natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The case study in this dissertation consists of 22 novels translated from Modern Greek into Finnish between 1952 and 2004.
Tutkimus koostuu neljästä artikkelista, ja siinä tutkitaan on 22 vuosina 1952–2004 suomennettua nykykreikkalaista romaania.
In another article, the origins of a compilative translation are studied to uncover how translators work when using several source texts.
Toisessa artikkelissa tutkitaan kompilatiivisen käännöksen syntyprosessia sen selvittämiseksi, miten kääntäjä käyttää useampaa lähtötekstiä.
Indirect translation is studied from the perspectives of status (what translations are claimed to be), origin (what the genesis of a translation was like), and features (what kind of linguistic features translations have), and the findings are contextualized by examining the culture-bound norms governing the production of translations.
Välikielten kautta kääntämistä tutkitaan tarkastelemalla käännösten statusta (mitä käännösten sanotaan olevan), syntyä (miten käännökset ovat syntyneet) ja piirteitä (millaisia käännösten kielelliset piirteet ovat).
One the one hand, the materials are mixed, comprising paratexts, translator bios, the 22 novels, and a corpus of translated and non-translated Finnish novels.
Aineisto koostuu parateksteistä, kääntäjien biografioista, 22 romaanista ja vertailukorpuksesta, joka sisältää suomeksi alunperin kirjoitettuja ja suomeksi käännettyjä romaaneja.
The mixed-methods approach allows us to gain a holistic picture of indirect translation.
Monimenetelmäisen tutkimusotteen ansiosta välikielten kautta kääntämisestä saadaan holistinen kuva.
In the third article, the study of features suggests that the linguistic profile of indirect translations is different from those of direct translations and non-translated Finnish texts.
Kolmannessa artikkelissa havaitaan, että välikielten kautta tehtyjen käännösten kielelliset piirteet eroavat suorien käännösten ja suomeksi alunperin kirjoitettujen tekstien piirteistä.
In addition, the present study shows that indirect translation challenges the idea of the source text–target text relationship as exclusive, binary, and unidirectional.
Kaikkiaan välikielten kautta kääntäminen ja sen tutkiminen haastavat sen ajatuksen, että lähtö- ja tuloteksti ovat luonteeltaan toisensa poissulkeva pari, joiden suhde on yksisuuntainen.
In this dissertation, I study indirect translation.
Välikielinen käännös tehdään käännöksestä.
Indirect translation is a translation made from a translation, and it may include compilative and/or collaborative practices, that is, many source texts may be used, or the translator may collaborate with someone.
Sen lähtöteksteinä voi myös toimia samanaikaisesti useampia käännöksiä (ns. kompilatiivinen käännös), minkä lisäksi kääntäjä voi tehdä yhteistyötä eri toimijoiden kanssa (ns. kollaboratiivinen käännös).
In this study, mixed methods are used.
Tutkimusasetelma on monimenetelmäinen.
Data was analysed statistically using SPSS.25.0 software.
Aineisto analysoitiin tilastollisesti käyttäen SPSS 25.0 ohjelmaa.
In healthcare, ethical climate is formed from nurses’ relationship with peers, patients, managers, organisation and physicians.
Terveydenhuollossa eettinen ilmasto muodostuu hoitajan suhteesta kollegoihin, potilaisiin, esimiehiin, organisaatioon ja lääkäreihin.
Data were collected electronically using two instruments: Nurses’ Moral Courage Scale / NMCS© and Hospital Ethical Climate Survey/ HECS© from the Finnish National Nurses Association utilizing their member register.
Aineisto kerättiin sähköisesti kahdella mittarilla, jotka olivat Nurses’ Moral Courage Scale/ NMCS© ja Hospital Ethical Climate Survey/HECS© Suomen Sairaanhoitajaliiton jäsenrekisteristä.
Morally courageous nurse stands up against unethical, illegal and flawed actions to safeguard patients’ rights.
Moraalisesti rohkea hoitaja puuttuu epäeettisiin, laittomiin ja virheellisiin toimintoihin, tarkoituksenaan potilaan oikeuksien turvaaminen.
Recognising factors associated to moral courage, enables the development of new interventions, educational programmes and organisational policies that can help s support nurses’ moral courage.
Hoitajien moraaliseen rohkeuteen yhteydessä olevien tekijöiden tunnistaminen mahdollistaa uusien interventioiden, koulutusten ja toimintaohjeiden kehittämisen, joiden avulla voidaan pyrkiä tukemaan hoitajien moraalista rohkeutta.
Organizational structures that supports the forth bringing of injustice encourage nurses to patient advocacy.
Organisatoriset rakenteet, jotka kannustavat epäkohtien esiin nostamista rohkaisevat hoitajia potilaiden puolustamiseen.
Moral courage, which is founded on virtue ethics, means ability to rise against unethical actions despite the risks involved.
Hyve-etiikkaan perustuva moraalinen rohkeus on yksilön uskallusta nousta epäeettistä toimintaa vastaan riskeistä huolimatta.
Ethical approval from the Ethic Committee of the University of Turku (52/2018) was obtained as well as the approval to conduct the study from the Finnish National Nurses Association.
Tutkimukselle myönnettiin Turun yliopiston eettisen toimikunnan puoltava lausunto (Lausunto 52/2018) ja Sairaanhoitajaliitosta tutkimuslupa.
Furthermore, older age, longer work experience as well as better knowledgebase regarding ethics were associated with higher moral courage.
Hoitajan sosiodemografisista taustatekijöistä korkeampi ikä, pidempi työkokemus ja paremmat tiedot terveydenhuollon etiikasta olivat yhteydessä korkeampaan moraaliseen rohkeuteen.
There was a statistically significant positive association between moral courage and the ethical climate.
Eettisen ilmaston ja moraalisen rohkeuden välillä oli tilastollisesti merkitsevä positiivinen yhteys.
Descriptive cross-sectional design was applied.
Tutkimus on kuvaileva poikkileikkaustutkimus.
In addition to personal qualities, also social factors such as the ethical climate affects individuals’ moral behaviour.
Ihmisen moraaliseen käyttäytymiseen ovat yhteydessä sekä yksilölliset että sosiaaliset tekijät, kuten eettinen ilmasto.
The aim of this study is to describe nurses’ self-assessed level of moral courage and the ethical climate of their work environment.
Tämän tutkimuksen tarkoitus on kuvata sairaanhoitajien arvioita omasta moraalisesta rohkeudestaan ja heidän työpaikkansa eettisestä ilmastosta.
Nurses’ (n=100) average self-assessed level of moral courage was good and the ethical climate of their work environment relatively good.
Vastaajat (n=100) arvioivat moraalisen rohkeutensa keskimäärin hyväksi ja työpaikan eettisen ilmaston kohtuullisen hyväksi.
In addition, the aim is to study the association between nurses’ socio-demographic factors and moral courage as well as ethical climate.
Lisäksi tarkoituksena on tarkastella sairaanhoitajien sosiodemografisten taustamuuttujien yhteyttä heidän itsearvioimaansa moraaliseen rohkeuteen ja työpaikan eettiseen ilmastoon.
Out of five subscales from the ethical climate, strongest association to moral courage was the nurses’ relationship to physicians.
Moraaliseen rohkeuteen oli eettisen ilmaston osa-alueista vahvimmin yhteydessä hoitajan ja lääkärin välinen suhde.
There seems to be an association between nurses’ moral courage and the ethical climate.
Hoitajien moraalisen rohkeuden ja eettisen ilmaston välillä vaikuttaisi olevan yhteys, mutta empiirinen tutkimus aiheesta on vähäistä.
Self-regulatory and voluntary measures could be effective ways to improve the operational safety of shipping.
Itsesääntely ja muut vapaaehtoiset toimenpiteet voisivat olla tehokas keino parantaa merenkulun operatiivista turvallisuutta.
Responsible actions can also produce concrete improvements and a reputation of responsibility that can lead to both cost savings and increase in the company’s income.
Vastuullinen liiketoiminta voi myös tuottaa konkreettisia parannuksia ja kohentaa yrityksen mainetta, mikä voi johtaa sekä kustannussäästöihin että lisätä yrityksen tuloja.
Environmental social responsibility in shipping is mainly motivated by the need to comply with existing and forthcoming regulation.
Ympäristövastuun pääpainona merenkulussa on usein pyrkimys noudattaa nykyisiä ja tulevia ympäristösäännöksiä.
The safety of shipping operations in the Baltic Sea is an extensively studied issue due to the density of traffic and the ecological sensitivity of the area.
Merenkulun turvallisuutta Itämerellä on tutkittu laajasti alueen suurten liikennemäärien ja ympäristön haavoittuvuuden vuoksi.
For example, the main economic benefit was seen to be the increase of customer numbers as a result of a better reputation.
Tärkeimpänä vastuullisuuden taloudellisena hyötynä pidettiin hyvästä yritysmaineesta johtuvaa asiakasmäärän kasvua.
Based on the study, it would seem that companies are starting to realise that they might gain competitive advantage and be favoured as shippers if they engage in sustainable, responsible operations and present themselves as "green".
Tutkimuksen perusteella voidaan havaita, että varustamot ovat havainneet voivansa saavuttaa kilpailuetua toimimalla vastuullisesti ja olla suositumpi vaihtoehto varustamoiden joukossa, mikäli ne toimivat kestävän kehityksen mukaisesti ja tuovat itsensä esille vastuullisena ja "vihreänä" varustamoyrityksenä.
The focus has, however, mainly been on ship technology or on traffic control measures and the operative safety aspect of shipping is in a minor position in maritime safety studies and is lacking in terms of solutions.
Tutkimuksen pääpaino on kuitenkin ollut lähinnä alusten teknisissä ratkaisuissa tai liikenteen ohjauksessa, jolloin operatiivisen turvallisuuden osa-alueet ovat jääneet vähemmälle huomiolle ja siihen liittyvät ongelmat ovat yhä suurilta osin ratkaisematta.
The social aspects of CSR take into account the well-being and skills of the employees, corporation and other stakeholders of the company.
Sosiaalisen vastuun alalla varustamot ottavat huomioon työntekijöiden hyvinvoinnin ja osaamisen sekä yrityksen eri sidosryhmät ja niiden vaatimukset.
According to the literature review, responsible actions can produce financial and time costs, but due to these actions cost savings in the form of learning and increased efficiency can be achieved.
Kirjallisuuskatsauksen mukaan vastuullisuus voi tuoda yrityksille rahallisia ja ajallisia kustannuksia, mutta vastuullinen toiminta voi tuoda myös kustannussäästöjä esimerkiksi oppimisen ja toiminnan tehostumisen myötä.
The research comprises of a theory part and a questionnaire study, which examine the significance of corporate social responsibility in shipping companies’ maritime safety and competitiveness.
Tutkimus koostuu teoriaosuudesta ja kyselytutkimuksesta, jotka käsittelevät vastuullisuuden vaikutuksia varustamoyritysten kilpailukykyyn ja merenkulun turvallisuuteen.
From the questionnaire, it can also be extrapolated that gaining a better reputation is one of the most important reasons to engage in CSR in the first place.
Tuloksista voidaan myös päätellä, että paremman maineen saavuttaminen on yksi olennaisimmista syistä toimia yhteiskuntavastuullisesti.
Shipping companies engage in CSR to gain competitive advantage and to increase maritime safety.
Varustamoyritykset toteuttavat vastuullista liiketoimintaa saavuttaakseen kilpailuetua ja parantaakseen merenkulun turvallisuutta.
The aim of the questionnaire study is to find out how corporate social responsibility is implemented in the shipping companies.
Kyselytutkimuksen tarkoituksena on selvittää, millä tavoin vastuullista liiketoimintaa sovelletaan merenkulkualalla.
In shipping, CSR usually focuses on environmental issues.
Merenkulkualalla vastuullisuus liittyy usein ympäristöön.
Corporate social responsibility, or CSR, is one example of a voluntary measure that the shipping companies can take.
Vastuullinen liiketoiminta on yksi esimerkki vapaaehtoisista toimista, joita voidaan toteuttaa merenkulkualalla.
CSR can enhance maritime safety and improve the shipping companies’ competitiveness.
Vastuullinen liiketoiminta on keino parantaa merenkulun turvallisuutta sekä varustamoyritysten kilpailukykyä.
The questionnaire study revealed that the most common CSR measures in shipping companies are environmental measures, and that environmental concerns are considered to be the most important reason to engage in CSR.
Kyselytutkimuksen perusteella vastuullisuuteen liittyvät toimenpiteet liittyvät useimmiten ympäristöön ja ympäristöseikat ovat tärkein syy toimia vastuullisesti.
The aim of this study is to increase the knowledge of CSR in the maritime sector and study its applicability and benefits to the shipping companies.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on lisätä tietoisuutta yhteiskuntavastuullisesta liiketoiminnasta merenkulkualalla sekä selvittää, miten vastuullisuutta sovelletaan merenkulussa ja mitkä seikat motivoivat varustamoita toimimaan vastuullisesti.
CSR is recognised as having real business benefits in terms of attracting customers and high-quality employees.
Vastuullisuus voi myös houkutella lisää asiakkaita ja ammattitaitoisia työntekijöitä.
From the preliminary question about the concept of CSR it can also be seen that safety issues are commonly considered to be a part of CSR and safety gains are the second most important reason to engage in CSR.
Vastuullisen liiketoiminnan käsitettä koskevaan kysymykseen annettujen vastausten perusteella voidaan sanoa, että turvallisuutta pidetään yleisesti olennaisena osana vastuullista liiketoimintaa.
The study populations consisted of 83 (I), 55 (II), 36 (III) and 181 (IV) infants with very low birth weight (below 1501 grams), and very or extremely low gestational age (below 32 and 26 weeks).
Tutkimusryhmät koostuivat 83 (I), 55 (II), 36 (III), 181 (IV) hyvin pienipainoisista (syntymäpaino alle 1501 grammaa) sekä hyvin ja erittäin ennenaikaisista keskosista (raskausviikot alle 32 ja 26).
Placental insufficiency is one major cause of intrauterine growth restriction and also relates to neurodevelopment.
Istukan vajaatoiminta on yksi merkittävä syy sikiöajan kasvuhäiriölle ja on yhteydessä myös neurologiseen kehitykseen.
Foetal blood circulation in relation to two-year neurodevelopment and the association between early growth and brain maturation at term age were studied.
Työssä tutkittiin sikiön verenkierron yhteyttä neurologiseen kehitykseen kahden vuoden iässä sekä varhaisen kasvun ja lasketun iän aivojen kypsyyden välistä yhteyttä.
The association between postnatal growth and neurodevelopment was different for prenatally normally grown versus slow grown preterm infants.
Syntymänjälkeisen kasvun ja neurologisen kehityksen välinen yhteys oli erilainen sikiöaikana normaalisti kasvaneiden ja hitaasti kasvaneiden keskoslasten välillä.
In small for gestational age infants, head circumference growth from term age to four months (corrected age) associated positively with their five-year cognitive outcome.
Raskausviikkoihin nähden pienikokoisilla keskosilla ainoastaan pään kasvu lasketusta iästä neljän kuukauden (korjattuun) ikään saakka oli positiivisesti yhteydessä älylliseen tasoon viiden vuoden iässä.
Early postnatal growth in extremely preterm infants was comparable to a similar Swedish cohort.
Erittäin ennenaikaisesti syntyneiden keskosten kasvu oli yhtenevä ruotsalaisen aineiston kanssa.
The objective of this study was thus to investigate the association between growth and neurodevelopment in very preterm infants.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tutkia pikkukeskosen kasvun yhteyttä neurologiseen kehitykseen.
However, the optimal postnatal growth for long-term neurodevelopment is still unclear.
On vielä epäselvää minkälainen syntymänjälkeinen kasvu on optimaalinen neurologisen pitkäaikaisennusteen kannalta.
Changes in foetal blood circulation related to placental insufficiency associated with an adverse two-year cognitive outcome.
Istukan vajaatoimintaan liittyvät sikiön verenkierron muutokset olivat yhteydessä huonompaan älylliseen tasoon kahden vuoden iässä.
Postnatal growth, and its association with five-year cognitive outcome, was analysed.
Syntymänjälkeistä kasvua tutkittiin ja selvitettiin sen yhteyttä älylliseen tasoon viiden vuoden iässä.
Preterm infants with very low birth weight are at risk of postnatal growth restriction as well as neurodevelopmental impairments.
Hyvin pienipainoisten keskosten syntymänjälkeinen kasvu ja myös neurologinen kehitys ovat riskissä häiriintymiselle.
Preterm infants with slow intrauterine growth had less mature brains at term age; rapid catch-up growth until term age did not eliminate this difference.
Nopea kiinniottokasvu laskettuun aikaan mennessä ei korjannut tätä eroa.
Weight gain and head circumference growth from birth until two years of age associated positively with five-year cognitive outcome in appropriate for gestational age infants.
Raskausviikkoihin nähden normaalikokoisilla keskosilla syntymänjälkeinen kasvu kahteen ikävuoteen saakka oli positiivisessa yhteydessä älylliseen tasoon viiden vuoden iässä.
Empirical research in this thesis has focused on MyData, a data governance initiative striving for a more central role for people in the data economy.
Väitöskirjan empiirisenä tutkimuskohteena on MyData, datan hallintaa koskeva aloite, joka pyrkii muovaamaan ihmisille keskeisemmän rooliin tulevaisuuden datataloudessa.
The implication for data activism research is that identifying imaginaries underpinning activist initiatives can aid with shaping pathways toward a desirable digital environment.
Työn implikaatio data-aktivismin tutkimukselle on osoittaa, että data-aktivismin taustalla vaikuttavien imaginaarien tunnistaminen auttaa kartoittamaan toivottavaa tulevaisuuden digitaalista ympäristöä.
The aim is to examine the alternative imaginaries and their underpinnings and to scrutinize the desirability of the data futures they promote.
Tavoitteena on paitsi eritellä vaihtoehtoisia imaginaareja, myös tarkastella niiden edistämien tulevaisuuden datatalouden muotojen tavoiteltavuutta.
The digital environment is increasingly organised to transform aspects of people’s lives into data in order to make use of those data in the production of economic value.
Digitaalisessa ympäristössä̈ ihmisten elämästä tuotetaan dataa tavoitteena taloudellisen arvon luominen.
Based on this research, however, the reliance on market agency appears as a precarious starting point for a desirable data future.
Tutkimuksen valossa luottaminen markkinatoimijuuteen yksinään vaikuttaa epävarmalta pohjalta tulevaisuuden datataloudelle.
This thesis discusses how the market imaginary is the better positioned of the two to expand beyond data activism; it resonates with notions about technology as the enabler of individual choice, leverages existing regulatory instruments, and is aligned with commercial views of the value of data.
Tutkimuksen perusteella markkinaimaginaarilla on näistä kahdesta paremmat edellytykset laajentua data-aktivismin ulkopuolelle: se hyödyntää olemassa olevaa sääntelyä, pohjautuu vakiintuneisiin käsityksiin datan taloudellisesta arvosta ja korostaa yksilön valinnanvapautta tukevaa teknologiaa.
The market imaginary is based on viewing data agency as market choice, and relies on the market for data governance.
Markkinaimaginaari nojaa markkinoihin datan hallintamekanismina.
The citizen imaginary foregrounds collective data governance and the common good.
Kansalaisimaginaari nojaa ajatukseen kollektiivisesta datan hallinnasta ja datasta saatavista yhteisistä hyödyistä.
Data activism has emerged as one response to the resulting asymmetries in data usage and distribution.
Data-aktivismi on yksi reaktio datan käytön ja jakautumisen epäsymmetrioihin.
Based on the data studies literature, a view of the dominant data economy imaginary is first constructed.
Sosiaalitieteellisen datatutkimuksen avulla rakennetaan näkymä dominoivaan datatalouden imaginaariin.
The practical implication is to encourage data activists to experiment on collective data governance and on new ways to make data valuable alongside the market-oriented ones.
Työn käytännön implikaatio on rohkaista data-aktivismia kehittämään kollektiivisia datan hallinnan tapoja ja arvonmuodostuksen muotoja markkinavalinnan ohella.
Based on four original publications, alternative imaginaries are compared with the dominant imaginary.
Tutkimuksen perusteella aloitteessa vaikuttaa kaksi datatalouden imaginaaria, jotka ovat sekä toisilleen että dominoivalle imaginaarille vaihtoehtoisia.
Adopting the concept of collective imagination, this thesis investigates imaginaries about an alternative data economy developed in data activism.
Tässä työssä tarkastellaan kollektiivisen mielikuvituksen käsitteen avulla data-aktivismissa tuotettuja vaihtoehtoisia datatalouden mielikuvastoja, imaginaareja.
Individuals are imagined to act in data markets to improve their lives, making data serve their personal ends.
Tällöin toimijuus kiteytyy valintoihin markkinoilla: ihmisten ajatellaan tekevän valintoja, joissa data palvelee heidän henkilökohtaista etuaan.
Both build on the notion of data agency, that is, providing people with new capabilities to act in relation to personal data.
Molemmat nojaavat ajatukseen ihmisten lisääntyvästä toimijuudesta suhteessa heitä koskevaan dataan.
Here, data agency is imagined as citizens’ collective capability to participate in the processes that determine how and for what purposes their data are used.
Toimijuus datan suhteen kytkeytyy tällöin kollektiivisiin prosesseihin, jotka ohjaavat datan käyttöä ja käytön päämääriä.
Different capture antibodies, protocols, incubation conditions and reaction volumes were tested.
Työssä testattiin erilaisia sitojavasta-aineita, määritysvaiheita, inkubaatioaikoja ja -olosuhteita sekä reaktiotilavuuksia.
A grave challenge in developing the assay was the unavailability of a positive control sample.
Haasteita immunomäärityksen kehittämisessä aiheutti positiivisen kontrollinäytteen puute.
Ovarian cancer is usually diagnosed at an advanced stage.
Munasarjasyöpä diagnosoidaan useimmiten myöhäisessä vaiheessa.
The purpose of this study was to develop an immunoassay which detects CA125-autoantibodies from serum of ovarian cancer patients.
Tämän työn tavoitteena oli kehittää immunomääritys, joka havaitsee CA125-autovasta-aineita munasarjasyöpäseeruminäytteistä.
These tumor-associated autoantibodies might enable early diagnosis of ovarian cancer since their level in serum might be detectable earlier than the level of CA125 antigen.
Kasvainliitännäiset CA125-autovasta-aineet saattaisivat mahdollistaa munasarjasyövän aikaisen diagnosoinnin, sillä niiden pitoisuus veressä voi kohota nopeammin havaittavalle tasolle kuin CA125-antigeenin pitoisuus.
The conventional CA125-immunoassay for measuring serum level of CA125 is not specific enough to be used in early diagnosis of ovarian cancer since serum concentration of CA125 is elevated only in 50% of early ovarian cancer cases.
Perinteinen CA125-määritys ei ole tehokas munasarjasyövän aikaiseen diagnosointiin, sillä seerumin CA125-pitoisuus on kohonnut vain noin 50 %:ssa aikaisen vaiheen munasarjasyövistä.
Also, endogenous CA125 might have interfered with the used assay protocol.
Lisäksi on mahdollista, että potilasnäytteiden endogeeninen CA125 vaikutti määrityksen toimintaan.
Based on the results, none of the analysed serum samples were CA125-autoantibody-positive.
Tämä saattaa tarkoittaa, että analysoiduista seeruminäytteistä yksikään ei ollut autovasta-ainepositiivinen.
These antigen-autoantibody complexes were captured with CA125 binding biotinylated antibody immobilized on a streptavidin surface.
Immunomäärityksen perusperiaatteena oli muodostaa autovasta-aine-antigeeni-komplekseja lisäämällä laimennettuihin potilasnäytteisiin CA125 ja sitoa muodostuneet kompleksit streptavidinipinnoitetun kaivon pohjaan immobilisoidulla CA125 tunnistavalla sitojavasta-aineella.
Measurement of CA125 serum level is utilized in monitoring of response to cancer treatment.
cancer antigen 125, CA125) on munasarjasyövän merkkiaine, jota hyödynnetään syöpähoitojen tehokkuuden seurannassa.