natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Both, the responses of the questionnaire and the transcriptions of the interviews, were analyzed with a data directional content analysis approach.
Sekä kyselylomakkeiden vastaukset että haastatteluista tehdyt litteraatiot analysoitiin aineistolähtöisellä sisällönanalyysilla.
In cases where the students did not plan the co-teaching lesson together, the role of the special education student teacher was to maintain a peaceful environment and to take on different assisting tasks.
Tapauksissa, joissa opiskelijat eivät suunnitelleet yhteisopetustuntia yhdessä, erityisopettajaopiskelijan rooliksi jäi työrauhan ylläpitäminen ja erilaiset avustavat tehtävät.
Co-teaching in teaching practice : student teachers’ experiences on the cooperation between general and special education
Yhteisopetus opetusharjoittelussa : opettajaopiskelijoiden kokemukset yleis- ja erityisopetuksen yhteistyöstä
Through the strengthening of the inclusive ideology, Finnish primary school general education classes have an increasing number of students, who have different learning related needs for support.
Suomalaisten peruskoulujen yleisopetuksen luokilla on inklusiivisen ideologian voimistumisen myötä lisääntyvissä määrin oppilaita, joilla on erilaisia oppimiseen liittyviä tuentarpeita.
The study shows that a part of the students felt co-teaching in the teaching practice gave them good readiness to utilize co-teaching between general and special education after their studies in the working life.
Tutkimuksesta käy ilmi, että osa opiskelijoista koki opetusharjoittelussa toteutetun yhteisopetuksen antaneen heille hyvät valmiudet hyödyntää yleis- ja erityisopetuksen välistä yhteisopetusta opintojen jälkeen työelämässä.
However, not all of the students felt that the teaching practice sufficiently supported their readiness for coteaching.
Kuitenkaan kaikki opiskelijat eivät kokeneet opetusharjoittelun tukeneen riittävästi heidän yhteisopetusvalmiuksiaan.
The conclusion regarding the development of teaching practice in this study is that the supervision concerning co-teaching should be developed especially in the part of the following fields: increasing knowledge regarding the students’ co-teaching, coaching for co-teaching lessons and the students’ equal possibilities for feedback after a co-teaching lesson.
Tutkimus osoittaa, että opiskelijoilla oli hyvin erilaisia käsityksiä siitä, mitä yhteisopettajuus on. Opetusharjoittelun kehittämistä koskevana johtopäätöksenä tutkimuksessa on, että yhteisopettajuuteen liittyvää ohjausta tulisi kehittää eri-tyisesti seuraavien osa-alueiden osalta: opiskelijoiden yhteisopettajuutta koskevan tiedon lisääminen, yhteisopetustunteihin valmentaminen sekä opiskelijoiden yhdenvertainen mahdollisuus palautteeseen yhteisopetustunnin jälkeen.
The basis of this study is, how co-teaching abilities of future teachers can be supported already in the student teachers’ education phase and teaching practice.
Tämän tutkimuksen lähtökohtana on, miten jo koulutusvaiheessa opetusharjoittelussa voidaan tukea tulevien opettajien yhteisopetusvalmiuksia.
The study examines general and special education co-teaching executed in teaching practice.
Tutkimuksessa tarkastellaan opetusharjoittelussa toteutettua yleis- ja erityisopetuksen yhteisopetusta.
The obscurity regarding the role of the special education student teacher in co-teaching lessons and the lack of utilizing the expertise related to special education in planning and execution of the lessons were considered as main challenges.
Keskeisinä haasteina pidettiin erityisopettajaopiskelijan rooliin liittyvää epäselvyyttä yhteisopetustunneilla sekä erityisopetukseen liittyvän osaamisen vähäistä hyödyntämistä tuntien suunnittelussa ja toteuttamisessa.
The study investigates the experiences of special education, class and subject student teachers regarding co-teaching executed in teaching practice.
Tutkimuksessa selvitetään erityis-, luokan- ja aineenopettajaopiskelijoiden kokemuksia opetusharjoittelussa toteutetusta yh-teisopettajuudesta.
Additionally, the possible future development points of co-teaching in teaching practice will be examined on the basis of the students’ experiences.
Lisäksi opiskelijoiden kokemusten pohjalta tarkastellaan, miten yhteisopettajuuteen liittyvää ohjausta voitaisiin opetusharjoittelussa jatkossa kehittää.
The study was carried out as a qualitative survey research.
Tutkimus toteutettiin laadullisena kyselytutkimuksena.
The data was sorted adequately depending on the question type, and in a way that it was comparable to the results of the previous studies.
Tutkimuksen aineisto luokiteltiin asianmukaisesti kysymystyypistä riippuen sellaiseen muotoon, että sitä pystyi vertailemaan aiempien tutkimusten tuloksiin.
The class teachers told that they know many foreign languages.
Luokanopettajat kertoivat osaavansa useita vieraita kieliä.
In addition, they thought that the knowledge of English and other foreign languages was an important skill to have.
Lisäksi he pitivät englannin kielen ja muiden vieraiden kielten osaamista tärkeänä taitona.
The class teachers’ expectations of their own competence, in this case of their language proficiency, was at the high level.
Luokanopettajien odotukset omasta osaamisestaan eli tässä tapauksessa heidän käsityksensä omasta kielitaidosta oli korkealla tasolla.
The research aims to describe, analyse and interpret the class teachers’ perceptions of their language proficiency and of English language.
Tämän tutkimuksen tehtävänä oli kuvailla, analysoida ja tulkita luokanopettajien käsityksiä kielten osaamisestaan ja englannin kielestä.
In addition, the results of the study were compared to the previous studies (Leppänen ym., 2009; Niemi & Ruuskanen, 2018; Virtanen, 2019), and the answers of the less experienced class teachers and the more experienced teachers were compared to each other.
Lisäksi tuloksia vertailtiin aiempaan tutkimukseen (Leppänen ym., 2009; Niemi & Ruuskanen, 2018; Virtanen, 2019) sekä virkaiältään nuorten opettajien ja kokeneiden vastauksia vertailtiin keskenään.
The data was collected from the questionnaire, in which 32 class teachers answered.
Aineistonkeruumenetelmänä toimi kyselylomake, johon vastasi yhteensä 32 luokanopettajaa.
The less experienced class teachers rated their level of English and Spanish higher than the more experienced teachers, whereas the more experienced teachers rated their level of Swedish and German higher than the less experienced teachers.
Virkaiältään nuoret opettajat arvioivat englannin ja espanjan osaamisensa korkeammalle tasolle kuin kokeneemmat opettajat, kun taas kokeneet opettajat arvioivat ruotsin ja saksan osaamisensa korkeammalle tasolle kuin nuoret opettajat.
Other studies’ indicators were adapted in the questionnaire, and it had both open-ended and close-ended questions.
Kyselylomake koostui jo valmiista mittareista, joita sovellettiin ja se sisälsi sekä suljettuja että avoimia kysymyksiä.
During the past ten years, there has been some studies about the Finns’ language proficiency and how they perceive English language (EF EPI, 2019; Eurobarometer, 2012; Grasz & Schlabach, 2011; Leppänen ym., 2009; Niemi & Ruuskanen, 2018; Virtanen, 2019).
Suomalaisten kielten osaamista ja suhtautumista englannin kieleen on tutkittu viimeisen noin kymmenen vuoden aikana vähän (EF EPI, 2019; Eurobarometer, 2012; Grasz & Schlabach, 2011; Leppänen ym., 2009; Niemi & Ruuskanen, 2018; Virtanen, 2019), eikä näissä tutkimuksissa ole tutkittu näitä aiheita tietyn ammattiryhmän näkökulmasta.
According to the expectancy-value theory (Eccles, 1983, as cited in Viljaranta, 2017, it can be said that the class teachers are committed to the ongoing or future task of early language teaching.
Ecclesin ym. (1983, Viljarannan, 2017 mukaan) odotusarvoteorian perus-teella voidaan siis todeta, että luokanopettajat ovat sitoutuneita jo käynnissä olevaan tai tulevaan tehtäväänsä varhennetun kieltenopetuksen parissa.
The class teachers’ perceptions of their knowledge of languages and of English language
Luokanopettajien käsitykset omasta kielten osaamisestaan ja englannin kielestä
The class teachers’ most proficient language was English, as almost everyone rated their proficiency as good or excellent.
Luokanopettajien osatuin vieras kieli oli englanti, sillä lähes kaikki arvioivat osaavansa sitä joko hyvin tai erinomaisesti.
There were some differences found between the less experienced class teachers and the more experienced ones.
Virkaiältään nuorten opettajien ja kokeneiden opettajien suhtautumisessa oli havaittavissa eroja.
According to the answers, the class teachers perceived English language mainly positively and thought that the knowledge of English is an important skill to have.
Vastausten perusteella luokanopettajat suhtautuivat pääosin myönteisesti englannin kieleen, ja sitä pidettiin kaikenikäisille tärkeänä taitona.
It seemed that the more experienced teachers perceived English a little bit more negatively than the less experienced ones.
Kokeneemmat luokanopettajat suhtautuivat englannin kieleen hieman kielteisemmin kuin nuoremmat opettajat.
A classification was used as the method of the data analysis.
Tutkimuksen aineiston analyysitapa oli luokittelu.
In Helsinki Medical school, half of the students experience lot of stress during their studies.
Helsingin lääketieteellisen tiedekunnan opiskelijoista noin puolet kokee runsaasti stressiä opintojensa aikana.
Due to small amount of the study subjects, results are di-rectional.
Aineiston pienen koon vuoksi tulokset ovat suuntaa antavia.
Methods based on mindfulness training should be studied more to find out cost effective and preventive ways to support medical student’s wellbeing.
Tietoisuustaitoharjoitteluun pohjautuvia interventioita tulisi tutkia lisää jatkossa, jotta voidaan löy-tää kustannustehokkaita ja ennaltaehkäiseviä tapoja tukea yhteiskunnallisesti tärkeän alan; lääketieteel-lisen tiedekunnan opiskelijoiden hyvinvointia.
"Mindful help" to the students : do the students of faculty of medicine benefit from mindfulness intervention?
Tietoista tukea opiskelijoiden hyvinvointiin : hyötyvätkö lääketieteellisen tiedekunnan opiskelijat tietoisuustaitointerventiosta?
There was seen decrease in subjective wellbeing in both groups, but in the intervention group the decrease was significantly less (p= 0.03, η2 =.053).
Molempien ryhmien subjektiivinen hyvinvointi heikkeni tutkimusjakson aikana, mutta interventioryhmällä se heikke-ni vähemmän (p= 0.03, η2 =.053).
In intervention group there was a significant differ-ence between medical and dentistry students and psychology and logopedics student’s subjective wellbe-ing (p=0.037, η2=.084).
Interventioryhmässä (N=52) lääketie-teellisen ja hammaslääketieteellisen koulutusohjelman opiskelijoiden subjektiivinen hyvinvointi heikkeni tilastollisesti merkitsevästi vähemmän verrattuna psykologian ja logopedian opiskelijoihin (p=0.037, η2=.084).
Whereas in control groups wellbeing decreased statistically significantly in almost every variable.
Interventioryhmän hyvinvointi pysyi lähes muuttumattomana tutkimusjakson aikana, kun taas kontrolliryhmän hyvinvointi heikkeni tilastollisesti merkitsevästi lähes kaikissa muuttujissa.
Earlier inter-national research shows that university students wellbeing can be improved with practicing mindfulness skills, but in Finland there are fewer studies in this topic.
Aiemmat kansainväliset tutkimukset tietoisuustaitojen harjoittamisesta yliopistossa ovat osoitta-neet, että tietoisuustaitoja lisäämällä voidaan lisätä opiskelijoiden hyvinvointia, mutta Suomessa tutki-musta on tehty vielä kohtalaisen vähän.
The intervention effect size (η2) was small.
Intervention vaikutus oli pieni.
More research is also needed to find out the best methods for different genders, age groups and students from different study programs.
Lisää tutkimusta kaivataan erityisesti miehille, eri ikäisille ja erityyppisille koulutusohjelmien opiskelijoille suunnattujen menetelmien toimivuudesta.
Research on mindfulness trainings effects on different study programs, age-groups and genders are also missing.
Ei ole myöskään näyttöä siitä, toimisivatko eri koulutusohjel-mien opiskelijoille, eri sukupuolille ja eri ikäisille eri tyyppiset tietoisuustaitomenetelmät.
T-test was used to analyze changes between baseline and finish measurements.
Ryhmien alku- ja loppumittauksen välisiä muutoksia analysoitiin riippuvien otosten t-testin avulla ja intervention vaikutusta toistettujen mittausten varianssianalyysin avulla.
Other aim was to find out and there some effect concerning study program, gender, age, the amount of mindfulness training or earlier mindfulness background.
Tämän tutki-muksen tavoitteena on pyrkiä vastaamaan kysymyksiin, onko tietoisuustaitojen harjoittelusta hyötyä lää-ketieteellisen tiedekunnan opiskelijoille suhteessa koettuun hyvinvointiin ja onko koulutusohjelmalla, sukupuolella, iällä, harjoittelun määrällä tai aikaisemmalla harjoittelutaustalla vaikutusta hyötyjen kokemi-sen suhteen.
The study was randomized controlled trial research with intervention- (N=52) and control group (N=35).
Interventioryhmässä (N=52) harjoiteltiin tietoisuustaitoja ja omien ar-vojen mukaista toimintaa eri menetelmin (5-8 viikkoa) ja kontrolliryhmäläisille (N=35) tarjottiin tavan-omainen tuki.
The results support the earlier findings where mindfulness has effect on wellbeing.
Aikaisempi tutkimus tukee saatuja tuloksia siinä, että tietoisuustai-toja harjoittamalla voi vähentää opiskeluun liittyvää stressiä.
There was a moderate intervention effect (η2).
Intervention vaikutus subjektiiviseen hyvinvointiin oli kohtalainen.
The measures were gathered with online questionnaire in the in the baseline and at the end of the study (5-8weeks).
Koettua hyvinvointia mitattiin sähköisten kyselylomakkeiden avulla tutkimusjakson alussa ja lopussa.
Medical and dentistry students experienced more effect from the intervention.
Tutkimus toteutettiin Helsingin lääketieteellisen tiedekunnan opiskelijoille satunnaistettuna kont-rolloituna interventiotutkimuksena.
"I wish that the mindset would change from correcting mistakes to what is good and reinforce that."
"Mä toivoisin, että ajatusmaailma muuttuis siitä virheiden korjaamisesta siihen, mikä on hyvää ja vahvistetaan sitä."
The research was carried out by using qualitative research methods.
Tutkimus toteutettiin laadullisen tutkimuksen menetelmin.
The interviews were conducted with a semi-structured theme interview and analyzed by theme analysis.
Haastattelut toteutettiin puolistrukturoidulla teemahaastattelulla ja analysoitiin teema-analyysillä.
The school world has long focused on the problem-based assessment of students.
Koulumaailmassa on pitkään keskitytty arvioimaan oppilaita ongelmakeskeisesti.
The focus is on the student's strengths and successes rather than weaknesses.
Huomion keskipisteenä ovat oppilaan vahvuudet ja onnistumiset heikkouksien sijaan.
: teachers' views on positive education
: opettajien käsityksiä positiivisesta pedagogiikasta
In recent years, the emphasis on positive education has also increased in Finnish schools.
Positiivisen pedagogiikan suosio on kasvanut viime vuosina myös suomalaisissa kouluissa.
Research has typically focused on measuring the effectiveness of methods and developing well-being measures in the form of intervention or action research.
Tutkimukset ovat keskittyneet tyypillisesti menetelmien vaikuttavuuden mittaamiseen ja hyvinvointia edistävien keinojen kehittämiseen interventio- tai toimintatutkimusten muodossa.
The study suggests that positive education could be implemented more widely in schools, as it could be a potential way to increase the well-being of the whole school community.
Tutkimus antaa viitteitä siitä, että positiivista pedagogiikkaa voisi toteuttaa laajemminkin kouluissa, koska se voisi olla potentiaalinen tapa edistää koko kouluyhteisön hyvinvointia.
Based on the positive experiences of teachers, positive education can be taught in school as separate lessons or as embedded into other lessons.
Opettajien myönteisten kokemusten perusteella voidaan todeta, että positiivista pedagogiikkaa voidaan opettaa koulussa erillisinä oppitunteina tai sulautettuna muun opetuksen sekaan.
When the focus is on the pupil's deficiencies and areas for improvement, the aspects that should be valued and praised may be left behind.
Kun huomio kiinnittyy oppilaan vajavaisuuksiin ja kehitettäviin osa-alueisiin, saatetaan jättää taka-alalle ne puolet, joista oppilas voisi saada kehuja ja kiitosta.
Teachers shared their thoughts and experiences of teaching positive education from the point of view of their desires, benefits, hands-on teaching, attitudes, recommendations, distribution and applicability.
Opettajat kertoivat ajatuksistaan ja kokemuksistaan positiivisen pedagogiikan opettamisesta toiveidensa, koettujen hyötyjen, käytännön opetuksen, suhtautumisen ja levinneisyyden ja soveltuvuuden näkökulmista.
According to the results of this study, teachers perceived positive education as character strengths and their further development, positive perception and positive feedback.
Tämän tutkimuksen tulosten mukaan opettajat käsittivät positiivisen pedagogiikan olevan luonteenvahvuuksien vahvistamista, myönteistä huomaamista ja positiivista palautetta.
Six classroom teachers that were interested in and using positive education were interviewed about their perceptions and experiences of positive education.
Tutkimuksessa haastateltiin kuutta positiivisesta pedagogiikasta kiinnostunutta ja sitä käyttävää luokanopettajaa heidän käsityksistään ja kokemuksistaan positiivisesta pedagogiikasta.
Positive education is a pedagogical application based on positive psychology that focuses on enhancing the well-being and learning of students.
Positiivinen pedagogiikka on positiivisesta psykologiasta syntynyt pedagoginen sovellus.
Since teachers' perceptions of positive education have not been studied much, this study aims to chart how positive education has been carried out in the ordinary Finnish classroom environment.
Opettajien käsityksiä positiivisesta pedagogiikasta ei ole juurikaan tutkittu.
As quantitative data I used survey data from The Student Barometer 2016 by Research Foundation for Studies and Education OTUS (n = 5341).
Määrällisenä aineistona toimi Opiskelun ja koulutuksen tutkimussäätiö OTUS:in survey-tutkimuksena koottu Opiskelijabarometri 2016 (n = 5341).
The qualitative data consisted of three interviews, which I executed as narrative interviews.
Laadullinen aineisto koostui kolmen henkilön tutkimushaastatteluista, jotka toteutin kerronnallisina haastatteluina.
My interest is especially in applicants that are currently studying in a secondary study programme and applying for a place in their primary programme.
Erityinen mielenkiintoni kohdistuu hakijoihin, jotka opiskelevat tällä hetkellä heille toissijaisessa koulutusohjelmassa ja pyrkivät ensisijaiseen koulutukseen valmennuskurssien kautta.
Preparatory courses have established themselves as a part of higher education admissions in certain fields of study in Finland.
Pääsykokeisiin valmentavat kurssit ovat vakiintuneet osaksi suomalaiseen korkeakouluun hakeutumista tietyillä aloilla.
The aim of the quantitative analysis was to outline the background of the phenomenon.
Määrällisen analyysin tarkoituksena oli hahmotella ilmiön yleistä taustaa ja laadullisella aineistolla paneuduin yksittäisiin kertomuksiin.
The informants who took part in the interviews had taken a preparatory course and studied in a secondary study programme at the time.
Haastatteluihin osallistui valmennuskurssin käyneitä opiskelijoita, jotka opiskelivat heille toissijaisessa ohjelmassa.
I analyzed the qualitative data using expectation analysis and small stories as a framework.
Kerronnallisen haastattelun analyysin toteutin odotusanalyysin ja pienten kertomusten keinoin.
In this study the preparatory courses are outlined as an integral part of admissions game, where the interviewed applicants have a position weaker than their perceived peers regarding the forms of capital.
Valmennuskurssit hahmottuvat olennaiseksi osaksi korkeakouluun hakeutumisen peliä, johon haastatellut hakijat lähtevät pääomiensa suhteen takamatkalta suhteessa oletettuun muuhun hakijakuntaan.
The community within a preparatory course appears to be highly competitive, there appears to be no peer-support, community-building or similar functions in the courses.
Valmennuskurssiyhteisö näyttäytyy hakijoille korostetun kilpailullisena, eikä kurssilla opiskeluun liitetä vertaistukea tai muita mielekkääseen opiskeluun liittyviä asioita.
Preparatory courses as a part of the university ’admission game’
Takamatkalta unelmien koulutusohjelmaan : valmennuskurssit osana korkeakouluun hakeutumisen peliä
As a study design I looked at the phenomenon from two different perspectives with triangulation.
Tutkielmassani käytin sekä määrällistä että laadullista aineistoa, tutkimusasetelmallisesti kuvailin ilmiötä kahdesta erilaisesta näkökulmasta trianguloiden.
The purpose of my thesis is to outline the role of preparatory courses in the higher education admissions game as a partly invisible part of the applying process.
Tarkoituksenani on hahmotella valmennuskurssien roolia korkeakoulupelissä, osana hakuprosessia ja koulutuspolkua.
The producers of the courses are critically compared with each other as with other products in the market.
Kursseihin suhtaudutaan koulutuskuluttajuuden mentaliteetilla, tuotteina, joita arvioidaan kriittisesti ja joiden tuottajia kilpailutetaan keskenään.
In my thesis I set out to study preparatory courses as shadow education nested within the higher education system.
Tutkielmassani tarkastelen valmennuskursseja suomalaisen korkeakoulujärjestelmään hakeutumisen piilokoulutuksellisena osana.
The teacher was interviewed using theme interview.
Opettajan haastattelu toteutettiin teemahaastatteluna.
Both the texts and the interview were analysed using content analysis.
Analyysimenetelmänä käy-tettiin sisällönanalyysiä niin haastattelun kuin tekstienkin kohdalla.
Some pupils didn’t think that the dog affected them in any way.
Osa oppilaista puolestaan ei kokenut hyötyvänsä koirasta millään tavalla.
Few years ago the new curriculum for basic education made emotion education part of mandatory content in elementary school.
Muutama vuosi sitten uusi perusopetuksen opetussuunnitelma nosti tunnekasvatuksen keskiöön, kun siitä tuli pa-kollinen oppisisältö.
Goal for emotion education is to teach pupils to understand their emotions and express them in way that is good for them and others.
Tunnekasvatuksella pyritään tukemaan oppilaiden kykyä tunnistaa omia ja muiden tunteita sekä oppia hyödyntämään tunteita itselle ja muille positiivisella tavalla.
The participants were 37 elementary school pupils from grades 5.-6. and a teacher who had given those pupils emotion education.
Oppilaat olivat 5.-6.-luokkalaisia kolmelta eri luokalta samasta kou-lusta.
In this study the goal is to find out in what whey teacher can use school dog as a part of emotion education and what kind of experiences the teacher and pupils have on this kind of classes.
Tässä tutkimuksessa selvitetään, miten koiraa voidaan hyödyntää peruskoulussa toteute-tussa tunnekasvatuksessa ja millaisia kokemuksia tällaisille oppitunneille osallistuneilla op-pilailla ja opettajalla tunneista on.
The pupils found that being physically near the dog was important and the dog affected also their mood.
Oppilaille koiran fyysinen läheisyys oli tärkeää ja osa koki koiran vaikuttavan omaan mielialaansa.
With dog emotion education can be carried out in various ways that are inspiring for pupils.
Koiran avulla tunnekasvatuksen toteuttaminen onnistuu monipuolisesti ja oppilaita innostavalla tavalla.
Dog’s appearance was a meaningful thing to the classes.
Koiran läsnäolo tunnetunneilla oli merkityksellinen lisä kyseisiin oppitunteihin.
The teacher and pupils felt that the dog made the classes more motivating and it also affected to the atmosphere positively.
Opettaja sekä oppilaat kokivat koiran vaikuttavan tuntien ilmapiiriin ja tekevän tunneista motivoivia.