natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results show that depression and psychological well-being are important factors with respect to LSS patients functional ability and recovery both before and three months after surgical treatment.
Mieliala ja psyykkinen hyvinvointi ovat tärkeitä tekijöitä lannerangan ahtaumapotilaiden toimintakyvyn ja kuntoutumisen kannalta.
The patients assessments of the pain intensity or location were not associated with depression.
Masennusoireilu ei ollut yhteydessä kipuoireilun intensiteettiin tai laaja-alaisuuteen.
The patients with continuous depression (60% of the patients who had preoperative depression) showed less improvement in symptom severity, disability, pain and walking capacity than the patients who did not experience depression at any stage.
Selkäpotilaan masennus heikentää leikkaustulosta Masentuneet lannerangan ahtaumaa sairastavat potilaat eivät hyötyneet leikkaushoidosta yhtä hyvin kuin ne ahtaumapotilaat, joilla ei ollut masennusta tai jotka toipuivat masennusoireilusta.
The factors that did associate with depression were subjective disability of everyday living and poor life satisfaction.
Potilaiden masennusoireilu liittyi toimintakyvyn alenemaan, elämän hallitsemattomuuden ja merkityksettömyyden tunnelmaan sekä yleiseen tyytymättömyyteen elämään.
In those patients who recovered from depression (35% of the patients with preoperative depression), the postoperative improvement was rather similar to the improvement seen in the normal mood group.
Ne potilaat, joiden masennusoireilu lievittyi seurannan aikana, raportoivat lähes yhtä hyvästä leikkauksen jälkeisestä toimintakyvyn kohenemisesta.
Significant associations were seen between preoperative depression and postoperative high disability scores, high symptom severity scores and higher pain intensity ratings.
Yleisväestöön verrattuna masennusoireilun esiintyvyys lannerangan ahtaumapotilailla on lähes kolminkertainen, kun taas muita somaattisia sairauksia sairastavilla on todettu suunnilleen samansuuruista masennuksen esiintyvyyttä.
Majority of the patients treated surgically enjoy good-to-excellent outcomes with respect to pain alleviation and functional recovery.
Sen sijaan koko ajan masennusoireita poteneet potilaat raportoivat olennaisesti huonommasta leikkauksen jälkeisestä kiputilanteen ja toimintakyvyn kohenemisesta.
Therefore, the clinical practice recommendations should include an assessment of depression
Vain kaksi tutkimuspotilaista oli käyttänyt masennuslääkitystä.
Furthermore, the patients satisfaction with surgery outcome at the three months postoperative stage was studied.
Tutkimuksessa todettiin, että kolmen kuukauden seurannassa ne potilaat, jotka eivät kärsineet masennusoireilusta, hyötyivät leikkauksesta, kun tulosta arvioitiin kivun vähenemisen ja toimintakyvyn parantumisen avulla.
Specifically, the study assessed the prevalence of depression (Beck Depression Inventory, BDI) before surgical treatment and three months after the treatment.
Näiden potilaiden masennusta tulisi arvioida nykyistä useammin, sillä masennusoireilun yhteydet huonompaan psyykkiseen hyvinvointiin ja alentuneeseen toimintakykyyn olivat todettavissa sekä ennen leikkaushoitoa että kolme kuukautta sen jälkeen.
Younger age, postoperative symptom severity, disability and depression were independently associated with dissatisfaction with the surgery outcome.
Suurin osa niistä potilaista, jotka olivat masentuneita ennen leikkausta, oli masentuneita myös leikkauksen jälkeen, joten masennuksesta ei toivuta ilman hoitoa.
Half-occlusion processing in stereoscopic vision
Puolipeittyneisyystietojenkäsittely stereonäössä
(2) Is three-dimensional slant around vertical axis (geometric effect) affected by half-occlusion constraints?
(2) Vaikuttavatko puolipeittyneisyysrajoitukset vertikaaliakselin ympäri kolmiulotteisesti kallistuneen pinnan havaitsemiseen eli niinkutsuttuun geometriseen efektiin?
We also showed that the visual system has a preference for a frontoparallel surface interpretation if the half-occlusion configuration allows multiple interpretation alternatives.
Kokeet osoittivat myös, että näköjärjestelmä suosii frontoparalleelia syvyystulkintaa, jos puolipeittyneisyystilanne mahdollistaa useita erilaisia kolmiulotteisuustulkintoja.
Our results showed that the depth localization of binocular objects affects the depth localization of discrete monocular objects.
Tulokset osoittivat, että binokulaarisen objektin syvyyssijainti vaikuttaa sen lähellä olevien, binokulaarisesta pinnasta erillaan olevien monokulaaristen objektien syvyyssijaintiin.
This study investigated questions related to half-occlusion processing in human stereoscopic vision: (1) How does the depth location of a half-occluding figure affect the depth localization of adjacent monocular objects?
Erityisesti keskityttiin seuraaviin kysymyksiin: (1) Kuinka puolipeittävän pinnan syvyyssijainti vaikuttaa monokulaaristen objektien syvyyssijaintiin?
The unmatched figures could be present, if the inducing figures producing the illusory surface contained binocular image differences that provided cues for quantitative da Vinci stereopsis.
Nämä alueet ovat tulkinnallisesti mahdollisia tilanteissa, joissa illusorista pintaa määrittelevät kuviot sisältävät sellaisia binokulaarisia näkymäeroja, jotka toimivat syvyysvihjeinä kvantitatiiviselle puolipeittyneisyyslaskennalle.
These findings provide evidence of the significant role of half-occlusions in stereoscopic processing.
Yhteenvetona voidaan sanoa, että tulokset osoittivat puolipeittyneisyystietojenkäsittelyn olevan merkittävässä roolissa stereoskooppisen näkötiedonkäsittelyn eri mekanismeissa.
and (3) How the half-occlusion constraints and surface formation processes are manifested in stereoscopic capture?
(3) Kuinka puolipeittyneisyysrajoitukset ja pinnanmuodostusprosessit vaikuttavat stereoskooppisena syvyyssieppauksena tunnettuun kolmiulotteisen pinnanmuodostuksen ilmiöön?
When the surface formation was constrained by textures, our results showed that a process of rematching spreading determines the resulting perception and that the spreading can be limited by illusory contours that support the presence of binocularly unmatched figures.
Leviämistä ja sen lopputuloksena syntyvää havaintotulkintaa rajoittavat sellaiset illusoriset rajaviivat, jotka mahdollistavat puolipeittyneiden alueiden olemassaolon.
Seat belts are effective safety devices used to protect car occupants from severe injuries and fatalities during road vehicle accidents.
Turvavyöt ovat tehokkaita turvalaitteita, joita käytetään suojelemaan ajoneuvossa olijoita vakavilta vammoilta ja kuolemantapauksilta liikenneonnettomuuksissa.
Keywords: Seat belt use; environmental factors; psycho-social factors; safety and normative motivations; the Theory of Planned Behavior; the Health Belief Model; health behaviors; driver behaviors; front-seat occupants; taxi drivers; Turkey.
Avainsanat: turvavyön käyttö; ympäristötekijät; psykososiaaliset tekijät; turvallisuus ja normatiiviset motivaatiotekijät; Theory of Planned Behavior; Health Belief Model; terveyskäyttäytyminen; kuljettajakäyttäytyminen; etuistuimella matkustavat; taksinkuljettajat; Turkki.
Furthermore, seat belt use by the drivers and front-seat passengers was highly correlated and a significant predictors of each other.
Lisäksi kuljettajien ja etuistuimella matkustavien turvavyön käyttö korreloi keskenään ja ennusti merkittävästi toisiaan.
Five sub-studies were conducted within the present study.
Tutkimus koostui viidestä eri osatutkimuksesta.
Despite the proven effectiveness of seat belts, seat belt use rates are quite low, especially in developing countries, such as Turkey.
Vaikka turvavöitä käytetään laajasti kehittyneissä maissa, niiden käyttö on melko vähäistä useissa kehittyvissä maissa, kuten Turkissa.
The results showed that taxi drivers used seat belts more when driving a private car in their free-times compared to when driving a taxi during their work-times.
Tulosten mukaan taksinkuljettajat käyttivät turvavyötä useammin ajaessaan omalla autollaan vapaa-aikana kuin ajaessaan taksilla työaikana.
Safety, habit and avoiding punishment were among the most frequently reported reasons for using a seat belt.
Turvallisuus, tottumus ja rangaistuksen välttäminen olivat useimmin raportoituja syitä käyttää turvavyötä.
Situational conditions, such as traveling on city roads and for short distances, and not believing in the effectiveness and relevance of seat belt use for safety, were the most frequently reported reasons for not using a seat belt.
Tilannetekijät, kuten ajaminen kaupungissa ja matkan lyhyys, ja se ettei uskottu turvavöiden tehokkuuteen ja merkitykseen turvallisuuden kannalta, olivat useimmin raportoituja syitä olla käyttämättä turvavyötä.
The lack of a legal obligation to use a seat belt in city traffic and fear of being attacked or robbed by the passengers were found as two specific reasons for not using a seat belt when driving a taxi.
Turvavyön käyttöön kaupunkiajossa velvoittavan lain puuttuminen ja pelko joutua hyökkäyksen kohteeksi tai ryöstetyksi olivat erityisiä syitä, miksi turvavyötä ei käytetty taksilla ajettaessa.
Within the TPB model, attitude and subjective norm were significant predictors of intentions to use a seat belt on both urban and rural roads.
TPB-mallissa asenne ja subjektiivinen normi (eli henkilön uskomus siitä, että itselle merkittävät muut henkilöt ajattelevat, että hänen tulee käyttää turvavyötä) olivat merkittäviä ennustajia aikeille käyttää turvavyötä, sekä kaupungeissa että maaseudulla ajettaessa.
Lastly, in the fifth sub-study, the relationship of seat belt use to driver and health behaviors was investigated using a survey.
Viidennessä osatutkimuksessa tutkittiin turvavyön käytön suhdetta kuljettaja- ja terveyskäyttäytymiseen.
In the third sub-study, the Theory of Planned Behavior (TPB) and the Health Belief Model (HBM) were applied to seat belt use using Structural Equation Modeling techniques.
Kolmannessa osatutkimuksessa turvavyön käyttöä selvitettiin kahden sosiaalipsykologian teorian, Theory of Planned Behavior (TPB) ja Health Belief Model (HBM), avulla.
According to the model, safety and normative motivations and perceived physical barriers related to seat belt use are the three important predictors of seat belt use.
Tulosten perusteella voidaan päätellä, että turvallisuus, normatiiviset motiivit ja turvavyön käytössä koetut fyysiset esteet (esim. fyysinen epämukavuus) ovat kolme tärkeää turvavyön käyttöä ennustavaa tekijää.
In the fourth sub-study, seat belt use frequency and motivations for seat belt use among taxi drivers were investigated and compared between free-time and work-time driving using a survey.
Neljännessä osatutkimuksessa vertailtiin turvavyön käytön yleisyyttä ja syitä turvavyön käyttöön taksinkuljettajien vapaa-aika- ja työajossa.
The general aim of the present study was to investigate a large variety of factors related to seat belt use among Turkish car occupants using different perspectives and methods and therefore, to contribute to the design of effective seat belt use interventions for increasing seat belt use rates in Turkey.
Tässä tutkimuksessa tutkittiin useita eri tekijöitä, jotka liittyvät turvavyön käyttöön Turkissa, käyttäen eri näkökulmia ja menetelmiä.
In the second sub-study, the motivations of the car occupants for seat belt use and non-use were investigated using interview techniques.
Toisessa osatutkimuksessa selvitettiin autossa matkustavia haastattelemalla, millaisia erilaisia motivaatiotekijöitä heillä oli käyttää tai olla käyttämättä turvavöitä.
Although seat belt use was related both to health and driver behaviors, factor analysis results showed that it grouped with driver behaviors.
Tulokset osoittivat, että turvavyön käytön voidaan katsoa olevan yhteydessä ennemmin kuljettajan käyttäytymiseen kuin terveyskäyttäytymiseen.
This neuronal specialisation for the mother tongue was also reflected in the more efficient formation of stimulus representations in auditory sensory memory for typical native-language speech sounds compared with those formed for unfamiliar, non-prototype speech sounds and simple tones.
Tämä aivotoiminnan herkistyminen omalle äidinkielelle näkyy myös tehokkaampana muistiedustusten viriämisenä tutuille äidinkielen puheäänteille verrattuna mm. akustisesti samankaltaisiin puheäänteisiin, joita ei aiemmin ole kuultu.
In four studies in the present thesis, cortical correlates for different stages of speech processing in a mature linguistic system of adults were investigated.
Tässä väitöskirjassa kartoitettiin puheen käsittelyn eri osavaiheisiin liittyviä aivotoimintoja aikuisilla.
Comprehension of a complex acoustic signal - speech - is vital for human communication, with numerous brain processes required to convert the acoustics into an intelligible message.
Monimutkaisen akustisen signaalin, puheen, ymmärtäminen on tärkeässä roolissa ihmisten välisessä viestinnässä.
In the present studies, electroencephalographic (EEG) and magnetoencephalographic (MEG) recordings of the mismatch negativity (MMN) response elicited by changes in repetitive unattended auditory events and the phonological mismatch negativity (PMN) response elicited by unexpected speech sounds in attended speech inputs served as the main indicators of cortical processes.
Erityisesti EEG ja MEG rekisteröinneissä hyödynnettiin toistuvan kuuloärsykkeen muutoksen aiheuttamaa muutosvastetta (eng. mismatch negativity, MMN), joka syntyy automaattisesti ja ilman tarkkaavuuden suuntaamista ääniin helpottaen näin tutkimuksia esim. vauvoilla.
In summary, the results suggest functional specialisation in the neuronal substrates underlying different levels of speech processing.
Tutkimustulokset kuvastavat aivojen erikoistumista erityyppisten ääniärsykkeiden käsittelyyn.
Subsequently, plasticity of the brain's mature linguistic system was investigated in adults, in whom representations for an aurally-mediated communication system, Morse code, were found to develop within the same hemisphere where representations for the native-language speech sounds were already located.
Kuuloinformaatioon perustuvaa kommunikaatiojärjestelmää, Morse koodia, opettelevilla aikuisilla nämä uudet muistiedustukset muodostuvat todennäköisesti lähelle äidinkielen muistiedustuksia, mahdollistaen nopean Morse-koodatun viestin tulkinnan.
In two further studies, developmental aspects of cortical specialisation and its plasticity in adults were examined.
Lisäksi tutkimuskohteina olivat kuulonvaraista viestintäkeinoa opiskelevat aikuiset sekä vastasyntyneet vauvat.
Following the acoustic-phonetic processing of speech input, phonological effort related to the selection of possible lexical (word) candidates was linked with distinct left-hemisphere neuronal populations.
Varsinkin varsinaiseen sanan tunnistamiseen johtavat prosessit tapahtuvat väitöskirjan mukaan erikoistuneissa vasemman ohimolohkon hermosolujoukoissa.
Changes in speech sounds elicited the MMNm, the magnetic equivalent of the electric MMN, that differed in generator loci and strength from those elicited by comparable changes in non-speech sounds, suggesting intra- and interhemispheric specialisation in the processing of speech and non-speech sounds at an early automatic processing level.
Jo varhaisessa kuuloinformaation käsittelyvaiheessa vasemman ja oikean aivopuoliskon välillä on eroa siinä kuinka voimakkaasti ne reagoivat puheäänteisiin ja muihin akustisesti samankaltaisiin ääniin kuten sointuihin.
Further, adding a speech or non-speech sound context to syllable changes was found to modulate the MMNm strength differently in the left and right hemispheres.
Puheärsykkeiden varhaiseen käsittelyyn vasemmassa ja oikeassa aivopuoliskossa vaikuttaa eri tavalla myös se millaisessa ääniympäristössä puheärsykkeet esiintyvät, kuvastaen aivopuoliskojen erilaisia rooleja puheen eri piirteiden havaitsemisessa.
These dynamics are examined in the construction of the theoretical perspective and in the considerations of the methodology, epistemology and ethics of the study.
Tätä dynamiikkaa tarkastellaan tutkimuksen teoreettisen näkökulman muotoutumisessa sekä metodologisissa pohdinnoissa epistemologiasta, ontologiasta ja tutkimuksen etiikasta.
The focus of the study is empirical research of the classroom practices of four primary school teachers in a Finnish comprehensive school, and the interpretative discussions on those practices between the researcher and the teachers.
Keskiössä on empiirinen tutkimus neljän peruskoulun luokanopettajan luokkahuonekäytännöistä sekä niistä käydyt tutkijan ja opettajien väliset tulkinnalliset keskustelut.
Teaching is considered as a special interactive relationship interrelating knowledge and power through the discourses of the culturally and historically constructed school institution, discourses which operate in the practices and narratives of the teaching, teacher, and the pedagogical dialogue.
Opettamista tarkastellaan erityisenä suhteena, jossa tieto ja valta kietoutuvat yhteen historiallisesti ja kulttuurisesti rakentuneissa kouluinstituution välittämissä diskursseissa, opettamisen käytännöissä ja puhetavoissa, erityisesti pedagogisessa dialogissa.
The position of knowing better and the space for knowing otherwise : Pedagogical mode of address in teaching (and in research)
Paremmin tietäjän paikka ja toisin tietämisen tila : Opettajuus (ja tutkijuus) pedagogisena suhteena
Pedagogical mode of address in teaching (and in research) This book is a study of teaching, research, and expertise – the position of "knowing better" – as a pedagogical relationship.
Kyseessä on tutkimus opettajuudesta, tutkijuudesta ja asiantuntijuudesta – paremmin tietämisestä – pedagogisena suhteena.
The researcher and research are constructed in terms of the production of the power/knowledge dynamics.
Myös tutkijuus on näiden tiedon ja vallan tuottavien suhteiden dynamiikassa rakentuva.
This study uses the feminist poststructural perspective in which the discursive construction of the subject position is considered as an ambivalent process of subjectification and in which such concepts as marginality and otherness are salient.
Tutkimuksen näkökulma paikantuu feministiseen jälkistrukturalistiseen teoriaan, jossa diskursiivisesti rakentuvan subjektiposition ja eron käsitteet sekä valtasuhteissa todentuvat marginaalisuuden ja toiseuden käsitteet ovat keskeisiä.
In teaching and researching one is involved in practices connected to power/knowledge systems and conceptions of the hierarchies of different knowledges.
Opettamisessa ja tutkimisessa ollaan tekemisissä näiden valtasuhteisiin ja erilaisiin näkökulmiin kiinnittyvien käytäntöjen kanssa.
The same discourses are also repeated, transformed and intertwined in the practices and narratives of the academic institution.
Samat diskurssit kertautuvat, muuntuvat ja kietoutuvat toisiinsa myös tiedeinstituution käytännöissä ja puhetavoissa, joita tutkimuksessa tarkastellaan tutkijan paikantumisen kautta empiirisen tutkimuksen prosesseissa.
These pedagogical practices are considered as surrounded and modified by the discourses that can be found in the cultural images of a school teacher, the historical and theoretical narratives about teaching and teachers of the school institution, and in the educational policy texts.
Näiden käytäntöjen rakentumista tarkastellaan kouluinstituution kulttuuristen, historiallisten ja koulutuspoliittisten diskurssien ympäröimänä ja määrittämänä.
To know, or knowing, is considered an interactive action: it is different ways of knowing and encounters between the better and the other knowledge.
Tutkimuksessa tarkastellaan tietämistä vuorovaikutteisena toimintana, tietämisen tapoja, paremmin tietämisen ja toisin tietämisen kohtaamista, jossa näille tietämisille rakentuu tiloja, paikkoja ja toimijoiden asentoja suhteessa toisiinsa.
The ethnographic data on everyday pedagogical practices of teachers in the school institution was constructed jointly by the researchr, teachers and pupils durint the empirical study.
Tutkimusprosessissa on tuotettu etnografista aineistoa koulun ja opettajan arjesta opettajien ja heidän luokkiensa oppilaiden kanssa helsinkiläisen peruskoulun luokkahuoneissa.
In other words, how do the teachers enter the culturally and historically constructed, institutional space of the teacher in the classrooms of the comprehensive school, how do they take the position of the teacher and what kind of pedagogical address do they use?
Aineiston analyysi ja tulkinnat kiinnittyvät kouluopetuksen pedagogisiin käytäntöihin, joissa opettajat tulevat historiallisesti ja kulttuurisesti rakentuneeseen opettajan tilaan oppivelvollisuuskoulun luokkahuoneissa, ottavat paikkansa ja asettuvat vaihteleviin asentoihin – ja asettelevat ja puhuttelevat oppilaitaan paikoilleen pedagogisessa vuorovaikutussuhteessa.
The analysis and interpretations concentrate on the pedagogical practices in teaching and how teachers talk about them.
Opettajien asettumista tähän institutionaaliseen tilaan tarkastellaan opettajien puhetapojen ja käytäntöjen analyysissa.
The pedagogical dialogue of these discursive practices address the learner and learning, and space is constructed for different positions, and for thinking and knowing otherwise.
Näiden kautta tulee määritetyksi toimijoille mahdollistuvia asentoja ja myös näiden paikkojen ja asentojen muuntelun tilaa - toisin ajattelun ja toisin toimimisen mahdollisuuksia.
Newborn infants are able to discriminate a 20% frequency change in the 250-4000 Hz frequency range, whereas the discrimination of a 5% frequency change was unconfirmed.
Vastasyntyneen vauvan aivot erottelivat vain yli 20 %:n taajuusmuutoksia.
One of the problems in comparing the EEG/MEG and fMRI methods, however, is the fMRI acoustic noise.
fMRI-menetelmään liittyy kuitenkin eräs ongelma, nimittäin fMRI-laitteen synnyttämä kova melu, joka voi vaikeuttaa kuuloon liittyvää tutkimusta.
The results suggest that pitch discrimination in adults, as reflected by MMN latency, is most accurate in the 1000-2000 Hz frequency range, and that pitch discrimination is facilitated further by adding harmonics to the fundamental frequency.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että aikuisen aivot voivat erottaa niinkin pieniä kuin 2,5 %:n taajuuseroja, mutta erottelu tapahtuu nopeammin n. 1000-2000 Hz:n taajuudella kuin matalammilla tai korkeammilla taajuuksilla.
Furthermore, the effect of the fMRI gradient noise on the automatic processing of pitch change was more prominent for tones with frequencies exceeding 500 Hz, overlapping with the spectral maximum of the noise.
Kun taustalla soitettiin fMRI-laitteen melua, se vaimensi aivovasteita 500-2000 Hz:n äänille enemmän kuin muille äänille.
In the present thesis, EEG and MEG in combination with behavioral techniques were used, first, to define the ERP correlates of automatic pitch discrimination across a wide frequency range in adults and neonates and, second, they were used to determine the effect of recorded acoustic fMRI noise on those adult ERP and ERF correlates during passive and active pitch discrimination.
Tässä väitöskirjassa tutkitaan, kuinka sävelkorkeuden erottelu voidaan todeta aikuisten ja vastasyntyneiden vauvojen aivoissa ja kuinka fMRI-laitteen melu vaikuttaa kuuloärsykkeiden synnyttämiin ERP-vasteisiin.
Pitch discrimination in optimal and suboptimal acoustic environments : electroencephalographic, magnetoencephalographic, and behavioral evidence
event-related potential, ERP) ja toiminnallista magneettikuvausta (engl.
The data presented in the thesis can be used to develop clinical ERP-based frequency-discrimination protocols and combined EEG and fMRI experimental paradigms.
Tulosten mukaan ERP- ja fMRI-menetelmien yhdistämistä voidaan tehostaa ottamalla kokeiden suunnittelussa huomioon fMRI-laitteen melun vaikutukset ERP-vasteisiin.
Current methods of cognitive neuroscience can track the brain processes underlying sound processing either with precise temporal (EEG and MEG) or spatial resolution (PET and fMRI).
Siksi tarvitaan lisää tämän aihepiirin tutkimusta, jossa käytetään nykyaikaisia aivotutkimusmenetelmiä, kuten tapahtumasidonnaisia herätevasteita (engl.