natgillin/translations-raw huggingface dataset:
She makes use of both page and stage to emphasize the exigency of reshaping African Americans’ identities through questioning the dominant ideologies and metanarratives, delegitimizing some of the prevailing stereotypes imposed on them, drawing out the complicity of the media in perpetuating racism, evoking slavery, lynching and their aftereffects, rehistoricizing African American history, catalyzing reflections on the various intersections of sex, race, class and gender orientations, and proffering alternative perspectives to help readers think more critically about issues facing African Americans.
Hän on näytelmiensä kautta sekä tekstuaalisesti että draamallisesti korostanut afroamerikkalaisen identiteetin uudelleen määrittelyn tarvetta kyseenalaistamalla valtaideologioita ja suuria kertomuksia, purkamalla afroamerikkalaisia koskevien stereotypioiden perusteita, sekä osoittamalla median rasismia ylläpitävää valtaa.
Yet, despite these apparent challenges, the United States remains, by most material indicators, the most powerful state in the world.
Näistä haasteista huolimatta Yhdysvallat on edelleen järjestelmän voimakkain valtio useimpien materiaalisten mittareiden valossa.
This state of affairs is often framed as a function of relative power shifts in the international system, domestic political and cultural travails as well as self-inflicted policy blunders, particularly in the Middle East.
Tähän tilanteeseen ovat johtaneet kiihtyvä suhteellinen valtasiirtymä kansainvälisessä järjestelmässä, kotimaisten poliittisten ja kulttuuristen jakolinjojen syveneminen sekä ulkopoliittiset virhelaskelmat erityisesti Lähi-idässä.
Each of the studies endeavours to capture new insights, primarily regarding the ideational and socio-institutional aspects of the US’s global role, and how these possibly contribute to hegemonic failure.
Jokainen näistä osatutkimuksista tuo esille uuden avauksen USA:n globaalin roolin ideapohjaisista ja sosiaalis-institutionaalisista ulottuvuuksista ja siitä, miten nämä mahdollisesti linkittyvät hegemonisiin epäonnistumisiin.
The four essays thus mine: (i) the failed visions of order narrated by the American hegemon against the backdrop of the Middle East and North Africa (MENA) region; (ii) the hegemon’s fraught attempts to manage a pivotal relationship with Egypt through the fostering of trust; (iii) the prospects of increased value divergence within the transatlantic space reflected in American and European articulations of freedom; and (iv) the potentially corrosive ideational contests that unfold within the American body politic over the US hegemonic role, with a particular focus on the promulgation of Donald Trump’s foreign policy doctrine.
Alkuperäisjulkaisuissa tarkastellaan (i) Yhdysvaltojen epäonnistuneita alueellisen järjestelmän rakennusvisioita Lähi-idässä, (ii) USA:n hankaliksi osoittautuneita pyrkimyksiä rakentaa ja ylläpitää luottamukseen perustuvia suhteita Egyptin kanssa, (iii) transatlanttisen yhteisön arvopohjan rapautumismahdollisuuksia amerikkalaisten ja eurooppalaisten vapausdiskurssien pohjalta sekä (iv) niitä kamppailuja, joita Yhdysvaltojen sisällä käydään maan hegemoniaroolin tulevaisuudesta, keskittyen erityisesti Donald Trumpin presidenttikauteen.
While America’s options and ability to shape the international arena in a manner it deems fit may be more restricted than in the recent past, at least in the short to medium term, the fate of American hegemony is not structurally predetermined by material historical forces.
Vaikka Yhdysvaltojen kyky muokata kansainvälistä järjestelmää mieleisekseen on aiempaa rajoitetumpi, lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä maan hegemoniaaseman heikkeneminen ei ole pelkästään rakenteellisten ajureiden ja historiallisten muutosvoimien ennalta määräämä lopputulema.
This dissertation starts from the premise that US foreign policy and international actorness in the unfolding 21st century, indeed the very trappings of America’s international engagement, can still be analysed through the lens of hegemony.
Tämän väitöskirjan lähtökohtana on, että Yhdysvaltojen ulkopolitiikkaa ja kansainvälistä toimijuutta 2000-luvulla voi edelleen lähestyä hegemonia-käsitteen kautta.
Hegemony is ultimately also about (domestic) policy ideas that inform a sense of hegemonic purpose; about articulating compelling hegemonic visions of order, embedding them in institutions, and striving to realise them through policy implementation; about managing at times fraught relationships with allies, friends, and even foes; and about the building and nurturing of a shared value base within the hegemonic core.
Hegemoniassa on siis kyse myös poliittisista ideoista, jotka ohjaavat maata kohti kansainvälisen johtajuusaseman tavoittelua ja ylläpitämistä; houkuttelevista visioista, niiden sitomisesta instituutioihin ja pyrkimyksistä niiden toteuttamiseksi; vaikeidenkin suhteiden ylläpitämisestä liittolaisten, kumppaneiden, ja jopa vihollisten kanssa; sekä jaetun arvopohjan rakentamisesta ja vaalimisesta järjestelmän pysyvyyden kannalta tärkeimpien saman mielisten valtioiden kanssa.
In recent years, the position of the United States as the superpower par excellence has become increasingly tenuous.
Yhdysvaltojen säilyminen kansainvälisen järjestelmän johtavana suurvaltana on näyttänyt viime vuosina entistä epävarmemmalta.
These challenges are not merely a function of the perceived decline in America’s relative material power or the manifold internal travails that possibly erode the United States’ ability to project power.
Nämä haasteet eivät kuitenkaan kumpua ainoastaan Yhdysvaltojen suhteellisen valta-aseman heikkenemisestä kansainvälisessä järjestelmässä tai sisäpoliittisesta kuohunnasta, joka vaikeuttaa maan kykyä projisoida voimaa kansainväliselle areenalle.
These are insights that theorists of hegemony, not to mention practitioners of foreign policy, ignore at their peril.
Hegemonian teoreetikkojen, ja miksei myös ulkopolitiikan tekijöiden, tulisi jatkossa tiedostaa nämä näkökohdat.
The conceptual and theoretical discussion is thus built around an original tripartite framework consisting of the material, intrinsic and socio-institutional images of hegemony.
Tätä tehtävää varten väitöskirjassa rakennetaan kolmiulotteinen teoriakehikko, jossa hegemoniaa tarkastellaan materiaalisena, sisäyntyisenä ja sosiaalisinstitutionaalisena ilmiönä.
This scaffold is complemented by four original publications that offer novel avenues for analyzing the concept of hegemony, in general, and its American manifestation, in particular.
Teoriaosiota täydentävät väitöskirjan neljä alkuperäisjulkaisua, joissa avataan näkökulmia sekä hegemoniakäsitteeseen että Yhdysvaltojen hegemonia-asemaan.
Ultimately the theoretical edifice and the original publications speak to the inherent difficulty that the US will inevitably face when it comes to exercising hegemony in an ever more complex world.
Teoriaosio ja alkuperäisjulkaisut osoittavat, miten vaikeaa hegemonia-aseman ylläpitäminen on entistä kompleksisemmassa kansainvälisessä järjestelmässä.
The prospect of failure also resides in, and may thus spring from, the realm of the social, the ideational, the institutional, and the relational.
Epäonnistuminen voi kummuta yhtä lailla ideoista, sosiaalisista suhteista ja instituutioiden laiminlyönnistä.
To carry out this task, the present exposition makes a case for bringing the ideational and social foundations of hegemony to the fore without neglecting the notion’s material basis and domestic-political foundations.
Kehikon tarkoituksena on tuoda analyysin keskiöön erityisesti hegemonian ideapohjaiset ja sosiaaliset rakennuspalikat, unohtamatta kuitenkaan valtaresurssien ja sisäpoliittisten tekijöiden merkitystä.
It explores whether, in what sense, or to what extent the United States is indeed "failing hegemony", or can even be seen as being in the process of losing its hegemonic position altogether.
Tutkimuksessa esitellään uusia näkökulmia siihen, millä tavoin Yhdysvallat on epäonnistunut hegemonia-asemansa ylläpitämisessä, sekä pohditaan, onko USA todella menettämässä johtajuusasemansa 2000-luvun alun kansainvälisessä järjestelmässä.
Likewise, the US still possesses a broad global outlook, retains considerable agency in the international arena, and enjoys an extensive menu of policy options.
Lisäksi USA on edelleen globaali toimija kaikilla relevanteilla kansainvälisen politiikan aloilla ja alueilla.
In fact, successful navigation of the treacherous currents of the international, in various regions, domains and issue areas, can lengthen the shadow of American hegemony or, at the very least, shape the international order that emerges after US ascendancy eventually wanes.
Yhtäältä onnistuneet (ulko)poliittiset ratkaisut eri alueiden, asiakysymysten ja kriisien suhteen antavat järjestelmän johtavalle valtiolle myös mahdollisuuden vaikuttaa siihen, millainen järjestelmä jää elämään Yhdysvaltojen ylivertaisen valta-aseman kadottua.
This role is replete with both the special privileges that have historically been assumed by and granted to materially powerful states with the requisite resources and willingness to lead, as well as the extraordinary responsibilities that befall upon such a leader to sustain international order.
Nykyhetkessä USA:lla on yhä hegemoninen rooli kansainvälisellä areenalla, mikä tarkoittaa paitsi erityisiä etuoikeuksia, joita suurvallat ovat perinteisesti nauttineet, myös painavaa vastuuta vallitsevan kansainvälisen järjestelmän ylläpitämiseksi.
The converse, of course, is true of failure, which would constitute the inability by the incumbent hegemon to select the "correct" policy course, or unwillingness to articulate and negotiate compelling normative visions of order fit for the changing times.
Toisaalta epäonnistuminen eli kyvyttömyys tehdä oikeita poliittisia linjanvetoja ja ratkaisuja tai artikuloida houkuttelevia tulevaisuuden visioita kansainvälisen järjestelmän kehittämiseksi puolestaan nopeuttaisi maan johtajuusaseman rapautumista.
Keywords: Willingness-to-pay, costs, dental services, attitudes, Tanzania
Avainsanat: Maksuhalukkuus, kustannukset, hammashoitopalvelut, asenteet, Tansania
The mean willingness-to-pay (WTP) values for tooth filling (7,398 and 7,726 Tshs for anterior and posterior teeth, respectively) were higher (p < 0.001) than for tooth extraction irrespective of tooth type (5,448 and 6,188 Tshs, respectively).
Paikkaushoidon maksuhalukkuuden keskiarvot olivat huomattavasti korkeammat (7398 Tansanian shillinkiä (Tshs) etualueella ja 7726 Tshs taka-alueella) kuin hammaspoistojen maksuhalukkuuden (5448 Tshs etualueella ja 6188 Tshs taka-alueella, p<0,001).
The findings clearly suggest that there are a multitude of factors that influence the observed dental treatment patterns being predominated by tooth extractions in Tanzania.
Tulokset osoittavat selvästi, että Tansaniassa monet tekijät vaikuttavat hammashoitopalvelujen tuotantoon, jota hallitsevat hampaiden poistot.
More than half (55%) of the patients would experience significant financial impacts as a result of their utilization of dental services.
Hammashoitopalvelujen käyttö aiheutti yli puolelle (55 %) tutkituista potilaista merkittäviä taloudellisia vaikutuksia.
The self-rated competency among dental practitioners ranged from 6.4 to 9.8 for all six procedures questioned, but equal scores between cadres were only for tooth extractions (9.7 vs. 9.1 respectively).
Hammaslääkärien kokemat valmiudet toimenpiteisiin vaihtelivat (6,4–9,8) ja olivat saman tasoisia muiden ammattiryhmien kanssa vain poistoissa (9,7 vs. 9,1).
Dental materials and equipment were inconsistently available and only 3/28 studied dental facilities had all the seven investigated equipment fully functional and in use.
Vain kolmessa tutkitusta 28 hoitolasta kaikki seitsemän tutkimuksessa tarkasteltua laitetta olivat käytössä ja toimintakunnossa.
Most of the patients had a negative overall attitude (-1.99) towards tooth filling treatment although those with previous tooth filling experience had positive attitudes (1.00).
Useimmilla potilailla oli negatiivinen kokonaisasenne (-1,99) paikkaushoitoon.
ABSTRACT The aim of this study was to determine the availability of selected dental services, attitudes towards such services and economic factors associated with their utilization in a low-income country.
TIIVISTELMÄ Valikoitujen hammashoitopalvelujen saatavuus, niihin liittyvät asenteet ja käytön kustannukset vähävaraisessa maassa Tutkimus selvitti valikoitujen hammashoitopalveluiden saatavuutta sekä niihin liittyviä asenteita ja käyttöön liittyviä taloudellisia tekijöitä vähävaraisessa maassa.
Phase II was a series of cross-sectional studies conducted among outpatients attending four selected regional hospitals in Tanzania.
Toiseksi toteutettiin sarja poikkileikkaustutkimuksia kyselyin näiden neljän hallintoalueen avohoitopotilaiden keskuudessa.
All three groups consisted of 12 interviewees.
Kaikissa kolmessa tutkimusryhmässä oli 12 haastateltavaa.
The interview transcripts were read several times and then investigated using the content analysis methods applicable to the material.
Litteroidut haastattelut luettiin useita kertoja, minkä jälkeen niihin perehdyttiin aineistoon soveltuvan sisällön analyysin keinoin.
Another goal was to make observations on their health status, in which the main emphasis became to address mental symptoms.
Tavoitteena oli myös heidän terveydentilansa tarkastelu, josta tärkeimmäksi nousi psyykkisten oireiden käsittely.
This can facilitate geriatric diagnostics and individual therapy planning.
Ne voivat selkiyttää diagnostiikkaa ja yksilöllistä hoidon suunnittelua.
The victims of Soviet partisans had had to carry their mental load alone for decades before the cruel ravages on civilians in remote areas of Lapland became publicly known.
Partisaanien uhrit olivat joutuneet kantamaan psyykkistä taakkaansa yksin vuosikymmenien ajan ennen kuin syrjäseutujen siviileihin kohdistetut julmat tuhotyöt tulivat Suomessa yleisesti tunnetuiksi.
The results showed that the exceptional suffering caused by the war, the wartime imprisonment and the devastating attacks by Soviet partisans had led especially to mental difficulties.
Tulokset osoittivat, että sodan aiheuttamat poikkeukselliset kärsimykset, sotavankeus ja venäläisten partisaanien tuhohyökkäykset olivat johtaneet erityisesti psyykkisiin vaikeuksiin.
However, many of them had suppressed their traumatic experiences and mental difficulties, and they could not talk about these issues until at the time of these interviews held at old age.
Monet heistä olivat kuitenkin vaienneet traumaattisista kokemuksistaan ja psyykkisistä vaikeuksistaan, joista he pystyivät puhumaan vasta näissä haastatteluissa iäkkäinä.
Empathic familiarization with the life experiences of the elderly may strengthen their mental stamina and improve the quality of successful aging.
Empaattinen perehtyminen vanhusten elämän kokemuksiin saattaa vahvistaa heidän voimavarojaan ja edistää heidän onnistunutta vanhenemistaan.
These were left almost completely unnoticed in the post-war conditions, and the war victims were unable to seek help on their own.
Niitä ei sodan jälkeisissä olosuhteissa juuri lainkaan otettu huomioon, eivätkä sodan uhrit pystyneet omatoimisesti hakemaan apua, eikä heille edes järjestetty hoidollista tukea.
Four interviewees had a post-traumatic stress disorder, and in addition to these, the mental symptoms of one had developed into a post-traumatic stress disorder during old age.
Neljällä kertojalla oli posttraumaattinen stressihäiriö, ja heidän lisäkseen yhdellä psyykkiset oireet olivat lisääntyneet vanhuudessa posttraumaattiseksi stressihäiriöksi.
The war prisoners’ injuries and nervous sensibility symptoms had been shown in earlier studies on war prisoners, and on this basis they had been granted disability pensions.
Sotavankien vammat ja henkiset herkkyysoireet olivat tulleet esille aikaisemmissa sotavankitutkimuksissa, ja niiden perusteella heille oli myönnetty invaliditeetti.
Based on the results, our health care for the elderly should focus on familiarization with the individual experiences and life stories of each elderly person.
Tulosten perusteella voidaan suositella, että vanhustenhoidossa perehdytään jokaisen vanhuksen yksilöllisiin kokemuksiin ja elämäntarinoihin.
Most of them still had disturbing nervous sensibility symptoms.
Heistä useimmilla oli edelleen häiritseviä henkisiä herkkyysoireita.
Many of the interviewees who had been left paupers remembered their childhood as filled with grief and feelings of inferiority, and had nightmares relating to their wartime experiences.
Monilla huutolaisiksi joutuneilla oli surua ja alemmuuden tunteita aiheuttaneita muistoja lapsuudestaan, sekä sotakokemuksiin liittyviä painajaisunia.
Yet none of them suffered from post-traumatic stress disorder.
Yhdelläkään heistä ei ollut posttraumaattista stressihäiriötä.
Thematic tagging and data coding were used as structured analysis tools.
Teemoittelu ja koodaukset jäsensivät analysointia.
The purpose of the study was to describe how the different life phases and experiences emerged from the interviewees’ stories and to identify their mental stamina.
Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata em. ryhmiin kuuluneiden haastateltavien elämänvaiheiden ja kokemusten korostumista heidän kerronnassaan sekä tunnistaa heidän voimavarojaan.
Four of them still suffered from a post-traumatic stress disorder.
Neljällä heistä oli edelleen posttraumaattinen stressihäiriö.
<b>Research into the course of life, mental stamina and health status of wartime prisoners, victims of Soviet partisan attacks, and paupers in Finnish Lapland</b> The basis of this research comprised the issues raised during the interviews conducted in my work as a general practitioner in Lapland, regarding factors that have possibly affected the life stories and health conditions of Lappish people who had lived through the war as war prisoners, victims of partisan attacks, or paupers.
Tutkimus lappilaisten sotavankien, partisaanien uhrien ja huutolaisten elämänkulusta, voimavaroista, terveydestä ja sairauksista Tutkimuksen perustana olivat sodan kokeneille lappilaisille sotavangeille, partisaanien uhreille ja huutolaisille käytännön lääkärin työssäni tekemissäni haastatteluissa heränneet kysymykset heidän selviytymiseensä ja terveytensä säilymiseen mahdollisesti vaikuttaneista tekijöistä.
The research methodology was based on building awareness and understanding.
Tutkimusta ohjasi ymmärrystä ja tietoa kartuttamaan pyrkivä tutkimustapa.
The cohort consisted of elderly Finns who lived in Lapland during the war and experienced war imprisonment, pauperism, or became victims of partisan attacks.
Aineiston muodostivat iäkkäiden, Lapissa asuneiden, sotavankeuden kokeneiden, partisaanien uhreiksi joutuneiden tai huutolaisuuden kokeneiden haastattelut.
Article 17 of the new directive promotes two possibilities for the service providers to act in order to go free from liability: (1) conclude licensing agreements with the copyright holders; or (2) demonstrate that they have made best efforts to ensure the unavailability of certain subject matter.
Direktiivin artikla 17 antaa toimijoille kaksi mahdollisuutta toimia: (1) toteuttaa lisenssisopimukset oikeudenhaltijoiden kanssa; tai (2) osoittaa, että ne ovat toteuttaneet toimia parhaansa mukaan estääkseen tietyn aineiston saannin.
In March 2019, the European Parliament voted in favor of the disputed Digital Single Market directive.
Maaliskuussa 2019 Euroopan Parlamentti äänesti laajalti keskustellun direktiivin, direktiivi tekijänoikeudesta digitaalisilla sisämarkkinoilla, puolesta.
Digitalization enables great possibilities, but also worrisome threats, to the distribution of copyrighted subject matter.
Digitalisaatio tuo mukanaan suuren määrän mahdollisuuksia, mutta myös huomattavan määrän uhkia, tekijänoikeuksilla suojatun materiaalin jakamiseen.
Until now, the EU legislation concerning online intermediary liability in copyright infringement cases, has been relying on a so-called safe harbor regime.
Tähän asti EU:n lainsäädäntöä, koskien digitaalisten palveluiden tarjoajien vastuuta, on ohjannut niin sanottu Safe Harbor -järjestely.
Automatized monitoring of content is considered to carry a risk of infringing fundamental rights of stakeholders’ such as the freedom of expression.
Automatisoitua sisällönvalvontaa kohtaan on kohdistettu kritiikkiä siitä, että sen käyttöönotto toisi mukanaan riskin perusoikeuksien, kuten sananvapauden, loukkaamisesta.
The CJEU has therefore adopted a fair balance instrument, in order to safeguard the fundamental right of all stakeholders.
EU:n tuomioistuin on tätä varten ottanut käyttöönsä oikeudenmukaisuuden tasapainottelu -instrumentin, varmistaakseen sidosryhmien perusoikeuksien toteutumisen.
The new directive includes an explicit requirement to ensure the fair balance between stakeholders when adopting the provisions of the directive.
Uusi direktiivi sisältää nimenomaisen maininnan oikeudenmukaisuuden tasapainottelusta direktiiviä sovellettaessa.
The protection of copyright-protected subject matter in the digital single market has been topical within the EU policy discussions during the recent years.
Tekijänoikeussuoja ja siihen liittyvä käytäntö EU:n digitaalisilla sisämarkkinoilla on ollut tiukan keskustelun keskipisteenä kuluneen vuosikymmenen aikana.
The directive imposes provisions on online content-sharing service providers to secure the safe online distribution of copyrighted content and safeguard fair remuneration of the works.
Kyseinen direktiivi tuo mukanaan velvoitteita verkkosisällönjakopalveluille, varmistaakseen, että tekijänsuojatun sisällön jakelu on turvattu ja oikeudenhaltijoille mahdollistetaan asianmukainen korvaus suojatun sisällön käytöstä.
The new directive does not directly close the safe harbors, but it does impose requirements of more extensive measures for some intermediaries in order to reach the harbor.
Uusi direktiivi ei suoranaisesti poista palveluntarjoajien mahdollisuutta turvautua Safe Harbor -järjestelyyn, mutta se laajentaa huomattavasti joidenkin toimijoiden toimenpidevaatimuksia.
In this research, the main focus has been to discuss how the new directive promotes copyright holders’ exclusive rights by imposing a stricter liability for the intermediaries to monitor uploaded content.
Tämän tutkielman fokus on keskustella siitä, miten direktiivi edistää tekijänoikeushaltijoiden yksinoikeutta tiukentamalla palveluntarjoajien vastuuta.
In subsequent case law notice systems have been considered incompatible with the fair balance instrument.
Tähänastisessa oikeuskäytännössä teknologiset seurantajärjestelmät eivät pääasiallisesti ole olleet omiaan täyttämään oikeudenmukaisuudellisen tasapainon.
The concept of fair balance is established merely from legal practice.
Oikeudenmukaisuuden tasapainottelu oikeudellisena käsitteenä on saavuttanut nykyisen muotonsa lähinnä EU:n oikeuskäytännöstä.
The second option has been interpreted to include technological monitoring systems such as notice and takedown and notice and stay down.
Toista esitettyä toimintavaihtoehtoa on tulkittu siten, että se sisältäisi vaatimuksen seurantavelvoitteesta, esimerkiksi teknologisten huomiojärjestelmien käyttöönottamisesta.
The intermediaries are entitled a safe harbor from liability if they manage to prove their discharge.
Kyseisten palveluiden tarjoajat ovat vapautettu vastuusta, mikäli ne pystyvät todistamaan toimineensa vaatimusten mukaisesti.
The conclusion of the research is that despite a clear increase in copyright holders’ protection the directive leaves several issues unanswered and does not acknowledge the risks its provisions may face.
Tutkielman johtopäätöksenä todetaan, että direktiivin myötä oikeudenhaltijoiden oikeuksia parannetaan, mutta direktiivin lopullinen muoto jättää kokonaisuudessaan monta avointa kysymystä.
Technological monitoring of content uploads to online sharing services has prior been subject for academic discussion and CJEU practice.
Kyseiset huomiojärjestelmät ovat olleet keskeisessä asemassa akateemisessa keskustelussa sekä EU -tuomioistuinkäytännössä.
This study was based on 39 mother-infant pairs.
Tutkimus perustui 39 äiti-lapsiparin näytteisiin.