natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The studies in education were thought to be a necessary basis for teaching.
Koulutukseen kuuluvat kasvatustieteen opinnot katsottiin opettajan työlle välttämättömäksi perustaksi.
The aim is also to find out how teachers reflect their experiences in every day work in relation to the goals of teacher education.
Tavoitteena on lisäksi selvittää, millä tavoin opettajankoulutuksen tavoitteet tutkivasta opettajuudesta luokanopettajien kokemusten mukaan toteutuvat heidän työssään.
The research-based approach is used to refer to the academic nature of teacher education but also to the objectives and contents of teacher education.
Tutkimusperustan lisäksi tällä viitataan koko koulutusta jäsentävään teemaan, joka läpäisee niin koulutuksen tavoitteet kuin sisällötkin.
The aim is to educate teachers who will continuously develop their own as well as school practice through inquiry.
Tavoitteena on kouluttaa omaan työtään tutkivia ja kehittäviä opetus- ja kasvatusalan asiantuntijoita.
Towards teacher professionalism : The connection of research-based teacher education and practical work based on class teachers' personal experiences
Opetuksen ja kasvatuksen asiantuntijaksi : Helsingin yliopiston opettajankoulutuslaitokselta valmistuneiden luokanopettajien kokemuksia tutkimuspainotteisen opettajankoulutuksen ja työelämän vastaavuudesta
Teachers recognized the goals of the research-based approach and described their attitude towards their work as research-orientated.
Luokanopettajat tunnistivat koulutuksen tavoitteen omaa työtään tutkivasta ja kehittävästä opettajasta.
Overall, the teachers of this study were content with their education and thought that it had provided them with a good basis for teacher's practical work.
Tutkimuksesta kävi ilmi, että luokanopettajat kokivat koulutuksen antaneen pääosin hyvät lähtökohdat opettajan työlle.
Also collegiality, which is often thought to be a characteristic of the new kind of professional teaching culture, was thought to be an important part of their work as a teacher.
Opettajan ammatillisuuteen nykyisin liitetty kollegiaalisuus näyttäytyi myös keskeisenä opettajuuden määrittelijänä.
According to teachers' experiences, emphasizing the importance of academic skills and research in teacher education weakens the connection between the teacher education and the teaching profession.
Koulutuksen tutkimuspainotteisuus oli opettajien mukaan merkinnyt koulutuksen etääntymistä opettajan työtodellisuudesta.
The analysis was based on the categories that were found from the data.
Tutkimusaineisto koostui opettajien yksilöhaastatteluista, joiden analyysi tapahtui aineistolähtöisesti.
However, the results indicate that the theoretical approach in their education was somewhat irrelevant to the teachers' practical work.
Tutkimuksen painottumisen seurauksena saattaa kuitenkin olla koulutuksen etääntyminen opettajan käytännön työstä.
It was ordered by Dagny Bäckström's foundation.
Työn tilasi Dagny Bäckströmin säätiö.
These aspects form the theoretical background for this research.
Näistä näkökulmista koostuu tutkimuksen teoreettinen perusta.
This could be studied further and made use of more in the future.
Tätä voisi tulevaisuudessa hyödyntää vielä monipuolisemmin.
Also some memories of important and beloved people were revived.
Muistoja heräsi myös tärkeistä ihmisistä.
Handicraft objects can remind of these positive things.
Käsityöesineisiin voi sitoutua näitä positiivisia asioita.
There is evidence that handicraft promotes well-being by supporting positive self-image and self-esteem and also encourages social interaction and helps to maintain social and family ties.
Tutkimusten mukaan käsityö edistää hyvinvointia tukemalla positiivista minäkuvaa ja itsetuntoa sekä edistää sosiaalisten suhteiden ylläpitoa ja yhdessäoloa.
Plans were introduced to the foundation during the process and based on feedback some changes and refinement were made.
Suunnitelmia esiteltiin prosessin aikana säätiölle, ja palautteen perusteella tehtiin tarkennuksia.
Mostly the changes concerned about how the instructor can better support reminiscing.
Videon perusteella tehdyt muutokset liittyivät siihen, miten ohjaaja voi paremmin tukea muistelua.
Handicraft is a fruitful topic for reminiscing, because it has been an essential part of everyday life for older adults.
Käsityö on hyvä aihe muisteluun, sillä se on ollut tärkeä osa arkea ikääntyneiden elämässä.
Reminiscing helps to maintain personal identity, accept the past and gain a feeling of integrity.
Muistelun eduiksi ajatellaan identiteetin säilyttäminen, menneisyyden hyväksyminen sekä eheyden ja arvokkuuden kokemus.
It is used in reminiscence work, a method used in eldercare.
Sitä käytetään muistelutyössä, joka on työmenetelmä esimerkiksi vanhustyössä.
Reminiscence is best advanced by conversation and hearing other's memories, but also the instructor of event has influence on what kind of memories are told.
Tehokkaimmin muistelua kuljettaa toisten kertomat muistot ja keskustelu, mutta myös ohjaaja voi vaikuttaa kysymyksillään siihen, millaisia muistoja kerrotaan.
Common reminiscence is recognizing and naming the objects and their use.
Yleistä muistelua oli esineiden ja niiden käyttötarkoituksen tunnistaminen ja nimeäminen.
The research assignment of this development research is to develop a handicraft-themed reminiscence box for older adults.
Tämän kehittämistutkimuksen tutkimustehtävä on kehittää käsityöaiheinen muistelulaukku vanhustyöhön.
Reminiscence box is a collection of triggers, e.g. objects, sounds and scents.
Muistelulaukku on kokoelma virikkeitä, esimerkiksi esineitä, tuoksuja ja ääniä.
The actual research material was a video recording of a real user situation, an hour long reminiscence event in an elder care home.
Varsinainen tutkimusaineisto kerättiin videoimalla aito käyttötilanne, tunnin muistelupaja palvelutalossa.
Reminiscing lines of these chosen episodes were analyzed: what kind of memories were revealed and what was the trigger.
Näistä episodeista analysoitiin muisteluketjuja: millaisia muistoja muistelijoille heräsi ja mistä ne heräsivät.
This can be useful when designing new services.
Tämä työ lisää ymmärrystä muistelusta, ja voi olla hyödyksi uusien palveluiden suunnittelussa.
Specific analysis covered episodes, in which both reminiscing happens and some triggers are used.
Tarkempaan analyysiin valittiin episodeja, joissa sekä muistellaan että käsitellään virikkeitä.
The purpose of the video was also to find things that need improvements or further developing.
Lisäksi videota tarkastelemalla pyrittiin löytämään kehityskohteita, jotta palvelua voi parantaa.
Developing included designing a manuscript for a reminiscence event, planning the range of triggers for the box and also collecting them.
Kehittämistyö piti sisällään muistelupajan käsikirjoituksen sekä esineistön suunnittelun ja kokoamisen.
A suitcase full of memories : Developing a handicraft-themed reminiscence box for older adults
Käsityömuistoja matkalaukussa : käsityöaiheisen muistelulaukun kehittäminen vanhustyöhön
Personal experiences were revealed in making descriptions, heightened with movement.
Muistelijoiden oma kokemus näkyy tekemisen kuvauksissa, joita korostettiin liikkeellä.
There were many ways to reminisce handicraft.
Käsityötä muisteltiin monin tavoin.
Concerning craft science, especially intriguing is the embodied nature of reminiscence, e.g. reminiscing with movement.
Erityisen kiintoisaa käsityötieteen kannalta on muistelun kehollinen ulottuvuus.
The reminiscence event has to be organized so that everybody can equally speak and are listened and heard.
Tärkeää ovat oikeanlaiset kysymykset, toiminnan järjestäminen niin, että kaikki saavat äänensä kuuluviin ja muistelijoiden toimijuuden tukeminen.
This research adds knowledge of reminiscence work.
Muistelun virittämisessä esineet toimivat hyvin.
There were 1 580 Finnish adults aged 30–45 participating in the study, of which 919 were women and 661 were men.
Tutkimushenkilöitä oli yhteensä 1 580 suomalaista aikuista, jotka olivat iältään 30–45 -vuotiaita ja joista naisia oli 919 ja miehiä 661.
Results and Conclusions – In men, low agreeableness was statistically significantly associated with higher risk of having the MetS (OR=.70, 95 % CI=.57–.87, p=.001), adjusting for age and level of education.
Tulokset ja johtopäätökset – Miehillä matala sovinnollisuus oli tilastollisesti erittäin merkitsevästi yhteydessä korkeampaan MBO:n esiintyvyyteen (OR=.70, 95 % CI=.57–.87, p=.001), kun vakioitiin ikä ja koulutustaso.
On the basis of these results, it can be proposed that men with low agreeableness, that is, men low in cooperation, empathy, and kindness, might comprise a risk group for the MetS.
Näiden tulosten perusteella voidaan esittää, että miehet, joilla on matala sovinnollisuus, eli matala yhteistyöhalu, empatia ja ystävällisyys, saattavat kuulua MBO:n riskiryhmään.
Identifying the psychosocial risk factors for the MetS is important in predicting and preventing its occurrence.
Psykososiaalisten riskitekijöiden tunnistaminen on ensiarvoisen tärkeää MBO:n ennustamisen ja ennalta ehkäisemisen kannalta.
The associations between personality traits and the MetS were examined using logistic regression analyses.
Persoonallisuuspiirteiden ja MBO:n välisiä yhteyksiä analysoitiin logistisilla regressioanalyyseilla.
The following hypotheses were made based on previous research: (1) high neuroticism and (2) low agreeableness are positively associated with the MetS.
Aiempien tutkimusten perusteella tehtiin seuraavat hypoteesit: (1) korkea neuroottisuus ja (2) matala sovinnollisuus ovat positiivisessa yhteydessä MBO:ään.
Methods – This is a cross-sectional study of The Cardiovascular Risk in Young Finns Study from the year 2007.
Menetelmät – Tämä on poikittaistutkimus vuoden 2007 Lasten Sepelvaltimotaudin Riskitekijät -tutkimuksesta.
However, only a few studies have examined theoretically well based personality models in relation to the MetS.
Vain harva tutkimus on kuitenkaan tarkastellut teoreettisesti hyvin perustellun persoonallisuusmallin yhteyttä MBO:ään.
Previous research suggests that single personality traits may be connected to the MetS and its risk factors.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että yksittäisillä persoonallisuuspiirteillä voisi olla yhteyttä MBO:ään ja sen riskitekijöihin.
The connection between the Big Five personality traits and the metabolic syndrome in Finnish adults
Big Five -persoonallisuuspiirteiden yhteys metaboliseen oireyhtymään suomalaisilla aikuisilla
The participants answered a personality questionnaire, the Finnish version of the NEO-FFI (Neuroticism, Extraversion, Openness, Five-Factor Inventory), which measured the Big Five personality traits (neuroticism, extraversion, agreeableness, conscientiousness, and openness).
Tutkimushenkilöt vastasivat suomenkieliseen NEO-FFI persoonallisuuskyselyyn, jolla mitattiin Big Five -persoonallisuuspiirteitä, jotka olivat neuroottisuus, ekstroversio, sovinnollisuus, tunnollisuus ja avoimuus.
Objectives – The objective of this study was to examine whether there is a connection between the Big Five personality traits and the metabolic syndrome (MetS) in Finnish adults.
Tavoitteet – Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli analysoida Big Five persoonallisuuspiirteiden yhteyttä metaboliseen oireyhtymään (MBO) suomalaisilla aikuisilla.
The MetS is a rapidly increasing syndrome among the Finnish population, which predisposes to type 2 diabetes and cardiac diseases.
MBO:n esiintyvyys on lisääntynyt voimakkaasti suomalaisessa väestössä, ja se on merkittävä tyypin 2 diabeteksen ja sydäntautien riskitekijä.
There were no statistically significant associations found between any of the personality traits and the MetS in women.
Naisilla ei löytynyt tilastollisesti merkitseviä yhteyksiä persoonallisuuspiirteiden ja MBO:n välillä.
The MetS is diagnosed when at least three of the following five factors are present: (1) central obesity, (2) raised fasting glucose, (3) raised triglycerides, (4) lowered high-density lipoprotein cholesterol, and (5) hypertension.
MBO diagnosoidaan, kun henkilöllä esiintyy vähintään kolme seuraavasta viidestä tekijästä: keskivartalolihavuus, kohonneet verensokeri- tai veren rasva-arvot, alentuneet veren HDL-kolesteroliarvot ja kohonnut verenpaine.
Mechanisms linking personality to the MetS were not examined in the current study, and thus, future research should examine the direction of the associations and the mechanisms linking such associations.
Myöskään mekanismeja, jotka yhdistävät persoonallisuuden ja MBO:n, ei tarkasteltu tässä tutkimuksessa, ja ne jäävät tulevien tutkimusten aihepiireiksi.
This study was cross-sectional by design, which precludes conclusions about cause and effect relationships.
Tutkimus tehtiin poikkileikkausasetelmassa, joten yhteyden syy-seuraussuhteen suuntaa ei ollut tämän tutkimuksen perusteella mahdollista selvittää, ja se jää seuraavien tutkimusten selvitettäväksi.
Linear regression was used as the analysis method.
Analyysimenetelmänä käytettiin lineaarista regressioanalyysiä.
Methods: Participants were 1702 people who were born in Helsinki between 1934–1944 (women 55.9 %, average age 63 years) and were part of the Helsinki Birth Cohort Study.
Menetelmät: Tutkimukseen osallistui 1702 Helsingissä vuosina 1934–1944 syntynyttä henkilöä (naisia 55.9 %, keski-ikä 63 vuotta), jotka ovat osa Helsingin syntymäkohortti -aineistoa.
Low socioeconomic status in adulthood was associated with higher hostility but not anger.
Alhainen sosioekonominen asema aikuisuudessa oli yhteydessä korkeampaan vihamielisyyden mutta ei vihaisuuden tasoon.
The information about childhood and adulthood socioeconomic status and childhood separation from parents due to war time evacuation were retrieved from registers.
Tiedot lapsuuden ja aikuisuuden sosioekonomisesta asemasta ja lapsuuden erokokemuksesta sotalapseksi lähetetyksi tulemisen vuoksi saatiin rekistereistä.
Objectives: Hostility and anger in adulthood have been associated with adverse consequences such as coronary heart disease, early mortality, worse mental health and social problems.
Tavoitteet: Vihamielisyyden ja vihaisuustaipumuksen on osoitettu olevan yhteydessä muun muassa sydän- ja verisuonitauteihin, varhaiseen kuolleisuuteen sekä mielenterveys- ja sosiaalisiin ongelmiin aikuisiällä.
Low socioeconomic status in childhood or childhood separation from parents were not associated with hostility or anger.
Lapsuuden sosioekonomisella asemalla tai erokokemuksella vanhemmista ei havaittu yhteyksiä vihamielisyyteen tai vihaisuuteen.
Emotional and physical traumas were also separately related to higher levels of hostility and anger.
Emotionaaliset ja fyysiset traumat olivat myös erikseen yhteydessä vihamielisyyteen ja vihaisuuteen.
Previous studies have shown that low socioeconomic status in childhood and in adulthood and traumatic experiences are associated with higher hostility and anger in early and middle adulthood.
Aiemmissa tutkimuksissa alhaisen sosioekonomisen aseman lapsuudessa ja aikuisuudessa sekä traumaattisten kokemusten on havaittu olevan positiivisessa yhteydessä vihamielisyyteen ja vihaisuuteen varhaisaikuisuudessa ja keski-iässä.
Emotional and physical traumas were measured with Traumatic Experiences Checklist, hostility with Cook-Medley Ho-scale and trait anger with Spielberger's Trait Anger Scale.
Traumaattisia kokemuksia arvioitiin Traumatic Experiences Checklist -kyselyllä, vihamielisyyttä Cook-Medley Ho-asteikolla ja vihaisuustaipumusta Trait Anger -kyselyllä, jotka sisältyivät osallistujien vuosien 2001–2004 välillä täyttämään psykologiseen kyselylomakkeeseen.
However, the cumulative number of these stressful experiences was associated with higher levels of hostility and anger.
Tukea saatiin kuitenkin eri stressikokemusten kumulatiiviselle yhteydelle vihamielisyyteen ja vihaisuuteen.
Conclusions: Emotional and physical traumas and the accumulation of stressful experiences during the life course may predispose to higher hostility and anger in late adulthood.
Johtopäätökset: Elinaikaiset traumaattiset kokemukset sekä stressitekijöiden kumuloituminen saattavat lisätä riskiä vihamielisyyteen ja vihaisuuteen myöhäisaikuisuudessa.
However, very few studies exploring the association of traumatic experiences and hostility or anger have used large population-based cohorts, and no studies have explored the association in older adults.
Elämän varrella koettujen traumojen yhteyttä vihamielisyyteen ja vihaisuuteen on kuitenkin tutkittu vain vähän laajoilla otoksilla normaaliväestöstä eikä lainkaan iäkkäillä.
Are emotional and physical traumas associated with hostility and anger in late adulthood?
Emotionaalisten ja fyysisten traumojen yhteydet vihamielisyyteen ja vihaisuuteen myöhäisaikuisuudessa
Age at the first emotional or a physical trauma had an effect on hostility: having experienced the first trauma in childhood was associated with higher hostility level, whereas having experienced the first trauma in adulthood was not.
Ensimmäisen trauman kokemisikä oli yhteydessä vihamielisyyteen, mutta ei vihaisuuteen: ainoastaan trauman kokeminen ensimmäisen kerran jo lapsuuden tai nuoruuden aikana oli yhteydessä vihamielisyyteen.
Results: An experience of an emotional or physical trauma and their frequency were associated with higher levels of hostility and anger in late adulthood.
Tulokset: Emotionaalisen tai fyysisen trauman kokeminen elämän aikana sekä emotionaalisten ja fyysisten traumojen lukumäärä olivat positiivisessa yhteydessä vihamielisyyteen ja vihaisuuteen myöhäisaikuisuudessa.
It is therefore important to study the antecedents of hostility and anger.
Tämän tutkimuksen päätavoitteena oli siksi tutkia emotionaalisten ja fyysisten traumojen yhteyksiä vihamielisyyteen ja vihaisuuteen myöhäisaikuisuudessa.
The effects of the intervention on teachers were examined by using the DCI-instrument (Talvio, Lonka, Kuusela, & Lintunen, 2012).
Alku- ja loppumittauksessa vuorovaikutustaitoja tutkittiin DCI –mittaria käyttäen (Talvio, Lonka, Kuusela, & Lintunen, 2012).
Qualitative, theory-driven content analysis was used to classify the data.
Taitojen luokittelussa käytettiin kvalitatiivista, teorialähtöistä sisällön analyysiä.
Learning good interaction skills and creating ways and practices that promote the use of those skills is of ten recommended.
Hyvien vuorovaikutustaitojen opettelu ja niitä edistävien tapojen ja käytänteiden luominen sekä vakiinnuttaminen on erittäin suositeltavaa opetuksen ammattilaisille.
In the comparison group, no differences between pre- and post-tests were perceived.
Verrokkiryhmässä eroa alku- ja loppumittauksen välillä ei syntynyt.
This study adds to the development of continuing teacher training by presenting a way of teaching students skills that enhance the quality of interaction.
Tämän vuoksi tutkimus pyrkii kehittämään opettajien jatkokoulutusta esittämällä helposti toteutettavan tavan parantaa vuorovaikutuksen laatua siinä tarvittavia taitoja opettamalla.
The studied skills were based on Gordon's theory (2003).
Gordonin (2003) vuorovaikutusteoriaan perustuvan kurssin laajuus oli 3op.
Furthermore, they used significantly less roadblocks to communication.
Lisäksi heidän vuorovaikutuksensa oli luonteeltaan rakentavampaa verrokkiryhmään verrattuna sisältäen vähemmän vuorovaikutuksen kompastuskiviä.
However, the teacher studies do not direct the students to process these skills.
Nykyisin opettajankoulutus ei riittävästi ohjaa opiskelijoita vuorovaikutustaitojen tietoiseen kehittämiseen.
Teaching and learning are interactional processes between the teacher and his or her pupils.
Opetus ja oppiminen tapahtuvat opettajan ja oppilaiden keskinäisessä vuorovaikutuksessa ja hyvät vuorovaikutustaidot ovat olennainen osa opettajan ammattitaitoa.
The participants were 20 teachers who attended the training, and 20 teachers not attending the training.
Tutkimusryhmä koostui kurssilaisista (20 hlöä) sekä verrokkiryhmästä (20 hlöä).
To conclude, the teachers' course on social interaction skills appeared to achieve its goals, since the teachers learned to apply the studied skills during the intervention.
Tulosten perusteella voidaan sanoa, että opettajille suunnattu vuorovaikutustaitojen oppimiseen tähtäävä kurssi näytti saavuttavan tavoitteensa.
How does continuing training on social interaction skills benefit teachers?
Vuorovaikutuskoulutuksen hyödyt opettajien lisäkoulutuksessa
The statistical differences between the pre-test and post-test scores were examined with the Wilcoxon signed rank test. After the intervention, teachers who participated in the training used significantly more listening and active listening skills and communicated in more constructive ways.
Intervention jälkeen vuorovaikutuskurssille osallistuneiden kuuntelun, aktiivisen kuuntelun ja minä -viestien tarkoituksenmukainen käyttäminen lisääntyi huomattavasti.
In the present study, it was explored whether comprehensive school teachers of Finland participating in the three credit follow-up training learned to use social interaction skills during the intervention.
Tässä tutkimuksessa tutkittiin vuorovaikutustaitokurssin vaikutusta suomalaisten luokanopettajien ja opettajaksi opiskelevien vuorovaikutustaitoihin.
The research questions of the study are the following: 1.
Tutkimuksen tutkimuskysymykset ovat: 1.
The material was analysed through a qualitative contents analysis.
Tutkimusaineisto analysoitiin laadullisella sisällönanalyysilla.
The data of the study were collected by individual interviews, which were transcribed.
Tutkimusaineisto kerättiin yksilöhaastatteluina, jotka litteroitiin.
Responsibility education in home economics
Vastuullisuuskasvatus kotitalousopetuksessa
Responsibility education should more than now also be adjusted to the pupils' different stages of development in comprehensive school education.
Vastuullisuuskasvatusta pitäisi myös mukauttaa nykyistä enemmän oppilaiden eri kehitysvaiheisiin perusopetuksessa.
However, they think responsibility education is very essential in home economics.
He katsovat silti, että vastuullisuuskasvatus on erittäin keskeistä kotitalousopetuksessa.
In their opinion, responsibility education consists of two major areas, teaching topic matters, e.g. ecology and cooperation and social skills.
Vastuullisuuskasvatuksen nähdään jakautuvan kotitalousopetuksessa kahteen pääalueeseen: aihesisältöjen, kuten ekologisuuden, ja yhteistyö- ja vuorovaikutustaitojen opettamiseen.
It emphasizes that the pupil needs novel capabilities in studies, working life and as a member of society in general in the future.
Se korostaa oppilaan tarvitsevan tulevaisuudessa uudenlaisia valmiuksia opiskeluun, työelämään ja yhteiskunnassa toimimiseen.
In addition, the draft on the new comprehensive school curriculum to be introduced in 2016 encouraged me to choose the topic.
Tutkimusaiheeseen kannusti myös luonnos vuonna 2016 käyttöönotettavasta perusopetuksen opetussuunnitelman uusista perusteista.
This study was motivated by deliberation upon what a home economics teacher could or should be able to do to make comprehensive school to display more responsibility than now towards themselves, other people and the environment during a home economics lesson.
Tätä tutkimusta motivoi pohdinta siitä, mitä kotitalousopettaja voi ja mitä hänen pitäisi osata tehdä, jotta peruskoulun kotitalouden oppitunnilla oppilaat osoittaisivat välinpitämättömyyden sijaan nykyistä enemmän vastuullisuutta itseään, muita ihmisiä ja ympäristöään kohtaan.
What is responsibility education in home economics?
Mitä vastuullisuuskasvatus on kotitalousopetuksessa?
In the home economics teacher education students' mind, the remedy could be to make responsibility education more explicit than now e.g. by reforming its contents so that it would not be so splintered.
Kotitalousopettajaopiskelijoita auttaisi, että vastuullisuuskasvatuksesta tehtäisiin nykyistä eksplisiittisempää esimerkiksi sen sisältöä uudistamalla, jolloin se ei kärsisi koulutuksessa sirpalemaisuudestaan.
What kind of possibilities do home economics teacher students see responsibility education have a. in home economics education?
Millaisia vastuullisuuteen kasvattamisen mahdollisuuksia kotitalousopettajaopiskelijat näkevät a. kotitalousopetuksella olevan?
b. for the students themselves as home economics teachers?
b. heillä itsellään olevan kotitalousopettajina?