natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ways in which novice teachers give meaning to collaboration as the basis for teacher collaboration
Noviisiopettajien yhteistyön merkityksellistämisen tavat opettajien välisen yhteistyön pohjana
Collaboration is often limited to planning lessons together or giving tips, and the possibility for deeper reflection and the true benefits of working together are often left out.
Opettajien työskentely rajoittuu monesti tuntien suunnitteluun ja vinkkien jakamiseen, joka jättää syvällisemmät pohdinnat ja tarkastelut vähemmälle huomiolle.
Teachers interpreted collaboration from a practical point of view and they focused on working for the benefits of students.
Opettajat tulkitsivat yhteistyötä käytännöllisestä näkökulmasta sekä oppilaiden etua silmällä pitäen.
Teaching has strong individualistic traditions and the work of teachers is as yet partially characterized by individuality and the individual’s responsibilities, which constitutes challenges for collaborative work.
Haasteena on, että opettajan työskentelyllä on vahvat individualistiset perinteet ja opettajien työtä kuvaa jossain määrin edelleen yksin tekeminen ja yksilölliset vastuut.
Other teachers were perceived as supporting, and the novices considered collaboration as a well-structured activity.
Toinen opettaja näyttäytyi ongelmatilanteissa kannattelevana ja tukea tarjoavana, ja yhteistyö kokonaisuutena strukturoituna toimintana.
Modern perceptions of collaboration emphasize the role of the novices’ input alongside the contribution of the more experienced members of a profession.
Yhteistyön tiivistämisessä opettajien oma asennoituminen katsotaan olennaiseksi tekijäksi toimintatapojen uudistamisessa ja nykyaikaiset käsitykset yhteistyöstä korostavat kokeneiden jäsenten rinnalla myös noviisien roolia.
Some of the teachers wanted to relinquish the individualistic traditions associated with teaching and others reinforced and repeated them.
Puheessa ilmeni joko irrottautumista yksintekemisen kulttuurista tai kyseisen kulttuurin uusintamista.
Collaboration is an important theme in today’s teacher education and the daily work of teachers in schools.
Yhteistyö painottuu tämän päivän opettajuudessa niin perus- ja täydennyskoulutuksen kuin koulujenkin tasolla.
Through the student-centered and caring repertoires, collaboration was also given a deeper meaning in addition to practicality.
Yhteistyön kehittämisen kannalta oli myönteistä, että toiminnalla oli monesti vahva asema, jossa käytännöllisyyden rinnalla ilmeni oppilaskeskeisen ja välittävän repertuaarin myötä myös laajempia merkityksiä.
"This is a completely different world" : a construction of teacherhood in segregated urban areas
"Tää on ihan eri maailma" : luokanopettajuuden rakentuminen segregoituneen alueen koulussa
The transcribed material was analysed by implementing critical discourse analysis to adduce the interfaces where teacher discourse and official state school discourse (e.g. national curriculum, Basic Education Act) were conflicting.
Haastatteluaineisto analysoitiin kriittisellä diskurssianalyysillä etsien niitä rajapintoja, joissa opettajien puhe esiintyi vastapuheena niin sanotulle viralliselle kouludiskurssille.
A high unemployment rate, low level of education, and high percentage of immigrants are determinants of the school district.
Koulupiiriä kuvaa korkea työttömyys, matala koulutustaso sekä maa-hanmuuttajien keskimääräistä suurempi osuus väestössä.
My re-search questions are following: What kind of preconditions segregated neighbourhood engen-ders to teaching and teacherhood?
Tämä tutkielmassa kysyn: Millaisia reunaehtoja segregoitunut ympäristö luo opettamiselle?
The cornerstone of Finnish educational system is equity stating that all children have the same access to high quality basic education despite of their e.g. socio-economical status, ethnic back-ground or school district.
Suomalaista koulutuspolitiikkaa on ohjannut vahva universalistinen ja egalitaristinen ajatus, jonka mukaan jokaisella oppilaalla riippumatta perheen sosiaalisesta asemasta tai asuinpaikasta on oikeus laadukkaaseen peruskoulutukseen.
Secondly, I present the concept of negotiated normativity to describe the space where teachers create their own norms to meet the demands of their work.
Tässä tutkielmassa loin käsitteen neuvoteltu normatiivisuus kuvaa-maan sitä opettajien autonomian mahdollistamaa tilaa, jossa opettajat luovat sellaiset opetusta ja opettajuutta ohjaavat normit, jotka kohtaavat segregoituneen alueen todellisuuden kanssa.
This study describes how e.g. challenging student base, inappropriate resources and enlarged socialisation task confront teachers’ ideals causing cognitive dissonance.
Kognitiivista dissonanssia aiheuttivat esimerkik-si haasteellinen oppilasaines, tuen tarpeeseen kohdentumattomat oppimisen tuet ja resurssit, opettajan työhön kohdistuva laaja sosialisaatiotehtävä sekä opetussuunnitelman tavoitteet suhteessa koulutodellisuuteen.
And; how the official state school discourse is related to this teacher discourse?
Sekä; miten koulutodellisuus ja reformit, kuten uusi perusopetuksen opetussuunnitelma, keskustelevat opettajien ajattelussa?
However, according to the previous studies, educational outcomes have diverged in Helsinki (especially between the highest ranking and lowest ranking schools) due to socio-spatial segregation subverting the ideal of egalitarian and universalist schooling.
On jo olemassa viitteitä siitä, että koulutuksellinen tasa-arvo on särkymässä; aikaisemmat tutkimukset ovat osoittaneet oppimistulosten erojen kasvun helsinkiläisissä kouluissa.
This study focuses on teacherhood in a context of segregated urban area in Helsinki.
Tässä suhteessa elämme kuitenkin murroksessa mitä tulee koululaitoksemme tasa-arvon horisonttiin.
The research material was analysed by using content analysis.
Tutkimuksen aineisto analysoitiin aineisto-lähtöisellä sisällönanalyysilla.
This research was conducted as a theme interview.
Haastattelu oli tyypiltään teemahaastattelu.
Only one of the adolescents interviewed stated that her absenteeism is due to her own motivation.
Yksi nuorista koki, että hänen poissaolonsa ovat täysin riippuvaisia hänen omasta motivaatiostaan.
School factors related to school absenteeism and support received from the school
Kouluun liittyvät tekijät luvattomien koulupoissaolojen taustalla sekä koululta saatu tuki
Children’s and adolescents’ well-being as well as school well-being has been a headline on many news recently.
Lasten ja nuorten hyvinvointiin sekä lapsuuteen ja nuoruuteen vahvasti liittyvään koulunkäyntiin on kiinnitetty viime aikoina paljon huomiota.
The aim of this study was to examine compulsory school students’ perspectives on school factors that have influenced on their school absenteeism.
Tämän tutkielman tavoitteena oli selvittää kouluun liittyviä tekijöitä, jotka vaikuttavat oppilaiden luvattomiin koulupoissaoloihin.
Research material consisted of five theme interviews from compulsory school students that have been absent from school and school is concerned on their school absenteeism.
Tämä tutkimus toteutettiin haastattelemalla viittä nuorta, joiden koulupoissaoloista oli herännyt huoli.
The aim of this study was also to view student’s perspectives on the support the school has offered them.
Lisäksi tutkielman tavoitteena oli selvittää, mitä tukea oppilas on saanut koululta, miten hän on kokenut saamansa tuen sekä millaista tukea oppilas toivoisi koulunkäyntinsä tueksi.
The results show that school has not offered enough support against or preventing bullying.
Koulukiusatut nuoret kokivat, ettei koulu ollut tarjonnut riittävää tu-kea kiusaamiseen.
The results concerning support in school matters other than bullying vary from not getting enough support to getting all the support student could ask for.
Koulun tarjoamista tukitoimista opiskeluun liittyen nuorilla oli vaihtelevia kokemuksia riittämättömästä tuesta siihen kokemukseen, että oppilaan koulunkäynnin mah-dollistamiseksi oli tehty paljon.
Results from this study show that students hope the school to act stronger in preventing school bullying.
Tutkimuksen tulosten perusteella kouluun kiinnittyminen on merkittävässä roolissa ja kouluissa tulisi panostaa ennaltaehkäisevin toimenpitein koulukiusaamiseen sekä kouluun kiinnittymiseen.
Also schools should place more effort on the school atmosphere and the interaction between students and teachers.
Lisäksi nuoret toivoivat opettajilta enemmän ymmärrystä ja yksilöllistä huomiointia.
Many researchers have done research on truancy but only few studies have focused on students’ perspectives on truancy.
Vähemmälle huomiolle tutkimuksissa on jäänyt oppilaiden näkökulma.
Results from this study indicate that school bullying is one of the major reasons behind school absenteeism of the interviewed adolescents.
Haastatelluilla nuorilla oli yhtä nuorta lukuun ottamatta poissaolojen taustalla koulukiusaamista.
Strengthening school engagement and preventing school bullying could help reduce school absenteeism.
Nuoret toivoivat koulun puuttuvan vahvemmin koulukiusaamiseen.
Minor exceptions were noted.
Pieniä poikkeuksiakin havaittiin.
The interview was conducted as a semi-structured interview.
Haastattelu toteutettiin puolistrukturoituna haastatteluna.
There is an increasing emphasis on collaboration in schools, so research on collegial collaboration is topical.
Kouluissa painotetaan yhä enemmän yhteistyön tekemistä, joten kollegiaalisen yhteistyön tutkiminen on ajankohtaista.
Class teachers were asked to participate in the research through social media and email.
Luokanopettajia pyydettiin osallistumaan tutkimukseen sosiaalisen median ja sähköpostin kautta.
A total of 46 classroom teachers participated in the study, but the material contained 45 useful answers for the study.
Tutkimukseen osallistui yhteensä 46 luokanopettajaa, mutta aineistossa oli 45 käyttökelpoista vastausta tutkimuksen kannalta.
In fact analysis, the claims loaded for the most part as in previous studies.
Faktorianalyysissä väitteet latautuivat suurimmaksi osaksi samalla lailla kuin aikaisemmissa tutkimuksissa.
Class teachers participated in the research all over Finland.
Luokanopettajia osallistui tutkimukseen ympäri Suomea.
The research questions were influenced by their own interests in cooperation and previous research results on teacher cooperation.
Tutkimuksen kysymyksien asetteluun vaikuttivat omat mielenkiinnon kohteet yhteistyöhön liittyen ja aikaisemmat tutkimustulokset opettajien välisestä yhteistyöstä.
The material was collected primarily through a questionnaire, after which the class teachers had the opportunity to participate in the interview if they so wished.
Aineisto kerättiin ensisijaisesti kyselylomakkeella, jonka jälkeen luokanopettajat halutessaan saivat osallistua vielä haastatteluun.
Collaboration between classroom teachers was classified using a collaborative model for different needs, which includes every way to collaborate.
Luokanopettajien tekemät yhteistyöt luokiteltiin yhteistyömallin avulla erilaisiin tarpeisiin, joihin lukeutuu jokainen tapa tehdä yhteistyötä.
Class teachers said they were the ones who benefited the most from collaborating by sharing ideas and materials with others.
Luokanopettajat kertoivat hyötyvänsä yhteistyön tekemisestä eniten, kun saivat jakaa muiden kanssa ideoita ja materiaaleja.
Personal teaching ability was found to be the weakest among those teaching 0-5 years and the lowest overall teaching ability among those teaching 5-10 years.
Henkilökohtainen opetuspystyvyys havaittiin heikoimpana 0-5 vuotta opettaneiden keskuudessa ja heikoin yleinen opetuspystyvyys 5-10 vuotta opettaneiden keskuudessa.
The purpose of this study was to find out what kind of collaboration the classroom teachers had with other teachers, and whether the experience of collegial collaboration was related to classroom teachers' conceptions of ability.
Tämän tutkimuksen tarkoitus oli selvittää, minkälaista yhteistyötä luokanopettajat olivat tehneet yhdessä toisten opettajien kanssa, ja onko kollegiaalisen yhteistyön kokemuksilla yhteyttä luokanopettajien pystyvyyskäsityksiin.
On average, the highest personal teaching ability was found among class teachers who taught for 5 to 10 years and general teaching ability among those who taught between 0 and 5 years.
Keskiarvollisesti suurin henkilökohtainen opetuspystyvyys havaittiin 5-10 vuotta opettaneiden luokanopettajien keskuudessa ja yleisen opetuspystyvyydessä 0-5 vuotta opettaneiden keskuudessa.
A statistically significant association was found between the classroom teachers' conceptions of ability and the perceived benefit of organizational needs.
Tilastollisesti merkittävää yhteyttä havaittiin luokanopettajien pystyvyyskäsityksien ja koetun organisointitarpeiden hyödyn välillä.
For the most part, the class teachers had done collaborative teaching and joint planning with others.
Suurimmaksi osaksi luokanopettajat olivat tehneet yhteisopettajuutta ja yhteissuunnittelua muiden kanssa.
The classroom teachers had tried and worked with a variety of collaborators with other teachers.
Luokanopettajat olivat kokeilleet ja tehneet monenlaisia yhteistyötapoja toisten opettajien kanssa.
Classroom teachers’ collaboration with other teachers and its relation to teachers' self-efficacy
Luokanopettajien tekemä kollegiaalinen yhteistyö toisten opettajien kanssa ja sen yhteys opettajien pystyvyyskäsityksiin
I utilize theoretical ideas and concepts by Pierre Bourdieu.
Hyödynnän Pierre Bourdieun teoreettista käsitteistöä ja ideoita.
I interviewed ten final year students from two high schools from Helsinki.
Haastattelin tutkielmaa varten kymmenen abiturienttia kahdesta helsinkiläisestä korkean keskiarvon lukiosta.
Resources as well as habitus gained from the childhood has helped seniors in their studies.
Vanhempien ja lapsuuden kautta saadut resurssit sekä omaksuttu habitus ovat auttaneet abeja opinnoissaan.
Earlier studies have shown that social class is connected to consumption of education.
Aiemmassa tutkimuksessa on havaittu yhteiskunnallisen luokan vaikuttavan koulutuskäyttäytymiseen.
The experiences of success in school have motivated seniors to keep going and to aim higher.
Onnistumisen kokemukset koulumaailmassa kannustavat jatkamaan opintoja ja asettamaan tavoitteita korkeammalle.
Qualitative methods and especially analysis of expectations is used in examining the material.
Tarkastelin aineistoa laadullisesti odotusanalyysin keinoilla.
Scripted Educational Paths : High School Seniors’ options in Application to Higher Education
Käsikirjoitetut opintopolut : abiturienttien valinnat korkeakouluhaussa
Cultural manuscripts were formed within the surroundings and communities of the high school seniors.
Kulttuuriset käsikirjoitukset ovat muodostuneet abien ympäristöissä ja yhteisöissä.
The pressure by highly educated parents was an easily recognizable storyline, whereas many manuscripts were formed in such a long period of time and were repeated so frequently that they had become invisible and a natural way of life.
Monet käsikirjoitukset ovat kuitenkin muodostuneet pitkän ajan kuluessa ja niin useiden toistojen kautta, että niistä on tullut luonnollisuudessaan huomaamattomia.
As a result, many potential options are left as non-alternatives to the seniors during application process and correspondingly other options are considered even if they are not appealing to the applicant.
Näiden seurauksena monet potentiaalisesti kiinnostavat vaihtoehdot sulkeutuivat abien valintojen ulkopuolelle korkeakouluhaussa ja toisaalta saivat heidät harkitsemaan vaihtoehtoja, jotka eivät kiinnosta heitä.
Application reform to Finnish higher education takes place during the making of this thesis and therefore the effects of this reform will be also investigated.
Koska korkeakouluhaun valtakunnallinen uudistus on ajankohtainen tutkielman teon aikaan, tarkastelen myös, onko uudistus vaikuttanut abien valintoihin.
This master’s thesis sets out to examine the reasons behind high school seniors’ choices in application to higher education.
Tässä tutkielmassa tarkastellaan kysymystä: millä perusteilla abiturientit tekevät valintansa korkeakouluhaussa.
I aim to reveal cultural manuscripts, which are connected to application to higher education.
Pyrin paljastamaan kulttuurisia käsikirjoituksia, jotka vaikuttaisivat osaltaan abien valintoihin korkeakouluhaussa.
They had gained working routines and adequate skills to cope in the school system, which has made their studies feel pleasant and relatively effortless.
Kotoa opittu työn järjestys ja koulukestävyys ovat osaltaan tehneet koulunkäynnistä mieluisan kokemuksen ja saaneet sen tuntumaan helpolta.
As a conclusion, many cultural manuscripts were found to guide seniors in their choices in applying to higher education.
Totean, että useat kulttuuriset käsikirjoitukset ohjailevat abeja korkeakouluhaussa.
Educational institutions have given validation to their habitus and resources, which has driven the students to follow a cultural manuscript of aiming to the highest of educational paths.
Toisaalta oppilaitokset jakavat samat kulttuuriset odotukset ja ohjaavat toimimaan käsikirjoituksen mukaisesti.
Focus of this thesis is directed to seniors’ family history and future goals.
Tarkastelu kohdistuu erityisesti abien taustaan ja siihen, mitä abit tavoittelevat.
The material was collected through an electronic questionnaire.
Aineisto kerättiin sähköisellä kyselylomakkeella.
Theoretical content analysis was used as the analysis method.
Analyysimenetelmänä käytettiin teorialähtöistä sisällönanalyysiä.
This Master's thesis is a qualitative and quantitative study.
Tämän pro gradu -tutkielman sisältää laadullista ja määrällistä tutkimusta.
Its purpose is to find out what kind of everyday racism was present in kindergartens during the term of 2017-2018 and how it has been intervened.
Sen tavoitteena on selvittää, minkälaista arjen rasismia päiväkodeissa esiintyi toimintakauden 2017-2018 aikana ja kuinka siihen mahdollisesti puututtiin.
Institutional racism is also a part of everyday racism.
Myös institutionaalisen rasismi on osa arjen rasismia.
Everyday racism can be categorized into (a) antilocution, (b) naming, (c) offensive gestures, expressions and gazes, (d) avoidance, (e) discrimination and isolation, and (f) physical attack (Puuronen, 2011).
Arjen rasismin voi jakaa eri luokkiin: (a) keskinäinen pahan puhuminen, (b) nimittely, (c) loukkaavat eleet, ilmeet ja katseet, (d) vältteleminen, (e) syrjintä ja eristäminen ja (f) fyysinen hyökkäys ja väkivalta (Puuronen, 2011).
The analysis utilized the everyday racism classification created by Puuronen (2011) to create categories from the data.
Analyysissä hyödynnettiin Puurosen (2011) luomaa arjen rasismi -luokitusta, jonka avulla aineistosta luotiin kategorioita.
Thirty-two Finnish teachers of early childhood education participated in the study.
Tutkimukseen osallistui kolmekymmentäkaksi varhaiskasvatuksen suomenopettajaa.
The most common forms of everyday racism were antilocution, naming, and avoidance.
Tavallisimmat arjen rasismin muodot olivat keskinäinen pahan puhuminen, nimittely sekä välttely.
Everyday racism in early childhood education : Views of Finnish teachers of early childhood education on everyday racism in kindergartens
Arjen rasismi varhaiskasvatuksessa : varhaiskasvatuksen suomenopettajien näkemyksiä arjen rasismista päiväkodeissa
The majority of the respondents, 84% had reported everyday racism in kindergartens.
Tutkimukseen vastanneista 84% oli havainnut arjen rasismia päiväkodeissa.
Different institutional processes maintain the inequality of minority group members, which reflects on everyday racism and vice versa.
Erilaiset institutionaaliset prosessit ylläpitävät vähemmistöön kuuluvien ihmisten eriarvoisuutta, mikä heijastuu arkisiin käytäntöihin ja toisinpäin.
Lack of time, limited resources and a stressed working community sustained racist practice.
Kiire, rajalliset resurssit ja huonosti voiva työyhteisö ylläpitivät rasistisia käytänteitä.
28% of Finnish teachers in early childhood education had interfered in employee’s racist acts.
28% varhaiskasvatuksen suomenopettajista oli puuttunut työntekijöiden epäasiallisiin tapoihin.
The purpose of the study is to demonstrate the different forms of everyday racism in the work community and the culture of early childhood education.
Tutkimuksen tarkoituksena on tuoda arjen rasismin eri muodot varhaiskasvatuksen työyhteisöissä sekä toimintakulttuurissa näkyväksi.
The study was divided into three parts; everyday racism faced by workers or trainees and families who have an immigrant background and intervention on racism.
Tutkimus on jaettu kolmeen osaan; maahanmuuttajataustaisten työntekijöiden ja harjoittelijoiden sekä perheiden kohtaama arjen rasismi sekä rasismiin puuttuminen.
The interventions included note taking, correcting misconceptions, holding meetings, and talking to the kindergarten’s supevisors.
Puuttumisen keinoina käytettiin huomautusta, kuulopuheiden ja ennakkoluulojen oikomista, palaverien järjestämistä sekä päiväkodin johtajan kanssa keskustelua.
Institutional racism occurs unequal practices, which resulted in the exclusion of migrant-background families and workers outside the kindergarten community.
Institutionaalinen rasismi näkyi eriarvoistavina käytänteinä työyhteisössä ja toimintakulttuurissa, minkä seurauksena maahanmuuttajataustaisia perheitä ja työntekijöitä poissuljettiin päiväkodin yhteisön ulkopuolelle.
Previous studies have found that everyday racism is difficult to detect, and that people may unconsciously produce racism and thus maintain a hierarchical race system.
Ihminen saattaa tiedostamattaan tuottaa rasismia sekä näin ylläpitää hierarkkista rotujärjestelmää.
Everyday racism is a term used about racism in common social situations, which results in racial oppression.
Arjen rasismi tarkoittaa rutiininomaisissa sosiaalisissa käytänteissä tapahtuvaa rasismia, jonka seurauksena vähemmistöön kuuluvia ihmisiä asetetaan alempiarvoiseen asemaan.
This study was conducted using qualitative methods.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena.
Doubts about product quality and freshness emerged as suspicious factors.
Epäilyttävinä tekijöinä nousivat esiin tuotteiden laatu ja tuoreus.
The data collected from the interviews was analyzed using qualitative content analysis and thematic analysis.
Haastatteluaineisto analysoitiin laadullisen sisällönanalyysin sekä teemoittelun keinoin.
Grocery shopping is considered by many to be an unpleasant chore, with many annoying factors such as long checkout lines, reluctant children and melting frozen foods.
Ruokaostosten tekeminen voidaan kokea epämiellyttävä askareena, jossa ärsyttävät monet tekijät pitkistä kassajonoista lasten kiukutteluun ja sulaviin pakasteisiin.
There is a lot of Finnish and international research discussing online grocery stores from an economic or marketing point of view, but the impact of the service on families has not been studied much.
Ruoan verkkokauppaa on tutkittu melko paljon, mutta tutkimukset käsittelevät palvelua lähinnä taloustieteellisestä tai markkinoinnin näkökulmasta – verkkokaupan vaikutusta perhearkeen ei ole juurikaan tutkittu.
The research material consisted of eight theme interviews with parents from the Helsinki metropolitan area, who either had used the online grocery store or were interested in trying it.
Tutkimusaineisto koostuu kahdeksasta teemahaastattelusta, joihin osallistuneet ovat pääkaupunkiseudulla asuvia, ruoan verkkokauppaa käyttäneitä tai siitä kiinnostuneita lapsiperheiden vanhempia.
This study examines how families with children perceive attractive and suspicious factors of online grocery stores as well as the impact of the service on families' everyday life.
Tutkimus tarkastelee ruoan verkkokaupan käyttäjiksi houkuttelevia ja epäilyttäviä tekijöitä lapsiperheiden näkökulmasta, sekä verkkokauppapalvelun vaikutuksia lapsiperhearkeen.
According to the results, the most attractive factors in using online grocery stores are convenience and time savings.
Tutkimustulosten mukaan selkeästi houkuttelevimmiksi tekijöiksi koettiin verkkokaupan tuottama vaivattomuus ja ajansäästö.