natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The data was collected from that teacher and also from his colleagues, from the school's principal and from the students.
Aineistoa kerättiin tapausopettajan lisäksi tämän kollegoilta, koulun rehtorilta sekä oppilailta.
Research questions: 1) what challenges and benefits will ASP bring for classroom teacher, 2) how do the applications of ASP differ between the age groups in elementary school, 3) how does ASP look out from colleagues point of view and 4) how do the students sense the autonomy support.
Tutkimuskysymykset: 1) mitä haasteita ja etuja ATP tuo luokanopettajalle, 2) miten ATP:n soveltaminen eroaa alakoulun eri vaiheissa, 3) miten ATP näyttäytyy työyhteisön näkökulmasta ja 4) miten oppilaat kokevat ATP:n. Teoreettisena viitekehyksenä toimii mm. Decin ja Ryanin (esim. 1970; 1985) motivaatiotutkimuksiin pohjautuva itsemääräämisteoria (self-determination theory).
Case-teacher's data consists of two focused interviews from 2013 and 2015.
Tapausopettajan osalta aineisto käsitti kaksi teemahaastattelua vuosilta 2013 ja 2015.
For the sixth-graders it can be possible to create an independent environment of "studying" but for the first-graders the main application of ASP was children's play.
Kuudesluokkalaisille mahdollinen itsenäisen työskentelyn "opiskeluympäristö" ei luonnistu vielä alkuopetukseen, jossa ATP:n keskeinen soveltamismuoto on lapsille ominainen leikkiminen.
The design of the study was case study (Yin 2009) using data- and methodological triangulation.
Tutkimuksen design oli aineisto- ja menetelmätriangulaatiota hyödyntävä tapaustutkimus (case study, Yin 2009).
Autonomy supportive pedagogy in Finnish elementary school
Luottamus katsomossa kannustamassa : tapaustutkimus autonomiaa tukevasta pedagogiikasta suomalaisessa alakoulussa
On the contrary, the main challenges were the noise in class and a long period of running the ASP in for the students.
Vastaavasti suurimmat haasteet olivat työrauhaongelmat sekä pedagogiikan pitkä sisäänajovaihe.
The actual case was a class room teacher applying ASP in his work.
Tutkimuksen tapauksena toimi autonomiaa tukevaa pedagogiikkaa työssään soveltava luokanopettaja.
This study is a qualitative case study with a phenomenological approach.
Tutkielma on laadullinen tapaustutkimus, ja se soveltaa fenomenologis-hermeneuttista metodia.
Improved interaction and communication skills allowed them to take others into consideration more.
Parantuneet vuorovaikutustaidot mahdollistivat työyhteisössä toisten paremman huomioimisen.
Previous research has shown that during a mentorship both the mentee and the mentor learn.
Useat tutkimukset ovat osoittaneet, että mentoroinnin aikana oppii sekä mentoroitava että mentori.
The mentors felt they had learnt four different things: interaction and communication skills, management, new ways of operating and more professional confidence.
Mentorit kokivat oppineensa työnhallintaan, vuorovaikutukseen, ammatilliseen varmuuteen ja uusiin toimintamenetelmiin ja –tapoihin liittyviä asioita.
Mentors cut back on their high goals and shared work more in their teams.
Työnhallinnan parantumisen kautta keskityttiin työssä enemmän olennaiseen, luovuttiin korkeista tavoitteista ja jaettiin työtä paremmin tiimin sisällä.
The collected data was analysed by using a theory-driven thematic analysis.
Haastatteluaineisto kerättiin puolistrukturoidulla teemahaastattelulla ja saatu aineisto analysointiin teoriasidonnaisen teema-analyysin keinoin.
While there is some research done on mentoring teachers, research concerning the mentorship of kindergarten teachers is very limited.
Koulukontekstissa työskentelevien opettajien mentorointia on tutkittu paljon, mutta lastentarhanopettajien mentorointia huomattavasti vähemmän.
The purpose of this research study was to examine the different kind of learning experiences mentors experience during a mentorship and how these experiences influence the mentor's way of working as a kindergarten teacher and as a member of the working community.
Tämän kasvatustieteen pro gradu -tutkielman tarkoituksena oli selvittää mentorien oppimiskokemuksia ryhmämuotoisen vertaismentoroinnin aikana sekä sitä, millä tavoin oppimiskokemukset heijastuvat mentoreina toimineiden työskentelyyn lastentarhanopettajina ja osana työyhteisöä toimimista.
Mentors' experiences of learning during peer group mentoring and the influence of it on one's workmanship as a kindergarten teacher and a member of a working community
Mentorien kokemuksia oppimisesta ryhmämuotoisessa vertaismentoroinnissa ja näiden heijastuminen työskentelyyn lastentarhanopettajana ja osana työyhteisöä toimimista
Advanced professional confidence appeared as better knowledge of the contents of one's work and improved capability to address different issues.
Ammatillisen varmuuden lisääntyminen näkyi pääosin selkeytyneenä työnkuvana ja varmuutena puuttua asioihin.
This research gives some new empirical knowledge about phenomena that has been studied little before in Finland.
Tutkielma antaa uutta tietoa Suomessa vähän tutkitusta aiheesta ja nostaa esiin uusia tutkimustarpeita aiheeseen liittyen.
There is hardly any research on how being a mentor influences on one's work.
Vielä vähemmän on tutkittu sitä, miten tämä oppiminen on näkynyt mentorien omassa työskentelyssä.
However, the contents of the mentors learning are yet to be discovered in greater detail.
Se, mitä mentorit kokevat oppineensa jää monissa yhteyksissä epäselväksi.
Mentors learned some new ways of working but these did not influence their work as kindergarten teachers that much.
Uusia toimintatapoja ja -menetelmiä opittiin vähän ja ne eivät juurikaan heijastuneet mentorien työskentelyyn.
The first half of the data was collected by the University of Helsinki project and the second by a semi-structured theme interview on four mentors.
Aineistoni koostuu neljän mentorin mentoroinnin loppukyselyn vastauksista kolmen avoimen kysymyksen osalta sekä haastatteluista, joissa hyödynsin osittain mentorien aikaisemmin täyttämää loppukyselyä.
Participants were selected from adult attendants at a privately run entrepreneurship course in the autumn of 2013 (N=28).
Kokosin aineistoni puolistrukturoiduin yksilöhaastatteluin yksityisen koulutusyrityksen yrittäjäkurssille syksyllä 2013 hakeutuneilta aikuisopiskelijoilta (N=28).
The research uses a narrative approach.
Käytin tutkimuksessani narratiivista tutkimusotetta.
Narrative interpretations of experiences of adult students : Emerging identities in the stories of adult students during vacational transition
Narratiivisia tulkintoja aikuisopiskelijoiden kokemuksista : Identiteettien ilmenemisiä aikuisoppijoiden kertomuksissa ammatillisen uran muutosvaiheessa
The analysis highlights a connection between continuities in individual successes and high quality of learning.
Aineistosta oli havaittavissa onnistumisen kokemusten ilmeneminen laadukkaan oppimisen ja yksilön kehityksen jatkumoissa.
The research also uses theories on constructivism in adult learning, the narrative nature of learning and human development, and individuality of human development due to psychosocial developments and career specific experiences.
Näkemykseni pohjaa teorioihin oppimisen konstruktiivisuudesta, aikuisen oppimisen narratiivisesta luonteesta, sekä käsityksestä ihmisen jatkuvasta psykososiaalisesta muutoksesta elämänkulun ja ammatillisen uran kontekstissa.
The discussion also addresses how self-evaluation of experiences, such as failure, or personal views of social nonconformity can be linked to more general learning experiences among adults or even to issues faced with adult learners' identity development.
Itsetulkinta epäonnistumisen kokemuksesta, tai sosiaaliseen yhteisöön ja se normeihin sopeutumattomuudesta, oli yhdistettävissä oppimisen ja identiteettimuutosten ongelmiin tai jopa kehityksen mahdollisiin esteisiin.
The accounts and personal stories recounted during the interview process have been analysed using narrative methods.
Haastatteluissa esitetyt kokemukselliset kertomukset teemoittelin ensin narratiivien analyysilla, joka jälkeen tulkitsin havaitsemiani ilmiöitä narratiivisen analyysin avulla.
The individual interpretations of success and learning covered by this research emphasize the fundamental question of how adult learners can be supported during significant and unique life cycle changes that are concurrent with lifelong learning.
Yksilöllisen henkisen kasvun eri vaiheissa sanallistetuista onnistumisen tulkinnoista havaitsemani ilmiöt herättivät pohtimaan, miten aikuisopiskelijaa voisi kannustaa elämän muutosvaiheissa rakentamaan itsestään myönteistä tulkintaa myös monimuotoisissa sähköisissä oppimisympäristöissä
Fundamental research questions built on the view that expressions of individual identity reflect adult development and learning processes.
Viitekehykseni puitteissa muotoilin tutkimukseni lähtöolettaman, jonka mukaan yksilölliset identiteettikuvaukset heijastavat näkyviksi aikuisen kehityksen ja oppimisen sisäisiä prosesseja, jolloin yksilön julkiseksi kielellistämä identiteettinarratiivi on nähtävissä aikuisen oppimisen tulokseksi.
The theoretical framework for the research is founded on the complexity of multifaceted identities that adults will have developed over their lives and their ability to change identities according to situational contexts.
Teoreettiseksi viitekehykseksi tutkimukselleni rakentui moniaspektinen synteesi narratiivisuuden ilmentymisestä aikuisen identiteetin, elämän kulun ja oppimisen prosesseissa.
Studying the interpretation of identity allows the research to highlight participants' career and life-experiences and to contextualise them within individuals' age and skill sets.
Analyysi nosti näkyviin merkittäviksi koettuina aikuisopiskelijoiden identiteettitulkintoina iän ja osaamisen kerronnat sekä yksilölliset muutoksen kokemukset identiteettikuvauksissa.
This dissertation explores the experience of adults looking for career specific further training and higher education.
Etsin tutkimuksellani tietoa työelämän muutosvaiheessa olevan, ammatilliselle uralle uusia kompetensseja hankkivan aikuisopiskelijan sisäisistä oppimisprosessien kokemuksista.
Most of the students experienced lack of information.
Suurinta osaa opiskelijoista vaivasi tiedon puute.
Intrinsically motivated students liked to study in itself and they were truly interested in learning new knowledge and developing their expertise.
Sisäisesti motivoituneet opiskelijat pitivät opiskelusta itsessään ja he olivat aidosti kiinnostuneita oppimaan uusia asioita ja kehittämään asiantuntijuuttaan.
As a result four goal orientation groups were formed: intrinsically motivated goal-oriented, intrinsically motivated without a goal, externally motivated goal-oriented, externally motivating without a goal.
Tavoiteorientaatioryhmiä muodostui neljä: sisäisesti motivoitunut tavoitteellinen orientaatio, sisäisesti motivoitunut tavoitteeton orientaatio, ulkoisesti motivoitunut tavoitteellinen orientaatio ja ulkoisesti motivoituva tavoitteeton orientaatio.
Research questions were: 1) What kind of goal orientations procrastinators have?
Tutkimuskysymykset olivat: 1) Millaisia tavoiteorientaatioita prokrastinoivilla opiskelijoilla on?
The method of analysis was an abductive content analysis.
Analyysimenetelmänä oli laadullinen sisällönanalyysi, jossa tutkimusote oli abduktiivinen.
Goal orientations were constructed on the basis of the students' goals, motivation and self-regulation skills.
Tavoiteorientaatioryhmät muodostuivat opiskelijoiden tavoitteiden, motivaation ja itsesäätelytaitojen perusteella.
Individual counselling was needed for making study plans.
Henkilökohtaista ohjausta kaivattiin opintosuunnitelmien tekemisessä.
Graduation from university takes usually longer than the target time.
Yliopisto-opiskelijoiden valmistumisajat venyvät usein yli tavoiteajan.
The level of self-regulation skills were low in all groups except for the intrinsically motivated goal-oriented students.
Itsesäätelyn taso oli pääasiassa heikkoa kaikilla muilla paitsi sisäisesti motivoituneilla tavoitteellisesti orientoituneilla opiskelijoilla.
Goal-oriented students knew what kind of degree they wanted and how to make use of it in the future.
Tavoitteelliset opiskelijat tiesivät, mitä tutkinnoltaan halusivat ja kuinka hyödyntävät sitä tulevaisuudessa.
Empowering agency of procrastinating university students in order to prevent delays of studies : Goal orientations and needs of counselling of slowly proceeding university students at the university
Prokrastinoivien yliopisto-opiskelijoiden toimijuuden vahvistaminen opintojen viivästymisen ehkäisemiseksi : Hitaasti opinnoissaan etenevien yliopisto-opiskelijoiden tavoiteorientaatiot ja koetut ohjaustarpeet yliopistossa
The aim of this study is to find out what kind of goal orientations procrastinators have and what kind of counselling would enhance study progress.
Tutkimukseni tarkoituksena on selvittää, millaisia tavoiteorientaatioita prokrastinoivilla opiskelijoilla on sekä millaisella ohjauksella voitaisiin edistää opintojen etenemistä.
2) What kind of needs of counselling procrastinators have?
2) Millaisia ohjaustarpeita prokrastinoivilla opiskelijoilla on?
Strategic delayers and unnecessarily delaying students were excluded from the study.
Tutkimuksen ulkopuolelle oli jätetty strategisesti ja tarpeettomasti viivyttelevät opiskelijat.
Students without a goal did not have a clear aim for the studies or for the future.
Tavoitteettomasti orientoituneilla opiskelijoille ei ollut selkeää päämäärää opintojensa ja tulevaisuutensa suhteen.
3) Is there a connection between goal orientations and the need for counselling?
3) Onko tavoiteorientaatioilla ja koetulla ohjaustarpeella yhteyttä?
The needs for counselling formed three main groups: the lack of information, support for study skills and individual counselling.
Ohjaustarpeista muodostui kolme pääryhmää: tiedon puute, opiskelutaitoihin liittyvä tuki ja henkilökohtainen ohjaus.
So, the need of counselling seems to be very individual and there is no connection to goal orientations.
Pääasiassa voidaan todeta, että koettu ohjaustarve on hyvin yksilöllistä, eikä sillä ole yhteyttä tavoiteorientaatioon.
Based on the data, categories that described most clearly students' goal orientations and needs of counselling were constructed.
Aineiston pohjalta muodostettiin kategorioita, jotka kuvasivat selkeimmin opiskelijoiden tavoiteorientaatiota ja ohjaustarpeita.
Guidance services at the University of Helsinki should be clarified and a basic student counsellor office should be created.
Helsingin yliopiston hajanaisia ohjauspalveluita tulee selkiyttää.
The need for individual counselling was emphasized by students without a goal, which is explained with uncertain plans for studies and for the future.
Henkilökohtaisen tuen tarve korostui tavoitteettomilla opiskelijoilla, mitä selittää epävarmuus opintosuunnitelmien sekä oman tulevaisuuden suhteen.
The lack of information included problems with course-registration, lack of study guide and general information after first autumn semester.
Tiedon puutteessa korostuivat kurssi-ilmoittautumiseen ja WebOodin käytettävyyteen liittyvät ongelmat, erillisten opinto-oppaiden puuttuminen jo muualle opintoja suorittaneille sekä yleisen tiedottamisen puute ensimmäisen syksyn tietotulvan jälkeen, jolloin opiskelijan tuli itse osata hoitaa opintoihin liittyvät asiat ajallaan.
Connection between goal orientations and needs for counselling were explored by cross-tabulating goal orientations and needs for counselling which were found out of the data.
Tavoiteorientaatioiden ja ohjaustarpeiden yhteyttä tarkasteltiin opiskelijakohtaisesti ristiintaulukoimalla aineistosta esille nousseet tavoiteorientaatiot ja ohjaustarpeet ja merkitsemällä taulukkoon kunkin opiskelijan kohdalle, mikäli kyseistä ohjaustarvetta esiintyi.
There was not a clear connection between goal orientations and needs of counselling.
Tavoiteorientaatioilla ja ohjaustarpeilla ei ollut selkeää yhteyttä, vaan ohjaustarpeet jakautuivat epätasaisesti kunkin ryhmän välillä.
As a conclusion the course for personal study plan should be individualized so that the study plans would be checked together with supervisor.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että ensimmäisen syksyn hops-kurssia tulee uudistaa lisäämällä kurssiin henkilökohtainen ohjausaika opintosuunnitelman läpikäymiseksi.
Individual counselling should be available throughout the studies, also after the first semester.
Tieteellinen kirjoittaminen tulisi olla pakollinen jo ensimmäisessä periodissa.
Externally motivated students were interested in the university degree and its value in the working life.
Ulkoisesti motivoituneita opiskelijoita kiinnosti oppimisen sijaan enemmän tutkinnon käyttöarvo.
Students needed support for writing scientific essays and for learning methods.
Opiskelutaitoihin liittyvän tuen tarve kohdistui tieteellisten esseiden kirjoittamiseen ja opiskelumetodeihin, joiden puute vaikeutti opiskelutehtävien ja tenttivastausten tekemistä.
The data consist of transcribed interviews of eight students from Faculty of Arts. Students were identified as procrastinators in a previous study.
Tutkimusaineisto koostui kahdeksan humanistisen tiedekunnan opiskelijan litteroidusta haastattelusta.
This study focuses on exploring procrastinating university students.
Tutkimuskohteena olivat haitallisesti viivyttelevät eli prokrastinoivat yliopisto-opiskelijat.
Learning methods and academic writing skills should be taught during the first study period.
Lisäksi opiskelumetodeista ja opiskelijan vastuuta omiin opintoihinsa tulee korostaa.
First-year Law students filled in a questionnaire twice: at the beginning of the autumn term and at the end of the spring term.
Ensimmäisen vuoden oikeustieteen opiskelijat vastasivat kyselyyn kahdesti, syyslukukauden alussa ja kevätlukukauden lopussa.
The data were collected in the HowULearn project.
Tutkimusaineisto kerättiin osana HowULearn-hanketta.
Changes in self-efficacy and approaches to learning in first-year Law students
Pystyvyysuskomusten muutos ja oppimisen lähestymistavat oikeustieteen ensimmäisen vuoden opiskelijoilla
More than half of the students were placed in change profiles representing unaltered weak, moderate or strong self-efficacy.
Yli puolet opiskelijoista sijoittui muutosprofiiliin, jossa pystyvyysuskomukset säilyivät heikkoina, keskitasoisina tai vahvoina koko lukuvuoden ajan.
Self-efficacy and approaches to learning were measured using the scales of the HowULearn questionnaire.
Pystyvyysuskomuksia ja oppimisen lähestymistapoja mitattiin HowULearn-kyselyn mittareilla.
Relations between changes in self-efficacy and approaches to learning were analyzed by Pearson correlation and one-way ANOVA.
Pystyvyysuskomusten muutoksen ja oppimisen lähestymistapojen yhteyksiä tarkasteltiin Pearsonin korrelaation ja yksisuuntaisen varianssianalyysin avulla.
In order to promote a deep approach to learning, students' self-efficacy should be strengthened through feedback focusing on successes.
Syväsuuntautuneisuuden edistämiseksi tulisi pyrkiä vahvistamaan opiskelijoiden pystyvyysuskomuksia kiinnittämällä huomio onnistumisiin esimerkiksi palautteen keinoin.
The aim of this study was to explore changes in self-efficacy in first-year Law students at group level and individual level, and also relations between changes in self-efficacy and approaches to learning.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää,miten pystyvyysuskomukset muuttuvat oikeustieteen opiskelijoilla ensimmäisenä opiskeluvuonna ryhmän ja yksilön tasolla ja millaisessa yhteydessä tämä muutos on oppimisen lähestymistapoihin.
Changes in self-efficacy at group level were analyzed by a paired samples t-test. Changes at individual level were explored using change groups and change profiles.
Pystyvyysuskomusten ryhmätason muutosta tarkasteltiin riippuvien otosten t-testillä ja yksilötason muutosta muutosryhmien ja muutosprofiilien avulla.
A promising direction for future research would be to focus on individual changes in self-efficacy in relation to factors such as study success and perceptions of the learning environment.
Jatkossa olisi tärkeää selvittää pystyvyysuskomusten yksilöllisen muutoksen yhteyttä erilaisiin taustatekijöihin, kuten opintomenestykseen ja kokemuksiin oppimisympäristöstä.
As self-efficacy increased, deep and organized approaches to learning also increased, while surface approach decreased.
Pystyvyysuskomusten vahvistuessa oppimisen lähestymistavoista syväsuuntautuneisuus ja suunnitelmallisuus lisääntyivät ja pintasuuntautuneisuus väheni.
Altogether 133 students filled in the questionnaire at both times.
Molempina mittausajankohtina 133 opiskelijaa vastasi.
Compared with others, students with unaltered weak self-efficacy tended more toward a surface approach and less toward deep and organized approaches.
Ne opiskelijat, joiden pystyvyysuskomukset säilyivät heikkoina, käyttivät muita enemmän pintasuuntautunutta lähestymistapaa ja heidän syväsuuntautuneisuutensa ja suunnitelmallisuutensa oli muita vähäisempää.
The individual analyses revealed that the number of students who showed deteriorating self-efficacy was equal to the number whose self-efficacy was unaltered.
Ryhmätasolla pystyvyysuskomukset heikkenivät mittausajankohtien välillä, mutta yksilötason tarkastelussa ilmeni, että pystyvyysuskomukset pysyivät muuttumattomina yhtä monella kuin ne heikkenivät.
In previous research, changes in self-efficacy have been studied only at group level.
Pystyvyysuskomusten muutosta on tarkasteltu aiemmin vain ryhmätasolla, ja pystyvyysuskomusten yhteyttä oppimisen lähestymistapoihin on tutkittu hyvin vähän.
Compared with others, students with increasing or unaltered strong self-efficacy were using more deep and organized approaches.
Syväsuuntautuneisuutta ja suunnitelmallisuutta oli enemmän niillä, joiden pystyvyysuskomukset vahvistuivat tai säilyivät vahvoina.
"It is difficult to speak that someone is gifted."
"Tuntuu hankalalta puhua siitä, että joku on lahjakas."
Research questions were (1) How do you understand and determine the concept of giftedness?
Tutkimuskysymykset olivat (1) Miten ymmärrät ja määrittelet lahjakkuuden?
(2) How do you recognize a gifted student?
(2) Miten tunnistat lahjakkaan oppilaan?
(3) How should the teaching of gifted students be differentiated and with what kind of methods?
(3) Miten lahjakkaiden oppilaiden opetusta tulisi eriyttää ja minkälaisien keinojen avulla?
As was assumed the was no inclusive concept of giftedness to be found based on this study.
Kuten oletettavissa oli, ei kaiken kattavaa määritelmää lahjakkuudesta kyetty tämän tutkimuksen perusteella tekemään.
This study was a qualitative research completed with quantitative figures.
Tämä tutkimus oli otteeltaan laadullinen, määrällisillä otteilla täydennettynä.
Similarities and differences was found between the research material and the research theory.
Aineistosta oli löydettävissä sekä yhtäläisyyksiä että eroavaisuuksia tutkimuksen teoriaan peilaten.
Materials were analyzed with theory-based content analyses.
Tutkimusaineisto analysoitiin sisällönanalyysin avulla teorialähtöisesti.
The third section defined boundaries for teaching in elementary school.
Kolmannessa luotiin raamit alakoulun opetukselle.
The research material was gathered from students in faculty of behavioural sciences with a questionnaire.
Tutkimusaineisto kerättiin kyselylomakkeen avulla käyttäytymistieteellisen tiedekunnan opiskelijoilta.
Also, the recognition of gifted student was found to be difficult and more or less the gifted seemed to be a student who was performing academically well.
Lahjakkaan oppilaan tunnistaminen oli myös hankalaa, ja vastaukseksi tarjottiin lähinnä hyvin koulussa akateemisesti suoriutuvaa oppilasta.
: Students’ views of giftedness in faculty of behavioural sciences
: Käyttäytymistieteellisen tiedekunnan opiskelijoiden näkemyksiä lahjakkuudesta
The purpose of this study was to examine how students' in faculty of behavioural sciences understand and determine concept of giftedness, gifted student and teaching methods of gifted students.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tutkia käyttäytymistieteellisen tiedekunnan opiskelijoiden näkemyksiä lahjakkuudesta, lahjakkaista oppilaista ja lahjakkaiden oppilaiden opetuksen eriyttämisen menetelmistä.