natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They were slightly dissatisfied with the functionality of the school premises, school administration, student–teacher relationships, and schoolwork experiences.
Jonkin verran tyytymättömiä ala- ja yläluokkalaiset olivat koulun tilojen toimivuuteen, koulun toiminnan hallintaan, opettajasuhteisiin ja koulutyön kokemiseen.
The results suggest that when developing the culture in comprehensive schools, more attention should be paid to relationships between adults and students and between students.
Yhtenäiskoulun toimintakulttuuria kehitettäessä tulisikin kiinnittää erityistä huomiota koulun aikuisten ja oppilaiden sekä oppilaiden välisiin vuorovaikutussuhteisiin.
Of elementary school students, boys and girls from the fourth grade were the most satisfied with the functionality of school premises and schoolwork experiences.
Alaluokkien oppilaista 4. luokkien pojat ja tytöt olivat tyytyväisimpiä koulun tilojen toimivuuteen ja koulutyön kokemiseen.
Statistically significant differences between various variables could be found between elementary school and middle school students and between genders and grades.
Tilastollisesti merkitseviä eroja löytyi alaluokkien, yläluokkien, sukupuolen ja luokan / luokkien välillä.
Comparing grades and genders, girls from the fourth and fifth grades were more satisfied than their male peers with the school administration, student–teacher relationships, and schoolwork experiences.
Luokan ja sukupuolen välisissä arvioinneissa 4. ja 5. luokan tytöt olivat tyytyväisempiä kuin samojen luokka-asteiden pojat koulun toiminnan hallintaan, opettajasuhteisiin ja koulutyön kokemiseen.
When it came to middle school students, the seventh graders were the most satisfied and eighth graders the least satisfied with the functionality of the school premises and home–school relationships.
7. luokan oppilaat olivat tyytyväisimpiä ja 8.luokan oppilaat tyytymättömimpiä koulun tilojen toimivuuteen ja kodin ja koulun välisiin suhteisiin.
The study employed a mixed-methods research approach in which quantitative surveying, including an Internet-based survey, was complemented with qualitative data from student surveys and school archival data.
Tutkimuksen kvantitatiivista osuutta edustaa kvantitatiivinen survey-tutkimus, mikä suoritettiin internet-kyselynä.
Regression analyses from the data from middle school students had varying emphases.
Yläluokkalaisten regressiomalleissa selittäjinä olivat eri summamuuttujat eri suurilla selitysarvoilla.
Among elementary school students, fourth graders scored highest and fifth graders the lowest in social well-being elements of the functionality of school premises, school administration, peer relationships, student–teacher relationships, and schoolwork experiences.
Alaluokista 4. ja 5. luokan oppilaat taas tyytymättömimpiä koulun tilojen toimivuuteen, koulun toiminnan hallintaan, luokkakaverisuhteisiinsa, opettajasuhteisiinsa ja koulutyön kokemiseen.
This is in line with EU rules on state aid, according to which an unjustly received subsidy must always be recovered.
Tämä on linjassa EU:n valtiontukilainsäädännön kanssa, jonka mukaan perusteetta saatu tuki on aina perittävä takaisin.
The authorities’ internal instructions must be based on law, and in no circumstances can they be used to stipulate unlawful proceedings.
Sisäisten ohjeiden tulee perustua kuitenkin lainsäädäntöön, eikä niillä voida missään olosuhteissa säätää lainvastaisesta menettelystä.
That said, it is reasonable to expect the authorities to steer both their use of discretionary power and the conditions of granting and paying subsidy through their internal instructions and guidelines.
Tästä näkökulmasta katsottuna viranomaisen on perusteltua ohjata sekä harkintavaltaa että tuen myöntämistä ja maksamista koskevia edellytyksiä omilla sisäisillä ohjeillaan ja rahoituslinjauksillaan.
This research investigates how the authorities have used their discretionary power in making decisions concerning businesses that have received financial support.
Tässä tutkimuksessa selvitetään, miten viranomainen on käyttänyt harkintavaltaa rahoitusta saaneiden yritysten tukipäätöksissä.
However, there is reason to doubt whether the benefits of the strict inspections are reasonably proportioned to their costs and the administrative burden bearing down on the inspected businesses.
Perusteltua lienee kuitenkin kysyä, onko tarkastuksista saatava hyöty aina järkevässä suhteessa tarkastuksista aiheutuneisiin kustannuksiin ja tarkastuksen kohteena olevan yrityksen hallinnolliseen rasitukseen.
The judicial content applicable to the recovery of business subsidy, particularly from the receiver’s point of view, has been extracted by constructing legal cases of the EU Court of Justice and domestic courts from the outset of the ERDF business funding system to the year 2018.
Yritystukien takaisinperintään soveltuva oikeudellinen sisältö erityisesti yritystuen saajan näkökulmasta on saatu selville konstruoimalla sekä EU-tuomioistuimen että kansallisen tuomioistuimen oikeustapauksia EAKR-yritystukien alkuvaiheista aina vuoteen 2018 asti.
The primary viewpoint is internal, but the study also contains a legal dogmaticsbased analysis carried out through an empirical perspective.
Tämän tutkimuksen näkökulma on ensisijaisesti sisäinen, mutta tutkimus sisältää myös empiirisen näkökulman, joka pyrkii tukemaan oikeusdogmaattista lähtökohtaa.
Since legislation on business subsidy and the arguments used in the relevant lawdrafting are scarce and there are not many precedents to resort to, the authorities must pay special attention to the equal treatment of beneficiaries.
Koska yritystukiin liittyvä lainsäädäntö ja lainsäädännön esitöissä esitetyt perusteet ovat niukkoja eikä oikeuskäytäntöäkään ole runsaasti, viranomaisen on kiinnitettävä huomiota erityisesti tuensaajien yhdenvertaiseen kohteluun.
While the primary target of investigation is the structural fund programme period 2007–2013, the recovery process and the related problems experienced by the customer of administration, i.e. the entrepreneur, materialise particularly after the programme period.
Tutkimuksen ensisijaiseksi kohteeksi on valittu rakennerahasto-ohjelmakausi 2007–2013, johon liittyvä takaisinperintäprosessi ja sitä koskevat ongelmat ja epäkohdat hallinnon asiakkaan eli yrittäjän näkökulmasta aktualisoituvat erityisesti ohjelmakauden päättymisen jälkeen.
The regulation concerning the structural fund programme period that started in 2014 has been discussed in this research specifically from the viewpoint of amendments prompted by the transition from one programme period to the next.
Vuonna 2014 alkanutta rakennerahasto-ohjelmakautta koskevia säännöksiä on käsitelty tässä tutkimuksessa erityisesti ohjelmakausien vaihtumisesta aiheutuvien lakimuutosten kannalta.
EU law and national regulation provide the authorities with somewhat extensive discretionary power in the various phases of the business subsidy process, especially when paid subsidy is recovered.
EU-oikeus ja kansallinen sääntely jättävät viranomaiselle osin laajan harkintavallan yritystukiprosessin eri vaiheissa ja varsinkin yritystukien takaisinperintämenettelyssä.
Most recovery claims deal with the admissible costs of a project and unlawful changes that have occurred after a project.
Suurin osa yritystukien takaisinperinnöistä liittyy hankkeen hyväksyttäviin menoihin ja hankkeen päättymisen jälkeen tapahtuneisiin muutoksiin, jotka ovat sääntöjenvastaisia.
The analysed cases indicate that exemption from the recovery of paid subsidy is possible only if extremely strict conditions are met, and this rigorous approach has remained the same over the years: the authorities will recover a paid subsidy if there are no specific grounds for not doing so.
Tutkimuksessa analysoitujen oikeustapausten perusteella voidaan todeta, että takaisinperinnästä vapautuminen on mahdollista vain erittäin tiukkojen edellytysten vallitessa eikä linja näytä lieventyneen vuosien kuluessa: viranomainen perii tuen takaisin, jollei erityisiä perusteita ole tuen perimättä jättämiseen.
The aim is to bring out recovery-related issues and potential problems that an entrepreneur should be aware of before applying for subsidy.
Tutkimuksen tavoitteena on tuoda esiin tuen takaisinperinnän kannalta sellaisia näkökulmia ja mahdollisia epäkohtia, jotka tuenhakijan on hyvä tiedostaa ennen tuen hakemista.
Based on the results, the risk of recovery appears to be a key reason why entrepreneurs do not apply for subsidy and instead skip some minor investment, thereby avoiding a situation in which they are tied to the property for up to 10 years after the investment.
Tutkimustuloksista voidaan todeta, että yritystukiin liittyvä takaisinperinnän riski lienee yksi merkittävä tekijä, jonka vuoksi tuki jätetään mieluummin hakematta ja vähemmän tärkeä investointi tekemättä kuin ollaan sidottuna avustuksen kohteena olevan omaisuuden käyttöaikaan jopa 10 vuotta investoinnin jälkeen.
The research also suggests that business subsidising is under sufficient control from the viewpoint of public expenditure.
Tämän tutkimuksen perusteella voidaan arvioida, että yritystuet ovat julkisten varojen käytön kannalta riittävästi valvottuja.
This research, however, has revealed contradictions between the internal instructions and legislation that in some cases even lead to unlawful circumstances.
Tässä tutkimuksessa on havaittu sisäisten ohjeiden ja lainsäädännön välisiä ristiriitoja ja jopa lainvastaisuuksia.
The research focuses on regulation concerning business subsidies awarded by the European Regional Development Fund (ERDF) within the business subsidy process, particularly on recovering subsidies that have already been paid.
Tutkimuksessa tarkastellaan Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) yritystukien oikeudellista sääntelyä yritystukiprosessissa ja erityisesti tuen takaisinperinnässä.
The research deals mainly with national legislation on business subsidy and with case law, but owing to the framework of EU law, it also takes into account the European judicial viewpoint.
Tutkimuksen pääpaino on kansallisessa yritystukilainsäädännössä ja oikeuskäytännössä, mutta EU-oikeudesta seuraavan lähtökohdan johdosta eurooppaoikeudellista näkökulmaa ei tule unohtaa.
Finland assumes the chairmanship of the Arctic Council for two years in May 2017.
Suomi ottaa vastaan Arktisen neuvoston kaksivuotisen puheenjohtajuuden toukokuussa 2017.
The report provides scholarly knowledge to support the preparation and implementation of the Finnish chairmanship, the definition of priorities for Finnish Arctic policy and public discussion on the Arctic and its transformation.
Raportti tarjoaa tutkimustietoa tukemaan Suomen Arktisen neuvoston puheenjohtajuuden valmistelua ja toteutusta, Suomen arktisen politiikan painopisteiden määrittelyä sekä julkista keskustelua arktisen alueen kehityskuluista.
The report investigates the transformation of the Arctic region from various perspectives, including the environment and environmental problems, societal change, political and geopolitical dynamics as well as traditional and new economic prospects.
Raportissa tarkastellaan arktisen alueen muutosta eri näkökulmista: ympäristön ja ympäristöongelmien kehitystä, yhteiskunnallisia kehityskaaria, poliittisia ja geopoliittisia muutoksia, sekä talouskehitystä ja uusia taloudellisia mahdollisuuksia.
The tasks of the chairman have changed over time as the Arctic Council itself has evolved and non-Arctic actors increasingly pay attention to the region and the Council.
Arktisen neuvoston puheenjohtajamaan tehtävä on muuttunut ajan myötä samalla kun Arktinen neuvosto on kehittynyt, ja ulkopuoliset toimijat ovat entistä enemmän kiinnostuneet alueesta ja neuvostosta.
Similarly, the Arctic governance structure is transforming.
Myös alueen hallintajärjestelmä on muutoksen tilassa.
The report also investigates the ways in which regional challenges can be tackled with legal and political means, especially in the Arctic Council.
Raportti tarkastelee, miten muutoksessa olevan alueen haasteisiin pyritään vastaamaan oikeudellisilla ja poliittisilla keinoilla, keskittyen erityisesti Arktisen neuvoston työhön.
In addition, the report analyses the consequences of the chairmanship for Finland and presents suggestions that could enable a successful chairmanship period.
Raportissa tarkastellaan myös, mitä Arktisen neuvoston puheenjohtajuus tarkoittaa Suomelle, ja miten Suomi voisi tehokkaasti viedä läpi puheenjohtajuuskautensa.
Finland prepares to take over the chairmanship in an increasingly uncertain environment, especially with regard to the economic and political development of the region.
Suomi valmistautuu Arktisen neuvoston puheenjohtajuuskauteensa tilanteessa, jossa yleinen arktisen politiikan toimintaympäristö on muuttunut entistä epävarmemmaksi erityisesti talouden ja turvallisuustilanteen osalta.
The study population included international, vocational teachers (n = 14) and Finnish vocational student teachers (n = 76) who participated between 2013 and 2016.
Tutkimukseen osallistui kansainvälisiä, ammatillisia opettajia (n = 14) ja suomalaisia ammatillisia opettajaopiskelijoita (n = 76), jotka osallistuivat ammatilliseen opettajankoulutukseen vuosien 2013 ja 2016 aikana.
Data were collected through online questionnaires, in-depth interviews, self-reflective accounts and open blog entries (synthesis, artefacts).
Aineiston hankintamenetelminä olivat verkkokyselyt, syvähaastattelut, itsereflektiot ja avoimet verkkoblogit (synteesit, artefaktit).
Multiple research questions were set to meet these aims, and the case study used qualitative research methods to answer these questions.
Tutkimuksessa määriteltiin useita tutkimuskysymyksiä, joilla pyrittiin vastaamaan tutkimuksen tavoitteisiin ja kysymyksiin laadullista tapaustutkimusta hyödyntämällä.
The research redesigned the Dialogical Authentic Netlearning Activity (DIANA) pedagogical model.
Tutkimus kehitti eteenpäin DIANA (Dialogical Authentic Netlearning Activity) pedagogista mallia.
Data were analysed using qualitative content, deductive and abductive analyses.
Case-tutkimuksen aineisto analysoitiin laadullisin menetelmin, teorialähtöisen ja abduktiivisen sisällönanalyysin avulla.
The principle result of this study is a redesigned Dialogical, Digital and Deep learning (DDD) pedagogical model informed by educational theories and based on both the previously developed DIANA model and studies about the construction of authentic and dialogical collaborative knowledge.
Tutkimuksen keskeisena tuloksena syntyi uudistettu pedagoginen malli DDD (Dialogical, Digital and Deep learning), joka perustuu oppimisen teorioihin, aiemmin kehitettyyn DIANA-malliin sekä aiempiin tutkimuksiin autenttisesta ja dialogisesta tiedonrakentamisesta.
In the third sub-study, the design-based implementation research approach was used to provide a re-design process for implementing scaffolding.
Kolmannessa osatutkimuksessa käytettiin DBIR-menetelmää (Design-Based Implementation Research) ohjauksen uudelleen kehittämisen tukena.
The study indicated that deep learning activities in authentic and dialogical collaborative knowledge construction offer a promising approach to developing learning processes for vocational teacher education, especially in the digital learning context.
Tutkimus osoitti, että syväoppimista tukeva autenttinen ja dialoginen yhteisöllinen tiedonrakentaminen tarjoaa käytännönlähteisen lähestymisen, kun ammatillista opettajankoulutusta kehitetään digitaalisen oppimisen kontekstissa.
The study provides a redesigned, pragmatic evaluation framework for deep-learning activities that supports the design, construction and evaluation of dialogical collaborative knowledge.
Tutkimuksessa esitetään praktinen syväoppimisen arvioinnin viitekehys, joka tukee dialogisen yhteisöllisen tiedonrakentamisen suunnittelua ja arviointia.
Additionally, this study explores how digital personal learning environments are scaffolded and determines authentic and dialogical collaborative knowledge constructions used with the DIANA model.
Tutkimus selvitti myös, miten ohjata henkilökohtaisten oppimisympäristöjen käyttöä DIANA-mallin mukaisessa autenttisessa ja dialogisessa yhteisöllisessä tiedonrakentamisessa.
The main goal of the study was to identify the type of pedagogical model that scaffolds the construction of dialogical collaborative knowledge in digital environments toward deep learning in vocational teacher education.
Tutkimuksen tavoitteena oli tutkia millainen pedagoginen malli ohjaa yhteisölliseen dialogiseen tiedonrakentamiseen syväoppimisen suunnassa digitaalisissa ympäristöissä ammatillisen opettajankoulutuksen konktekstissa sekä lisäksi tarkentaa syväoppimisen arviointia tukevaa viitekehystä.
This information was used to develop specific design principles that scaffold dialogical, digital and deep learning.
Edellä mainittuja hyödynnettiin myös DDD pedagogisen mallin mukaisten suunnitteluperiaatteiden luomisessa, jotka tukevat dialogista, digitaalista ja syväoppimista.
In addition, dialogical competences ought to be integrated more deeply into the processes of teacher education to ensure acquisition of deeply oriented skills and knowledge rather than disconnected add-on elements, and such competences should be principle among teachers.
Näin varmistetaan opettajien osaamiseen kuuluvien syvätasoisten dialogitaitojen oppiminen, eikä pelkästään irrallisten tekniikoiden opiskelua.
The specific aims of the research were to identify the challenges and opportunities associated with adopting the DIANA model for blended and mobile learning and to understand how student teachers reflect on and evaluate the construction of authentic and dialogical collaborative knowledge.
Tutkimus syvensi sitä, miten opettajaopiskelijat reflektoivat sekä arvioivat omaa autenttista ja dialogista yhteisöllistä tiedonrakentamista.
My research emphasises the need to study the subject by taking into consideration the perspective of more than one population group and by emphasising many factors.
Tutkimukseni korostaa tarvetta tarkastella aihetta useamman eri väestöryhmän näkökulmasta ja monia tekijöitä painottaen.
For this qualitative study, 45 immigrants, 12 Finnish Roma, eight housing authorities and four association representatives were interviewed in the Greater Helsinki Region.
Laadullisessa tutkimuksessani haastateltiin pääkaupunkiseudun alueelta 45 maahanmuuttajaa, 12 Suomen romania, kahdeksan asuntoviranomaista ja neljää järjestötoimijaa.
I studied my interview material based on the ethnicity, equality and other sociological concepts relating to otherness and by applying the dynamic threetier model of ethnic segregation developed by Andersson on the basis of the theorie of ethnic segregation.
Tarkastelen haastatteluaineistoani etnisyyden, yhdenvertaisuuden ja toiseutta koskevien sosiologisten käsitteiden kautta sekä soveltamalla etnisen segregaation teorioista Anderssonin kehittämää kolmiportaista dynaamista segregaatiomallia.
This belief was supported particularly by the American research on ethnic segregation which goes back a long way.
Tähän on vaikuttanut erityisesti yhdysvaltalaisen segregaatiotutkimuksen pitkä perinne.
It is used to be considered that the main factor contributing to the residential concentration of immigrants was their own desire to live close to each other.
Maahanmuuttajien keskittymiseen eniten vaikuttavana tekijänä on pidetty heidän omaa haluaan asua toisensa läheisyydessä.
In Finland, there is a will to avoid problems that exist in the so-called ethnically segregated neighbourhoods within different metropolitan areas of Western countries.
Länsimaiden eri metropolien niin sanotuissa etnisesti segregoituneissa lähiöissä esiintyviä ongelmia ei haluta Suomeen.
The interviewed immigrants, half of whom were refugees, felt that a high concentration in blocks of flats, housing estates or areas prevents social integration and contributes to negative perceptions of immigrants.
Haastatellut maahanmuuttajat, joista puolet oli pakolaistaustaisia, kokivat, että vahva keskittyminen kerrostalon, korttelin tai lähiön tasolla estää yhteiskuntaan kotoutumista ja lisää kielteisiä ennakkoluuloja.
Experiences of otherness, immigrants’ diasporic identity, different perceptions of home and the distinctive dimension of the ethnicity concept are seen in my study as structuring elements of the interviewees' experiences.
Toiseuden kokemukset, maahanmuuttajien diasporinen identiteetti, kodin monimerkityksisyys ja etnisyyden käsitteen erottava ulottuvuus nousevat haastateltavien kokemuksia jäsentävinä tekijöinä.
In major Finnish cities and towns, there are suburbs with high concentrations of immigrants in certain blocks of flats and housing estates although cities and towns have tried to avoid the formation of residential areas populated mostly by immigrants.
Suomen suurten kaupunkien eri lähiöihin on syntynyt kerrostalo- ja korttelintasoisia maahanmuuttajien keskittymiä, vaikka kaupunkien tavoitteena on välttää maahanmuuttajaenemmistöisten asuinalueiden muodostumista.
A particular problem is the prejudices against ethnic minorities and those stigmatising residential environments as problematic, which cause both native people and people with immigrant backgrounds to move away from such areas.
Erityisenä ongelmana on etnisiin vähemmistöihin kohdistuvat ennakkoluulot ja niistä johtuva asuinalueiden leimaantuminen ongelma-alueiksi, joka synnyttää poismuuttoa sekä eri maahanmuuttajataustaisten – että kantaväestöön kuuluvien ihmisten keskuudessa.
However, my research results show that a wide range of structural, socio-cultural and-economic factors influence the residential concentration of immigrants.
Tutkimustulosteni mukaan keskittymiseen vaikuttaa kuitenkin laaja joukko rakenteellisia, sosiokulttuurisia ja -ekonomisia tekijöitä.
In my Master thesis, I studied the effects of residential concentration on the integration of immigrants and the meanings that immigrants give to their residential environment.
Pro gradu –tutkielmassani tutkin asumisen keskittymisen vaikutuksia maahanmuuttajien kotoutumiseen ja maahanmuuttajien asuinympäristöllensä antamia merkityksiä.
My research results show that the residential environment and broader housing issues play an important role in integration.
Tutkimustulokseni osoittavat, että asuinympäristöillä ja asumiseen laajemmin liittyvillä kysymyksillä on merkitystä maahanmuuttajien kotoutumisessa.
The purpose was to examine what experiences and views immigrants and the Roma ethnic minority have on the implementation of equality in housing and what the residential environment means to them.
Tarkoituksena oli tutkia maahanmuuttajien ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien romanien kokemuksia asumien yhdenvertaisuuden toteutumisesta ja näkemyksiä asuinympäristön merkityksistä heidän elämässään.
This affects the methodological and methodical solutions.
Tämä vaikuttaa metodologisiin ja metodisiin ratkaisuihin.
As for art, I approach it as a culturally constructed way of experiencing and understanding, where mimetic skills are essential.
Taidetta lähestyn kulttuurisesti rakentuneena kokemisen ja ymmärtämisen tapana, jossa mimeettinen kyky on keskeinen.
By social welfare work I refer to occupational activity aimed at strengthening a person’s resources, possibilities for action, and autonomy and at targeting social support to tackle difficult life situations.
Sosiaalisella työllä tarkoitan ammatillista toimintaa, jonka tavoitteena on ihmisen voimavarojen, toimintamahdollisuuksien ja autonomian vahvistaminen ja sosiaalisen tuen kohdistaminen vaikeiden elämäntilanteiden voittamiseen.
The change increases the number of requirements imposed on the individual in terms of reflexivity, selection competence, and life planning.
Muutos lisää yksilöön kohdistuvia refleksiivisyyden, valintakompetenssin ja elämän suunnittelun vaatimuksia.
This enables a person to engage in the language of art through imagination, expression, experience, and interpretation.
Se avaa ihmiselle mahdollisuuden taiteen kieleen kuvitteluna, ilmaisuna, kokemuksena ja tulkintana.