natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this study 30 % of wheat flour was successfully replaced with faba bean, resulting a bread rich in protein and with a texture similar to 100 % wheat bread, as the faba bean flour was fermented with EPS-producing W. confusa -lactic acid bacteria.
Korvaamalla 30 % vehnäjauhosta härkäpapujauholla saatiin runsaasti proteiinia sisältävä leipä, joka vastasi rakenteeltaan lähes 100 % vehnäleipää, kun härkäpapujauho oli fermentoitu EPS:ja tuottavalla W. confusa -maitohappobakteerilla.
The volume of wheat - faba bean bread decreased 11 % and the crumb texture was 38 % harder compared to the wheat bread.
Vehnä-härkäpapuleivät olivat tilavuudeltaan 11 % pienempiä ja rakenteeltaan 38 % kovempia vehnäleipiin verrattuna.
New methods for analyzing the rheology of EPS-containing dough would be beneficial for estimating the baking quality.
Leivontalaadun ennakoimista varten tarvittaisiin kuitenkin uusia menetelmiä EPS-taikinoiden reologian tutkimiseen.
Fermentation of faba bean flour increased the water absorption and decreased the extensibility of the dough compared to the dough with native faba bean.
Fermentointi lisäsi härkäpapu-vehnätaikinan vedensidontaa ja vähensi taikinan venyvyyttä.
For analyzing the data, we use existing methods presented in the literature.
Aineiston analysoinnissa hyödynnettiin kirjallisuudessa, ja tutkielmassa, esiteltyjä menetelmiä.
The two theories are presented in their own chapters and these are used to create the study’s theoretical framework.
Näitä kahta teoriaa käytetään tutkielman teoreettisen viitekehyksen luomiseksi ja teoriat esitellään omissa teorialuvuissaan.
With these methods, we examine the optimal holding times and inventory levels for a two-location warehouse system.
Näillä menetelmillä pyrittiin selvittämään optimaalinen varastointiaika ja varastoitava määrä kahden raaka-aine varaston kohdalla.
The research data is partly provided by the case company, and partly from open sources, such as commodity futures prices.
Tutkielman aineisto saatiin osittain tutkittavan olevalta yritykseltä, ja rahoitusinstrumentteihin liittyvä aineista saatiin osittain avoimesti saatavilla olevista aineistolähteistä.
A second focal theory is inventory management, and especially inventory pooling.
Toinen keskeinen teoria on varastonhallinnan teoria ja varastojen yhdistämisen käsite.
There is, to the best of our knowledge, no prior study into combining the theory of storage and inventory management.
Molemmista teorioista on löydettävissä runsaasti aiempaa tutkimusta, mutta varastoinnista saavutettavan rahallisten etujen ja varastojenhallintaa ei ole pyritty yhdistämään aiemmissa tutkimuksissa.
The commodity in question is Brazilian green coffee, and the case company seeks to financially benefit from the storage for its own internal use, and not for arbitrage.
Tutkielmassa tapausyritys hyödyntää raakakahvin varastointia vain omaan jatkojalostukseen eikä pyri hyötymään suoraan arbitraarista.
The study examines the optimal holding time and volumes for the commodity, whether holding stocks is profitable, and whether holding stocks can improve the overall operational efficiency of the company.
Tutkielma pyrkii selvittämään aikavälin, jossa raaka-aineen varastointi on kannattavaa suhteessa markkinahintaan, sekä sen tuoko varastotasojen kasvattaminen etuja yrityksen operatiiviseen toimintaan.
The reasons for this study is, (a.) that the case company seeks to increase its coffee stocks, by using an external warehouse to meet the forecasted decrease of deep sea freight capacity, (b.) that an increase in uncertainty in the origin country is observed, and (c.) the case company aims to gain financial advantage from potential increases in the commodity’s market price.
Tarve tälle kapasiteetin käytölle perustuu ennustettuun merirahtikapasiteetin supistumiselle, sen kustannusten kasvulle, kasvava epävarmuus alkuperämaassa sekä contangosta saatavalle edulle.
The purpose of this case study is to examine the possibilities of holding commodities for a commodity processing company with limited storage capacity.
Tämä tapaustutkimus tarkastelee hyödykkeiden pitkäaikaisesta varastoinnista saavutettavia etuja yritykselle, joka varastoinnin lisäksi myös kuluttaa kyseistä hyödykettä.
Inventory pooling is chosen here, because the case company consumes the green coffee from the external warehouse for its own production processes besides its on-site warehouse.
Varastonhallinnan teoriaa hyödynnetään tässä tutkielmassa, koska tutkittava yritys hyödyntää ulkoista varastointikapasiteettia oman sisäisen ja rajallisen varastointikapasiteetin lisäksi omiin tuotantotarpeisiin, ja tutkielman tarkoituksena on löytää optimaalinen varastoitava määrä ja havaita kannattava aika varastoinnille.
The results suggest that the profitable time for holding stocks is rather short, and that the optimal inventory levels for the external location are relatively low, when compared to total inventory levels.
Tuloksista voidaan tulkita, että raakakahvia voidaan varastoida rajallinen aika sen menettämättä markkina-arvoaan sekä saavuttaa kustannussäästöjä, ja varastojen yhdistämisellä voidaan saavuttaa operatiivista etua ja toiminnallista varmuutta.
We use the concept of convenience yields from the theory storage, since the study examines a futures-based commodity trade.
Tämän vuoksi tutkielmassa hyödynnetään varastonhallinnan teoriaa, jotta tapausyritys kykenee ylläpitämään riittävää varastonkiertoa ja samalla hyötymään contangosta.
The main data of the study consists of 69 expert interviews.
Tutkimusta varten haastateltiin 69 kaupunkipolitiikan tekijää ja tutkijaa.
The theoretical and methodological starting points of the study are the theories of urban studies of the internationalizing city, scale levels and European cities.
Tutkimuksessa hyödynnetään kansainvälisen kaupunkitutkimuksen teorioita, esimerkiksi skaalateoriaa.
The ‘new Finnish urban policy’ was mainly cooperation between cities and the state, and it can therefore be called a ‘state urban policy’.
Uusi suomalainen kaupunkipolitiikka on ollut erityisesti valtiollista politiikkaa.
English Olli Hokkanen Finnish Urban Policy – its makers and interpreters As confusing as it sounds, there is no one answer to the question of what Finnish urban policy is.
Väitöstutkimuksessa "Suomalainen kaupunkipolitiikka - sen tekijät ja tulkit" vastataan kysymykseen "Mitä on suomalainen kaupunkipolitiikka?".
This study aims to answer the question of what Finnish urban policy is.
Tutkimuksessa esitellään uuden suomalaisen kaupunkipolitiikan käsite.
Cooperation between the state and cities was burdened by several conflicts and tensions, which made it difficult to define and achieve urban policy goals.
Työssä tuodaan esille erilaisia intressiristiriitoja, jotka johtivat uuden suomalaisen kaupunkipolitiikan hiipumiseen.
In addition to urban studies, the study utilizes the idea of Bourdieu’s field, which allows opponents and supporters of urban policy to be placed in the field of Finnish urban policy.
Tutkimus kuljettaa lukijan aina kuninkaiden kaupunkipolitiikasta nykyaikaan, ja tuo esille kaupunkipolitiikan tekijöiden ja tutkijoiden näkemyksiä suomalaisesta kaupunkipolitiikasta.
Gradually, belief in the possibilities of urban policy faded away, and the only legacy of the new state urban policy was the ‘agreement-based urban policy’ and ‘metropolitan policy’.
Lailla kumottiin lopullisesti ja kokonaan vanhoille kaupungeille annettu kuninkaallinen vakuutus 1700-luvulta, ja tapettiin näin vanha erioikeuksiin perustunut kaupunkipolitiikka.
An overview of the urban policy of the kings of Sweden-Finland and the history of Finnish regional policy clarifies how the new Finnish urban policy differs from the urban policy pursued by kings and from Finnish regional policy.
Suomalainen kaupunkipolitiikka - sen tekijät ja tulkit Helsingin yliopistossa 28.9.2019 tarkastettu kaupunkitutkimuksen väitöskirja paljastaa, että vuonna 1995 alkoi suomalaisen kaupunkipolitiikan uusi aikakausi.
This question is answered by examining how Finnish urban policy has been understood and by investigating who has supported and opposed it.
Tutkimus käsittelee suomalaisen kaupunkipolitiikan kehittymistä ja tämän politiikan muotoutumiseen liittyviä piirteitä.
The study seeks out a reason for why the government of Prime Minister Lipponen appointed the Urban Policy Committee.
Väitöstyö osoittaa, miksi kaupunkipolitiikasta on vaikeaa tehdä ajassamme johtava yhteiskuntapolitiikka.
The dissertation concludes by discussing the implications of the results at a more theoretical level through four themes.
Lopuksi tulosten perusteella käsitellään neljää teoreettisemman tason teemaa.
The second is the significance socioeconomic position as a conceptual tool.
Toinen teema on sosioekonomisen aseman käsitteen relevanssi.
Mother’s and father’s contributions were roughly equal, mother’s factors perhaps slightly more pronounced.
Isän ja äidin merkitys havaittiin kutakuinkin yhtä suureksi, äidin ehkä aavistuksen korostuneemmaksi.
Despite socioeconomic differences in voter turnout being a classical topic in electoral studies, recent decades have seen frequent claims of the political decline, or even death, of social class.
Vaikka sosioekonomiset erot äänestämisessä ovat klassinen tutkimuskohde, viime vuosikymmeninä tutkimuskirjallisuudessa on myös keskusteltu yhteiskuntaluokan poliittisen merkityksen vähenemisestä tai jopa katoamisesta.
It is a multi-dimensional construct, but at the same time constitutes a coherent unit that is a central component in the social structure of modern societies.
Se on paitsi moniulotteinen konstruktio, sen komponentit muodostavat myös järkevän yhtenäisen – ja yhteiskunnan rakenteen kannalta keskeisen – kokonaisuuden.
This dissertation includes four studies on socioeconomic differences in voter turnout, primarily from the 1999, 2012 and 2015 elections, conducted by exploiting this great resource.
Tämä väitöstutkimus sisältää neljä osatutkimusta, jotka hyödyntävät rekisteriaineistojen mahdollisuuksia sosioekonomisten äänestysaktiivisuuserojen tutkimuksessa, pääosin 1999 ja 2015 eduskunta- sekä 2012 kuntavaaleissa.
Those with advantaged socioeconomic positions – that is, individuals with high educational qualifications, professional or managerial occupations and a high level of income – are the most likely to vote in elections.
Hyvä sosioekonominen asema – korkea koulutustaso, ylempi toimihenkilöasema ja suuret tulot – on yhteydessä korkeampaan äänestysaktiivisuuteen vaaleissa.
Income explained a substantial part of the occupational social-class differences in electoral participation whereas the health differences contributed only weakly to this gap.
Tulot selittivät osan äänestämisen ammattiluokkaeroista mutta luokkien välisten terveyserojen kontribuutio oli analyysin mukaan vähäinen.
Finland provides researchers with the rare privilege of studying individual-level determinants of voter turnout in an exceptionally reliable manner by utilizing register-based data.
Suomessa on tilaisuus tutkia äänestämistä poikkeuksellisen tarkasti rekisteripohjaisten aineistojen avulla.
However, among those with most serious health problems, no social class gradient in turnout was observed.
Toisaalta kaikkein vakavimmista terveysongelmista kärsivien keskuudessa ammattiluokittaisia äänestyseroja ei havaita.
The fourth theme is that voting in elections is simultaneously both a poignantly individualistic and social act.
Se on yhtä aikaa sekä erittäin individualistinen että sosiaalinen teko.
These results imply that socioeconomic inequality in electoral participation is a more pressing social problem than conventionally acknowledged, even among experts on the subject.
Tulos viittaa siihen, että äänestysaktiivsuuden eriarvoisuus on polttavampi yhteiskunnallinen ongelma kuin mitä on aiemmin ymmärretty.
Moreover, linking survey data to registers revealed that, due to social desirability bias and the self-selection of survey respondents, true socioeconomic differences are even larger than those suggested by survey estimates.
Rekisteriaineistoihin yhdistetyn kyselytutkimuksen perusteella tehty analyysi osoitti myös, että aikaisempi tutkimuskirjallisuus on sosiaalisen suotavuuden ja kyselyvastaajien valikoitumisen johdosta tuottanut aliarvioita äänestysaktiivisuuden sosioekonomisten erojen suuruudesta.
Social mobility during an individual’s life-course was identified as one mechanism that constrains turnout inequality between socioeconomic groups.
Yksilön työuran aikana tapahtuva sosiaalinen liikkuvuus havaittiin yhdeksi tekijäksi, joka tasoittaa äänestysaktiivisuuden ammatti- ja tuloluokittaisia eroja.
Among the observed parental factors, parental education social class and income were together roughly as important as parental voting in a single election in explaining this intergenerational association.
Vanhemman koulutus, ammattiluokka ja tulot ovat yhdessä yhtä vahva yksilön äänestämistä selittävä tekijä kuin vanhemman äänestäminen yksittäisissä vaaleissa.
The empirical analyses also assess some of the mechanisms contributing to the socioeconomic gap in turnout.
Väitöstutkimuksessa arvoitiin myös joitakin sosioekonomisia eroja selittäviä mekanismeja.
The first theme is the importance of accurate descriptive research, which is necessary and also often sufficient to answer many important questions regarding the topic.
Kuvaileva analyysi on paitsi välttämätöntä usein myös itsessään riittävää (mahdollisesti yhdistettynä muiden vasteiden analyysistä saatuihin tietoihin) moneen aihetta koskevan keskeisen kysymyksen selvittämiseksi.
The third is the continued relevance of occupational social class, which should be maintained (or re-adopted) in basic analytical repertoire also when explaining electoral participation.
Kolmanneksi ammattiasemaperustainen yhteiskuntaluokka on tekijä, jonka merkitys ei ole vähentymässä, vaan se on syytä säilyttää äänestämisen selittäjien perusvalikoimassa.
Furthermore, in addition to studying the factors that create differences, it is also important to identify the factors that suppress them.
Vaikka tutkimuskirjallisuus usein keskittyy eroja tuottaviin mekanismeihin, myös niitä kaventavien mekanismien relevanssi on hyvä huomioida.
The role of intergenerational transmission was of particular importance in explaining electoral participation.
Väite on epätosi, kun selitetään äänestysaktiivisuutta.
On the contrary, a polarization of socioeconomic differences in turnout has occurred during the last few decades.
Päinvastoin, sosioekonomiset erot ovat 2010-luvun Suomessa jopa hälyttävän korkealla tasolla, ja ne ovat myös kärjistyneet viime vuosikymmenien aikana.
These properties, in addition to its concreteness, measurability, and practical social relevance, make electoral participation a particularly thrilling sociological topic.
Nämä ominaisuudet tekevät siitä sosiologisesti erityisen mielenkiintoisen ilmiön.
This dissertation joins the studies demonstrating that this is not the case regarding electoral participation.
Näitä ovat kuvailevien tulosten tärkeys, ja tilastollisten mallien ylivakioinnin välttäminen.
In addition, small experiments do not necessarily reveal all of the practical consequences.
Lisäksi pienet kokeilut eivät välttämättä paljasta kaikkia käytännön seurauksia.
However, service users’ participation is dependent on the professionals.
Asiakkaiden osallistuminen on kuitenkin riippuvaista työntekijöistä.
Key words: Social work, pragmatism, abduction, experiments, developing, knowledge production
Avainsanat: Sosiaalityö, pragmatismi, abduktio, kokeilut, kehittäminen, tiedonmuodostus
Experimenting requires a pragmatist attitude, dialogical discussions, mutual recognition, agreement regarding leadership, consideration of participants’ responsibilities and taking into account non-human agency.
Kokeileminen edellyttää osallistujilta pragmatistista asennetta, dialogisia neuvotteluja, keskinäistä tunnustamista, johtajuudesta sopimista, eri rooleihin liittyvää harkintaa ja ei-inhimillisen toimijuuden huomioimista.
The research questions addressed are 1) what are the possibilities, obstacles and preconditions for an experiment-driven design approach in social work and 2) how does reasoning relate to a reflected experiment and how can it enhance knowledge production?
Väitöskirjan tutkimuskysymyksenä on 1) mitkä ovat kokeilevan kehittämisen mahdollisuudet, esteet ja edellytykset sosiaalityössä sekä 2) miten päättely liittyy reflektoituun kokeiluun ja voi edistää tiedonmuodostusta.
The experiments allow service users to influence practice.
Kokeilut mahdollistavat kehittäjäasiakkaille myös vaikuttamisen palvelutoimintaan.
The experimental approach is founded in pragmatism in which knowledge production is based on the consideration of practical consequences and on fallibilistic instrumentalism.
Kokeileva lähestymistapa pohjautuu pragmatismiin, jossa tiedonmuodostuksen lähtökohtana on käytännön seurausten tarkastelu ja fallibilistinen instrumentalismi.
To address the first research question, a case study approach is applied to the synthesis analysis of three separate, qualitative sub-studies.
Ensimmäiseen tutkimuskysymykseen vastaamisessa käytetään tapaustutkimuksellista strategiaa, jossa synteesianalyysi perustuu kolmeen itsenäiseen, laadulliseen osatutkimukseen.
The empirical sub-studies concern developing social services for adults and using an experiment-driven design approach.
Empiiriset osatutkimukset liittyvät aikuissosiaalityön käytäntöjen kehittämiseen ja kokeilujen käyttämiseen kehittämisen menetelmänä.
Taking advantage of different strategies that support reasoning enables considering the perspectives of the different parties and creates better prospects for learning.
Lisäksi erilaisten päättelyä edistävien strategioiden hyödyntäminen tukee eri osapuolten näkökulmien huomioista ja edistää kokeiluista oppimista.
The experiments support multifaceted knowledge production and enable the participation of human and non-human actors in the process.
Tutkimuksen mukaan kokeiluita voi toteuttaa sosiaalityön kiireisessä arjessa ja ne tukevat moninäkökulmaista, inhimillisten ja ei-inhimillisten toimijoiden osallisuuden mahdollistavaa tiedonmuodostusta.
A high turnover rate of practitioners can challenge the continuity of knowledge production, and the organizational supportive structures for experimenting can be insufficient.
Henkilökunnan vaihtuessa tiedonjatkumot voivat katketa eikä tarjolla ole aina riittäviä tukirakenteita.
Thorough reasoning turns an experiment into a reflective experiment and creates the conditions for evaluating situational consequences and doing practice-based research.
Kokeiluprosessiin liittyvä huolellinen päättely tekee kokeilusta reflektoidun kokeilun ja luo edellytyksiä kehittämiskokeiluiden tilannelähtöiselle arvioinnille sekä käytännön työhön liittyvän tutkimuksen tekemiselle.
This study proposes pragmatism as a potential foundation for social work knowledge production.
Pragmatismin esitetään toimivan yhtenä lähtökohtana sosiaalityön tiedonmuodostukselle.
This study investigates the application of an experimental approach to social work knowledge production related to developing and researching practices.
Väitöskirja tarkastelee kokeilevan lähestymistavan soveltamista sosiaalityön kehittämiseen ja tutkimukseen liittyvässä tiedonmuodostuksessa.
Applying abductive, deductive and inductive reasoning is a prerequisite for the experimental approach.
Kokeilevan lähestymistavan soveltaminen edellyttää abduktiivisen, deduktiivisen ja induktiivisen päättelyn hyödyntämistä.
To address the second question, reasoning in an experimenting process is analysed conceptually by drawing on the author’s experiences of the research and pragmatist philosophy.
Toiseen kysymykseen vastataan kokeiluprosessiin liittyvän päättelyn käsitteellisellä analyysillä, jossa hyödynnetään tutkimusprosessissa kertyneitä havaintoja ja pragmatistista filosofiaa.
In co-designing the services, the recognition of service users and their expertise supports knowledge production.
Yhteiskehittämisessä kehittäjäasiakkaiden tiedon jäsentämistä tukee se, että he tulevat tunnustetuiksi ja heidät nähdään tiedon omistajina.
An analysis of the reasoning and different strategies used contributes to the discussion on the culture of experimentation.
Päättelyä koskevien vaiheiden ja strategioiden erittely on tärkeä näkökulma kokeilemalla kehittämistä ja kokeilukulttuuria koskevassa keskustelussa.
In the concluding chapter, the analysis of the experimental approach moves from the level of developing practices to the philosophy of science.
Yhteenvetoluvussa kokeilevan lähestymistavan tarkastelu etenee käytännön kehittämisestä tieteenfilosofiseen keskusteluun.
The thesis consists of peer-reviewed articles and the summary chapter.
Väitöskirja koostuu vertaisarvioiduista artikkeleista sekä yhteenvetokappaleesta.
The data collected for this multi-sited ethnographic research includes observations conducted in clubs, privates, and an NGO that provides services for sex workers in Southern Finland; semi-structured interviews with key actors in the field of commercial sex, such as policymakers, police, NGO representatives, healthcare providers, experts on issues of trafficking, and migration officials (N=18); and semi-structured interviews with Russian-speaking women engaged in commercial sex in Finland (N=41).
Tätä useissa paikoissa tehtyä etnografista tutkimusta varten kerätty tietoaineisto sisältää havainnointia klubeilla, privaateissa sekä seksityöläisille palveluja tarjoavan eteläsuomalaisen kansalaisjärjestön tiloissa; puolistrukturoituja haastatteluja kaupallisen seksin alan avaintoimijoiden, kuten poliittisten päättäjien, viranomaisten, poliisin, kansalaisjärjestön edustajien, terveydenhuollon tarjoajien, ihmiskaupan asiantuntijoiden sekä maahanmuuttoviranomaisten kanssa (N=18); sekä puolistrukturoituja haastatteluja venäjänkielisten kaupallisen seksin parissa toimivien naisten kanssa (N=41).
I argue that migrant women who engage in commercial sex are perceived to be space invaders (Puwar, 2004), as their presence exposes the limits of Finnish national values, in particular, gender equality and social equality.
Väitän, että maahanmuuttajanaiset, jotka toimivat kaupallisen seksin parissa, koetaan niin sanottuina tilaan tunkeutujina (space invader; Puwar, 2004), koska heidän läsnäolonsa paljastaa Suomen kansallisten arvojen rajat liittyen erityisesti sukupuolten tasa-arvoon ja yhteiskunnalliseen tasa-arvoon.
Though the visibility of sexual commerce in public spaces in Finland is limited, it is present in political discussions, the media, and the public imagination that connect particular bodies with sexual commerce, regardless of whether any sexual acts take place.
Vaikka Suomessa kaupallisen seksin näkyvyys julkisilla paikoilla on rajallista, se on läsnä poliittisissa keskusteluissa, mediassa sekä kansalaisten mielissä, joissa tietyt kehot yhdistetään kaupalliseen seksiin vaikkei mitään seksuaalista kanssakäymistä tapahtuisikaan.
The discursive externalisation of commercial sex creates a moral system in which surveillance and control is primarily directed at migrant women (or those perceived to be migrant), forcing them to structure their everyday lives in such a way as to be invisible to state agents and society at large, but visible to their potential clients.
Kaupallisen seksin diskursiivinen eksternalisaatio luo moraalisen järjestelmän, jossa tarkkailu ja hallinta kohdistetaan maahanmuuttajanaisiin (tai naisiin, joita pidetään maahanmuuttajina), mikä pakottaa heidät muokkaamaan jokapäiväistä elämäänsä niin, että he ovat näkymättömiä valtion edustajille sekä yhteiskunnalle ylipäänsä, mutta näkyviä potentiaalisille asiakkailleen.
Analysing commercial sex through the lens of everyday as problematic (Smith, 1987), I argue that the national anxieties over the intersection of sexuality, gender, labour, and migration shape the day-to-day lives of Russian-speaking women engaged in commercial sex in Finland.
Analysoin kaupallista seksiä ongelmallisena arkipäivän valossa (Smith, 1987) ja väitän, että kansalliset huolet seksuaalisuuden, sukupuolen, työn ja siirtolaisuuden risteyskohtaan liittyen muokkaavat venäjänkielisten, kaupallisen seksin parissa toimivien naisten jokapäiväistä elämää Suomessa.