaisen oppilaan yläosan vaatteen suunnittelussa ja valmistuksessa
In addition, each pupil was required to assess her performance in designing and sewing her own item of clothing.
Lisäksi oppilas arvioi itse, kuinka hyvin onnistui oman vaatteen suunnittelussa ja ompelussa.
The pupil’s spatial vizualization aptitude was measured with the traditional cubic test and with an apparel spatial visualization test that was specially modified for this study.
Oppilaan avaruudellista hahmotuskykyä mitattiin perinteisellä kuutiotestillä sekä vaatteiden valmistukseen liittyvällä kaavojen valintatestillä, joka laadittiin tätä tutkimusta varten.
The purpose of this study is to find out what kind of decisions the pupil makes in sketching and making an item of clothing.
Tutkimuksen kannalta on kiinnostavaa, minkälaisia ratkaisuja oppilas tekee vaatteen suunnittelu- ja valmistusvaiheissa.
Although the pupils had no previous experience in apparel making they were able to choose the correct patterns with no significant variation.
Oppilaat eivät olleet opiskelleet vaatteen valmistusta, mutta he suoriutuivat kaavan valintatehtävästä tasaisesti.
Transforming an idea into a ready product requires, at each stage of the process, spatial visualization aptitude.
Vaatteen valmistuksen eri vaiheissa tarvitaan avaruudellista hahmotuskykyä, jotta pystytään tuottamaan idea vaatteeksi.
The factors were labelled as commitment and trust, communication, team building, participation and leadership.
Faktorit olivat Sitoutuminen ja luottamus, kommunikaatio, tiimin muodostuminen, osallistuminen ja johtaminen.
In early childhood education, team members work together particularly closely, which makes the effectiveness of teamwork one of the key elements of the work.
Varhaiskasvatuksen tiimeissä jäsenet työskentelevät yhdessä erityisen tiiviisti, jonka takia tiimityön toimivuus nousee työn yhdeksi keskeiseksi elementiksi.
The qualitative analysis used theory-guided data analysis, in which the data were first broken down into smaller parts, conceptualized and assem-bled into a new whole.
Laadullisen aineiston analyysissä sen sijaan käytettiin teoriaohjaavaa aineistonanalyysiä, jossa da-ta ensin pilkottiin pienemmiksi osiksi, käsitteellistettiin ja koottiin uudeksi kokonaisuu-deksi.
The study utilized the Mixed Methods Research (MMR) approach since the study con-sisted of both qualitative and quantitative data.
Tutkimuksessa hyödynnettiin Mixed Methods Research (MMR) -lähestymistapaa, koska tutkimuksen aineisto koostui sekä laadullisesta että määrällisestä aineistosta.
The research questions ad-dressed here were: 1) What factors influence the functioning of the teams working in the early childhood education?
Tutkimuksen tutkimuskysymyksiksi muodostuivat: 1) Mitkä tekijät vaikuttavat päiväkodissa työsken-televien tiimien toimivuuteen?
The material of the study has been ex-amined in terms of both quantitative and qualitative analysis.
Tutkimuksen aineistoa on tarkasteltu sekä määrällisen että laadullisen analyysin kei-noin.
The theo-retical basis of this present study lies in the recent administrative changes in early childhood education, together with the development of the teams' areas of expertise and progress of the team formation process, form the basis of the research theory.
Varhaiskasva-tuksessa tapahtuneet viimeaikaiset hallinnolliset muutokset yhdistettynä toimivien tii-mien muotoutumisprosessin ja osaamisalueiden kehitykseen muodostaa pohjan tutki-muksen teorialle.
Factor analysis was cho-sen as the method of analysis for the quantitative data, which was used for dimensional reduction resulting in the data condensed into five main latent factors which each ex-plained several variables.
Määrällisen aineiston analyysitavaksi valikoitui Faktorianalyysi, jonka avulla useista muuttujista muodostuva aineisto tiivistettiin viideksi pääfaktoriksi.
The goal of this study was to determine the factors influencing the functioning of multi-disciplinary teams working in early childhood education.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää varhaiskasvatuksessa työskentelevien moniammatillisten tiimien toimivuuteen vaikuttavat tekijät.
These factors, which are correlated with each other to some degree, taken together play a crucial role in team formation, bonding and successful teamwork.
Nämä osittain myös keskenään korreloivat faktorit yhdessä ovat tärke-ässä roolissa, jotta tiimi muotoutuu toimivaksi kokonaisuudeksi.
and 2) What do early childhood education teams cur-rently look like from the perspective of a functioning team?
sekä 2) Millaisina varhaiskasvatuksen tiimit näyttäytyvät näiden tekijöiden valossa??
As such, this current study should inform future studies in early childhood education teamwork formation and flow.
Tämän tutkimuksen voidaan nähdä informoivan tulevia tutkimuksia varhaiskasvatuksen tiimien toimivuuteen vaikuttavista tekijöistä.
Factors affecting team performance in a multidisciplinary team in early childhood education.
"Työ on paljon mielekkäämpää, kun on toimiva tiimi" : tiimin toimivuuteen vaikuttavat tekijät varhaiskasvatuksen moniammatillisessa tiimissä
The results of the research revealed there are five factors explaining team functionalities in early childhood education.
Tuloksissa ilmeni, että varhaiskasvatuksen viitekehyksessä tiimin toimivuudelle oli löy-dettävissä viisi eri faktoria, jotka joko mahdollistivat tai estivät tiimin toimivuutta.
The contribution of the interviewees to the infinite object of activity appears more future-oriented than to the finite object of activity.
Haastateltavien toiminta päättymättömään toiminnan kohteeseen näyttäytyy enemmän tulevaisuusorientoituneena, kuin päättyvään toiminnan kohteeseen.
The study follows a phenomenographic approach as the methodology.
Käytin analyysiin fenomenografista lähestymistapaa.
Materials and methods.
Tulokset ja johtopäätökset.
This research holds a theoretical perspective.
Tutkielma on teoreettiseen tarkasteluun painottuva.
The main objective of the study is to describe, analyze and interpret how recently graduated class teachers determine themselves as part of the interaction between school and home, and how they build shared knowledge using relational expertise.
Tutkimustehtävänä on kuvata, analysoida ja tulkita, kuinka vastavalmistuneet luokanopettajat määrittävät itsensä ammatillisena toimijana osana kodin ja koulun vuorovaikutusta, ja miten hän rakentaa yhteistä tietoa kodin ja koulun välille hyödyntäen suhteista asiantuntijuutta.
3) What sort of dialectical dissonances do the interviewees understand in the interaction between school and home on the systemic level of school?
ja 3) Minkälaisia monitulkintaisia ristiriitoja haastateltavat näkevät kodin ja koulun vuorovaikutuksessa toimintajärjestelmän tasolla?
2) How do the interviewees use their relational expertise as they expand the objects of activity between school and home?
2) Miten haastateltavat hyödyntävät suhteista asiantuntijuutta ja ammatillista toimijuutta laajentaessaan kodin ja koulun vuorovaikutuksessa rakentuneita toiminnan kohteita?
The research questions of the study are as follows: 1) How do common knowledge and object of activity evolve as theoretical concepts as they interpret newly graduated class teachers’ understanding of interaction between school and home?
Tutkimuskysymykseni ovat: 1) Millä tavoin yhteisen tiedon ja toiminnan kohteen käsitteet muovautuvat teoreettisella tasolla niiden suhteutuessa vastavalmistuneiden luokanopettajien käsityksiin kodin ja koulun vuorovaikutuksesta?
Teacher building common knowledge at the boundaries of school and home
Luokanopettaja yhteisen tiedon rakentajana kodin ja koulun vuorovaikutuksessa
In this interrelated system the theoretical concepts of relational expertise, shared knowledge, object of activity and professional agency interact to form a new theoretical synthesis to describe interaction between school and home.
Kuvauskategoriajärjestelmässä yhteisen tiedon, toiminnan kohteen, suhteisen asiantuntijuuden ja ammatillisen toimijuuden käsitteet suhteutuvat teoreettisesti toisiinsa muodostaen uuden teoreettisen synteesin.
The interviewees build shared knowledge through contributing to finite and infinite objects of activity.
Haastateltavat rakentavat yhteistä tietoa kodin ja koulun välille päättyvien ja päättymättömien toiminnan kohteiden kautta.
According to the interviewees, the agency of students during the interaction between school and home is not as clear as the agency of class teacher or parents.
Haastateltavien kuvausten perusteella oppilaiden toimijuudesta kodin ja koulun vuorovaikutukseen liittyen jäi epäselvempi kuva, kuin luokanopettajan tai huoltajan.
The interviewees use relational expertise and professional agency to expand the objects of activity.
Haastateltavat käyttivät näiden laajentamiseen suhteista asiantuntijuutta ja ammatillista toimijuutta.
The material of the research consists of the transcriptions of thematic interviews of three class teachers, who have studied behavioral science, and their written views concerning the interaction between school and home.
Tutkielman aineistona oli kolmen kasvatuspsykologiaa opiskelleen luokanopettajan litteroidut teemahaastattelut ja heidän kirjoittamiaan uskomuksia kodin ja koulun vuorovaikutuksesta väittämien muodossa.
At the first stage of the analysis different meanings are inductively charted from the interviews to determine how they understand interaction between school and home. At the second stage meanings are deductively merged into theoretical categories.
Ensimmäisessä vaiheessa aineistosta kartoitettiin merkityssisältöjä kodin ja koulun vuorovaikutuksesta ja toisessa vaiheessa merkityksistä muodostettiin teoreettisia kuvauskategorioita, jotka muodostivat kuvauskategoriajärjestelmän.
The school system did not encourage reciprocal communication between school and home for the interviewees.
Koulun toimintajärjestelmä ei kannustanut haastateltavia kaksisuuntaiseen vuorovaikutukseen, ennen kuin oppilaalla ilmeni järjestelmän kriteereillä normaalista poikkeava, isompi ongelma.
The focus of this study is to uncover a class teacher’s mental structures regarding the interaction between school and home.
Tähän liittyy halu löytää uusia tapoja hahmottaa kodin ja koulun vuorovaikutusta.
Finally, the interrelated systems of theoretical categories are made.
Toisessa vaiheessa merkityksistä muodostettiin deduktiivisesti teoreettisia kuvauskategorioita, jotka muodostivat kuvauskategoriajärjestelmän.
A potential follow-up research could address the agency of the student in communication between school and home.
Oppilaan toimijuutta kodin ja koulun vuorovaikutuksessa voisi tutkia suhteessa päättyvään ja päättymättömiin toiminnan kohteisiin.
The voluntary survey was sent to the target group employees by email.
Vapaaehtoinen kysely lähetettiin kohderyhmän työntekijöille sähköpostitse.
In total, the survey collected 600 answers which meant that the response rate was 30%.
Vastauksia saatiin 600, joka tarkoitti 30% vastausprosenttia.
Motivation and work commitment in a Finnish social and health care organization
Motivaatio ja työsitoutuminen suomalaisessa sosiaali- ja terveysalan organisaatiossa
All the dimensions of the organizational commitment and extrinsic motivation were in turn quite weak.
Puolestaan kaikki organisaatiositoutumisen ulottuvuudet sekä ulkoinen motivaatio olivat melko heikkoja.
The results showed that care workers’ motivation and work commitment can be strengthened with diverse possibilities to influence and with positive feedback.
Tulokset osoittavat, että hoivatyöntekijöiden motivaatiota ja sitoutumista voidaan vahvistaa monipuolisilla vaikutusmahdollisuuksilla sekä positiivisella palautteella.
The data was analyzed using correlation, cluster analyses and structural equation modeling.
Aineiston analysointiin käytettiin korrelaatiota, ryhmittelyanalyysia ja rakenneyhtälömallinnusta.
Moreover, the study also examined the relationships between motivation, commitment and basic psychological needs.
Tutkimuksessa tarkasteltiin myös motivaation, sitoutumisen ja psykologisten perustarpeiden keskinäisiä yhteyksiä.
Furthermore, the sense of competence can explain the conclusion made from the analyses of the study that extrinsic motivation based on intangible rewards supports intrinsic motivation.
Pätevyyden kokemus voi puolestaan selittää tutkimuksen analyyseista tehtyä johtopäätöstä, että aineettomiin palkkioihin pohjautuva ulkoinen motivaatio tukee sisäistä motivaatiota.
This investigation was carried out with a survey which was composed using several former inquiries developed to measure motivation and dimensions of work commitment.
Tutkimusta varten koostettiin tutkimuskysely, jossa hyödynnettiin useampaa motivaation ja työsitoutumisen muotojen mittaamiseen kehitettyä mittaria.
The study clarified that the basic psychological needs of the self-determination theory are interconnected, not only to intrinsic motivation, but also to affective work commitment.
Tutkimuksessa selvisi, että itseohjautuvuusteorian psykologiset perustarpeet ovat sisäisen motivaation lisäksi yhteydessä myös affektiiviseen työsitoutuneisuuteen.
The present research examines care workers’ motivation and work commitment in a Finnish social and health care organization.
Tutkielman tarkoituksena on tutkia hoivatyöntekijöiden motivaatiota ja työsitoutumista eräässä suomalaisessa sosiaali- ja terveysalan organisaatiossa.
Work commitment included affective and normative professional commitment, colleague commitment, customer commitment and affective, normative and continuance organizational commitment.
Työsitoutuminen osalta tutkittiin affektiivista ja normatiivista ammatillista sitoutumista, työkavereihin sitoutumista, asiakkaisiin sitoutumista sekä affektiivista, normatiivista ja jatkuvuusorganisaatiositoutumista.
The care workers intrinsic motivation and professional commitment, colleague commitment and customer commitment were quite strong.
Hoivatyöntekijöiden sisäinen motivaatio sekä ammatillinen sitoutuminen, työkavereihin sitoutuminen ja asiakkaisiin sitoutuminen olivat melko vahvoja.
The aim of the study was to investigate the current state of the employees’ motivation, work commitment and the self-determination theory’s basic psychological needs, and their relation to effort in work and to the intention of leaving the organization.
Tutkimustehtävänä oli selvittää motivaation, työsitoutumisen ja itseohjautuvuusteorian psykologisten perustarpeiden nykytilaa kohdeorganisaation työntekijöiden keskuudessa sekä niiden yhteyttä työhön panostukseen ja lähtöaikomukseen organisaatiosta.
The effort on work was evaluated to be strong and especially the sense of competence, intrinsic motivation, affective professional commitment as well as customer commitment played a meaningful role in it.
Työhön panostaminen arvioitiin hyvin vahvaksi ja sen kannalta merkityksellisessä roolissa olivat erityisesti pätevyyden kokemus, sisäinen motivaatio, affektiivinen ammatillinen sitoutuminen ja asiakkaisiin sitoutuminen.
Motivation was divided to intrinsic motivation and extrinsic motivation based on intangible rewards.
Motivaatio osalta tutkittiin sisäistä motivaatiota ja aineettomiin palkkioihin pohjautuvaa ulkoista motivaatiota.
In addition, there was some intention to leave the organization among the employees and according to the results the sense of autonomy, affective professional commitment and affective and normative organizational commitment reduced the intention to leave.
Lähtöaikomusta organisaatiosta esiintyi jonkin verran ja tulosten mukaan sitä pienentävät erityisesti autonomian kokemus, affektiivinen ammatillinen sitoutuminen sekä affektiivinen ja normatiivinen organisaatiositoutuminen.
The sense of autonomy was quite strong but because it had a direct as well as an indirect effect on the intention to leave, it was suggested that the organization should work on strengthening it more.
Autonomian kokemus oli melko vahvaa, mutta autonomiaa edelleen vahvistamalla vaikutetaan suoraan sekä välillisesti lähtöaikomukseen ja motivaatioon.
Five distinct achievement goal orientation profiles were identified: Approach-Oriented (31.2%), Performance-Oriented (18.9%), Combined Mastery and Performance Goals (18.0%), Low Goals (17.6.%) and Mastery-Oriented (14.3.%).
Tavoiteorientaatioprofiileja tunnistettiin viisi: Saavutusorientoituneet (31,2%), Suoritusorientoituneet (18,9%), Oppimis- ja suoritusorientoituneet (18,0%), Vähäisesti motivoituneet (17,6%) ja Oppimisorientoituneet (14,3%).
Data were collected by a questionnaire and from automatically assessed programming assignments and final exam.
Aineisto kerättiin kyselylomakkeella, automaattisesti arvioiduista ohjelmointitehtävistä ja loppukokeesta.
This kind of knowledge is valuable for designing interventions and new courses.
Tämänkaltaista tietoa voidaan hyödyntää uusia oppimisinterventioita ja kursseja suunniteltaessa.
Consistent with previous findings, the results highlight the positive link between multiple goal pursuit and performance.
Aiempien tutkimusten tapaan tuloksissa korostuu useampaan tavoitteeseen pyrkimisen ja suoriutumisen välinen positiivinen yhteys.
The article ‘Achievement Goal Orientation Profiles and Performance in a Programming MOOC’, which is based on the present thesis, will be presented at ITiCSE 2020 (Conference on Innovation and Technology in Computer Science Education) conference and published in conference proceedings.
Tähän tutkielmaan perustuva artikkeli ‘Achievement Goal Orientation Profiles and Performance in a Programming MOOC’ tullaan esittelemään ITiCSE 2020 -konferenssissa ja julkaisemaan konferenssijulkaisussa.