natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this endeavour, the choice made by a mother of a young child to go to work or to care at home is part of the ongoing process of ordering relations going on in her personal relations and working life, and ending up with a choice with either alternative is not self-evident.
Tässä pyrkimyksessä pienen lapsen äidin ansiotyövalinta tai kotihoitovalinta on osa sitä jatkuvaa suhteiden järjestämisen prosessia, jota äiti läheissuhteissaan ja työelämäsuhteessaan tekee, eikä päätyminen jompaankumpaan ratkaisuun ole välttämättä itsestään selvää.
To some mothers, a symmetrical distribution of responsibilities is important, whereas to others, a clear division of responsibilities and the possibility to take care of the child at home is important.
Symmetrinen vastuiden jako on osalle äideistä tärkeää, kun taas toisille selkeä vastuiden jakaminen tuntuu luontevalta lapsen ollessa pieni.
The forms of distributing labour and financial resources that had developed within spousal relations and the possibility to change them make way to different solutions in different ways.
Puolisosuhteeseen muotoutuneet työnjaon ja rahan jakamisen käytännöt ja mahdollisuus muuttaa niitä antavat eri tavoin tilaa eri ratkaisuille.
Mothers and their spouses might discuss these matters explicitly, but consensus is not always reached.
Taloudellisen vastuun jakamisesta saatetaan käydä eksplisiittisiä neuvotteluja ratkaisun yhteydessä, mutta yksimielisyyttä ei aina saavuteta.
One’s life and one’s everyday reality should feel suitable and meaningful in the present, but the choices made should also guide the life of the mothers and their families to a direction that seems to bring beneficial outcomes.
Elämän ja arjen pitäisi siis tuntua itselle sopivalta ja merkitykselliseltä nykyhetkessä, mutta tehtyjen ratkaisujen tulisi myös viedä omaa ja läheisten elämää hyvänä pidettyyn suuntaan.
In interview-based articles, the polarisation is created by either interviewing public figures who have been successful in their work and invest a lot of time in it, or by interviewing women taking care of children at home whose profession is not always mentioned.
Henkilöhaastatteluissa polarisaatio luodaan haastattelemalla joko työnsä kautta menestyneitä ja työlleen paljon aikaa antavia julkisuuden henkilöitä tai toisaalta ideologisista syistä lasta kotona hoitavia äitejä, joiden ammattia ei välttämättä mainita.
Childcare from close relatives supports taking part in paid employment and the possibility to share everyday routines with other mothers in the same situation supports caring at home.
Sukulaisilta saatu lastenhoitoapu tukee työssä käymistä ja mahdollisuus jakaa arkea samassa tilanteessa olevien äitien kanssa tukee kotihoitovalintaa.
The criteria presented for a choice are related to an affective attachment with the child, an environment that suits the age and developmental phase of the child and the possibility to receive good early education, the company of other children and time with parents.
Esitetyt kriteerit lapsen kannalta hyvälle ratkaisulle liittyvät kiintymyssuhteeseen, ikätason mukaiseen sopivaan ympäristöön ja mahdollisuuteen saada hyvää kasvatusta sekä sopivasti vertaisseuraa ja vanhempien aikaa.
In addition, a mother being content is seen to be reflected in the child. Also, a suitable phase for beginning day care is seen to be defined by the child’s personal characteristics and how suitable a mother thinks she is to care for her child full-time.
Hyvänä pidetty päivähoitoon siirtymisen ajankohta määrittyy myös lapsen henkilökohtaisista piirteistä ja siitä, miten sopivana äiti pitää itseään lapsen kokopäiväiseksi hoitajaksi.
Debates in the media concerning mothers at work or caring for their children polarise views on what kind of choices should be supported by family policy.
Mediakeskustelu luo äitien ansiotyössä käymisen ja lapsenhoidon kysymyksien ympärille vastakkainasetteluja liittyen siihen, millaista ratkaisua perhepolitiikalla tulisi tukea.
In this study it is examined how mothers of young children justify their choices on whether to keep on caring for their child at home or to go to work after (the first year of) parental leave.
Tutkimus selvittää, miten pienten lasten äidit perustelevat valintaansa lapsen kotihoidon jatkamisen ja ansiotyöhön menon välillä vanhempainvapaan jälkeen.
On the other hand, the practice of shared family finances and a sufficiently high income of the spouse make it easier to choose between home and work.
Yhteisen rahan käytäntö ja puolison riittävät tulot sen sijaan mahdollistavat paremmin kumman tahansa ratkaisun.
In this study money, perceptions on the benefit of the child, personal relations and how interviewees related to work were essential factors in the choices the mothers made.
Tutkimuksessa tarkastellut raha, lapsen hyvää koskevat käsitykset ja läheissuhteet sekä työelämäsuhde ovat äitien valinnan kannalta keskeisiä tekijöitä.
In addition to the justifications given by the interviewees, secondary data on public discourse has been compiled to highlight specific characteristics of the interview data and to reflect its content in the framework of wider public debate of the same era.
Tämän toissijaisen aineiston tehtävänä on tuoda esille haastatteluaineiston erityispiirteitä ja auttaa suhteuttamaan siinä esille tulevia asioita samaan aikaan käytyyn laajempaan keskusteluun.
The quality of the paid employment available, the terms of employment contracts, the individual employment trajectories of the mothers and the meanings the mothers gave to work all affected their justifications on when to return to work.
Saatavilla olevan työn laatu, työsuhteen laatu ja äidin oma työhistoria ja työlle antamat merkitykset vaikuttavat eri tavoin siihen, missä vaiheessa äidit haluavat palata työelämään.
Based on an analysis of these justifications, the question under scrutiny is how the financial situation of the family, mothers’ perceptions on the benefit of the child, the personal relations of the mothers and the significance they attach to paid employment affect this choice.
Tutkimuksessa kysytään perustelujen pohjalta, miten perheen talous ja äidin lapsen hyvää koskevat käsitykset vaikuttavat valintaan ja miten äidin läheissuhteet ja hänen ansiotyöhön liittämänsä merkitykset vaikuttavat siihen.
Some mothers highlight the practice of sharing parental leave between spouses as benefit for the child.
Osa äideistä nostaa esille puolison kanssa jaetun perhevapaan yhtenä lapsen kannalta hyvänä asiana.
In the analysis, the personal relations that figured the most in mothers’ choices were those to the child, spouse, the child’s grandparents and mothers in a similar situation.
Analyysissa esille tulleet ratkaisun kannalta merkittävät läheissuhteet ovat lapsisuhteen lisäksi suhde puolisoon, lapsen isovanhempiin ja vertaisäiteihin.
One of the aims of education is "to secure adequate equity in education throughout the country".
Opetuksen yhtenä tavoitteena on turvata riittävä yhdenvertaisuus koulutuksessa koko maan alueella.
Further, three empirical data sets were used to analyse the system: principal survey data (N = 1 113) and two pupil level data sets collected in 2012 (N = 8 875) (Hautamäki et al. 2013) and 2014 (N = 11 601) (Hotulainen et al. 2016).
Täydentäviä tutkimusaineistoja olivat rehtoreilta kerätty kyselyaineisto (N = 1 113) ja oppilaskohtaiset aineistot valtakunnallisena yhdeksänsiltä luokilta vuodelta 2012 (N = 8 875) (Hautamäki ym. 2013) sekä metropolialueelta vuodelta 2014 (N = 11 601) (Hotulainen ym. 2016).
The fundamental idea of the Finnish education system is that everyone has the right to basic education.
Suomalaisen koulujärjestelmän lähtökohta on, että kaikilla oppilailla on oikeus perusopetukseen.
Equality and justice have been the cornerstones of basic education from the beginning of the comprehensive school in the 1970s.
Tasa-arvo ja oikeudenmukaisuus ovatkin olleet perusopetuksen kantavia tavoitteita peruskoulun syntyajoista asti.
Document analysis that utilises both quantitative (official statistics) and qualitative (legislation, educational policy documents, previous studies) data is typical of research conducted in the framework of educational policy and comparative education.
Kyse on koulutuspoliittiselle ja vertailevalle kasvatustieteen tutkimukselle tyypillisestä dokumenttianalyysistä, jossa hyödynnetään sekä määrällistä (tilastot) että laadullista (säädökset, koulutuspoliittiset dokumentit, aiemmat tutkimukset) aineistoa.
Development of learning and schooling support system in Finnish basic education according to official statistics and norms
Perusopetuksen oppimisen ja koulunkäynnin tuen järjestelmän kehitys tilastojen ja normien kuvaamana
According to the Basic Education Act, pupils are entitled to sufficient support for learning and schooling whenever the need arises.
Oppilaalla on myös oikeus riittävään oppimisen ja koulunkäynnin tukeen heti tuen tarpeen ilmetessä.
The Finnish 'Education for All' reform was completed in the late 1990s when the responsibility for the education of children with the most severe intellectual disabilities and children in reformatory school was moved to the education system.
Tukijärjestelmän toimintamallien avulla koko ikäluokka on saatettu yhteisen perusopetusjärjestelmän piiriin 1990-luvun lopulla, kun myös vaikeimmin kehitysvammaisten opetus ja koulukodeissa annettava opetus siirrettiin opetustoimen piiriin.
In the future, the official statistics on special education will utilise the KOSKI register as a source of information and according to the results, it is important that these official statistics are compiled with at least the same accuracy as today.
Siirryttäessä perusopetuksen rekisteripohjaiseen seurantaan KOSKI-palvelun myötä on toivottavaa, että tilastointi säilyy vähintäänkin nykyisessä laajuudessaan.
These data and methods were used in order to understand and describe the phenomenon formulated in the research tasks.
Tutkimuksessa on pyritty tutkimustehtävien rajaaman ilmiön mahdollisimman tarkkaan kuvaukseen ja tulkintaan.
The findings of this study indicate that the official statistics on special education are important as a dataset that describes the support system.
Tulosten pohjalta voidaan todeta, että tukijärjestelmää kuvaava tilastoaineisto on merkittävä ja käyttökelpoinen kokonaisaineisto.
The purpose of this study was to investigate the learning and schooling support system in Finnish basic education as well as the municipal level differences in the provision of this support.
Tässä työssä tutkitaan oppimisen ja koulunkäynnin tuen järjestelmää, tuen tarjontaa ja siihen liittyviä alueellisia eroja.
The results showed that the provision of learning and schooling support differed between the municipalities, as the realisation of support provisions are based on local support system traditions developed over time.
Kunnat tarjoavat opetusta ja tukea eri tavoin paikallisten, jo historiallisesti erilaisiksi muotoutuneiden tukijärjestelmiensä puitteissa.
These arrangements should be further examined because, in contrast to the decision regarding special support (Tier 3), the decision regarding intensified support (Tier 2) is not made in accordance with the Administrative Procedure Act. Thirdly, the findings suggest that the variation between municipalities in the shares of pupils with an individualised curriculum is so great that, in terms of equality and equity, the need to regulate this individualisation should be further examined.
Käytäntöjä olisikin tarpeen selvittää tarkemmin, sillä tällaisenaan tehostetussa tuessa muun opetuksen ulkopuolelle sijoitetut opetuspaikkaratkaisut eivät kuulu hallinnollisen päätöksenteon piiriin toisin kuin erityisessä tuessa.
The first was to analyse the support system and its development, and the second was to analyse the official statistics on special education.
Väitöskirja perustuu kolmeen osatutkimukseen, joista ensimmäinen kohdistui valtakunnalliseen tilanteeseen, toinen alueellisiin eroihin tuen tarjonnassa ja kolmannessa oppimisen ja koulunkäynnin tuen taustoja tarkasteltiin erityisopetusjärjestelmän määrällisen kehityksen näkökulmasta.
Survey data indicated that in some schools students receiving intensified support studied in small group settings, in which they were all either Tier 2 or Tier 2 and 3 students.
Rehtorikyselyaineisto kuitenkin osoitti, että on syntynyt myös erillisiä kokoaikaisia tehostetun tuen ryhmiä samoin kuin yhdistettyjä tehostetun ja erityisen tuen ryhmiä.
This thesis consists of three sub-studies.
Tutkimusaineisto koostui tilasto- ja dokumenttiaineistoista sekä täydentävistä tutkimusaineistoista.
Indeed, the change process may start rapidly.
Muutos voi käynnistyä hetkessä.
The result will identify the reflection-construction process of the patient.
Tuloksena tunnistetaan potilaan reflektio-konstruktio-prosessi.
This action model may promote health, but it may also impair health, e.g., if it makes it possible for the patient to neglect treatment instructions.
Toimintamalli voi olla hoitoa edistävä, mutta se voi olla myös heikentävä esimerkiksi silloin, jos se mahdollistaa hoito-ohjeiden laiminlyönnin.
In other words: each patient reflects upon the physician’s communication in his/her own way and constructs an action model according to which he/she will act during the treatment period.
Se tarkoittaa, että kukin potilas reflektoi lääkärin viestintään omalla tavallaan ja rakentaa (konstruoi) oman toimintamallin, jonka mukaan aikoo toimia hoitojakson ajan.
Thus, the physician’s aim and responsibility are to induce the patient to benefit his/her own treatment and rehabilitation or cure by the patient’s own actions.
Tällä tarkoitetaan sitä, että lääkärin tavoitteena ja tehtävänä on saada potilas omalla toiminnallaan edistämään hoitoa ja omaa kuntoutumistaan tai paranemistaan.
The third observation is that the learning process of the patient leading to changes in the patient’s attitudes and actions does not have to require excessive time.
Potilaan asenteen ja toiminnan muutokseen johtava oppiminen ei välttämättä aina edellytä pitkäkestoista prosessia.
Healing communication : Effective communication by physicians at patient encounters
Hoitava viestintä : Lääkärin vaikuttava viestintä potilaskohtaamisessa
The goal is to identify the factors related to the efficacy of communication with the help of the concepts of managerial communication and constructive learning.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää lääkärin viestinnän vaikuttavuuden tekijöitä johtamisviestinnän ja konstruktiivisen oppimisen käsittelden avulla.
The present study shows that as few as only two well-formulated questions may change the patient’s desire and capability to promote his/her health.
Jo kaksi lääkärin esittämää hyvin valittua kysymystä voivat muuttaa potilaan halua ja kykyä edistää hoitoa ja omaa kuntoutumistaan.
This study has been conducted to examine the effect of communication from the point of view of treatment and health promotion of the patient.
Tässä tutkimuksessa lääkärin viestinnän vaikuttavuutta tarkastellaan potilaan hoidon ja paranemisen edistämisen kannalta.
The study material for this study is used to examine the communication of the physician from the points of view of management communication and learning.
Tutkimusaineiston avulla tarkastellaan lääkärin viestintää potilaskohtaamisessa johtamisviestinnän ja oppimisen näkökulmista.
The observational material generated at patient visits is analyzed qualitatively.
Se, mitä lääkäri puhuu potilaan kanssa, vaikuttaa hoidon laatuun.
These observations form the base of a communication model in three stages.
Tutkimuksen havaintojen johtopäätöksenä esitetään kolmivaiheinen hoitavan viestinnän malli, jolla hoitokohtaamisen viestinnän laatua mahdollisesti voidaan oleellisesti kohentaa.
There is a wealth of research on patient-physician communication, but often this research is unsystematic.
Viestintä on lääkärille tärkeä hoidon työväline, joskus jopa tärkein.
The personal encounter between patient and physician will nevertheless be valuable.
Henkilökohtaisia kohtaamisia voidaan pitää sen vuoksi entistä tärkeämpinä.
When the patient and physician meet, the primary goal of communication by the physician is to support this primary task.
Terveydenhuollon prosessien tehostuessa ja potilaan asioinnin siirtyessä enemmän digitaalisten päätelaitteiden kautta tapahtuvaksi mahdollisuuksia lääkärin ja potilaan henkilökohtaisiin keskusteluihin voi olla vähemmän.
The Young Confirmed Volunteers of the Evangelical Lutheran Church of Finland : Motivation, Religiosity, and Community
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon isoset : motivaatio, uskonnollisuus ja yhteisöllisyys
YCVs learn useful things, which are meaningful in their future, such as leadership, tolerance, and understanding and living Christianity.
Isoset oppivat monenlaista tulevaisuutensa kannalta hyödyllistä: johtajuutta, suvaitsevaisuutta, ymmärrystä ja elävää kristillisyyttä.
Some YCVs also experience bitter disappointments and negative experiences.
Joillekin isostoiminta on pettymys ja siihen liittyy kielteisiä kokemuksia.
This dissertation is composed of four articles, which pave the way for solving the main research question.
Väitöskirjaan sisältyy neljä artikkelia, jotka avaavat tutkimuskysymystä eri näkökulmista.
Two separate international studies have been done on the topic, the first in 2007/2008 and the second in 2012/2013.
Lomakekyselyt olivat osa kansainvälistä rippikoulututkimusta, joka toteutettiin Euroopan protestanttisissa kirkoissa kahtena eri tutkimuksena vuosina 2007–2008 ja 2012–2013.
When there is space enough for YCVs with different motivations and ways of believing, positive youth development occurs automatically.
Kun eri motivaatiopohjalta toimiville, uskosta eri tavoin ajatteleville isosille annetaan tarpeeksi tilaa, myönteinen kehitys tapahtuu heissä itsestään.
It was also recognized that YCVs are a very diverse group of adolescents with various ways of believing and motivations to volunteer.
Tutkimuksessa havaittiin, että isoset ovat hyvin heterogeeninen nuorisojoukko, ja heidän näkemyksensä uskosta ja syyt isostoimintaan osallistumiseen ovat moninaiset.
Learning modifies belonging, committing, and relating to a community.
Oppiminen luo osallisuutta, sitouttaa ja vahvistaa yhteisöllisyyden tunnetta.
Motivation theories, theories on religious commitment, sense of community, and community of practice form the theoretical foundation of this study.
Tutkimuksen teoreettisen perustan muodostavat motivaatioteoriat, uskonnolliseen sitoutumiseen ja yhteisöllisyyteen sekä sosiaaliseen oppimiseen liittyvät teoriat.
The key result is that in YCV activity, learning occurs through doing when the objects of learning are models of acting.
Tutkimuksen keskeinen tulos on se, että isostoiminnassa oppiminen liittyy tekemiseen.
However, the diversity is perhaps one of the assets of YCV activity.
Moneus ja monimuotoisuus näyttää kuitenkin olevan isostoiminnan vahvuus.
Although the results show that YCV activity has a positive influence on the development of many of the YCVs, this is not always the case.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että isostoiminnalla on monien isosten kehitykseen myönteinen vaikutus.
Because there were significant changes in Finnish society between the first and the second data sets, the sets could be used to assess the impact of these changes on YCVs’ opinion, which was found to differ from the views of confirmands at large.
Tämä oli tärkeää, koska suomalaisessa yhteiskunnassa tapahtui ensimmäisen ja toisen tutkimuksen välillä suuria muutoksia uskonnollisuudessa ja kirkkoon liittyvässä ajattelussa.
Learning also changes an individual’s identity by giving the individual more readiness to understand things, to act, and to feel a sense of belonging to a community.
Se myös vaikuttaa isosten identiteettiin, sillä toimintaan osallistuminen antaa heille valmiuksia uskontoon ja kirkkoon liittyvien asioiden laajempaan ymmärtämiseen, opettaa heille uusia taitoja, laajentaa ihmissuhteiden verkostoa, vahvistaa itsetuntoa ja tunnetta siitä, että he ovat arvostettuja.
When working as a group, people with different strengths need and reinforce each other.
Ryhmässä toimiessaan isoset tarvitsevat toisiaan, sillä rippikouluryhmässä jokaisen osaamiselle on käyttöä.
The role of paid staff is to support this diversity and openess in the YCV community.
Työntekijöiden tehtävä on isosryhmän moneuden tukeminen, sen varmistaminen, että eri tavoin motivoituneille ja eri tavoin uskoville on ryhmässä tilaa.
The other data was collected from the YCVs via questionnaires and from an international study on confirmation work and Christian youth work in Finland.
Koska myös rippikoululaisilta ja työntekijöiltä koottiin tutkimusaineisto samanaikaisesti, pystyttiin isosten näkemyksiä peilaamaan työntekijöiden ja rippikoululaisten näkemyksiin.
The broad data also enabled an international comparison between confirmands and at some level also between volunteers in different countires.
Protestanttisten kirkkojen yhteistyö mahdollisti kansainvälisen vertailun.
However it is a tad difficult to determine the role of, pastors, youth workers or other paid staff in this applied model.
kirkon isostoimintaa ja toimintaan osallistuvien nuorten ajattelua.
Furthermore, the analysis touches on the broader question of how all of this influences the YCVs’ lives.
Tutkimusasetelma mahdollisti sen selvittämisen, miten vastaajien ajattelu oli muuttunut rippikoulun aikana.
The experimental part of this dissertation is divided into five parts.
Väitöskirjan kokeellinen osa jakautuu viiteen osaan.
This dissertation is about ALD precursors.
Tämä väitöskirja käsittelee ALD-lähtöaineita.
Compounds developed in the work are 1) β-diketonates of alkaline-earth metals, especially magnesium, 2) cyclopentadienyl compounds of alkaline earth metals as precursors for oxide materials, 3) various bismuth compounds as precursors for oxide materials, 4) various silver compounds as precursors for silver thin films, and 5) alkylsilyl compounds of chalcogens and pnictogens as precursors for chalcogenides and pnictides The invented and synthesized precursors have enabled ALD of many materials of technological interest.
Työssä kehitettyjä ja tutkittuja yhdisteitä ovat: 1) maa-alkalimetallien (erityisesti magnesiumin) β-diketonaatit ja niiden adduktit, 2) maa-alkalimetallien Sr ja Ba syklopentadienyyliyhdisteet oksidimateriaalien lähtöaineiksi, 3) erilaiset vismuttiyhdisteet oksidimateriaalien lähtöaineiksi, 4) erilaiset hopeayhdisteet hopeakalvojen lähtöaineiksi ja 5) kalkogeenien ja pniktogeenien alkyylisilyyliyhdisteet kalkogenidien ja pniktidien lähtöaineiksi.
Precursor Chemistry for Atomic Layer Deposition
Lähtöainekemiaa atomikerroskasvatusta varten
Then the design and development process and the methods typically used for studying the precursors are dealt with.
Tässä yhteydessä tarkastellaan myös lähtöaineiden suunnittelu- ja kehitysprosessia sekä lähtöaineiden tutkimuksessa käytettäviä menetelmiä.
The general requirements for ALD precursors, factors affecting those, and ways to pursue them are first assessed.
Aluksi käydään läpi yleisesti ALD-lähtöaineilta vaadittavia ominaisuuksia, näihin ominaisuuksiin vaikuttavia tekijöitä ja keinoja, joilla vaadittavia ominaisuuksia voidaan tavoitella.
Each part deals with a selected case of process-driven precursor development.
Jokaisessa osassa käsitellään prosessilähtöistä lähtöaineiden kehitystä eri materiaaleille.
While a right choice of the precursor or precursor combination is needed to make the film growth possible, the choice will also, together with growth parameters, affect the structure, morphology, purity, electrical, optical, mechanical, and other properties of the forming films.
Lähtöaineen tai lähtöaineiden valinta vaikuttaa oleellisesti siihen kasvaako ohutkalvo ylipäätään ja minkälaiset ominaisuudet ohutkalvolla on. Yhdessä kasvatusparametrien kanssa lähtöaineet vaikuttavat muun muassa kasvavan ohutkalvon rakenteeseen, morfologiaan, puhtauteen ja sähköisiin, optisiin sekä mekaanisiin ominaisuuksiin.