natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Different kinds of language deficits affect in different ways to person's possibilities to participate in conversation and to be understood.
Erilaiset kielelliset vaikeudet vaikuttavat eri tavoin henkilön mahdollisuuksiin olla osallisena keskustelussa ja saada itsensä ymmärretyksi.
The aim of this study is to describe self-repairs made by a 4-year-old boy and how his language deficits affect on his self-repairs.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvata yhden 4-vuotiaan pojan tekemiä itsekorjauksia ja hänen kielellisten vaikeuksiensa vaikutusta niihin.
Self-repair is initiated by the person who has produced the trouble source turn.
Itsekorjaus on korjaus, jonka tekee ongelmavuoron tuottaja.
Self-repair is a way to maintain intersubjectivity in conversation.
Itsekorjaus on tapa pitää yllä keskustelijoiden välistä yhteisymmärrystä.
Speech therapy was held 20 times and a partner in the conversations was a logopedics student.
Tutkimusaineisto oli 20 kerran puheterapiajaksolta, jolla pojan keskustelukumppanina oli puheterapeuttiopiskelija.
Aims: Repair is one the three structures that organizes conversation.
Tavoitteet: Korjausjäsennys on yksi kolmesta keskustelunanalyyttisen tutkimusmenetelmän esiin nostamasta keskustelua jäsentävästä rakenteesta.
The study examined self-repairs made by a 4-year-old boy who has deficits in speech understanding, naming and inflection.
Tutkittavana oli 4;6-vuotias poika, jolla oli puheen ymmärtämisen, sanataivutuksen ja nimeämisen vaikeuksia.
The study observes three types of situations in speech therapy.
Aineisto rajattiin kolmeen eri puheterapiatilanteeseen.
Conversation analysis is a qualitative method.
Keskustelunanalyysi on laadullinen tutkimusmenetelmä, joka nostaa keskustelusta esiin toistuvia rakenteita.
If one of the participants in conversation can't self-repair his speech because of the language deficit, the intersubjectivity between the participants might be endangered.
Yhteisymmärryksen ylläpitäminen vaarantuu, jos henkilö ei kielellisten vaikeuksien vuoksi tee itsekorjauksia.
Results & Conclusions: The participant made lots of fluent self-repairs despite his language deficits.
Tutkittava oppi kieltä ja sen käyttöä sekä piti yllä keskustelijoiden välistä yhteisymmärrystä itsekorjauksilla kielellisistä vaikeuksistaan huolimatta.
The deficits of naming caused multiple self-repairs one after the other.
Nimeämisen vaikeudet saattoivat pidentää jaksoja useamman lausuman pituisiksi.
To the inflection the participant made just few self-repairs.
Taivutusta tutkittava ei juuri korjannut.
The conversation topics were limited in different ways.
Puheterapiatilanteiden välillä oli ero siinä, kuinka kontekstisidonnaista keskustelu oli.
Furthermore, the schools were considered to be accountable to the taxpayers.
Kouluja pidettiin niin ikään tilivelvollisina veronmaksajille.
Secondly, the focus is on the professions of those involved in the dialogue, and the institutions they represented.
Lisäksi huomio kohdistui puhujien ammatillisiin rooleihin ja siihen, mitä instituutioita he edustavat.
Two discourses were introduced as a framework to interpret the articles – welfare state discourse and neoliberal market discourse.
Tekstien tulkintakehyksenä esittelin kaksi diskurssia: hyvinvointivaltiodiskurssin ja uusliberalistisen markkinadiskurssin.
The active majority in the discussion were those against publishing.
Keskustelussa aktivoituivat selvänä enemmistönä arviointien julkisuutta vastustavat.
Discourse analysis was also applied in the study to gain a better overview of the material used.
Tutkimuksessa hyödynsin myös diskursiivista lukutapaa saadakseni paremman kokonaiskuvan aineistosta.
The ideology reflected in their argumentation was clearly the neoliberal market discourse.
Heidän puheissaan oli selvästi havaittavissa uusliberalistisen markkinadiskurssin ideologia.
The law was also said to require publishing the data.
Katsottiin myös, että laki velvoittaa kouluja julkaisemaan arviointitiedot.
Firstly, the idea is to clarify, what type of views were presented, and what were the supporting arguments used.
Ensinnäkin pyrkimys oli selvittää, minkälaisia kannanottoja aiheesta lehtien palstoilla esitettiin ja miten näitä kantoja perusteltiin.
The theoretical starting point for this study is Foucalt's views with regards to the blending of power and discourse, as well as the build up of social construction, in the context of life's continuous power struggle that is influenced by discourse.
Tutkimuksen teoreettisena lähtökohtana oli Foucault'lta peräisin oleva käsitys vallan ja diskurssien yhteenkietoutumisesta ja sosiaalisen todellisuuden rakentumisesta diskurssien värittämässä elämän jatkuvassa valtataistelussa.
The conflicting decisions of justice departments on the matter gave the inspiration for this study.
Turun- ja Helsingin hallinto-oikeuksien sekä Korkeimman hallinto-oikeuden ristiriitaiset päätökset asiassa synnyttivät inspiraatioin tälle tutkimukselle.
Their approach to the matter reflects tones of the welfare state discourse, and their concerns included increased competition between schools, and the end of basic education offering equal opportunities.
Arviointien julkisuutta vastustavien lähestymistavassa kysymykseen oli havaittavissa hyvinvointivaltiodiskurssin äänenpainot ja heidän huolensa kohdistui koulujen kilpailun lisääntymiseen ja tasa-arvoisen peruskoulun alasajoon.
The material used in the study are the Helsingin Sanomat articles on the publicity of basic education evaluation between 2000 and 2005, during which period the two above mentioned legal entities made their decisions.
Tämän tutkimuksen aineistona on Helsingin Sanomien kirjoitukset perusopetuksen arvioinnin julkisuudesta kuuden vuoden ajalta vuosina 2000-2005, jonka aikana edellä mainitut oikeuslaitokset antoivat asiasta päätöksensä.
This study can be defined as a qualitative analysis supplemented by certain quantitative factors.
Tutkimusmenetelmä oli laadullinen sisällönanalyysi, jota täydentääkseni laskin ja taulukoin aineistosta joitain määrällisiä seikkoja.
Those in favor of publishing highlighted information transparency, and the parent's need for review data when selecting schools.
Arviointien julkisuuteen myönteisesti suhtautuvat puolestaan perustelivat kantojaan tiedon läpinäkyvyydellä ja sillä, että vanhemmat tarvitsevat koulujen arviointitietoja kouluvalintojensa tueksi.
The Publicity of School System Evaluation Data : The discussion regarding the publicity of basic education evaluation, and the related data, in Helsingin Sanomat between 2000 and 2005
Koulutuksen arviointitietojen julkisuus : Perusopetuksen arvioinnin julkisuudesta käyty keskustelu Helsingin Sanomissa vuosina 2000-2005
The results show that those against publishing have technical arguments, and also rely on welfare state discourse.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että arviointien julkisuuden vastustajat argumentoivat kysymystä niin arviointien teknis-analyyttisten ongelmien valossa kuin hyvinvointivaltiodiskurssin raamittamana.
Helsingin Sanomat, being the most read Finnish daily publication, is one of the most important contributors amongst media.
Merkittäviä sosiaalisen todellisuuden määrittäjiä ovat joukkotieodotusvälineet, joista Suomessa Helsingin Sanomat laajalevikkisimpänä päivälehtenä on yksi tärkeimmistä.
The purpose of this study is to describe the discussion, which took place in Helsingin Sanomat between 2000 and 2005, regarding the rationale for publishing basic education reviews.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli saada kuva perusopetuksen arvioinnin julkisuuden oikeutuksesta käydystä keskustelusta Helsingin Sanomissa vuosina 2000-2005.
The calculations and creation of spreadsheets do not amount to quantitative analysis.
Määrällisten seikkojen laskemisessa ja taulukoinnissa ei kuitenkaan ollut kyse kvantitatiivisesta analyysista, vaan se oli käytännöllinen tapa esitellä aineisto, johon tulkintani perustui.
At the same time, the positive aspects of publishing were presented by the newspaper's own staff, a few politicians, and the man of the street.
Keskustelua arviointien julkisuuden haitoista ylläpitivät enemmistönä tutkija- ja opettajakunta sekä kouluhallinnon edustajat, kun taas arviointien julkisuuden puolestapuhujia edustivat lehden oma toimituskunta, muutama poliitikko sekä tavalliset kansalaiset.
In their opinion, the comparability of education reviews is always questionable.
He näkivät kouluarvioinnit vaikeana toteuttaa niin, että tulokset olisivat vertailukelpoisia.
The theory used in the research was Rafaeli's (1988) theory of interactivity.
Tutkimusongelmaa lähestyttiin Rafaelin (1988) vuorovaikutteisuusteorian avulla.
Interactivity in YleX's radio programme Etusivu
Vuorovaikutteisuus YleX:n Etusivu-ohjelmassa
One programme lasts two hours so the data of the thesis consisted of 20 hours of broadcasts.
Yksi lähetys kestää kaksi tuntia, joten aineistoa kertyi yhteensä 20 tuntia.
The method used in the analysis was content analysis.
Analyysi toteutettiin teoriasidonnaisella sisällönanalyysillä.
There are three kinds of interactivity in the theory: quasi-interactivity, interactivity and non-interactivity.
Teoriassa vuorovaikutteisuus jakautuu kvasivuorovaikutteisuuteen, vuorovaikuteisuuteen ja ei-vuorovaikutteisuuteen.
The hosts discuss subjects that Finns talk about at the moment.
Etusivu on ajankohtaisohjelma, jossa juontajat keskustelevat suomalaisia juuri sillä hetkellä puhuttavista aiheista.
These three concepts were used in the analysis.
Näitä kolmea luokkaa käytettiin apuna myös tutkielman aineiston analyysissa.
The data consisted of ten broadcasts of the radio programme YleX Etusivu.
Tutkimuksen aineistoksi kerättiin kymmenen YleX:n Etusivu-ohjelman lähetystä.
The result of the research was that the interactivity in and through shoutbox between listeners and hosts was mainly quasi-interactive.
Tutkimuksen tuloksena selvisi, että lähetysikkunan kautta tapahtuva vuorovaikutteisuus juontajien ja kuuntelijoiden välillä oli pääosin kvasivuorovaikutteista.
Further research for the shoutbox could be conducted for examining the experiences and opinions of listeners and hosts on using shoutbox and the purpose of the medium.
Jatkossa lähetysikkunaa voisi tutkia tarkemmin ja syvemmin esimerkiksi selvittämällä juontajien ja kuuntelijoiden kokemuksia ja näkemyksiä sen käytöstä ja käyttötarkoituksesta.
The recordings included the audio of the broadcasts and video of the shoutbox in which the messages from the listeners were shown.
Aineisto kerättiin tallentamalla internetistä lähetyksen ääni ja lähetysikkuna, josta lukijoiden lähettämät viestit olivat luettavissa ja jossa näkyi myös videokuvaa studiosta.
The research concerning interactivity has mainly focused on the interactivity between human and computer whereas this thesis concentrates on interactivity between humans: radio hosts and their listeners.
Vuorovaikutteisuuteen liittyvä kirjallisuus on tähän mennessä keskittynyt lähinnä tietokoneen ja ihmisen väliseen vuorovaikutteisuuteen, kun tässä tutkielmassa tavoitteena oli selvittää ihmisten välistä vuorovaikutteisuutta.
The aim of the thesis is to examine what kind of interactivity emerges in communication that takes place in and through a radio programme's website chat called shoutbox.
Tutkielman tavoitteena on selvittää, millaista vuorovaikutteisuus on lähetysikkunan avulla tapahtuvassa viestinnässä YleX:n Etusivu-ohjelman kuuntelijoiden ja juontajien välillä.
Thus the thesis concentrates on examining if the communication in and through shoutbox is interactive in any level.
Lähetysikkunan kaltaista viestintävälinettä ei ole aiemmin juuri tutkittu, joten tutkielmassa tarkastellaan sitä, onko lähetysikkunan kautta tapahtuva viestintä ylipäätään vuorovaikutteista.
The role of social capital was emphasised.
Sosiaalisen pääoman merkitys korostui.
The study deals with who chooses, what is chosen, and especially with how and why.
Tarkastelussa on kuka valitsee, mitä valitaan ja erityisesti miten ja miksi.
The elite classes were avoided due to their expectedly high levels of unnecessary competition between pupils.
Eliittimaineisia luokkia vältettiin tarpeettomaksi mielletyn oppilaiden välisen oletetun kilpailun vuoksi.
The study consists of four academic articles and an introductory part, in which the results of the four original articles are presented and discussed in relation to each other.
Tutkimus koostuu neljästä tieteellisestä artikkelista ja yhteenvedosta, jossa artikkeleissa esiteltyjä tuloksia esitellään ja kehitetään edelleen suhteessa toisiinsa.
The first sub-study (I) is a literature review, in which the application and transmission of concepts in school choice research in five European countries is examined.
Ensimmäinen artikkeli (I) on kirjallisuustarkastelu, jossa on arvioitu kouluvalintatutkimuksen käsitteiden käyttämistä ja paikallista siirtymistä viidellä kielialueella Euroopassa.
The theoretical framework leans strongly on Pierre Bourdieu s theory and conceptualisations of distinction.
Aineisto on analysoitu teoriasidonnaisen sisällönanalyysin avulla nojaten Pierre Bourdieun distinktio-teorian käsitteistöön.
This combination is named as the social space of school choice.
Tämä yhdistelmä on tutkimuksen yhteenvedossa nimetty sosiaaliseksi kouluvalintatilaksi.
The cultural capital derived from the field of culture, such as skills in music or sports, turned out to be relevant trump cards in the competition over study-positions in selective classes within publicly funded compulsory education in Finland.
Oli havaittavissa, että muilla kentillä toimiva kulttuurinen pääoma, kuten lapsen taidot musiikissa tai urheilussa, osoittautui kelvoksi valttikortiksi myös kilpailussa oppilaspaikoista suomalaisen julkisrahoitteisen perusopetuksen sisällä.
The social differentiation produced by the practices of selection of pupils were noticed in the parental discourse, and the choice was legitimised by referring to meritocratic selection procedures and talented and motivated children.
Oppilasvalikoinnin tuottama havaittu sosiaalinen eriytyminen kouluissa nostatti silti puhetta valikoinnin legitimaatiosta, joka palautui meritokratialla oikeuttamiseen ja puheeseen lahjakkaasta ja motivoituneesta lapsesta.
Optimising the school choice of the child in the competition over study positions was interconnected with social capital, as well as with the mechanisms of transforming and transmitting cultural and economic capital from one form to another and from one field to the next.
Lapsen kouluvalinnan optimoiminen kilpailussa oppilaspaikoista nivoutui paitsi tietynlaiseen sosiaaliseen pääomaan, myös kulttuurisen ja taloudellisen pääoman muuntamisen ja kentältä toiselle siirtämisen mekanismeihin.
In some of the local spaces the symbolic hierarchy of the general classes was non-existent, but in some local areas the general classes across schools had a strict hierarchy.
Osalla oppilasalueista koulujen välinen mainehierarkia oli olematon, mutta osassa paikallisia kouluvalintatiloja maineet jäsentyivät symboliseen hierarkiaan.
The data includes parents from all school catchment areas.
Aineistossa on vanhempia Espoon kaikilta oppilasalueilta.
The analysis on the school choices of upper-class families showed how the mobilisable amounts of different forms and combinations of capital strongly impacted the process of school choice.
Yläluokkaisten perheiden kouluvalintojen tarkastelussa havaittiin, miten mobilisoitavissa olevien pääomien määrä ja kompositio vaikuttivat kouluvalinnan onnistuneeseen toteuttamiseen.
The data consists of 96 semi-structured thematic interviews with parents of 6th graders.
Aineisto koostuu 96 espoolaisen, kuudesluokkalaisen lapsen vanhemman puolistrukturoidusta teemahaastattelusta, jotka on toteutettu keväällä 2011 Parents and School Choice.
The central features in the optimizing of the choice were the families capacities to evaluate their own position in the social space in relation to other families in the field as well as to the symbolic hierarchy of the schools.
Optimoinnin keskeisenä tekijänä olivat perheen kyky oman asemansa hahmottamiseen suhteessa koululuokkien symboliseen järjestykseen ja omien pääomien muodostaman aseman tarkastelu suhteessa muihin kentällä toimiviin perheisiin.
The three empirical sub-studies (II−IV) concentrate on how the reputations and prestige of schools and their general and selective classes in the case city of Espoo are constructed in the parental discourse, what sorts of lower-secondary school choices the families conduct in relation to those hierarchies of symbolic prestige, and which factors seem to be interrelated to the success in the competition over certain study positions.
Kolmessa empiirisessä artikkelissa (II IV) tutkimustehtävänä on ollut tarkastella, millaisiksi tutkimuskaupungin, Espoon, koulujen maineet rakentuvat vanhempien puheessa, millaisia kouluvalintoja perheet tekevät suhteessa koulujen ja niiden luokkien välisiin havaittuihin mainehierarkioihin, ja millaiset osatekijät näyttävät vaikuttavan siihen, keillä lapsista on parhaat edellytykset pärjätä kilpailussa koulutuspaikoista.
The analysis concentrates on the differences in reputation between general and selective classes across and within schools, the constructed urban spaces of school choice, and families choices.
Tutkimuksessa tarkastellaan koulujen välisiä ja sisäisiä maine-eroja, niiden muodostamia erilaisia kouluvalintatiloja ja perheiden tekemiä kouluvalintoja.
The most desirable classes were often considered to be good enough in terms of teaching and learning, and somewhat selective, as long as desirable amounts of social and ethnic diversity existed.
Toivotuimman luokan piirteiksi valtaenemmistöltään keskiluokkaisessa aineistossa mainittiin riittävän hyväksi mielletty opetus ja oppiminen, jonkinlainen oppilasvalikointi kuitenkin säilyttäen luokkakokoonpanon vähäinen sosiaalinen ja etninen moninaisuus ja erityisesti korkea koulutyytyväisyys ja -hyvinvointi.
The analysis focuses on how the conducted school choices relate to families possession of different forms and combinations of cultural, social and economic capital and how these processes relate to the symbolically differentiated space of school choice.
Työssä on analysoitu, miten perheiden väliset erot kouluvalinnoissa jäsentyvät puheessa perheen kulttuurisen, sosiaalisen ja taloudellisen pääoman määrän ja komposition mukaan ja millaisia eriytyviä koulutuspolkuja nämä prosessit yhdessä symbolisesti eriytyneen kouluvalintatilan kanssa muodostavat jo perusopetusvaiheessa.
The success of the upper-class child in the competition seemed to derive from the habitus, and via their shared lifestyles success in the school choice seemed natural among them.
Yläluokkaisten lasten menestyminen oppilasvalikoinnissa valikoiville luokille juontui habituksesta ja elämäntyylistä ja näyttäytyi siten luonnollisena .
The parental discourse on school choice has been contrasted with the noted worry concerning the increase in urban segregation in the metropolitan area, the social and academic school differentiation, and the general condition of the Finnish comprehensive school.
Perheiden koulutusstrategioihin liittyvää puhetta on tulkittu suhteessa esitettyyn huoleen kaupunkitilan sosiaalisesta ja koulujen sosiaalisesta ja tiedollis-taidollisesta eriytymisestä sekä suomalaisen, ennen yhtenäiseksi mielletyn, peruskoulun tilasta.
The limitations to parental action are urban limitations, caused by the urban structure of the city, as well as the borders of educational governance (e.g. catchment areas).
Sosiaalisen kouluvalintatilan muina rajaajina toimivat kaupunkitilan muodostamat urbaanit rajoitteet ja kouluhallinnon asettamat valinnan rajoitukset.
The transition from the local space to the selective space of school choice required different forms and amounts of cultural, social and economic capital from the family, and was not thereby equally accessible as an option to all families.
Tämä siirtymä kuitenkin vaati perheeltä paitsi taloudellista, myös sosiaalista ja kulttuurista pääomaa, eikä siksi ollut käytännössä yhtäläinen ja todellinen mahdollisuus kaikille.
The central notion is that the differentiation of school choices across families (how the families are able and willing to conduct school choices) are related to their possessed amounts of capital also in Finland.
Keskeinen havainto on, että perheiden kouluvalinnat ja niiden eriytyminen ovat myös suomalaisessa kaupunkiympäristössä sidoksissa perheen pääomiin.
The space of school choice in the city of Espoo was divided into two separate spaces of school choice in the parental discourse: the local space of school choice and the selective space of school choice.
Kaupungin kouluvalintatila jakautui maineeltaan vanhempien puheessa kahteen erilliseen tilaan, paikalliseen ja valikoivaan kouluvalintatilaan, joiden rajapinnan ensisijainen jäsentäjä oli koulujen toteuttama oppilasvalikointi.
The ways in which the educational trajectories of the pupils diversify and differentiate in basic education were analysed.
Työssä on analysoitu sitä, miten koulutuspolkujen eriytymismekanismit rakentuvat tehtyjen koulutusvalintojen kautta jo perusopetusvaiheessa.
The local space of school choice consisted of general classes in schools within the catchment area.
Paikallinen kouluvalintatila koostui kodin ympärillä olevan hallinnollisen oppilasalueen koulujen yleisopetuksen luokista, joihin oppilaat osoitettiin lähikouluperiaatteella.
In addition, the most desirable choices for the parents in their discourse were not the classes with elite reputations with high selectivity and presumably demanding teaching.
Toisaalta mainehierarkioiden tarkemmassa tarkastelussa osoittautui, ettei useinkaan toivotuin ja omalle lapselle sopivimmaksi mielletty luokka ollut maineeltaan valikoivin ja tiedollis-taidollisesti vaativin.
Interestingly, these processes of pupil selection seem to guide pupils from different social backgrounds seemingly naturally to different educational trajectories already within comprehensive education.
Oppilasvalikoinnin muodot ja perheille mahdollistuva toiminta sosiaalisessa kouluvalintatilassa muokkaavat oppilaiden valikoitumista perusopetuksen sisällä, mikä hiljaisesti ja näennäisen luonnollisesti ohjaa eri yhteiskuntaluokista tulevia lapsia ja nuoria eri koulutusreiteille jo perusopetusvaiheessa.
The most common way of aiming to avoid the school allocation to those aversive classes was to apply for classes with a special emphasis.
Yleisin välttämisen keinona mainittu strategia oli siirtyminen painotetun opetuksen luokista koostuvaan, koko kaupungin kattavaan valikoivaan kouluvalintatilaan.
The general class in the bottom of the hierarchy was considered to be a study environment to avoid.
Hierarkian huonomaineisimman luokan välttämisestä puhuttiin.
The most successful with the highest numbers of realistic choices were those possessing the most amounts of capital.
Parhaiten kilpailussa oppilaspaikoista vaikuttivat selviytyvän ne, joilla oli näitä kaikkia.
More precise characterization of encacin genes and peptides may help to gain new information about qualities and mode of action of these novel potential bacteriocins.
Enkasiinigeenien ja -peptidien tarkempi karakterisointi voisi auttaa saamaan tietoa uusien potentiaalisten bakteriosiinien ominaisuuksista ja toimintaperiaatteista.
Beside lactic acid, LAB produce several antimicrobial compounds of which especially bacteriocins provide new potential applications for food and pharmaceutical industries.
Maitohappobakteerit tuottavat maitohapon lisäksi lukuisia antimikrobisia yhdisteitä, joista erityisesti bakteriosiinit tarjoavat potentiaalisia sovelluksia elintarvike- ja lääketeollisuuden käyttöön.
Two of them, which produced encacins into periplasmic space, also appeared to be weakly active against L. lactis MG1614 strain.
Näistä kaksi periplasmiseen tilaan tuotettua enkasiinibakteriosiinia osoittivat myös heikkoa antimikrobista aktivisuutta L. lactis MG1614 -kantaa vastaan.
Peptides expressed by these bacteriocin genes belong to lactococcin 972 protein family according to their amino acid sequences.
Näiden operonien bakteriosiinigeenien ilmentämät peptidit luokitellaan aminohapposekvenssin perusteella laktokoksiini 972 -proteiiniperheeseen.