natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This study encourages future research to recognize the constructed and changing nature of groups and explore population health beyond the dichotomist frame of "us" and "them".
Tämä tutkimus kannustaa tulevia tutkimuksia tunnistamaan ryhmien rakennettu ja muuttuva luonne ja tarkastelemaan väestön terveyttä myös muusta kuin kaksijakoisesta lähtökohdasta "me" ja "muut".
The focuses of this study were chosen based on the preliminary findings of the Maamu Study.
Tämän tutkimuksen aiheet valikoituivat Maamu-tutkimuksen alustavien tulosten pohjalta.
The studied groups comprise more than one fourth of the foreign-born population in Finland, and include persons with various reasons for migration.
Tutkittavat ryhmät muodostavat neljänneksen Suomessa asuvasta ulkomailla syntyneestä väestöstä, ja niihin sisältyy erilaisista syistä Suomeen muuttaneita henkilöitä.
Supporting the wellbeing of diverse populations in Finland should include firmer advocacy of shared belonging.
Suomen moninaisen väestön hyvinvoinnin edistäminen vaatii selkeämpää yhteenkuuluvuuden puolustamista.
A comparison group from the general population was selected from the Health 2011 Survey.
Vertailuryhmä koko väestöstä Suomessa poimittiin Terveys 2011 -tutkimuksesta.
Perceived discrimination increased the odds for poor self-reported health, limiting long-term illness or disability and mental health symptoms, also for those reporting subtle discrimination only.
Syrjintäkokemukset lisäsivät heikon koetun terveyden, pitkäaikaissairauden tai vamman sekä mielenterveysoireiden todennäköisyyttä myös niillä, jotka raportoivat vain epäsuoria syrjintäkokemuksia.
Last, perceived subtle discrimination was found to be more common than experiences of overt discrimination.
Kokemukset epäsuorasta syrjinnästä olivat yleisempiä kuin kokemukset avoimesta syrjinnästä.
The high prevalence of mobility limitation and mental health symptoms among the studied populations demonstrates a need for health promotion.
Liikkumisvaikeuksien ja mielenterveysoireiden yleisyys tutkituissa väestöryhmissä osoittaa tarpeen terveyden edistämiselle.
Efforts against racism and discrimination are also highly needed, as perceived discrimination was shown to be associated with poor health outcomes.
Myös rasismin- ja syrjinnänvastaisia toimia tarvitaan pikaisesti, sillä koetun syrjinnän osoitettiin olevan kielteisellä tavalla yhteydessä tutkittujen väestöryhmien terveyteen.
This study specifically examines mobility limitations, mental health symptoms and perceived discrimination.
Tutkimus tarkastelee erityisesti liikkumisvaikeuksia, mielenterveysoireita ja koettua syrjintää.
An association between mental health symptoms and mobility limitation was also demonstrated.
Myös mielenterveysoireiden ja liikkumisvaikeuksien välillä havaittiin yhteys.
Second, the prevalence of mental health symptoms was found to be significantly higher among Russian origin women and Kurdish origin men and women than in the general population.
Lisäksi mielenterveysoireiden osoitettiin olevan merkittävästi yleisempiä venäläistaustaisilla naisilla sekä kurditaustaisilla miehillä ja naisilla koko väestöön verrattuna.
Adjusting for sociodemographic factors showed some reductions in the sizes of the increased odds for mobility limitation and mental health symptoms.
Sosiodemografisilla tekijöillä vakioiminen pienensi liikkumisvaikeuksien ja mielenterveysoireiden lisääntyneitä todennäköisyyksiä jonkin verran.
Categorized based on birthplace and mother tongue, the studied populations were considered to consist of three different population groups: persons of Russian, Somali and Kurdish origin.
Syntymämaan ja äidinkielen perusteella määriteltiin kolme eri väestöryhmää: venäläis-, somalialais- ja kurditaustaiset väestöt.
Diversity and Health in the Population : Findings on Russian, Somali and Kurdish origin populations in Finland
Moninaisuus ja terveys väestössä : havaintoja venäläis-, somalialais- ja kurditaustaisesta väestöstä Suomessa
This is the first dissertation to examine the health of foreign-born populations in Finland using survey data.
Tämä on ensimmäinen väestötutkimusaineistoon perustuva väitöskirja, joka tarkastelee ulkomailla syntyneen väestön terveyttä Suomessa.
The health of individuals and populations is in many ways affected by migration.
Maahanmuutolla on monenlaisia vaikutuksia yksilöiden ja väestöjen terveyteen.
First, this study demonstrates that mobility limitations are more prevalent among Somali and Kurdish origin populations compared to the general population in Finland.
Tutkimus osoittaa, että liikkumisvaikeudet ovat huomattavasti yleisempiä somalialais- ja kurditaustaisessa väestössä koko väestöön verrattuna.
The aim of this study is to improve knowledge on populations of Russian, Somali and Kurdish origin in Finland.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on parantaa tietoa venäläis-, somalialais- ja kurditaustaisesta väestöstä Suomessa.
The findings of this study suggest certain concerns in the health of Russian, Somali and Kurdish origin populations in Finland.
Tutkimuksen tulokset osoittavat tiettyjä huolenaiheita Suomessa asuvan venäläis-, somalialais- ja kurditaustaisen väestön terveydestä.
Empirical evidence on the health of migrants is abundant, but mixed.
Maahanmuuttajien terveydestä on runsaasti tutkimustietoa, mutta näyttö on osin ristiriitaista.
Inchoative Emotion Verbs in Finnish : Argument Structures and Collexemes
Inkoatiiviset tunneverbit suomen kielessä: argumenttirakenteet ja kollekseemit
These semantic preferences can be related to different aspects of the stimuli, such as their ontology (e.g. rakastua ‘fall in love’ + human beings), particular topics (e.g. huolestua ‘get worried’ + health) or other semantic characteristics related to them (e.g. yllättyä ‘get surprised’ + expectations).
Tämä semanttinen preferenssi (semantic preference) voi liittyä ärsykkeiden ontologiaan (esim. rakastua ja ihmiset), eri teemoihin (esim. huolestua ja terveys) tai muihin semanttisiin aspekteihin (esim. yllättyä ja odotukset).
The starting point of the investigation is a discussion of different psychological theories of emotion.
Tutkimuksen lähtökohtana on keskustelu psykologiassa kehitetyistä tunneteorioista.
The empirical part of the study makes use of the Suomi24 corpus, which is based on the eponymous Finnish discussion forum.
Työn aineistona toimii Suomi24 -korpus, joka pohjautuu samannimiseen keskustelupalveluun.
Prior to the analyses, the corpus was queried for the twenty most frequent inchoative emotion verbs.
Ennen varsinaista analyysia olen poiminut 20 frekventeintä inkoatiivista tunneverbiä korpuksesta.
The discussion shows that constructivist theories particularly emphasize the role of language and offer several links to the cognitive, usage-based model of language that constitutes the theoretical framework guiding the thesis.
Tästä vastakkainasettelusta käy ilmi, että erityisesti konstruktiiviset näkemykset antavat kielelle tärkeän roolin tunteiden muotoilussa ja niistä löytyy myös yhtymäkohtia kielen kognitiiviseen, käyttöpohjaiseen kuvausmalliin, joka muodostaa työn teoreettisen taustan.
Thus, the quantitative methods used in the present work lead to results that cannot be obtained by exclusively relying on a qualitative analysis.
Käytetty metodi nostaa esiin tuloksia, jotka eivät helposti tai ollenkaan tule esiin kvalitatiivisilla menetelmillä intuition pohjalta.
Furthermore, the work draws on theoretical and methodological insights from corpus linguistics, which is concerned with the description of linguistic data on the basis of large text collections.
Teoreettisesti ja metodisesti työ nojaa myös korpuslingvistiikkaan, joka perustuu suurten tekstikokoelmien eli korpusten analysointiin.
With regard to the usage-based model, special focus will be put on the status of argument structures and the categorization of words.
Väitöskirja käsittelee myös argumenttirakenteiden syntaksia ja sanojen kategorisointia tiettyihin ryhmiin.
In the second analysis, the main interest was the causes or stimuli provoking particular emotional states (e.g. suuttua kritiikistä ‘get angry about criticism’ vs. pelästyä ääntä ‘get frightened by noise’).
Analyysin toisessa osassa olen kollekseemianalyysin (collexeme analysis) avulla tarkastellut sanoja, jotka esiintyvät tunneverbien ärsykkeinä (esimerkiksi suuttua kritiikistä ja pelästyä ääntä).
The methodology chapter will present some of the most central corpus linguistic concepts, as well as several forms of co-occurrence analysis adapted in order to investigate the syntagmatic relations of the verbs in question.
Tutkimuksen metodiosassa käsittelen eräitä korpuslingvistiikan keskeisiä käsitteitä ja esitän erilaisia yhteisesiintymisen analyysimenetelmiä, joita käytän empiirisessä osassa.
The collexeme analysis used in this context leads to the conclusion that emotion verbs with similar semantics also co-occur with similar stimulus nouns.
Tuloksena on, että samanlaiset verbit esiintyvät samanlaisten ärsykkeiden kanssa.
The present thesis investigates the syntagmatic relations of certain Finnish emotion verbs that are formed by the derivational suffix -ua/-yä (e.g. suuttua ‘get angry’, pelästyä ‘get frightened).
Väitöskirjassani tarkastelen eräiden inkoatiivisten tunneverbien syntagmaattisia suhteita eli kollokaatioita ja kolligaatioita.
Prototypically, the suffix expresses reflexivity, but in the case of the "inchoative" emotion verbs, it indicates a change of state on behalf of the experiencer, from a non-emotional state to an emotional state.
Suomen kielen inkoatiivisilla tunneverbeillä (esimerkiksi suuttua ja pelästyä) on tyypillisesti U-vartalo ja ne ilmaisevat kokijan joutumista verbin tarkoittamaan tunnetilaan.
This is done by examining the relevant actors – researchers, administrators, decision-makers, experts, industry, and the public – involved in the Finnish governance of biotechnology through their roles and responsibilities.
Tutkimuksessa tarkastellaan eri toimijoiden – päätöksentekijät, tutkijat, kansalaiset ja yritykset – näkemyksiä omasta ja muiden vastuusta sekä siitä, minkälaista vastuuta bioteknologian tutkimuksessa, kehityksessä ja sovellutuksissa tulee kantaa.
Social Responsibility in Developing New Biotechnology : Interpretations of Responsibility in the Governance of Finnish Biotechnology
Yhteiskunnallinen vastuu uuden bioteknologian kehittämisessä
The empirical material is comprised of 29 personal interviews as well as documents by Finnish and multinational organizations on biotechnology governance.
Aineisto koostuu biotekniikkaa käsittelevistä dokumenteista sekä 29 tutkimushaastattelusta.
The object of the dissertation is to analyse the concept of social responsibility in relation to research and development of new biotechnology.
Väitöskirja käsittelee yhteiskunnallista vastuuta uuden bioteknologian kehittämisessä.
The research examines also the contradictory responsibilities faced by biotechnology researchers, who balance between academic autonomy, commercialisation of research, and reflecting social consequences of their work.
Tutkijat toimivat ympäristössä, jossa heidän odotetaan samanaikaisesti olevan akateemisen autonomisia, tuottavan innovaatioita yritysyhteistyössä sekä pohtivan tutkimuksensa yhteiskunnallista merkitystä.
The research methodology addresses the contradictions between empirical findings, theories of biotechnology governance, and policies in a novel way, as the study concentrates on several actors and investigates both the discourses and the practises of the actors.
Väitöskirjassa yhdistetään eri toimijoiden näkökulmat, tarkastellaan miten vastuun käytännöt ja diskurssit eroavat toisistaan sekä luodaan uutta teoriaa vastuusta.
With a thorough analysis of the concept of responsibility that is derived from empirical data, the research brings new perspectives into these debates by challenging many normative ideas embedded in discourses.
Tutkijoiden vastuun analysoiminen osoittaa, että erilaisten vastuukäsitysten yhdistäminen on haasteellista.
Three types of responsibility that the actors have assumed are formulated, and the implications of these conceptions to the governance of new biotechnology are analysed.
Tutkimuksessa analysoidaan vallalla olevia tapoja määritellä vastuu sekä pohditaan, mitä ongelmia ja mahdollisuuksia eri vastuun tulkinnat muodostavat bioteknologian kehitykselle.
For example, multiple roles of the public are analysed to highlight the problems of consumerism and citizen participation in practise, as well as in relation to different policy strategies.
Esimerkiksi tietoperustaisen talouden ohjelmissa painottuvat vastuu taloudellisesta kehityksestä ja innovaatiotoiminnasta, kun taas monet EU:n strategiat antaisivat enemmän vastuuta kansalaisille, jotka itse asiassa saattavat suhtautua kriittisesti innovaatioihin.
Girls, boys and sex-based harassment
Tytöt, pojat ja sukupuolinen häirintä
By sex-based harassment I refer to one-sided, unwanted attention that is based on gender and that makes the target feel embarrassed, frightened, hurt or angry.
Sukupuolinen häirintä tarkoittaa yksipuolista, ei-toivottua huomiota, joka perustuu sukupuoleen ja joka saa kohteen tuntemaan itsensä pelokkaaksi tai loukkaantuneeksi.
In this research I ask what is interpreted as sex-based harassment by 15-16-year old girls and boys.
Tutkimuksessa kysyn, mikä 15-16 -vuotiaiden tyttöjen ja poikien mielestä on sukupuolista häirintää.
My main data consists of essays (N 104, 54 girls, 54 boys) and thematic interviews (N 14; 20 girls, 3 boys) of ninth graders of a secondary school in Helsinki.
Tutkimuksen aineisto koostuu helsinkiläisten yhdeksäsluokkalaisten laatimista sukupuolista häirintää käsittelevistä ainekirjoituksista (54 tyttöä, 54 poikaa) sekä samojen nuorten haastatteluista (20 tyttöä, 3 poikaa).
Furthermore, there is a vast cultural repertoire of acceptable accounts that can be mobilised in order to excuse male harassers, to critically evaluate the appearance or action of the female targets and to divide the responsibility between the female target and the male perpetrator.
Tutkimuksessa tulee esille laaja valikoima kulttuurisia käsityksiä, joita käytetään nimenomaan miespuolisen häiritsijän puolustamisessa, häirinnän kohteena olevan tytön kriittisessä arvioimisessa ja vastuun jakamisessa tekijän ja kohteen välillä.
Girls encounter and deal with sexualized commenting and unwanted approaches much more often and in a more intensive way than boys.
Nimittävätpä nuoret ei-toivottuja lähestymisiä tai seksualisoivaa kommentointia miksi tahansa, tytöt joutuvat kohtaamaan sitä useammin ja intensiivisempänä kuin pojat.
The interpretations of incidents are justified by referring to features of the target, the scene or the perpetrator.
Tilanteiden tulkintoja perustellaan häirinnän kohteeseen, tekijään ja/tai tapahtumapaikkaan liittyvillä seikoilla.
The behaviour of boys harassing a girls is naturalized by appealing to young masculinity and the childishness but also strong sexual drive which is seen as characteristic of teenage boys.
Tyttöä häiritsevän pojan käytöstä voidaan paheksua, mutta sitä voidaan pitää myös luonnollisena vetoamalla murrosikäisille pojille luonteenomaisena pidettyyn lapsellisuuteen ja voimakkaaseen seksuaaliviettiin.
By situating incidents in different spaces and places, young people contrast their experiences with ordinary and predictable non-harassment that takes place e.g. in discos and unusual and unexpected harassment that takes place e.g. in the city streets in the daytime.
Tietyissä tiloissa kuten kaupungissa päiväsaikaan häiritsevät lähestymiset ovat yllättäviä ja paheksuttavia, mutta monissa juhlatiloissa niitä pidetään ennustettavina ja rutiininomaisina kokemuksina, joista tyttöjen ei kannata tai edes sovi valittaa.
In the essays and interviews, students construe the border between pleasant and unpleasant, tolerable and intolerable attention as clear in principle, but, they suggest that in practice this border is ambivalent, negotiable and contextual.
Työn painopiste ei ole karkeissa häirintätapauksissa, vaan siinä, missä nuorten mielestä menee miellyttävän ja epämiellyttävän, sietämättömän ja siedettävän huomion välinen raja.
While young people differentiate between harassing and non-harassing attention, at the same time they define, assign value to and construct differences and power relations on the basis of gender, age and ethnicity, for example.
Nuoret tekevät eroja häiritsijöiden välille muun muassa etnisyyden perusteella ja tuomitsevat maahanmuuttajataustaisten poikien tai miesten ei-toivottuja lähestymisiä kärkevämmin kuin valkoihoisten suomalaisten.
Such statements include considerations of how girls either reject or invite particular kinds of attention by their actions and outward appearance.
Uhrius tulkitaan heikkoutena, mutta se voidaan myös kyseenalaistaa esittämällä, että tyttö on toiminnallaan kutsunut tietynlaista huomiota.
Targets of harassment are most often construed as being girls who are characterized as thin-skinned, but at the same time they are expected to be understanding toward any sex-based attention they may get, particularly when it is not physical.
Useimmat tytöt eivät halua puhua edes häiritsevistä kokemuksistaan häirintänä, koska samalla he joutuisivat ottamaan kantaa uhrina olemiseen.
On the other hand, girls are regarded as equal and even active participants in incidents of harassment.
Tyttöjen odotetaan suhtautuvan heihin kohdistuvaan sukupuoliseen huomioon ymmärtäväisesti ja hyväksyvän se osana tyttönä olemista.
This study consists of five independent articles and a concluding chapter.
Tutkimus koostuu viidestä itsenäisestä artikkelista sekä yhteenvetoluvusta.
Fieldwork was conducted in three phases in 2001, 2002 and 2004 in twelve villages around the park, as well as in neighbouring areas of Ranomafana.
Kenttätyö suoritettiin kolmessa vaiheessa vuosina 2001, 2002 ja 2004 kahdessatoista kylässä puiston läheisyydessä sekä sen naapurialueilla.
This ethnographically informed impact study uses of various field methods.
Tässä etnografisesti informoituneessa vaikutustutkimuksessa käytetään useita kenttämenetelmiä.
This study corroborates the same type of evidence and conclusions discussed in other similar cases elsewhere: so called social conservation programmes still cannot meet the needs of the people living near the protected areas; on the contrary, they even have a reverse impact on the people's lives.
Tämän tutkimuksen päätelmät vahvistavat muissa samantyyppisissä tutkimuksissa saatuja tuloksia, joiden mukaan niin kutsutut sosiaaliset luonnonsuojeluohjelmat eivät vieläkään kykene kohtaamaan suojelualueiden liepeillä asuvien ihmisten tarpeita, päinvastoin, niillä voi olla jopa käänteinen vaikutus ihmisten elämään.
The research material used consists of observation, interviews (key-person and focus group), school children's writings, official statistics and project documents.
Tutkimusmateriaali koostuu havainnointipäiväkirjoista, haastatteluista (avainhenkilö- ja fokusryhmähaastattelut), koululaisten kirjoituksista, viranomaistilastoista ja projektidokumenteista.
The children and adolescents' environmental views were also examined.
Lisäksi tutkitaan lasten ja nuorten ympäristötietoutta.
However, four of those twelve villages were chosen for closer study.
Syvällisempään tarkasteluun kahdestatoista kylästä valittiin neljä.
In addition, various conservation actors (local people in various groups, local authorities, tourist business owners, conservation NGOs and scientists) contest their interests over the forest, conservation and its related activities.
Tämän lisäksi useat eri suojeluun liittyvät toimijat (paikalliset ihmiset eri ryhmissä, paikalliset viranomaiset, turistiyrityksien omistajat, suojelujärjestöt ja tutkijat) vaativat osansa metsästä, sen suojelusta ja suojeluun liittyvistä toimista.
The reproductive health indicators studied showed a poor state of reproductive health in the park area.
Tutkittujen lisääntymisterveysindikaattorien mukaan terveystilanne lisääntymisterveyden osalta on huono puiston alueella.
A fundamental misunderstood assumption in the conservation process in Ranomafana was to consider the local people as a problem for biodiversity conservation.
Perimmäinen väärinymmärretty oletus Ranomafanan luonnonsuojeluprosessissa oli kohdella paikallisia ihmisiä ongelmana biodiversiteetin suojelun saavuttamiseksi.
Social impacts were studied through reproductive health indicators as well as a life security approach.
Sosiaalisia vaikutuksia tarkastellaan lisääntymisterveysindikaattoreiden kautta sekä analysoimalla niitä "elämän turvallisuuden-" käsitteen avulla.
The ICDP in Ranomafana did not pay attention to the heterogeneity of the affected communities even though the local beneficiaries of the ICDP varied according to their ethnicity, living place, wealth, social position and gender.
Suojeluprojekti ei myöskään ole ottanut huomioon paikallisyhteisöjen monimuotoisuutta vaikkakin oletetut paikalliset ICDP:n hyödynsaajat vaihtelivat etnisyyden, asuinpaikan, varallisuuden, sosiaalisen aseman ja sukupuolen mukaan.
The Rocky Road of Social Sustainability : The Impact of Integrated Biodiversity Conservation and Development on the Local Realities in Ranomafana National Park, Madagascar
Sosiaalisen kestävyyden kivikkoisella tiellä : Yhdistetyn kehitys-ja suojeluhankkeen vaikutus paikallisin todellisuuksiin Ranomafanan kansallispuistossa Madagaskarilla
Moreover, the existing social capital in the villages seemed to be fragmented due to economic difficulties that were partly caused by the conservation regulations.
Olemassa oleva sosiaalinen pääoma tuntuu rapautuvan johtuen osaltaan luonnonsuojelun mukanaan tuomista rajoitteista.
Equity and distribution of benefits and drawbacks of ICDP were analysed and the actors related to the conservation in Ranomafana were identified.
Tutkimuksessa tarkastellaan myös ICDP:n hyötyjen ja haittojen jakautumista sekä identifioidaan suojeluun liittyvät toimijat.
The objective of this study is to examine the social impacts of the integrated conservation and development project (ICDP) aimed at biodiversity conservation and local socio-economic development in the Ranomafana National Park (RNP), Madagascar.
Tutkimuksen tavoitteena on tarkastella yhdistetyn kehitys- ja suojeluhankkeen (ICDP) sosiaalisia vaikutuksia Ranomafanan kansallispuistossa Madagaskarilla.
Furthermore, the study explores social sustainability and justice of the ICDP in Ranomafana.
Lisäksi luonnonsuojelun sosiaalista kestävyyttä ja oikeudenmukaisuutta tutkitaan ICDP:n toimintojen kautta.
Major reasons for the failure of the ICDP in Ranomafana include a lack of local institutions that would have been able to communicate as equals with the conservation NGOs as well as to transfer the tradition of the authoritarian governance in conservation management together with the over-appreciation of scientific biodiversity, and lack of will to understand the local people's rights to use the forest for their livelihoods.
ICDP:n epäonnistumisen pääsyyt voidaan löytää sellaisten paikallisten järjestöjen puutteesta, jotka olisivat pystyneet kommunikoimaan tasavertaisina suojeluorganisaation kanssa sekä autoritäärisen hallintomallin siirtymisestä suojeluhallintoon.
The Conservative Laestadian movement is a religious revival movement that is part of the Lutheran Church in Finland.
Tutkimukseni naiset kuuluvat vanhoillislestadiolaiseen uskonnolliseen liikkeeseen, joka on osa 1800 –luvulla syntynyttä lestadiolaista evankelis-luterilaisen kirkon sisällä toimivaa pohjoismaiden suurinta kirkollista herätysliikettä.
Women in this religious movement have recently been at the centre of both scholarly and media discourse due mostly to the movement’s negative attitude towards birth control and female priesthood.
Vanhoillislestadiolaiset naiset ovat saaneet lähivuosina runsaasti mediahuomiota johtuen naisten asemasta liikkeessä ja liikkeen kielteisestä suhtautumisesta raskauden ehkäisyyn.