natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Results emphasize the role of self-efficacy beliefs, self-regulation skills, future goals and the ability to find utility value in the development of individual employability.
Tulokset korostivat pystyvyysuskomusten, itsesäätelytaitojen, tulevaisuuden tavoitteiden ja hyötyarvon löytämisen merkitystä yksilön työllistyvyyden kehittymisessä.
Structuring the model was conducted with the objective of understanding the different dimensions that affect individual employability: self-efficacy beliefs, self-regulation skills, strategic competence and motivational factors.
Matriisin avulla pyrittiin kuvaamaan yksilön näkökulmasta työllistyvyyteen vaikuttavia eri ulottuvuuksia: pystyvyysuskomuksia, itsesäätelytaitoja, strategista osaamista ja motivaatioon liittyviä tekijöitä.
Transition to working life : students' perceptions on employability and generic skills at the time of graduation
Työelämään siirtymässä : maistereiden kokemukset työllistyvyydestä ja geneerisistä taidoista valmistumisvaiheessa
In addition to students' perceptions, aim was to find out how individual factors explain the development of employability and generic skills.
Tutkittavien kokemusten lisäksi tavoitteena oli myös selvittää, miten yksilölliset tekijät selittävät työllistyvyyden ja geneeristen taitojen kehittymistä.
The study offers a broad and reciprocal way of understanding the link between the phenomena of employability and generic skills.
Lisäksi ne tarjoavat laajan ja vastavuoroisen ymmärryksen työllistyvyyden ja geneeristen välisestä suhteesta.
The purpose of this study was to examine how students perceive their employability and generic skills at the time of graduation.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tarkastella, miten opiskelijat kokevat valmistumisvaiheesa oman työllistyvyytensä ja geneeriset taitonsa.
In conclusion, universities should focus on improving internship and job opportunities for students.
Johtopäätöksenä yliopistokoulutuksen tulee keskittyä harjoittelu- ja työmahdollisuuksien parantamiseen sekä tieteenalan tulevaisuuden työnkuvaan liittyviin valmiuksiin.
The study utilized both inductive and deductive methods processing the qualitative data.
Laadullisen aineiston analysoinnissa yhdistettiin induktiivista ja deduktiivista sisällönanalyysia.
Deductive analysis was done to help understand the variations between the graduates via using the theory-based model and to explain how the individual factors affect the development of employability and generic skills.
Sen lisäksi teorialähtöisen analyysikehikon avulla pyrittiin tarkastelemaan tutkittavien välisiä eroja ja selittämään, miten valitut yksilölliset tekijät selittävät työllistyvyyden ja geneeristen taitojen kehittymistä.
The development of individual self-efficacy beliefs and self-regulation skills should also be supported.
Näiden lisäksi tärkeää on panostaa myös opiskelijoiden uraohjaukseen ja tukea heidän henkilökohtaisten pystyvyysuskomusten ja itsesäätelytaitojen kehittymistä.
Inductive content analysis was used to explore the subjective experiences related to employability and generic skills.
Tutkittavien kokemuksia työllistyvyyden ja geneeristen taitojen suhteen tarkasteltiin aineistölähtöisesti.
This would also create better prerequisites for a more genuine learning partnership and its further development.
Tämä loisi paremmat edellytykset myös aidommalle oppimiskumppanuudelle ja sen edelleen kehittämiselle.
Therefore, the development potential of breaks and innovations cannot be utilised unless they are consciously scrutinised.
Katkosten ja innovaatioiden kehittämispotentiaalia ei näin ollen voida hyödyntää, ellei niitä oteta tietoisen tarkastelun kohteeksi.
What kind of disturbances, breaks and innovations there occur in the evaluation discussion?
Millaisia häiriöitä, katkoksia ja innovaatioita arviointikeskustelussa esiintyy?
The most important type of innovations was the cooperation effort between the participants of evaluation.
Innovaatioiden tärkein tyyppi oli yhteistyöpyrkimys arviointiin osallistuneiden toimijoiden välillä.
The researcher participated as an observer in the evaluation discussion.
Tutkija osallistui havainnoijana arviointikeskusteluun.
Instead, the breaks and innovations were missed and only became evident in the researcher's analysis and in the interviews with the participants.
Sen sijaan katkokset ja innovaatiot jäivät huomaamatta ja ne tulivat esille vasta tutkijan analyysissa ja osapuolten haastatteluissa.
How is the student's voice heard in the multivoiced evaluation discussion?
Miten tutkinnon suorittajan ääni tulee kuulluksi moniäänisessä arviointikeskustelussa?
The multivoicedness of the evaluation discussion of vocational skills demonstration and the possibilities of learning partnership
Näyttötutkinnon arviointikeskustelun moniäänisyys ja oppimiskumppanuuden mahdollisuudet
Methods The research data consisted of five final examination evaluation discussions of social and health sciences basic degree students.
Menetelmät Tutkimusaineistona oli viisi sosiaali- ja terveysalan perustutkinto-opiskelijan tutkintotilaisuuden arviointikeskustelua.
The evaluation discussions turned out to be relatively teacher-driven discussions, where various disturbances and breaks were present.
Arviointikeskustelut osoittautuivat verraten opettajavetoisiksi keskusteluiksi, joissa esiintyi runsaasti häiriöitä ja katkoksia.
Aims The purpose of this research was to analyze the evaluation of adults' vocational competence and the possibilities of learning partnership in a triangular evaluation discussion between the student, teacher and representatives of work life.
Tavoitteet Tutkimuksen tarkoituksena oli analysoida aikuisten ammattiosaamisen arviointia ja oppimiskumppanuuden mahdollisuuksia kolmikantaisessa arviointikeskustelussa tutkinnon suorittajan, opettajan ja työelämän edustajien kesken.
The development of evaluation is important in a vocational skills demonstration system, where mature students are aimed to be trained effectively for working life and for the needs of the job market.
Arvioinnin kehittäminen on tärkeää näyttötutkintojärjestelmässä, jossa aikuisopiskelijoita pyritään kouluttamaan työelämäkeskeisesti työelämän tarpeisiin.
Large amount of the disturbances was focused on the evaluation discussion, whereas the breaks and innovations were evenly focused on the evaluation discussion and the work situation under evaluation.
Häiriöistä suuri osa kohdistui arviointikeskusteluun, kun taas katkosten ja innovaatioiden kohteena oli yhtä lailla arviointikeskustelu ja arvioitava työtilanne.
On the basis of the research results it could be concluded that the evaluation discussions are still predominantly oriented towards the evaluation situation and the formal evaluation task, which could be expanded towards addressing the work by strengthening the voice of the student.
Tutkimustuloksista voitiin päätellä, että arviointikeskustelut ovat yhä voittopuolisesti arviointitilaisuuteen ja muodolliseen arviointiin orientoituneita keskusteluja, joita voitaisiin laajentaa työn käsittelyn suuntaan vahvistamalla tutkinnon suorittajan ääntä.
The data was collected through recording the evaluation discussions and interviewing the participants separately after the evaluation.
Aineisto kerättiin äänittämällä arviointikeskustelut ja haastattelemalla keskustelun osapuolet erikseen arvioinnin jälkeen.
The students' voice was emphasised when the focus of the discussion was one's own work and even the development of the whole work community.
Tutkinnon suorittajien ääni puolestaan tuli esille silloin, kun keskustelun kohteena oli paitsi oman työn, myös koko työyhteisön kehittäminen.
The starting point of the research was to investigate how the evaluation discussion appears as a multivoiced interaction situation, and how the student's voice is present and heard in a joint evaluation process.
Tutkimuksen lähtökohtana oli sen selvittäminen, millaista arviointikeskustelu moniammatillisena vuorovaikutustilanteena on ja miten tutkinnon suorittajan ääni kuuluu ja kuullaan yhteisessä arviointiprosessissa.
The disturbances were already noticed during the evaluation discussion and the participants considered them as a rather natural part of the situation.
Häiriöt havaittiin jo arviointikeskustelussa ja osapuolet pitivät niitä osin tilaisuuden luonteeseen kuuluvina.
The identification of disturbances breaks and innovations and the hearing of the student's voice in the evaluation discussion are important in order to develop the system.
Arviointikeskustelun häiriöiden, katkosten ja innovaatioiden tunnistaminen sekä opiskelijan äänen kuuleminen ovat tärkeitä järjestelmän kehittämiseksi.
The most important type of breaks was the ambiguities in evaluation during the evaluation discussion.
Katkosten tärkein tyyppi oli arviointikeskustelussa ilmenneet arviointimenettelyjen epäselvyydet.
Results The research produced knowledge about the nature of the evaluation discussions and their multivoicedness.
Tulokset ja johtopäätökset Tutkimus antoi tietoa arviointikeskustelujen luonteesta ja moniäänisyyden esiintymisestä.
Two objects of discussion were differentiated, the work under evaluation and the evaluation discussion.
Analyysissa erotettiin kaksi keskustelun kohdetta, arvioitava työ ja arviointikeskustelu.
The researcher further developed these methods by means of a network perspective to illuminate the different voices in a triangular discussion.
Näitä menetelmiä tutkija edelleen kehitteli verkostonäkökulmalla kolmikantakeskustelun äänien esille saamiseksi.
The voice of students was partly overridden by the voices of evaluators particularly when the self-evaluation and grade suggestion by the student were discussed.
Tutkinnon suorittajien ääni peittyi arvioijien ääniin erityisesti keskusteltaessa heidän itsearvioinnistaan ja arvosanaehdotuksesta.
The methods of Activity Theory and Developmental Work Research were applied to study the disturbances, breaks and innovations in a multivoiced discussion, as well as to study the multivoicedness.
Analyysissa sovellettiin toiminnan teoriassa ja kehittävässä työntutkimuksessa kehiteltyjä menetelmiä moniammatillisen keskustelun häiriöiden, katkosten ja innovaatioiden tutkimiseksi sekä moniäänisyyden ja opiskelijan äänen tutkimiseksi.
The study involved 42 14-19-year-old adolescents (22 patients, 20 controls) and 62 17-24-year-old young adults (27 patients, 35 controls).
Tutkimukseen osallistui 42 iältään 14–19-vuotiasta nuorta (22 potilasta, 20 verrokkia) ja 62 iältään 17–24-vuotiasta nuorta aikuista (27 potilasta, 35 verrokkia).
Its effects on somatic well-being are well known, but the knowledge of its relationship with mental health is contradictory.
Sen vaikutuksista somaattiseen hyvinvointiin tiedetään paljon, mutta sen yhteyksistä psyykkiseen hyvinvointiin on ristiriitaista tietoa.
Conclusions about causality cannot be drawn based on this study.
Kausaalisuhteista ei kuitenkaan voida tämän tutkimuksen perusteella olla varmoja.
The data was analyzed using covariance analysis, linear regression analysis and logistic regression analysis.
Analyysimenetelminä käytettiin kovarianssianalyysiä sekä lineaarista ja logistista regressioanalyysiä.
Objectives: Overweight is a common health problem in children, adolescents and adults.
Tavoitteet: Ylipainoisuus on yleinen terveysongelma niin lapsilla, nuorilla kuin aikuisillakin.
Gender was significant in social problems: overweight and obese girls had more social problems than normal weight girls, but among boys there were not differences between the groups.
Sukupuolella oli merkitystä sosiaalisten ongelmien kohdalla: ylipainoisilla ja lihavilla tytöillä oli enemmän sosiaalisia ongelmia kuin normaalipainoisilla tytöillä, mutta pojilla vastaavaa ryhmien välistä eroa ei havaittu.
The connections are likely to be stronger in studies that have studied adolescents who are receiving treatment to obesity.
Nämä yhteydet ovat todennäköisesti vahvemmat tutkimuksissa, joissa on tutkittu lihavuuden vuoksi hoidossa olevia nuoria.
Information about psychiatric symptoms and substance use was collected using the Youth Self-Report (YSR) and the Adult Self-Report (ASR) assessment forms.
Tietoa psyykkisestä oireilusta ja päihteiden käytöstä kerättiin Youth Self-Report (YSR)- ja Adult Self-Report (ASR) -itsearviointilomakkeilla.
The overweight and obese young adults had 3.77-fold increased risk of smoking compared to normal weight young adults.
Tupakoimisriski oli ylipainoisilla ja lihavilla nuorilla aikuisilla 3,77-kertainen normaalipainoisiin nuoriin aikuisiin verrattuna.
Results and conclusions: The overweight and obese adolescents had more total problems, internalizing problems, somatic problems, attention problems and social problems.
Tulokset ja johtopäätökset: Ylipainoisilla ja lihavilla nuorilla oli normaalipainoisia enemmän psyykkistä kokonaisoireilua, internalisoivaa oireilua, somaattista oireilua, tarkkaavuusongelmia sekä sosiaalisia ongelmia.
Methods: This study is a part of Elintavat ja luusto nuorilla (ELLU) research project.
Menetelmät: Tutkimuksen aineisto on osa Elintavat ja luusto nuorilla (ELLU) -tutkimusprojektia.
Overweight and obesity are thus connected to psychiatric symptoms in adolescence and tobacco smoking in early adulthood.
Ylipainoisuus ja lihavuus ovat siis yhteydessä psyykkiseen oireiluun nuoruudessa sekä tupakointiin varhaisaikuisuudessa.
It is important to study what kinds of risk factors there are for psychiatric symptoms and substance use in adolescence and early adulthood.
On tärkeää tutkia, mitä riskitekijöitä nuoruuden ja varhaisaikuisuuden psyykkiselle oireilulle ja päihteiden käytölle voi olla.
The control group consisted of normal weight adolescents and young adults of a similar age.
Verrokit olivat vastaavanikäisiä normaalipainoisia nuoria ja nuoria aikuisia.
The patient group consisted of adolescents and young adults who have received treatment to severe or morbid obesity in childhood.
Potilasryhmään kuuluvat tutkittavat olivat olleet lapsena hoidossa vaikean tai sairaalloisen lihavuuden vuoksi.
In young adults overweight and obesity were not in connection with psychiatric symptoms.
Nuorilla aikuisilla ylipainoisuus ja lihavuus eivät olleet yhteydessä psyykkiseen oireiluun, eikä sukupuolella ollut merkitystä tämän suhteen.
This master's thesis studies whether overweight and obesity are in connection with psychiatric symptoms and substance use in adolescents and young adults who have received treatment to obesity in childhood.
Tässä tutkimuksessa selvitetään ylipainoisuuden ja lihavuuden yhteyttä itseraportoituun psyykkiseen oireiluun sekä päihteiden käyttöön nuorilla ja nuorilla aikuisilla, jotka ovat olleet lapsena hoidossa lihavuuden vuoksi.
Information about overweight's and obesity's connections with mental health and substance use may help in treatment planning.
Tieto ylipainoisuuden ja lihavuuden yhteyksistä mielenterveyteen ja päihteiden käyttöön voi auttaa hoidon suunnittelussa sekä saattaa lisätä halua huomioida lasten ja nuorten ylipainoisuus riittävän aikaisin.
Psychiatric symptoms and subtance use in overweight and obese adolescents and young adults
Ylipainoisuuden ja lihavuuden yhteys psyykkiseen oireiluun sekä päihteiden käyttöön nuoruudessa ja varhaisaikuisuudessa
The main questions of the study were 1.
Tutkimuskysymykset olivat: 1.
The employees' conceptions on the change of the subject, object, tools, rules, community and the division of labor were analyzed.
Aineistosta analysoitiin työntekijöiden käsitykset toiminnan, tekijän, kohteen, välineiden, sääntöjen, yhteisön ja työnjaon muutoksesta.
Research data comprised of eleven interviews with the Tax administration's employees.
Aineisto kerättiin teemahaastatteluin 11 Verohallinnon työntekijältä.
Employees have recognized the opportunity for change and they have ability to collectively develop their activity.
Tällöin työntekijät ovat havainneet muutoksen mahdollisuuksia ja heillä on kyky kehittää kollektiivisesti omaa toimintaansa.
Method: Qualitative research applied phenomenographic and activity-theoretical methodologies.
Menetelmät: Laadullisessa tutkimuksessa sovellettiin fenomenografista ja toiminnanteoreettista metodologiaa.
Theoretical framework of the study was based on the activity theory and a theory of expansive learning.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys perustui toiminnan teorian ja ekspansiivisen oppimisen näkökulmiin.
Work environments have been studied for many years from physical, ergonomic, technological and social interactions perspectives, whereas learning opportunities in the move towards multi-space work environment have not been addressed.
Työympäristöjä on tutkittu jo pitkään niin fysikaalisesta, ergonomisesta, teknologisesta kuin sosiaalisen vuorovaikutteisuuden näkökulmasta, mutta erityisesti monitilaympäristön muutoksesta avautuvia oppimismahdollisuuksia ei ole juurikaan tutkittu.
Change of activity and the possibility of expansive learning : Implementation of a multi-space office at Tax administration
Toiminnan muutos ja ekspansiivisen oppimien mahdollisuus : Tutkimus Verohallinnon monitilaympäristön käyttöönotosta
What kind of conceptions do employees have on the change of activity in the move to multi-space work environment?
Minkälaisia käsityksiä työntekijöillä on toiminnan muutoksesta monitilaympäristöön siirryttäessä?
Learning opportunities emerge when employees have understood the object of the work as dynamic and open for change.
Oppimismahdollisuuksia avautuu, kun työntekijät ymmärtävät työn kohteen dynaamisena ja muutoksille alttiina asiana.
Based on these conceptions three learning visions of varying expansiveness could be identified.
Näiden käsitysten pohjalta voitiin tunnistaa kolme erilaajuista oppimisnäkymää.
The hypothesis was that the transformation to a multi-space office may open expansive learning opportunities, if that change implicates and reflects the change of work more widely in the workplace and society.
Hypoteesina oli, että monitilaympäristöön siirtyminen voi avata ekspansiivisen oppimisen mahdollisuuksia, jos työtilan muutos merkitsee ja heijastelee laajemmin työn muutosta työpaikalla ja yhteiskunnassamme.
To conclude, it was possible to scrutinize the expansiveness of the developmental learning vision as temporal expansion, as spatial expansion when work environment becomes virtual and multi-sited, as expansion of responsibility and morality when the distant work molds division of labor and increases independency, and as developmental expansion in terms of the work community's new knowledge sharing practices.
Toimintaa kehittävän oppimisnäkemyksen ekspansiivisuutta oli lopuksi mahdollista tarkastella ajallisena laajenemisena työyhteisön sääntöjen kehittämistarpeiden kautta, tilan ja paikan laajenemisena työympäristön muuttuessa virtuaaliseksi ja monipaikkaiseksi, vastuun ja moraalin laajenemisena työnjaon muuttuessa etätyöskentelyn kautta itsenäisemmäksi sekä kehittämisen laajenemisena tiedonjakamisen lisääntymisen ja helpottumisen kautta.
The aim was to study the change of work environment and the implementation of new working practices in terms of the change of activity and as a learning opportunity.
Tutkimuksessa tarkasteltiin uuteen työympäristöön siirtymistä ja uusien työtapojen käyttöönottoa toiminnan muutoksen ja oppimismahdollisuuksien näkökulmasta.
The enabling learning vision means that the change of the work environment has spontaneously influenced both people's mental images about their work and work community's actions.
Mahdollistava oppimisnäkymä merkitsee, että työympäristön muutos on vaikuttanut spontaanisti sekä ihmisten mielikuviin työstään että työyhteisön käyttäytymiseen.
In the history of Tax administration, the multi-space office represents one office model among the previous ones; however, when combined with the digitalization and virtualization of work, it gives the work community the possibility and
Verohallinnon historiassa monitilaympäristö on yksi tilamuutos aiempien tilamuutosten jatkumolla, mutta siihen yhdistyvä työn digitalisoitumis- ja virtualisoitumiskehitys luovat työyhteisölle ekspansiivisen
By analyzing these conceptions it was possible to investigate the learning opportunities in the transformation.
Näitä käsityksiä edelleen analysoimalla tutkittiin muutoksesta avautuvia oppimisnäkymiä.
The most interesting finding is the developmental learning vision, which implies seeing the move to multi-space office as a part of an overall change of work.
Hypoteesini kannalta mielenkiintoisin löydös on toimintaa kehittävä oppimisnäkymä, joka tarkoittaa monitilaympäristöön siirtymisen näkemistä osana työn kokonaisvaltaista muutosta.
Results and conclusions: The analysis revealed developmentally different employees' conceptions on the change of activity when moving to the multi-space office at the Tax administration.
Tulokset ja johtopäätökset: Tutkimuksessa nousi esiin useita kehityksellisesti erilaisia työntekijöiden käsityksiä toiminnan elementtien muutoksesta monitilaympäristöön siirryttäessä.
What kind of opportunities for expansive learning do these conceptions represent?
Minkälaisia ekspansiivisen oppimisen mahdollisuuksia työntekijöiden muutoskäsityksistä avautuu?
Aims of the study: This master thesis was part of the Finnish Tax administration's work environment change project carrying out the move from cellular office to multi-space office.
Tavoiteet: Tutkimus oli osa Verohallinnon työympäristön muutoshanketta, jossa siirryttiin huonekeskeisestä työympäristöstä monitilaympäristöön.
Learning opportunities may also occur when the change of the instruments is associated with the new virtual environment including digital tools and remote work.
Välineiden muutos yhdistetään virtuaalisen työympäristön muutokseen, kuten sähköisten välineiden yleistymiseen ja etätyöhön.
Prerequisite for this is that the change of the work environment is not seen narrowly as a change of physical space.
Edellytyksenä on, että muutosta ei nähdä ja käsitellä kapeasti tilamuutoksena.
The weak learning vision describes the change of the work environment merely as the change of physical space.
Heikossa oppimisnäkymässä työympäristön muutos nähdään vain fyysisen tilan ja välittömän työympäristön muutoksena.
About collective learning tells also the fact that the knowledge sharing practices have been developed in work community.
Työyhteisön tiedonjakamisen lisääntyminen ja helpottuminen voivat jatkossa edesauttaa työyhteisöä oppimaan kollektiivisesti uusia toimintatapoja.
A total of 71 children from age 7 to 13 responded to the survey.
Kyselyyn vastasi yhteensä 71 iältään 7-13 – vuotiasta lasta.
The study was conducted as a qualitative case study and the data was analyzed using content analysis.
Tutkimus toteutettiin laadullisena tapaustutkimuksena ja aineiston analysoinnissa käytettiin sisällönanalyysiä.
The activity supports the integration of immigrants, which is part of the prevention of the exclusion.
Toiminta tukee maahanmuuttajien kotoutumista, joka on osa syrjäytymisen ehkäisyä.
Are the EasySport-clubs encouraging children's social development?
Edistävätkö EasySport -kerhot lasten sosiaalista kehitystä?
EasySport -playing ball clubs against social exclusion
EasySport -palloilukerhot syrjäytymisen ehkäisijänä
The results of the operation can also be seen as contributing to children's social development and friendships.
Tulosten perusteella toiminnan voidaan myös katsoa edistävän lasten sosiaalista kehitystä ja ystävyyssuhteita.
Is the EasySport-action reaching the right children to support the prevention of the social exclusion?
Kohtaako EasySport -toiminta oikeat lapset voidakseen tukea syrjäytymisen ehkäisyä?
The study's theoretical frame of reference forms from the social exclusion and it's prevention as well as the affection of sports in psychological and social development of a person.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys muodostuu syrjäytymisestä ja sen ehkäisystä sekä liikunnan vaikutuksista psyykkisessä ja sosiaalisessa kehityksessä.
Based on the study it became clear that the children participating the EasySport-clubs are mainly boys with immigrant background.
Tutkimuksen perusteella selvisi, että EasySport –kerhoihin osallistuvat lapset ovat pääasiassa maahanmuuttajataustaisia poikia.