natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Teachers had to able to stop at critical moments and change their own lesson plan to deal with the situation.
Opettajien oli osattava pysähtyä kriittisiin hetkiin ja muutettava omaa tuntisuunnitelmaansa asian selvittämiseksi.
Listening and discussing things with the students was one of the most important sensitive ways of doing things.
Kuunteleminen ja asioista keskusteleminen oppilaiden kanssa oli yksi keskeisin sensitiivinen toimintatapa.
This provided background information about the situation, which allowed teachers to take the necessary action.
Näin saatiin taustatietoja tilanteesta, jonka avulla opettajien oli mahdollista tehdä tarvittavat toimenpiteet.
The data collection method was a semi-structured thematic interview.
Aineistonkeruumetodi oli puolistrukturoitu teemahaastattelu.
Out-of-school issues were given more emphasis and included, most importantly, students’ personal matters and backgrounds, which were often subject to confidentiality or otherwise sensitive matters.
Koulutyön ulkopuolisille asioille annettiin enemmän painoarvoa ja siihen kuuluivat keskeisimpänä oppilaiden henkilökohtaiset asiat ja taustat, jotka usein olivat vaitiolovelvollisuuden piiriin kuuluvia tai muuten arkaluonteisia asioita.
Situations and practices are highlighted to support student well-being, as previous research literature has shown that every act or omission of a teacher has an impact on the student.
Tilanteita ja toimintatapoja nostetaan esiin oppilaan hyvinvoinnin tukemiseksi, sillä aiempi tutkimuskirjallisuus on osoittanut, että jokaisella opettajan teolla tai tekemättä jättämisellä on vaikutus oppilaaseen.
The study was based on narrative research.
Tutkimus perustui narratiiviseen tutkimukseen.
Situations that require sensitivity are often very sensitive by nature and a teacher’s sensitive activities require good student knowledge.
Sensitiivisyyttä vaativat tilanteet ovat usein hyvin arkaluonteisia ja opettajan sensitiivistä toimintaa edellyttää hyvä oppilaantuntemus.
Issues related to schoolwork were primarily the emergence of students’ different skills in learning situations and the challenges they face in schoolwork.
Koulutyöhön liittyviä asioita olivat ensisijaisesti oppilaiden erilaisten taitojen esiin tuleminen oppimistilanteissa ja heidän kohtaamansa haasteet koulutyössä.
The events of the student’s personal life had to be able to be taken into account as factors influencing the student’s activities and behavior.
Oppilaan henkilökohtaisen elämän tapahtumat oli osattava huomioida oppilaan toimintaan ja käytökseen vaikuttavina seikkoina.
The teacher had to be able to act sensitively when students behaved differently or experienced large and often negative emotions due to either conflicts between students or tangles in students’ personal lives.
Opettajan tuli osata toimia sensitiivisesti oppilaiden käyttäytyessä poikkeavasti tai kokiessa suuria, usein negatiivisia tunteita, johtuen joko oppilaiden keskinäisistä konflikteista tai oppilaiden henkilökohtaisenelämän solmuista.
The narrative analysis served as a tool when creating a new narrative of the data, the widest possible type of narrative on situations requiring the teachers’ sensitivity and the procedures they use in these situations.
Narratiivinen analyysi toimi apuvälineenä laatiessani aineistosta uutta kertomusta, eli mahdollisimman laajaa tyyppikertomusta opettajan sensitiivisyyttä vaativista tilanteista ja heidän käyttämistään toimintatavoista näissä tilanteissa.
The purpose was to find out what kind of situations requiring sensitivity teachers have encountered and what kind of sensitive ways of working teachers had.
Tarkoituksena oli selvittää, millaisia sensitiivisyyttä vaativia tilanteita opettajat ovat kohdanneet ja millaisia sensitiivisiä toimintatapoja opettajilla oli.
A sensitive teacher is able to assess how to act in the best interests of the student in each situation.
Sensitiivinen opettaja osaa arvioida, kuinka toimia kussakin tilanteessa oppilaan edunmukaisesti.
The division into analysis of narratives and narrative analysis served as a guideline in this study.
Jako narratiivien analyysiin ja narratiiviseen analyysin toimi ohjenuorana tässä tutkimuksessa.
This study examined teachers’ narratives of teacher sensitivity.
Tutkimuksessa tarkasteltiin opettajien kertomuksia opettajan sensitiivisyydestä.
Analysis of narratives was used to thematize and classify situations and practices that require sensitivity.
Narratiivien analyysiä käytettiin sensitiivisyyttä vaativien tilanteiden ja toimintatapojen teemoitteluun sekä luokitteluun.
Teachers described a wide variety of situations that required sensitivity on the part of the teacher.
Opettajat kuvasivat monenlaisia tilanteita, joiden käsittely edellytti opettajalta sensitiivisyyttä.
The research data was analyzed through narrative methods.
Tutkimusaineisto analysoitiin narratiivisin menetelmin.
"You need to try to act according to what your intuition or heart says."
"Pitää yrittää kyllä mennä sen mukaan mitä intuitio tai sydän sanoo" : luokanopettajien kertomuksia opettajan sensitiivisyyttä vaativista tilanteista ja toimintatavoista
The interviews comprised of five focus groups and fifteen interviewees.
Focus group –ryhmiä oli viisi ja haastateltavia yhteensä viisitoista.
In recent years, the field of early childhood education has undergone exceptional amount of changes compared to the previous decades.
Viimeisten vuosien aikana varhaiskasvatuksen kentällä on tapahtunut poikkeuksellisen paljon muutoksia aikaisempiin vuosikymmeniin verrattuna.
The material was analysed by theory-based content analysis method.
Aineisto analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin menetelmin.
On the other hand, they pointed out that change management is hindered by insufficient personal skills of staff and leaders, as well as human and management resources.
Toisaalta taas he toivat esille, että muutoksen johtamista estävät henkilöstön ja johtajien oma osaaminen sekä henkilöstö- ja johtamisresurssit.
The changes, fundamental by nature, require significant adaptation in the organisation culture in which management has crucial role (Rytkönen, 2019).
Varhaiskasvatuksen kentällä tapahtuvat muutokset edellyttävät varhaiskasvatuksen organisaatiokulttuurilta muutosta ja johtajalla on merkittävä rooli sen toteuttamisessa (Rytkönen, 2019).
The experiences of early childhood education leaders in change management
Varhaiskasvatuksen johtajien kokemuksia muutoksen johtamisesta
According to leaders involvement of staff, positive operating culture, distributed leadership and curriculum of early childhood education promotes the change management.
Varhaiskasvatuksen johtajien mukaan henkilöstön osallisuus ja positiivinen toimintakulttuuri, johtamisen jakaminen ja varhaiskasvatussuunnitelma edistävät muutoksen johtamista.
The phenomena is examined by using phenomenological approach.
Tämä tutkimus on laadullinen tutkimus, jossa ilmiötä tutkitaan fenomenologista lähestymistapaa mukaillen.
The theoretical framework was constructed by describing the past changes, leadership, pedagogical leadership, distributed leadership and change management in the early childhood education.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys rakentui kuvaamalla varhaiskasvatuksen kentällä tapahtuneita muutoksia, varhaiskasvatuksen johtajuutta, pedagogista johtajuutta, jaettua johtajuutta sekä muutoksen johtamista.
Furthermore, the thesis explores the factors that managers perceived improving or preventing the change in the early childhood education.
Lisäksi tutkittiin, minkälaiset tekijät johtajien kokemusten mukaan edistävät ja estävät varhaiskasvatuksen muutoksen johtamista.
Based on the experience of early childhood leaders, the roles of leaders during the change emphasizes leaders as an inspirer, direction indicator, creator of structures and supporter of change.
Varhaiskasvatuksen johtajien kokemusten perusteella varhaiskasvatuksen johtajien rooleiksi muutoksen johtamisessa nousivat innostajan, suunnannäyttäjän, rakenteiden luojan ja tukijan roolit.
Semi-structured focus group interviews from the EduLeaders project were utilised as core research material in the thesis.
Tutkimusaineistona käytettiin EduLeaders-hankkeen puolistrukturoituja focus group –haastatteluja, jolla kehitetään Helsingin yliopiston kasvatus- ja opetusalan johtajuuskoulutusta.
Changes in the administration and legislation have had an impact on the curriculum for early childhood education.
Hallinnonalalla ja lainsäädännössä tapahtuneilla muutoksilla on ollut vaikutuksia varhaiskasvatussuunnitelmaan ja ne ovat tuoneet uusia vaatimuksia sekä johtajan työhön että koko varhaiskasvatukseen.
The thesis examines how the early childhood education managers experienced their roles in managing the change.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia varhaiskasvatuksen johtajien kokemuksia omasta roolistaan varhaiskasvatuksen muutoksen johtamisessa.
The way the leaders perceived their roles were largely related to leading people (inspirer, direction indicator and supporter of change).
Johtajien kokemat roolit liittyivät pitkälti ihmisten johtamiseen (innostaja, suunnannäyttäjä ja tukija), mutta he näkivät myös merkityksellisenä johtajan toiminnan linjaamisen ja rakenteiden luomisen (rakenteiden luoja).
Teachers have to make many different decisions continuously and in most cases fast and intuitively.
Opettaja joutuu työssään te-kemään jatkuvasti erilaisia päätöksiä ja toimii tässä useimmiten nopeasti ja intuitiivisesti.
In addition special attention was paid to ethical issues in teaching health education.
Lisäksi tarkasteltiin erityi-sesti terveystiedon opettamiseen liittyviä eettisiä näkökulmia.
The participants of the study were ten health education teachers who had taken part in training organized by MIELI Mental Health Finland (non-governmental mental health organization).
Tutkimukseen osallistui kymmenen terveystiedon opettajaa, jotka olivat olleet mukana Suomen Mielenterveysseuran (nyk.
Teachers also criticized teacher ideals and wished to highlight humanity as a part of ethicality.
Opettajat toivat esiin myös kritiikkiä opettajaideaaleja kohtaan ja halusivat korostaa inhimillisyyttä osana eettisyyttä.
The interviews were analyzed using data-driven content analysis methods.
Aineisto analysoitiin hyödyntämällä aineistolähtöistä sisällönanalyysia.
Although teacher’s work is guided by many norms, the practical choises and everyday decisions in school are the teacher’s responsibility.
Vaikka opettajan työtä ohjaavat monet normit, opetus- ja kasvatustehtävään liittyvät käytän-nölliset valinnat ja ratkaisut jäävät opettajan omalle vastuulle.
That is why reflection, evaluation and contemplation are essential in teacher’s work.
Niinpä opetustoimintaa koskeva reflek-tointi, arviointi ja pohdiskelu ovatkin olennaisia.
The study was conducted as a qualitative study and the research data was collected using semi-structured interviews.
Tutkimusote oli laadullinen, ja tutkimusaineisto kerättiin puolistrukturoiduilla teemahaastatteluilla.
Because health education deals with personal issues and sensitive matters, such as emotions and sexuality, teachers of the subject are expected to have special ethical sensitivity.
Koska terveystiedon oppiai-neessa käsitellään henkilökohtaisia asioita sekä sensitiivisiä aiheita, kuten tunteita ja seksu-aalisuutta, oppiaineen opettajalta edellytetään erityistä eettistä herkkyyttä.
The aim of this study was to deepen understanding of teachers’ ethics and teachers as moral actors in the school system.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli syventää ymmärrystä opettajan työn eettisestä ulottu-vuudesta ja opettajasta moraalisena toimijana kouluympäristössä.
Teachers’ descriptions of moral conflicts were related to classroom management challenges and reflections on justice and fairness.
Opettajien kuvaukset moraali-sista ristiriitatilanteista liittyivät järjestyksenpitoa ja työrauhaa koskeviin haasteisiin sekä oi-keudenmukaisuutta ja tasapuolisuutta koskeviin pohdintoihin.
Right-mindedness and kind-heartedness : Health education teachers as ethical influencers and moral conflict solvers
Suoraselkäisyyttä ja sydämellisyyttä : terveystiedon opettajat eettisinä vaikuttajina ja koulun moraalisten ristiriitatilanteiden ratkojina
The ideal of an ethical teacher was characterized by the combination of care and justice.
Eettisen opettajan ihanteessa yhdistyivät välittämisen ja oikeudenmukaisuuden ulottuvuudet.
Three larger categories were found in the values: common values, school-related values and values related to healthy life.
Opettajien kuvauksia omista sekä oppilaille välitettävistä arvoista luokiteltiin, ja niistä tunnis-tettiin kolme laajempaa teemakokonaisuutta: yleiset arvot, koulunkäyntiin liittyvät arvot ja ta-sapainoiseen elämään liittyvät arvot.
Because teachers are in a position of authority with their pupils it is crucial to consider the ethical aspect of teaching.
Koska opettajan työssä toimitaan ihmissuhteessa, jossa opettajalla on auktoriteettiasema op-pilaaseen nähden, on eettisyyden tarkastelu tärkeää.
The purposes and goals behind decision making have special significance in ethical analysis.
Tässä tarkastelussa keskeistä ovat toiminnan takana olevat tarkoitukset ja pyrkimykset.
Data analysis was the method of analysis in this study.
Aineiston analyysimenetelmänä toimi sisällönanalyysi.
Previous studies show that children living in conflict areas have a wide range of trauma experiences.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että konfliktialueella asuvilla lapsilla on sotaan liittyviä traumoja.
Good practices for educators to help pupils with war traumas
Kasvattajien hyvät käytänteet sotatraumoista kärsivien oppilaiden auttamisessa
They also had good practises to support these children.
Työntekijöillä oli hyviä käytänteitä sekä työskentelyn-sä tukemiseksi, että lapsen tukemiseksi.
Previous research also shows that a child’s mental well-being is im-portant to his or her learning.
Aiemmat tutki-mukset osoittavat, että lapsen psyykkisellä hyvinvoinnilla on merkitystä hänen oppimiselleen.
In the interviews, the interviewees presented their experiences of working with traumatized chil-dren and their thoughts on good ways to work with children.
Haastatteluissa haastateltavat toivat esiin kokemuksiaan traumatisoituneiden las-ten kanssa työskentelystä ja ajatuksiaan siitä, millaisia hyviä keinoja lasten kanssa työskente-lyyn on.
It also describes the importance of the pupil's mental well-being in learning and the teacher's support measures in primary school.
Lisäksi kuvataan kirjallisuuteen perustuen oppilaan psyykkisen hyvin-voinnin merkitystä oppimisessa sekä opettajan tukikeinoja alakoulussa.
The theoret-ical framework consists the definition of trauma, childhood and trauma, child and resilience and living in a war zone or a conflict area as a child.
Tutkielman alussa kuvataan kirjallisuuden avulla trau-maa käsitteenä, lapsena koettua traumaa, lapsen resilienssiä sekä konfliktialueella elämisen vaikutuksia lapseen.
The study examines experiences of the appearance of war trauma in the school environment and good practices for working with children.
Tutkimuksessa selvitetään kokemuksia sotatrauman näkymisestä kouluympäristössä sekä hyviä käytänteitä sotaan liittyvistä traumoista kärsivien lasten koulutyöskentelyn tukemiseen.
Based on the results, teachers and others working with children had a variety of experiences working with children who came from conflict areas to Finland.
Tulosten perusteella opettajilla ja muilla lasten kanssa työskente-levillä oli kokemuksia sotatraumatisoituneiden lasten kanssa työskentelystä ja siitä, miten traumat heijastuvat koulutyöskentelyyn.
What good practices can be found for those working in primary school to work with a child who has experienced a war trauma?
ja "Millaisia hyviä käytänteitä alakoulussa työskenteleville löytyy työskentelyyn so-tatrauman kokeneen lapsen kanssa?"
The purpose of this study is to examine what kind of trauma symptoms are shown to a teach-er when pupils have been previously living in a war zone or a conflict area.
Tämän tutkielman tavoitteena oli selvittää alakoulussa opiskelevan, konfliktialueel-ta tulevan lapsen traumataustan ilmentymistä alakoulussa kasvattajan näkökulmasta sekä si-tä, millaisia käytänteitä oppilaan tukemiseksi koulussa on. Tutkimuskysymykset ovat: "Miten kasvattajat näkevät alakouluikäisen sotatraumataustan heijastuvan hänen koulutyöskente-lyynsä?"
Of the thematic interviews, four were individual inter-views and two were pair interviews.
Teemahaastatteluista neljä oli yksilöhaastatteluja ja kaksi parihaastatteluja.
The dissertation was carried out as a qualitative study.
Tutkielma toteutettiin laadullisena tutkimuksena.
The material was collected as an in-terview study from eight craft teachers.
Aineiston kerättiin haastattelututkimuksena kahdeksalta käsityönopettajalta.
The analysis of the material was based on qualitative theory-guided content analysis.
Aineiston analyysi perustui kvalitatiiviseen, teoriaohjaavaan sisällönanalyy-siin.
At the level of metatheory, consideration is manifested in teachers’ attitudes and ideals, at the level of object theories as four teacher teaching practices, and at the functional level, as de-scriptions of students’ differences in craft teaching and ways of considering and differentiating teaching.
Metateorian tasolla huomioiminen ilmenee opettajien asenteissa ja ihanteissa, objektiteorioiden tasolla neljänä opettajan käyttöteoriana, ja toimin-nantasolla kuvauksina oppilaiden erilaisuuden piirteistä käsityönopetuksessa ja erilaisuuden huomioimisen ja opetuksen eriyttämisen tavoista.
The het-erogeneity of teaching groups has increased due to the neighborhood school model among other things.
Opetus-ryhmien heterogeenisuus perusopetuksessa on lisääntynyt muun muassa lähikouluperiaat-teen myötä.
The Student Diversity in Craft Teaching : An Interview Study on Teacher's Pedagogical Thinking
Oppilaiden erilaisuus käsityönopetuksessa : haastattelututkimus opettajan pedagogisesta ajattelusta
The aim of the dissertation was to look at the diversity of students in craft education.
Tutkielman tavoitteena oli tarkastella oppilaiden erilaisuutta käsityönopetuksessa.
The frame of reference of the dissertation is based on the structure of the didactic trian-gle of the teaching event, and in reporting the results I utilize the level model of the teacher's pedagogical thinking.
Tut-kielman viitekehys perustuu didaktisen kolmion jäsennykseen opetustapahtumasta, ja tulos-ten raportoinnissa hyödynnetään opettajan pedagogisen ajattelun tasomallia.
Consideration of student diversity occurs at all three levels of teacher pedagogical thinking.
Tutkimustulosten perusteella oppilaiden erilaisuuden huomioimista esiintyy kaikilla kolmella opettajan pedagogisen ajattelun tasolla.
The research question is how the craft teacher considers the students' differences in the teacher's pedagogical thinking.
Tutkimuskysy-myksenä on, miten käsityönopettaja huomioi oppilaiden erilaisuutta opettajan pedagogisessa ajattelussa.
Examining the phenomenon in craft education is a topical but little researched topic.
Ilmiön tarkastelu käsityönopetuksessa on ajankohtainen, mutta vähän tutkittu ai-he. Tutkielman teoriatausta nojaa tästä syystä inkluusiota käsittelevään kirjallisuuteen.
What kind of process it is?
Millainen tämä prosessi on?
How this research process is shaping my narrative identity?
Miten tämä tutkimusprosessi muovaa narratiivista identiteettiäni?
Results and conclusuions The outcome of this study were five textile art works.
Tulokset ja johtopäätökset Tutkimuksen tuloksena syntyi viisi tekstiilitaideteosta.
The work plans and work diaries material comprised 85 pages and included photographs from different stages of the process.
Suunnittelu- ja työpäiväkirja-aineisto oli 85-sivuinen, ja lisäksi siihen kuului valokuvia työskentelyn vaiheista.
I interpreted and analysed the process in the course of it (reflection-in-action) and retrospectively (reflection-on-action) applying to the practice-led research.
Tulkitsin ja analysoin työskentelyprosessia sen kuluessa (reflection-in-action) sekä jälkikäteen (reflection-on-ac-tion) ja sen aikana syntyneitä teoksia käytäntölähtöisen käsityön tutkimustradition mukaisesti.
The reference frame concerning the craft science was practice-led research where artist acts as researcher of his/her own work.
Käsityötieteen osalta viitekehyk-senä toimi käytäntölähtöisen käsityön tutkimus, jossa taiteilija toimii oman työnsä tutkijana.
Fragments of a woman´s life : materialization of the integration of narrative indentity into textile art
Fragmentteja naisen elämästä : narratiivisen identiteetin integraation materialisoituminen tekstiilitaiteeksi
The scope of the study reference frame was set around narrative identity consepts, integrated with the narrative identity of personality psychologist Dan McAdams (1995) and narrative identity theories of hermeneutic philosopher Paul Ricoeur (1992).
Tutkimuksen viitekehykseksi koostin narratiivisen identiteetin käsitteistön, johon integroin per-soonallisuuspsykologi Dan McAdamsin (1995) narratiivisen identiteetin ja hermeneuttisen filo-sofi Paul Ricoeurin (1992) narratiivisen identiteetin teorioita.
Material comprises of work plans and work diaries, and the resulting artworks.
Aineisto koostui prosessin aikana tuotetuista suunnittelu- ja työpäiväkirjoista sekä syntyneistä taideteoksista.
How integration points of my personal history´s narrative identity are materializing into textile art?
Miten oman elämänhistorian narratiivisen identiteetin integraatiokohdat materialisoitu-vat tekstiiliveistoksiksi?
During my research process, I created five piece of textile art based on the fragments of my personal narrative identity.
Tutkimuksen aikana valmistin viisi tekstiilitaideteosta narratiivisen identiteettini integraation fragmenteista.
Mäkelä studied representations of subjective creating process and gender, and verbally described the creative process and the resulting artworks.
Tut-kimukseni on saanut vaikutteita Maarit Mäkelän (2003) väitöskirjasta Saveen piirtyviä muistoja, jossa hän tutki subjektiivisen luomisprosessin ja sukupuolen representaatioita ja kuvasi taiteel-lista luomisprosessia ja sen aikana syntyneitä teoksia sanojen avulla.
Methods The research material was composed of autoethnographical processing of my personal history´s narrative identity integration points.
Menetelmät Tutkimukseni aineisto koostui oman elämänhistoriani narratiivisen identiteetin integraatiokoh-tien prosessoinnista autoetnografisesti.
The objective of this research was to describe autoethnographically the intecration points on my personal history´s narrative identities.
Tutkimukseni tavoitteena oli kuvata autoetnografisesti oman elämänhistoriani narratiivisen identiteetin integraatiokohtia ja tutkia tätä prosessia sekä prosessissa syntyvän aineiston ma-terialisoitumista tekstiiliveistoksiksi käytäntölähtöisen käsityön viitekehyksessä.
The participants were from three medium-sized Finnish organizations.
Tutkimukseen osallistui vastaajia kolmesta keskisuuresta suomalaisesta organisaatiosta.
Three different epistemic profiles were found: 1) Collaboratives (32 %), 2) Moderates (36 %), and 3) Certainty-driven (32 %).
Henkilöstöstä tunnistettiin kolme erilaista tieto- ja oppimisteorioiden mukaista profiilia: 1) Yhteisölliset (32%), 2) Maltilliset (36%) ja 3) Täsmälliset (32%).
The data was collected using Organizational Renewal questionnaire.
Kysely kerättiin sähköisellä Organizational Renewal -kyselylomakkeella.
Previous studies have shown, however, that complex learning environments, such as workplaces, are not equally beneficial to all.
Aiempien tutkimusten mukaan kaikki eivät kuitenkaan hyödy työpaikkojen kaltaisista kompleksisista työympäristöistä samoin tavoin.
The collaboratives crafted their jobs the most in all these three dimensions, whereas the moderates crafted their jobs the least.
Yhteisölliset tuunasivat työtään näillä kaikilla kolmella osa-alueella eniten, Maltilliset puolestaan vähiten.
The material was part of the work of educational psychology research group in University of Helsinki (dissertation work of Terhi Nissinen).
Aineisto oli osa Helsingin yliopiston kasvatuspsykologian tutkimusryhmän tutkimustyötä (Terhi Nissisen väitöskirjaprojekti), jonka toimet tähtäävät julkisen sektorin työn murroksen ymmärtämiseen.