natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This model will aid in approaching each problem level with tools designed for them and help designers embrace the correct mindset or approach.
Malli auttaa valitsemaan viisaasti ne lähestymistavat ja työkalut, jotka on suunniteltu jokaiselle eri ongelmatasolle.
Sub-study III applies one of the selected tools (Mess Map™) in a participatory action research case study by investigating the tool’s advantages and disadvantages in the service design context.
Kolmas alatutkimus testaa yhtä palvelumuotoilun kontekstissa löydettyä työkalua, Mess MapTM kartoitusta, joka toteutetaan osallistavana tapaustutkimuksena.
The three sub-studies further clarify the relationship to and role of service design in WPs.
Alatutkimukset selkeyttävät palvelumuotoilun roolia ja suhdetta ilkeiden ongelmien kontekstissa.
According to some authors, WPs should be tamed with the tools designed for them, otherwise the process can be painful.
Joidenkin lähteiden mukaan yksinkertaisiin ongelmiin kehitetyt työkalut voisivat vaikeuttaa prosesseja silloin, jos niitä käytettäisiin ilkeisiin ongelmiin.
This thesis argues that moving towards a worldview of complexities within an interpretive (constructivist) paradigm can be essential in dealing with wicked and more complex problems.
Nojautuessaan perinteisen konstruktiivisen paradigman ohella myös uuteen kompleksisuuden paradigmaan palvelumuotoilu voisi pystyä nykyistä paremmin käsittelemään ilkeitä ongelmia.
The thesis aims to stimulate change in how WPs are approached in the service design field in order to better embrace WPs.
Tämä väitöskirja antaa perusteita muuttaa palvelumuotoilun lähestymistapoja sen pyrkiessä käsittelemään ilkeitä ongelmia.
The main contribution is the "Iceberg Model of Design Problems" from sub-study I, which was created to aid service designers and those from other design fields related to WPs, such as transition design, social design and design for sustainability, in comprehending different levels of complexities.
Mallia voidaan hyödyntää laajasti muillakin ilkeiden ongelmien kanssa työskentelevillä muotoilualoilla, kuten muutosmuotoilussa, sosiaalisessa muotoilussa sekä kestävän kehityksen muotoilussa.
Sub-study I seeks to fill the research gap of WPs in the service design field through a systematic literature review and by exploring how the two areas relate and what the role of service design in WPs is.
Ensimmäisessä alatutkimuksessa kuvataan systemaattisen kirjallisuuskatsauksena avulla palvelumuotoilun tutkimuksen roolia ja tilaa ilkeissä ongelmissa.
Along with this is another question about the tools, methods and strategies for dealing with these problems as design tools and methods were created for relatively simple problems.
Tämän lisäksi keskustelua on herättänyt se, miten ilkeitä ongelmia tulisi lähestyä eli mitkä ovat ne työkalut, metodit ja strategiat, joita voitaisiin käyttää.
Parallel to this, there seems to be lack of knowledge about WP theory within the design field.
Lisäksi keskusteluista tulee vaikutelma, että palvelumuotoilun alalla on epätietoisuutta, mitä ilkeiden ongelmien teoria tosiasiassa on. Tässä tutkimuksessa on kolme alatutkimusta.
I approach the research question from the perspective of the team leaders who work in an employee position.
Lähestyn tutkimuskysymystä työntekijäasemassa toimivien tiimivastaavien näkökulmasta.
The meaning network is structured into four shared overall themes which describe the phenomenon: 1) feelings of manageability of work 2) experience of richness of content 3) fellowship and collaboration 4) leadership as part of creating necessary conditions for everyday work.
Merkitysverkostoa jäsentää neljä työn mielekkyyden muodostumisen kannalta keskeistä merkityskokonaisuutta, joihin työn mielekkyys jaetulla tasolla kiinnittyy: 1) tunne työn hallinnasta, 2) kokemus työn sisällöllisyydestä, 3) yhteisöllisyys ja yhdessä tekeminen sekä 4) johtaminen toimivan työn arjen edellytysten luomisena.
The empirical data consist of semi-structured interviews conducted with five team leaders who worked in the medium-sized Finnish company in the energy industry sector.
Empiirinen aineisto kerättiin yksilöhaastatteluin viideltä tiimivastaavalta keskisuuren suomalaisyrityksen työyksiköstä energiateollisuuden toimialalta.
In accordance with the chosen perspective, I haven’t sealed the theoretical framework of the phenomenon which I reviewed in the beginning of the study.
Valitsemani näkökulman mukaisesti en ole lukinnut tutkimuksen alkuvaiheessa tarkastelemani ilmiön teoreettista viitekehystä, vaan olen edennyt aineistolähtöisesti kohti käsitteellistä jäsennystä.
It plays an essential role in maintaining and developing sustainability of working life and humane efficiency.
Työn mielekkyyttä tukemalla ja edistämällä voidaan vahvistaa työhyvinvointia ja työelämän laatua sekä edelleen parantaa työyhteisön toiminnan tehokkuutta inhimillisesti kestävällä tavalla.
The results can also be utilized on a practical level as part of personnel-oriented development of workplaces.
Tietoa työn mielekkyydestä ja sitä tukevasta johtajuudesta voidaan hyödyntää myös käytännön tasolla osana työyhteisöjen henkilöstölähtöistä johtamista ja kehittämistä.
The purpose of this study in the field of administrative sciences, especially psychology of leadership, was to understand, what are the factors that create meaningfulness in everyday work and in its leadership in teams of the energy industry.
Tutkimuksen tarkoituksena oli ymmärtää, mistä tekijöistä työn arjen mielekkyys ja sen johtaminen muodostuvat energiateollisuuden toimialan tiimeissä.
As an empirical result, the general meaning network concerning team leaders’ experiences of meaningful work and leadership in the formation of meaningful work is presented.
Analyysin perusteella muodostui tiimivastaavien työn mielekkyyttä ja siihen kiinnittyviä johtamisen kokemuksia kuvaava yleinen merkitysverkosto.
Results, which can be linked to many theories of meaningful work and leadership on meaningful work, illustrate the core experiential structures of meaningfulness shared by team leaders.
Tutkimuksen tulokset täydentävät käsitteellistä ymmärrystä työn mielekkyydestä ja johtamisen merkityksestä työn mielekkyyden muodostumisen yhteydessä, sillä tunnistetut neljä merkityskokonaisuutta kiinnittyvät useisiin työn mielekkyyden ja sen johtamisen teorioihin.
To increase our comprehension of meaningful work as an experiential phenomenon, phenomenological psychological approach was adapted on the research of experience.
Tutkimus edustaa fenomenologisesti orientoitunutta ymmärtävää psykologiaa.
Understanding-descriptive methodology was used for identifying the main factors that contribute to team leaders’ experience of meaningful work and the role of leadership in relation to the phenomenon.
Fenomenologinen näkökulma työn mielekkyyteen ja työn mielekkyyttä tukevaan johtajuuteen : tapausesimerkkinä energiateollisuuden tiimit
They are self-directed and independent.
He ovat itseohjautuvia ja itsenäisiä.
In the email there was altogether nine questions concerning three different themes: studying, free -time and future.
Viestissä oli esitettynä yhteensä yhdeksän kysymystä kolmeen eri teemaan liittyen, jotka olivat opiskelu, vapaa-aika ja tulevaisuus.
This is a qualitative research and the legwork for it I did as open questions in the form of email.
Tutkimus on kvalitatiivinen tutkimus ja tutkimuksen tiedonkeruun menetelmänä olen käyttänyt avoimia kysymyksiä sähköpostin muodossa.
The mature students of my study are motivated and active learners.
Tutkimukseni aikuisopiskelijat ovat aktiivisia ja motivoituneita oppijia.
As results of the study appeared that mature learning is often defined by earlier learning experiences, and therefore, specifically negative learning experiences can have effect in keenness to re-education.
Tutkimuksen tuloksissa tuli esille, että aikuisten oppimista määrittävät usein aiemmat oppimiskokemukset ja erityisesti negatiiviset oppimiskokemukset voivat vaikuttaa uudelleen kouluttautumishalukkuuteen ja innokkuuteen.
I have asked students how they have been able to accommodate work and studying or family and studying and what kind of challenges there have been overall regarding studying.
Olen kysynyt heiltä millä tavoin he ovat onnistuneet sovittamaan työn ja opiskelun, tai perheen ja opiskelun, ja millaisia haasteita opiskeluun ylipäänsä on liittynyt.
Adults have often working experience that assists motivation in re-education into a new profession.
Aikuisilla on tavallisesti jo työkokemusta, joka taas edesauttaa heidän motivoitumistaan uuden ammatin hankkimiseen.
To response there challenges can educational institutions arrange substitutive assignments for those lectures that a mature student was not able to participate.
Näihin haasteisiin voidaan vastata oppilaitosten puolesta esimerkiksi järjestämällä korvaavia tehtäviä niistä luennoista, joille aikuisopiskelija ei ole päässyt osallistumaan.
Also the special characters of adult studying, challenges and meanings of studying appeared in the answers of my target group.
Lisäksi aikuisopiskelijan erityispiirteet, haasteet ja opiskelun merkitykset aikuisen elämässä tulivat esiin kohdejoukkoni vastauksista.
The target group consists of ten adult learners who study as degree students in Rovaniemi Polytechnics and in the University of Rovaniemi, as well as ten mature labour experiment students.
Tutkimukseni kohdejoukkona oli kymmenen aikuisopiskelijaa, jotka opiskelevat tutkinto-opiskelijoina Rovaniemellä yliopistossa tai ammattikorkeakoulussa, sekä kymmenen työvoimakoulutuksen kautta opiskelevaa aikuisopiskelijaa.
In the covering note I shortly described the subject and the goal of my Pro gradu thesis.
Saatekirjeeksi muotoillussa sähköpostiviestissä esittelin heille lyhyesti pro gradu- tutkielmani aiheen ja tavoitteen.
Pro gradu thesis describes participant mature learners experiences in their studying.
Pro gradu- työssä kuvataan tutkimukseen osallistuneiden aikuisopiskelijoiden kokemuksia omasta opiskelustaan.
The goal of this study is to find out what kind of experiences and challenges there are for adult students, studying in university or in polytechnics.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää millaisia kokemuksia ja haasteita aikuisopiskelijoilla liittyy tutkintoon tähtäävässä opiskelussa ammattikorkeakoulussa tai yliopistossa, sekä työvoimapoliittisen koulutuksen kautta opiskelevilla aikuisopiskelijoilla.
Based on my material have the concept mature student, lifelong learning and motivation become theoretical contexts of this work.
Aineistoni perusteella teoreettiseksi viitekehykseksi rajautuivat aikuisopiskelijan käsite, elinikäinen oppiminen ja motivaatio.
Accommodate studying schedule with work and family are the challenging factors in their studying.
Heidän opiskeluaan haastavia tekijöitä ovat aikataulun sovittamiseen työn ja perheen kanssa.
Despite the challenges has studying become lifestyle for the participants of my study and that fulfils the criterion of life-long-learning.
Joustavuus oppilaitoksen ja opiskelijan välillä on molempien etu. Haasteista huolimatta opiskelusta on tullut tutkimukseni aikuisopiskelijoille elämäntapa, joka täyttää elinikäisen oppimisen tunnusmerkit.
The artistic part of the thesis consists of five textile art pieces, which I exhibited in Rovaniemi Arktikum gallery Katve 1 22.1-8.2.2015.
Tutkimuksen taiteellinen osio muodostuu viidestä tekstiilitaideteoksesta, jotka olivat esillä Rovaniemellä Arktikumin Katve 1 galleriassa 22.1–8.2.2015 pidetyssä näyttelyssä Tarinoita valokuvien takana.
I analyse photographs with Erwin Panofsky’s iconographical content analysis which consists of three stages.
Valokuvien analysoimiseen ja tarkasteluun käytän Erwin Panofskyn ikonografista kolmitasoista sisällönanalyysia.
My thesis is an artistic research work and it is based on practice-based research.
Tutkimukseni on taiteellinen tutkimus, joka perustuu käytäntölähtöiseen eli practice-based research -tutkimusotteeseen.
I also examine recycling materials in textile art and the meaning of utilizing them as an artist.
Tutkin myös kierrätysmateriaalien käyttöä tekstiilitaiteessa ja sitä, mikä merkitys sillä on taiteilijalle.
My artistic works were inspired by and based on old visiting card photographs and portraits from the early 20th century.
Teosten lähtökohtina ja inspiraation lähteinä toimivat vanhat, 1900-luvun alun muoto- ja käyntikorttivalokuvat.
I also reflect on my own textile art process and the experience I gained from my exhibition.
Pohdin myös näyttelystä saamiani kokemuksia sekä tekstiilitaidetta oman tekemiseni pohjalta.
In my thesis, I use my grandmother Aili’s photo-albums as my primary research material.
Tutkielmani primääriaineistoa ovat Aili-mummoni valokuva-albumit.
I made the pieces using old textiles which I found from the flea market.
Teoksissani käytän pääasiassa vanhoja, kirpputorilta löytämiäni tekstiilejä.
First, I analyse overviews, topics, and details of the photographs, and then I find out their time periods.
Erittelen valokuvien yleisiä piirteitä, aihetta ja yksityiskohtia sekä selvitän, millä ajanjaksolla kuvat on otettu ja mihin historialliseen kontekstiin ne kuuluvat.
At the end, I examine the photographs’ importance in memories of the past and their role on my artistic works.
Lopuksi tarkastelen valokuvien merkitystä menneisyyden muistamisessa ja ymmärtämisessä sekä niiden roolia taiteellisen ilmaisuni lähtökohtina.
I also examine the messages and meanings behind the photographs.
Tarkastelen myös valokuviin liittyviä viestejä ja merkityksiä niiden vastaanottajalle sekä kuvien katsojalle.
In my thesis, I examine how the feelings, stories, and details of old photographs can be manifested by the use of textile art.
Tutkielmassani tutkin, miten tekstiilitaiteen keinoin voidaan ilmaista vanhan valokuvan välittämää tunnelmaa, siihen liittyvää tarinaa tai mielenkiintoista yksityiskohtaa.
Examining and explaining my art pieces allows for new point of views for interpreting the works.
Teosten ja niiden lähtökohtien avaaminen tutkimuksessa avaa uusia näkökulmia teosten tarkasteluun.
The old photographs and art pieces serve as my research material and methods.
Albumeista valitsemani vanhat valokuvat sekä tekstiilitaideteokset toimivat tutkimukseni aineistona ja apuna tiedonhaussa.
On the other hand, the political and economic pressures to make use of wilderness environments are a concern.
Toisaalta erämaaympäristöihin kohdistuvat kasvavat poliittiset ja taloudelliset hyödyntämispaineet herättävät huolta.
In addition, it focuses on changes that have taken place in the wilderness during the past few decades.
Lisäksi huomio kiinnittyy siihen, millaisia muutoksia ylälappilaisessa erämaassa on tapahtunut lähivuosikymmenien aikana.
The environmental changes that have occurred during the past few decades become evident as processes of nature, and as direct and indirect consequences of human action.
Viime vuosikymmeninä tapahtuneet ympäristönmuutokset tulevat näkyviksi sekä ympäristön luonnollisten muutosprosessien että ihmisen toiminnan välittömien tai välillisten seurausten kuvauksina.
Martti Peltomaa’s literary work can be seen to represent northern literature.
Martti Peltomaan kirjallisen tuotannon voidaan katsoa kuuluvan pohjoiseen kirjallisuuteen.
In addition to changes in nature, the techonologization of nature and the development of communication technology have modernized the border guard and hunter’s everyday lives and practices.
Ympäristönmuutosten lisäksi luonnossa liikkumisen teknistyminen ja viestintäteknologian kehittyminen ovat nykyaikaistaneet raja- ja erämiehen arkipäivää ja eränkäyntiä.
The definition of wilderness as based on the idea of periphery is ambiguous.
Erämaan määrittely periferia-ajattelun mukaan ei ole aivan yksinkertaista.
Therefore, human beings and civilization, with their historical path of development, and especially the nature-bound northern lifestyle, are a part of how wilderness is defined through human cultural interaction.
Myös ihminen ja sivilisaatio historiallisine kehityskulkuineen ja etenkin pohjoisen luontoon sitoutuva elämäntapa ovat osa erämaata, joka määrittyy ja saa merkityksiä inhimillisessä ja kulttuurisessa vuorovaikutuksessa.
While some of these areas are legislatively defined as nature reserves or wilderness areas, they are also environments that Peltomaa has personally lived in and experienced.
Osa näistä alueista on myös lainsäädännöllisesti luonnonsuojelualueiksi tai erämaiksi määriteltyjä alueita, jotka toisaalta ovat Peltomaalle henkilökohtaisesti elettyjä ja koettuja ympäristöjä.
The study describes the wilderness as a lived and experienced place and as an environment for human action.
Tutkimuksessa kuvaillaan erämaata elettynä ja koettuna paikkana sekä toiminnallisena ympäristönä.
Silence and lonesomeness are significant factors that increase the sense of wilderness.
Hiljaisuus ja syrjäisyys ovat merkittäviä erämaisuutta lisääviä tekijöitä Peltomaan kerronnassa.
Experienced, lived, and narrated places cover wide wilderness-like areas but also relatively small wilderness-like places near settlement.
Koetut, eletyt ja kerrotut paikat käsittivät lähinnä laajoja erämaisia alueita, mutta myös lähellä asutusta olevia suhteellisen pieniä erämaisia paikkoja Peltomaan kuvauksissa.
The annual rhythm and seasons set the natural framework for actions taking place in the wilderness, such as fishing, hunting, berrypicking, and hiking.
Vuodenkierto ja vuodenajat asettuvat luontevaksi kehykseksi erämaassa tapahtuville toiminnoille, kuten kalastukselle, metsästykselle, luonnonmarjojen keräilylle ja luonnossa liikkumiselle.
They are also connected with the endeavor to reach the original experience of wilderness, isolation, and retreat, which require one to depend on survival skills.
Tähän liittyy myös pyrkimys tavoittaa alkuperäisen erämaaluonnon, syrjäänvetäytymisen ja rauhoittumisen kokemus, jolloin ihminen voi tuntea olevansa omien selviytymistaitojensa varassa.
Martti Peltomaa’s narration typically describes places in the wilderness according to their concrete and geographical locations.
Martti Peltomaan kerronnalle tyypillistä on erämaan paikkojen kuvaaminen niiden konkreettisten ja maantieteellisten sijaintien perusteella.
The theoretical background of the research is grounded in interdisciplinary viewpoints on wilderness research, humanistic geography, and eco-critical literary research.
Tutkimuksen teoreettinen tausta hahmottuu monitieteisen erämaatutkimuksen, humanistisen maantieteen ja ekokriittisen kirjallisuudentutkimuksen lähtökohdista.
The active role of the human being in the changes of nature occurs locally in the recreational use of wilderness, forestry, and modern reindeer herding.
Ihmisen luonnonmuutoksia aiheuttava aktiivinen toimijarooli ilmenee paikallisesti erämaiden virkistyskäytön, metsätaloustoimenpiteiden ja nykyaikaisen porotalouden yhteydessä.
This study contemplates the meaning of wilderness from the points of view of the northern people, the environment, and the interaction between the two, looking for keys to a sustainable wilderness/nature relationship.
Tutkimus haastaa pohtimaan erämaiden merkitystä arktisen pohjoisen ihmisen, yhteiskunnan, ympäristön ja näiden vuorovaikutuksen näkökulmasta sekä etsimään avaimia kestävään erämaaluontosuhteeseen.
Peltomaa’s production does not often address questions of tourism-related models of nature exploitation, but nature protection is evident, especially in narratives that discuss changes in natural environments.
Matkailullisiin luonnonkäytön malleihin liittyviä kysymyksiä ei juuri tule esille, mutta erämaan suojelullisia näkökohtia on nähtävissä erityisesti niissä kertomuksissa, joissa käsitellään luonnonympäristöissä tapahtuneita muutoksia.
This study analyzes the nature of wilderness in northern Lapland and its core elements in the author Martti Peltomaa’s experience-based narration and production.
Tutkimuksessa tarkastellaan sitä, millainen on ylälappilainen erämaa ja mitkä ovat sen keskeiset elementit inarilaiskirjailija Martti Peltomaan kokemuskerronnassa ja tuotannossa.
The themes he discusses in his production involve the typical themes of northern literature, as well as the special features of wilderness literature.
Tuotannossa toistuvat aiheet noudattelevat pohjoiselle kirjallisuudelle tyypillistä tematiikkaa, johon ne osallistuvat eräkirjallisuuden lajin erityispiirteiden kautta.
His narratives are located in the physical environments of northern Lapland, such as the wilderness of the Ivalo River, Lake Inari, Hammas Fell, Tsarmi Fell, and the areas of Lemmenjoki and the Urho Kekkonen National Parks.
Erämaahan liittyvä kerronta paikantui ylälappilaisiin fyysis-sijainnillisiin ympäristöihin, kuten Ivalojoelle, Inarijärvelle, Hammastunturin ja Tsarmitunturin erämaahan sekä Lemmenjoen ja Urho Kekkosen kansallispuistojen alueille.
The islands of Lake Inari, the old trees, the virgin forest, and the passable hills and woods open to wide vistas provided Peltomaa with meaningful wilderness experiences.
Inarijärven saaret, vanhat puut ja yleensäkin vanhaa puustoa kasvavat aarnimetsät ja laajoja maisemanäkymiä avaavat, helppokulkuiset vaaramaat tuottavat merkityksellisiä erämaakokemuksia.
Attitudes based on the traditional concept of wilderness and focused on places, actions, and locally-constructed actors in wilderness-like places are strongly present in the northern wilderness-nature relationship.
Paikallisesti rakentunut tekijyys erämaisten paikkojen ja käytäntöjen osana ovat voimakkaasti läsnä pohjoisessa erämaaluontosuhteessa.
The data focus on the northern wilderness areas from the perspective of the Inari nature-goer, the wilderness author, and his oral and written place-bound biographical narratives.
Tutkimus perustuu narratiivis-elämäkerralliseen tutkimusotteeseen ja se tarkastelee pohjoisia erämaaalueita inarilaisen luonnonkäyttäjän ja eräkirjailijan näkökulmasta hänen suullisesti ja kirjallisesti tuottamiensa paikkaelämäkerrallisten kertomusten avulla.
In addition, Peltomaa’s narratives and descriptions of nature manifest the traditional and functional role of wilderness.
Myös Peltomaan eräkirjatuotanto ilmentää kertomustensa ja luontokuvauksensa kautta erämaan traditionaalista ja toiminnallista perustaa.
This brings out the author’s long-lasting year-round relationship with nature and the meaning of wilderness in the modern everyday environment.
Tutkimus tuo esiin erämaaluontosuhteen pitkäkestoisuuden ja ympärivuotisena näkyvän jatkumon sekä erämaiden merkityksen arkipäiväisenä toimintaympäristönä.
He has a particularly significant long-term connection with these parts of the municipality of Inari because of his work as a border guard and his hobby, hunting.
Inarin kunnan alueilla sijainneisiin erämaisiin alueisiin liittyi merkityksellisiä ja pitkäaikaisia sidoksia sekä eränkäynnin että rajavartijan työn kautta.
Fishing to gain one’s keep is a year-round means of exploiting nature, and wilderness skills and appropriate fishing and hunting gear play a crucial part in the daily routines of nature exploitation.
Eränkäynnin taitojen ja asianmukaisen pyyntivälineistön käytön hallitseminen ovat olennainen osa luonnonhyödyntämisen arkirutiineja.
The exploitation of nature as everyday practice is one aspect of this, but the other is modesty in finding food.
Luonnonhyödyntäminen arkisina käytänteinä ilmenee toisaalta elämyksellisyytenä luonnossa liikkumisen yhteydessä ja toisaalta kohtuullisuuden periaattein hankitun ja ravintona käytettävän saaliin merkityksenä.
Nature and wilderness still are the sources of game and resources.
Luonto ja erämaa ovat edelleen riista- ja raaka-aineaitta, ja etenkin kotitarvekalastus on ympärivuotinen luonnonhyödyntämisen tapa.
The project also supported development of student’s professional skills.
Yhteisötaideprojekti tuki myös opiskelijoiden omaa ammatillista kehittymistä.
The operational environment of the study consist the school place development project ( 2010-2012) in East-Lapland’s technical college, in the city of Kemijärvi.
Tutkimuksen toimintaympäristönä on vuosina 2010-2012 toteutettu koulutilan uudistusprojekti Itä-Lapin ammattiopistossa, Kemijärvellä.