natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to previous literature on the physical activity relationship, salient meanings of physical activity among adolescents are: competition and achievement, health and fitness, expression and performance, pleasure and play, sociability, self-searching, growth and development, as well as various meanings characteristic of different sports.
Aikaisemmassa nuorten liikuntasuhdetta käsitelleessä kirjallisuudessa keskeisiksi liikunnan merkityksiksi on tunnistettu kilpailu ja suoriutuminen, terveys ja kunto, ilmaisu ja esiintyminen, ilo ja leikki, sosiaalisuus, itsetutkiskelu, kasvu ja kehittyminen sekä eri liikuntalajeille ominaiset merkitykset.
The physical activity relationship can be explored from four different perspectives: personal physical activity, following sports, production of physical activities, and sportisation, that is, how meanings of sports are absorbed by wider society.
Liikuntasuhdetta voidaan tarkastella neljästä erilaisesta perspektiivistä, jotka ovat omakohtainen liikunta, penkkiurheilu, liikunnan tuottaminen ja sportisointi eli urheilun merkitysten laajentuminen yhteiskunnan piiriin.
The desire to change one’s own appearance seemed, in these datasets, to be more often associated with other people’s gaze and their feedback– in other words, to be related to the visual impression given to other people.
Halu muuttaa omaa fyysistä olemusta vaikutti tämän tutkimuksen aineistoissa liittyvän erityisesti muiden ihmisten katseeseen ja heiltä saatuun palautteeseen – toisin sanottuna siihen, millaisen ulkoisen vaikutelman nuori itsestään antaa.
International evidence has shown a decline in physical activity during adolescence.
Kansainvälisissä tutkimuksissa liikunnan on todettu vähenevän murrosiän aikana.
The third sub-study was based on individual interviews, focusing on vocational school students’ interpretations of changes in their physical activity during and after the LMI trial.
Kolmannessa osatyössä keskityttiin yksilöhaastattelujen avulla ammattiin opiskelevien nuorten tulkintoihin liikunnan muutoksista LMI-liikuntaintervention aikana ja sen jälkeen.
Specifically, meanings related to competition and achievement, health, expression, and various meanings characteristic of different sports seemed to be important triggers for increasing physical activity.
Erityisesti kilpailuun ja suorituksiin, terveyteen, ilmaisuun sekä eri liikuntalajeihin kohdistuvat merkitykset hahmottuivat tärkeiksi suuremman liikunta-aktiivisuuden kimmokkeiksi.
Becoming aware of the association between physical activity and one’s own well-being was described, for example, as noticing how a decline in physical activity had resulted in becoming less fit.
Ymmärrys yhteydestä liikunnan ja oman hyvinvoinnin välillä kuvattiin esimerkiksi havahtumisena oman kunnon heikkenemiseen liikunnan vähennyttyä.
This dissertation explores changes in physical activity among Finnish vocational and high school students.
Tämä väitöskirja käsittelee keskiasteella opiskelevien suomalaisten nuorten liikunnan muutoksia.
In light of the datasets analysed in this dissertation, it is worth asking whether more diverse meanings of physical activity need to be included in the contents of messages in health promoting interventions, in case particularly when seeking to inspire young people with low physical activity levels to increase their physical activity.
Väitöskirjan aineistojen valossa voidaan kysyä, kannattaisiko terveyskäyttäytymisinterventioiden sisällöissä huomioida erilaisia liikunnan merkityksiä nykyistä monipuolisemmin haluttaessa innostaa erityisesti vähän liikkuvia nuoria liikunnan pariin.
Based on the results, it can be seen that, during adolescence, young people may get inspired by physical activity and adopt it as a part of their life style and daily routine.
Tulosten perusteella voidaan todeta, että aikuistuva nuori voi innostua liikkumisesta niin paljon, että se muodostuu hänelle osaksi elämää ja arjen rutiineja.
The factors, that young people perceived as inspiring them in independently increasing their physical activity, seem to be construed around the idea of benefit: firstly, whether being physically active is perceived as beneficial for oneself and secondly, what kinds of actions beneficial physical activity is perceived to consist of.
Omatoimisen liikunnan lisäämiseen kannustavat tekijät nuorten kertomuksissa näyttäisivät rakentuvan hyötyjen kautta: ensinnäkin, missä määrin liikkumisesta koetaan koituvan itselle hyödyllisiä asioita ja toiseksi, millaisena itseä hyödyttävä liikkuminen ymmärretään.
Further research could continue to explore the various meanings and factors associated with increasing physical activity among adolescents with low physical activity levels.
Jatkotutkimuksessa kannattaisi edelleen selvittää niitä tekijöitä ja merkityksiä, jotka ovat yhteydessä vähän liikkuvien nuorten liikunnalliseen aktivoitumiseen.
The most appropriate method for such inquiry might be to integrate longitudinal mixed-methods studies into long-term and theory-based physical activity interventions.
Monimenetelmälliset pitkittäistutkimukset, jotka sisällytettäisiin pitkäkestoisiin teoriaperusteisiin liikunnanedistämisinterventioihin, voisivat olla tähän sopivin keino.
As the key to behaviour change, participants described having acquired a novel way of conceptualising beneficial physical activity, particularly understanding the positive effects of light physical activity for health and well-being.
Muutoksen kannalta olennaisimmaksi hahmottui itseä hyödyttävän liikunnan jäsentäminen aikaisemmasta poikkeavalla tavalla eli ymmärrys kevyen liikunnan positiivisista vaikutuksista omaan terveyteen ja hyvinvointiin.
In contrast, following sports, production of physical activities, and sportisation were rarely mentioned.
Penkkiurheiluun, liikunnan tuottamiseen ja sportisointiin liittyviä mainintoja aineistoissa ei juurikaan ollut.
The 34 interviews were analysed using the critical incident technique, aiming to identify those insights and processes that the participants described as crucial for increasing physical activity or changing their thinking about physical activity.
Tälle aineistolle tehtiin avaintapahtuma-analyysi, jonka avulla pyrittiin tunnistamaan niitä oivalluksia ja prosesseja, joita nuoret puheessaan kuvasivat tärkeinä oman liikkumisensa lisäämisen tai ajattelunsa muutoksen kannalta.
Meanings related to competition and achievement were closely related to the meanings of different sports, for example, in descriptions of gaining experiences of success from participating in a certain sport or being physically active in a certain way that felt especially suitable for oneself.
Kilpailun ja suoriutumisen merkitysulottuvuus kytkeytyi läheisesti lajimerkityksiin, mikä aineistossa näyttäytyi onnistumisen kokemusten saamisena tietyn, omalta tuntuvan liikuntalajin tai liikkumisen tavan avulla.
In the first and second sub-study, a life-course perspective was applied to investigate the essay contest entries of vocational and high school students.
Ensimmäinen ja toinen osatyö käsittelivät lukiossa ja ammattioppilaitoksessa opiskelevien nuorten kilpailukirjoituksia elämänkaarinäkökulmasta.
The project developed and evaluated an intervention implemented in vocational schools, namely the Let’s Move It (LMI) intervention.
Tutkimusprojektissa kehitettiin ja arvioitiin ammattioppilaitoksissa toteutettu Let’s Move It (LMI) -liikuntainterventio, jonka suunnittelussa ja arvioinnissa hyödynnettävää aineistokokonaisuutta täydentämään tässä tutkimuksessa analysoidut aineistot alun perin kerättiin.
Of the perspectives related to the concept of physical activity relationship, the most salient one in these datasets was personal physical activity, including exercise as well as physical activity related to daily routines.
Näissä aineistoissa ilmennyt keskeisin liikuntasuhteen osa-alue oli omakohtainen liikunta, joka esitettiin sekä liikunnan harrastamisena että arkisiin toimintoihin sisältyvänä liikkumisena.
When analysing findings about increasing physical activity via the eight meanings previously identified in the existing literature, almost all of them were found to relate to behaviour change.
Yhteenvetoa varten liikunnan lisäämistä tarkasteltiin aikaisemmassa kirjallisuudessa tunnistettujen kahdeksan merkitysulottuvuuden kautta.
Meanings related to expression could be identified in descriptions about how behaviour change was triggered via being aware of the consequences of physical activity for one’s own appearance.
Ilmaisun merkitysulottuvuuteen yhdistyivät ne kuvaukset, joissa tietoisuus liikunnan vaikutuksista ulkonäköön käynnisti käyttäytymisen muutoksen.
It focuses on investigating the events and sources of inspiration that, according to participant interpretations, contributed to the increase in their physical activity.
Sen keskiössä on ollut selvittää, millaisten asioiden nuoret tulkitsevat inspiroineen heitä omatoimiseen liikunnan lisäämiseen.
In student interviews, a new conceptualisation of physical activity and concrete tips about how to increase physical activity in daily life were emphasised as important triggers for behaviour change.
Haastatteluaineistossa merkittävinä virikkeinä näyttäytyivät uudenlainen käsitys liikunnasta ja konkreettiset vinkit liikunnan lisäämiseksi omassa arkipäivässä.
With the help of Finnish language teachers, 115 student essays were collected in total.
Äidinkielen opettajien kautta kerättiin yhteensä 115 esseetä, joista analysoitiin sekä liikunnan tulkintakehyksiä että liikunnan muutoksiin johtaneita avaintapahtumia.
Recruitment of intervention and control arm participants was based on having reported low or moderate activity at baseline.
Interventio- ja kontrolliryhmistä kutsuttiin haastatteluun sellaisia nuoria, jotka olivat intervention alkaessa arvioineet olevansa vähän liikkuvia.
In addition to physical activity behaviour, the physical activity relationship includes attitudes, values and meanings related to physical activity that guide individual choices.
Tässä yhteydessä liikuntasuhteen katsotaan olevan osa yksilön elämäntapaa ja identiteettiä sekä sisältävän liikunnan käytäntöjen lisäksi liikuntaa koskevat asenteet, arvolataukset ja liikunnalle annetut merkitykset käyttäytymisvalintoja ohjaavina tekijöinä.
For the time being, there is insufficient knowledge about how to inspire adolescents to engage in physical activity and to maintain it as a part of their daily routine.
Miten saada aikuistuvat nuoret innostumaan liikunnasta ja ylläpitämään sitä osana päivittäistä arkeaan, on aihe, josta ei vielä ole riittävästi tutkittua tietoa.
A key concept in this dissertation is the physical activity relationship, which approaches physical activity as part of an individual’s life style and identity.
Väitöskirja lähestyy liikuntaa liikuntasuhteen käsitteen kautta.
Data was collected in various ways between 2015–2016 as a five-step process.
Monimuotoinen tutkimusaineisto on kerätty vuosina 2015–2016 viisivaiheisena prosessina.
At the time of the study, the children were between 3 and 15 years old.
Lapset ovat tutkimuksen teon aikana olleet 3–15-vuotiaita.
There were altogether 43 research meetings with children.
Yhteensä tutkimustapaamisia lasten kanssa on ollut 43.
Phenomenology is considered a science of phenomena intended to go back to the "things themselves".
Fenomenologiaa pidetään tieteenä ilmiöistä, jonka tarkoituksena on asettua "asioihin itseensä".
Keywords: Support family service, social work, child welfare, child’s experience, existential phenomenology, holistic concept of human.
Avainsanat: tukiperhetoiminta, sosiaalityö, lastensuojelu, lapsen kokemus, eksistentiaalinen fenomenologia, holistinen ihmiskäsitys
Support family service is goal-oriented and is one of the child welfare services provided to children and families in their challenging life situations.
Tukiperhetoiminta on tavoitteellista toimintaa ja yksi lastensuojelun palveluista, jota tarjotaan lapsille ja perheille haastaviin elämäntilanteisiin.
The research is anchored in childhood research and emphasizes the child as an active, experiential, informed and empowered individual who appreciates his/her experiences as part of the formation of scientific knowledge.
Tutkimus kiinnittyy osaksi lapsuuden tutkimusta ja korostaa lasta aktiivisena, kokemuksellisena ja tiedollisena toimijana, jolla on merkittävä rooli tieteellisen tiedon muodostumisessa.
This study summarizes children’s experiences of support family service into four general-level meanings: 1) relationship-based (relationship, encounters, and continuity), 2) contextual environment (physical home, spaces, and environments) 3) activities (concrete action and evnts) and 4) repetitive transitions (moving between home and support family).
Lapset kokevat tukiperhetoiminnan suhteena (suhteen luominen, kohtaaminen ja jatkumollisuus), toimintaympäristönä (fyysinen koti, tilat ja ympäristöt), toiminnallisuutena (konkreettinen tekeminen ja tapahtumat) ja toistuvina siirtyminä (kulkeminen kodin ja tukiperheen välillä).
The child may also develop an attachment relationship to the support family’s operational environment, in addition to the relationships they have with the support family itself.
Lapselle voi syntyä kiintymyssuhde tukiperheen toimintaympäristöön, siellä olevien ihmissuhteiden lisäksi.
The study gives voice to eleven children.
Tutkimuksen informantteina on 11 lasta.
Children shared their experiences through interviews, drawings, taking photographs and making videos.
Aineisto sisältää lasten kokemuksia puhuttuina, piirrettyinä, elehdittyinä, valokuvattuina ja videoituina.
Children’s experiences form a diverse picture of support family service.
Lasten kokemusten analyysi paljastaa monimuotoisen kuvan tukiperhetoiminnasta.
It is crystallized into a set of relationships, places, activities, material and travelling.
Tukiperhetoiminta kiteytyy suhteista, paikoista, tekemisestä, materiasta ja kulkemisesta muodostuvaksi kokonaisuudeksi.
A holistic concept of humans takes into account the inividual as an embodied and mental actor, influenced by the individual’s life situation and the surrounding timeframe.
Holistisuus huomioi lapsen kehollisena ja mielellisenä toimijana, johon vaikuttavat sekä yksilön elämäntilanne että ympäröivä ajankuva.
The study answers the question: What are the meanings that children give to support family service?
Tutkimuksessa vastataan kysymykseen: Millaiseksi tukiperhetoiminta merkityksellistyy lasten kokemuksissa?
This study analyses children and their experiences of support family service.
Väitöskirja analysoi lasten kokemuksia tukiperhetoiminnasta.
The research analysis is carried out using the phenomenological method.
Aineisto on analysoitu fenomenologisen kokemuksen tutkimuksen analyysin mukaisesti.
In support family service, the child of the supported family participates in the daily life of the support family and usually stays with the family one weekend a month.
Tukiperheessä käyvä lapsi osallistuu tuki- perheen arkeen ja yöpyy tukiperheen kotona.
The methodological guideline of the study is existential phenomenology, which engages in a holistic concept of human beings.
Teoreettisena viitekehyksenä on eksistentialistinen fenomenologia ja lasten yksilöllisyyden äärelle asettumista suuntaa holistinen ihmiskäsitys.
It will be important to understand how climate change could produce potential phenological mismatches in cues between the canopy and understorey, and even between different organisms such as plants, herbivores, and pollinators.
On tärkeää myös yrittää ymmärtää, miten ilmastonmuutos saattaa aiheuttaa fenologisia epäsuhtia lehväkatoksen ja aluskasvillisuuden välisissä signaaleissa ja jopa eri organismien, kuten kasvien, kasvinsyöjien ja pölyttäjien välillä.
4) How important is light quality as a phenological cue?
4) Kuinka tärkeä fenologinen merkki valon laatu on?
Light quality varies in space and time, and plants are able to detect and respond to these environmental cues.
Valon määrä ja laatu vaihtelevat, ja kasvit pystyvät havaitsemaan ympäristön ärsykkeitä ja vastaamaan näihin.
2) How does blue light affect spring bud burst under controlled conditions?
2) Miten sininen valo vaikuttaa lehtien puhkeamiseen keväällä kontrolloiduissa olosuhteissa?
Similarly, blue light advanced spring bud burst in tree species both in the lab and in the field.
Sininen valo myös edisti lehtien puhkeamista puulajeissa keväällä sekä laboratoriossa että kentällä.
Solar radiation reaching the Earth, as well as its composition, vary diurnally and seasonally with solar angle.
Maahan tuleva auringon säteily ja sen koostumus vaihtelee vuorokauden ajan ja vuodenajan mukaan.
We also report that both blue light and UV radiation can advance autumn leaf senescence in understorey plants.
Huomasimme myös, että sininen valo ja UV-säteily voivat edistää syksyn senesenssiä aluskasvillisuuden lajeissa.
Interestingly, the flavonols in more light-demanding species of plants were more responsive to changes in light quality, particularly blue light.
Enemmän valoa vaativissa kasveissa flavonolit vastasivat herkemmin valon, erityisesti sinisen valon, laadun vaihteluun.
Plants must time when their leaves come out in spring and fall off in autumn, to maximise opportunities for photosynthesis whilst conditions are favourable.
Kasvit ajoittavat lehtien kasvamisen keväällä ja niiden pudottamisen syksyllä voidakseen maksimoida mahdollisuudet yhteyttämiseen siihen soveltuvien olosuhteiden aikana.
During twilight, plants are able to detect changes in red:far-red light, and use this to help time their spring and autumn phenology.
Kasvit pystyvät havaitsemaan muutoksia punaisessa valossa hämärän aikaan ja käyttävät sitä hyödyksi ajoittaessaan kevään ja syksyn fenologiaa.
Future work should seek to understand how other environmental drivers such as temperature will interact with light quality to affect leaf pigments and leaf phenology.
Jatkotutkimukset voisivat auttaa ymmärtämään, miten muut ympäristötekijät, kuten lämpötila, ovat vuorovaikutuksessa valon laadun kanssa vaikuttaen lehtipigmentteihin ja lehtien fenologiaan.
This adds to the complexity of drivers affecting autumn phenology, and may be one reason why autumn phenology is typically much harder to forecast compared to spring.
Monimutkaiset tekijät vaikuttavat syksyn fenologiaan ja voivat olla yksi syy, mikä tekee siitä tyypillisesti paljon vaikeamman ennustaa kuin kevään fenologian.
Lastly, when critically comparing the effect sizes of light quality treatments on phenological responses in trees, we found that light quality effects on spring phenology are generally small.
Verratessamme valon laadun vaikutusta puiden fenologisissa vastineissa totesimme, että valon laadun vaikutus kevään fenologiaan on yleisesti pieni, mutta vaikutukset syksyn fenologiaan ovat paljon suuremmat.
3) How do blue and UV radiation affect leaf pigments and leaf phenology for understorey plant species?
3) Miten sininen valo ja UV-säteily vaikuttavat lehtipigmentteihin ja lehtien fenologiaan aluskasvillisuuden lajeissa?
We found that both under controlled conditions and in the field, blue light had a large positive effect on the accumulation of flavonoids, most likely governed by cryptochrome photoreceptors.
Sekä kontrolloiduissa olosuhteissa että kentällä tekemiemme tutkimusten perusteella totesimme, että sinisellä valolla on positiivinen vaikutus flavonoidien kertymiseen.
Similarly, they must optimise the amount of sun-screening pigments in their leaves, to minimise the harmful effects of ultraviolet radiation at high irradiance.
Pystyäkseen minimoimaan korkean säteilyvoimakkuuden ultraviolettisäteilyn harmilliset vaikutukset, kasvit joutuvat myös optimoimaan lehdissä olevia pigmenttejä, jotka suodattavat auringon säteitä.
When forest canopies leaf out in spring, and cause canopy closure, the understorey becomes mostly covered in shade.
Lehtien kasvaessa keväällä aluskasvillisuus jää usein lähes kokonaan varjoon, ja tämä varjo aiheuttaa muutoksia punaisen valon eri aallonpituuksien suhteeseen.
However, the amount of blue and UV radiation also varies in space and time, and we know considerably less about how plants respond to these changes in the blue-and-UV region.
Vähemmän tiedetään siitä, miten kasvit vastaavat muutoksiin sinisen valon ja UV-säteilyn määrässä.
Using a combination of controlled indoor experiments, literature review, and manipulative field experiments, we set out four aims.
Käyttäen kontrolloituja kasvihuonekokeita, kirjallisuuskatsausta ja kenttäkokeita asetimme neljä tavoitetta: 1) Miten sininen valo ja UV-A-säteily vaikuttavat lehtien pigmentteihin kontrolloiduissa olosuhteissa?
This study was mostly quantitative survey study.
Tutkimus oli pääosin kvantitatiivinen survey-tutkimus.
This study is a part of Liberal adult education -research project (2010-2012), which is the first accessibility research in Finnish liberal adult education.
Tutkimus on osa Vapaan sivistystyön esteettömyys -tutkimushanketta (2010-2012), jonka myötä esteettömyystutkimus laajenee Suomessa ensimmäistä kertaa vapaan sivistystyön pariin.
Data was collected from folk high school students with an inquiry created for this study.
Aineisto kerättiin kansanopisto-opiskelijoilta tätä tutkimusta varten laaditulla verkkokyselyllä.
Accessibility in education means that psychological, sociological and physical environment enables equal study opportunities.
Opiskelun esteettömyys tarkoittaa psyykkisen, sosiaalisen ja fyysisen ympäristön toteuttamista siten, että opiskelumahdollisuudet ovat yhdenvertaiset.
Secondly, experiences within the experimental group were examined according to gender, need of support and educational background.
Toiseksi vertailtiin kohderyhmän sisäisiä esteettömyyskokemuksia sukupuolen, tuen tarpeen ja koulutustaustan mukaan.
This study also proved general need for more exact definition of the intention of accessibility: is the priority to develop common quality or equality of education, and is the aim to remove the barriers or advance support to overcome them.
Tutkimuksen myötä ilmeni myös yleistä tarvetta esteettömyyspyrkimysten eksaktimpaan määrittelyyn: priorisoidaanko kaikkien hyötymistä vai yhdenvertaisuuspyrkimystä, ja tavoitellaanko esteiden lähtökohtien poistamista vai niiden ylittämiseen tarvittavien tukitoimien kehittämistä.
Firstly, experiences of the experimental group (students with disabilities or learning difficulties, N=278) were compared to experiences of the comparison group (students representing the educational majority, N=498).
Ensin vertailtiin erilaisten oppijoiden ja vammaisten opiskelijoiden muodostaman kohderyhmän (n=279) ja koulutuksellista valtaryhmää edustavan verrokkiryhmän (n=498) kokemuksia esteettömyydestä.
Data-analysis was mainly made by using analysis of variance (GLM) and test of Kruskal-Wallis.
Pääasiallisina analyysimenetelminä käytettiin varianssianalyysiä (GLM), Kruskalin-Wallisin testiä ja täydentävänä elementtinä laadullista kvantifiointia.
The equality-based claim of accessibility together with the need to separate the experiences of students with disabilities and learning difficulties from common experiences led naturally to comparative research frame.
Esteettömyyspyrkimyksen taustalla oleva yhdenvertaisuuden vaade sekä tarve erottaa erilaisten oppijoiden ja vammaisten opiskelijoiden esteettömyyskokemukset yleisistä kokemuksista johtivat luontevasti vertailevaan tutkimusasetelmaan.
Accessibility in folk high schools from the perspective of students with disabilities and learning difficulties : Equal study opportunity deficiencies
Kansanopistojen esteettömyys erilaisten oppijoiden ja vammaisten opiskelijoiden näkökulmasta : Yhdenvertaisten opiskelumahdollisuuksien esteet
Equal study opportunity deficiencies were found in teaching and studying, other people's awareness and attitudes, own attitudes, information and peer group, where the experimental group found significantly more accessibility deficiencies than the comparison group.
Kohderyhmän yhdenvertaisia opiskelumahdollisuuksia heikentäviä esteitä ilmeni opetuksessa ja opiskelussa, ympäristön tietoisuudessa, omissa ja ympäristön asenteissa, vertaissuhteissa sekä tiedotusmahdollisuuksissa, jotka koettiin kohderyhmässä merkitsevästi verrokkiryhmää esteellisemmiksi.