natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition it is examined 1) what kind of executive function problems occur in young dyslexic adults 2) does performance in cognitive executive tests predict the subjective experience of every day executive functioning.
Lisäksi tutkitaan 1) millaisia nämä toiminnanohjauksen ongelmat ovat tarkasteltuna sekä kognitiivisissa tehtävissä suoriutumisen että itsearviointien näkökulmasta ja 2) ennustaako kognitiivisissa toiminnanohjausta mittaavissa tehtävissä suoriutuminen yksilön itse kokemaa arjen toiminnanohjausta nuorilla aikuisilla, joilla on lukivaikeus?
These results widen and confirm our knowledge of developmental dyslexia: adults as well as children with dyslexia have executive function problems.
Tulokset laajentavat ja vahvistavat tietämystämme lukivaikeuksista: lasten lukivaikeuksien lisäksi myös aikuisten lukivaikeuteen liittyy toiminnanohjauksen vaikeuksia.
Subjectively adults with dyslexia reported executive function problems in working memory, initiating and task monitoring.
Subjektiivisesti koehenkilöt raportoivat kokevansa toiminnanohjauksen ongelmia työmuistissa, tavoitteellisuudessa ja aloitteellisuudessa.
Executive function problems are known to occur in children with dyslexia, but there is little data available concerning the executive functions of adults with dyslexia.
Lasten lukivaikeuteen tiedetään liittyvän toiminnanohjauksen ongelmia, mutta aikuisiin kohdistuvaa tutkimusta on vielä vähän.
Phonological problems are related to dyslexia but dyslexia seems to be a multifactorial disorder, and also executive function problems have been related to dyslexia.
Fonologiset ongelmat on yleisesti liitetty lukivaikeuteen, mutta todennäköisesti lukivaikeuden tausta on monitekijäinen, ja muun muassa toiminnanohjauksen ongelmat on liitetty lukivaikeuteen.
Usually these problems continue throughout the lifespan.
Lukivaikeuden vaikutukset ulottuvat usein läpi elämän.
No statistically significant associations were found between cognitive executive function tests and self-evaluated problems.
Toiminnanohjausta arvioivat kognitiiviset tehtävät eivät ennustaneet tilastollisesti merkitsevästi arkipäivän itsekoettuja toiminnanohjauksen ongelmia.
The aim of this study is to investigate whether young adults with dyslexia have executive function problems.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan nuorten aikuisten lukivaikeuteen liittyviä toiminnanohjauksen ongelmia.
Young adults with dyslexia demonstrated problems in executive functions according to hypothesis.
Nuorten aikuisten lukivaikeuteen havaittiin liittyvän hypoteesin mukaisesti toiminnanohjauksen ongelmia.
The results were analysed both statistically and qualitatively.
Tuloksia analysoitiin sekä tilastollisesti että laadullisesti.
They were directed to linguistic intervention organised as part-time special education.
He ohjautuivat kielellisiin interventioihin, jotka järjestettiin osa-aikaisena erityisopetuksena.
The target group of this research was 25 first grade students in a school in Southern Finland during 2012-2013.
Tutkimuksen kohdejoukkona oli erään eteläsuomalaisen koulun 25 ensimmäisen luokan oppilasta lv.2012-2013.
Previous studies have shown that timely and properly dimensioned support reduces the shortcomings of linguistic skills as well as learning difficulties arising from learning disabilities.
Aikaisemmat tutkimukset ovat osoittaneet oikea-aikaisen ja oikein mitoitetun tuen vähentävän kielellisten taitojen puutteista sekä oppimisvaikeuksista aiheutuvia haittoja oppimiselle.
The intervention measures were based on linguistic skills development program that was developed in the municipality-wide Kelpo project during the years 2009-2010.
Interventiot perustuivat Kelpo-projektissa v.2009-2010 kehitettyyn lukutaidon vahvistamisen ohjelmaan.
Identification of risk for reading and writing disability with the screening method in first grade and the effects of the interventions for students' linguistic skills
Lukemisen ja kirjoittamisen (luki) riskien tunnistaminen seulontamenetelmällä ensimmäisellä luokalla ja kielellisten interventioiden vaikutukset oppilaiden lukitaitoihin
This study set out to provide answers for the challenges brought by the current education policy.
Tällä tutkimuksella haluttiin vastata nykyisen koulutuspolitiikan mukanaan tuomiin oppimisen tuen järjestämisen haasteisiin.
Due to the current three-step intervention model and integration in schools, early identification of students with support needs as well as focusing support on them is becoming increasingly important.
Oppimisen tuen kolmiportaisuuden sekä lisääntyvän integraation myötä oppilaiden tuen tarpeiden varhainen tunnistaminen ja tuen suuntaaminen ovat nousseet opetuksessa tärkeään asemaan.
At the moment, there are no tools available for enabling close monitoring or systematic evaluation of learning for special education teachers.
Tuen tarpeiden tunnistamiseksi tiiviin oppimisen seurannan ja systemaattisen arvioinnin mahdollistavia välineitä ei Suomessa vielä erityisopettajien tai muidenkaan oppimisesta vastaavien toimijoiden käytössä ole.
With the screening method, students with the need of support in linguistic skills were recognised.
Seulontamenetelmällä löydettiin kielellisissä taidoissa tukea tarvitsevat oppilaat.
The aim of this study was to examine the suitability of a screening method developed for the first graders in a municipality in Southern Finland to identify possible support needs in linguistic development.
Tutkimuksessa selvitettiin eräässä eteläsuomalaisessa kunnassa 1.luokkalaisille kehitetyn seulontamenetelmän toimivuutta kielellisessä kehityksessä tukea tarvitsevien oppilaiden tunnistamisessa.
Then the results of the intervention group were compared with a control group.
Muilla mittauskerroilla tuen vaikuttavuutta arvioitiin vertaamalla interventioryhmän ja kontrolliryhmän tuloksia toisiinsa.
The results of the intervention group and the control group converged at different measuring points.This study indicated that the screening method is a suitable tool for systematic monitoring of linguistic support needs.
Tämä tutkimus osoitti, että seulontamenetelmä sopii tuen tarpeiden systemaattisen seurannan välineeksi.
The RTI model, developed for mapping, monitoring and evaluating students' linguistic support needs, was used as research data.
Tutkimusaineistona käytettiin RTI-malliin perustuvaa 1.luokkalaisten seulontamenetelmää, jonka avulla oppilaiden kielellisen tuen tarpeita kartoitettiin, seurattiin ja arvioitiin.
In addition, the focus was on what kind of intervention measures were used with the students identified with the risk for dyslexia and how effective the intervention measures were.
Lisäksi oltiin kiinnostuneita millaisia interventioita seulonnan perusteella tuen piiriin ohjautuville ns. luki-riski oppilaille suunnataan ja millaisia vaikutuksia luki-taitojen kehittymiselle interventioilla saadaan.
Used with the intervention measures it has positive effects on the development of reading and writing skills among the students with the risk for dyslexia.
Interventioilla saavutettiin myönteisiä vaikutuksia luki-riski oppilaiden lukitaitojen kehittymiseen.
The screening was done in three separate phases.
Interventio- ja kontrolliryhmän tulokset lähenivät toisiaan eri mittauskerroilla.
Overall life satisfaction was calculated as a mean of these three variables.
Yleinen tyytyväisyys laskettiin näiden kolmen mittarin keskiarvona.
Also, for the purpose of the analysis the variables were made into new binary variables (low satisfaction/high satisfaction).
Lisäksi analyyseja varten muuttujista muodostettiin uudet kaksiluokkaiset muuttujat (tyytyväinen/tyytymätön).
Methods: The data consisted of 1934 participants of the LASERI -longitudinal study, who were born in 1962-1977 and of their parents.
Menetelmät: Aineisto koostui yhteensä 1934 vuosina 1962-1977 syntyneistä Lasten Sepelvaltimotautien riskitekijät (LASERI) –pitkittäistutkimukseen osallistuneista tutkittavasta ja heidän vanhemmistaan.
Mothers who breastfed longer were 28% (p<.01) more likely to feel higher parenting satisfaction than mothers who breastfed for shorter period of time when the background variables were controlled.
Pidempi imetys lisäsi todennäköisyyttä äidin tyytyväisyyteen 28% (p<.01), kun taustamuuttujat oli kontrolloitu.
It is also important to offer support already in the early phases of motherhood to the mothers who are feeling low parental satisfaction.
Tärkeää on myös tarjota tukea jo varhaisessa vaiheessa äideille, jotka tuntevat tyytymättömyyden ja riittämättömyyden tunteita vanhempana.
Information of the breastfeeding duration and background variables (SES, participant's sex, age, birth weight and gestational age) was gathered via survey in 1983 from participants' parents.
Imetyksen kestoon ja kontrolloituihin taustamuuttujiin (perheen SES, tutkittavan sukupuoli, ikä, syntymäpaino ja täysiaikaisena syntyminen) liittyvät tiedot on kerätty tutkittavien vanhemmilta kyselylomakkeilla vuonna 1983.
Results and conclusions: On the basis of logistic regression analyses, breastfeeding duration was associated with the parental satisfaction of the participant's mothers.
Tulokset ja johtopäätökset: Logistisen regressioanalyysin perusteella mukaan imetyksen keston ja äidin tyytyväisyyden vanhemmuuteen välillä oli tilastollisesti merkitsevä yhteys.
Although, the results of this study do not indicate whether it is the longer duration of breastfeeding that increase the mothers' parental satisfaction, or are the mothers who experience higher parental satisfaction more likely to breastfeed longer, the results underline the importance of feelings of satisfaction.
Vaikka tämän tutkimuksen perusteella ei voidakaan sanoa lisääkö imetys äitien tyytyväisyyttä vai imettävätkö tyytyväisemmät äidit pidempään, tulokset lisäävät tietoa siitä, että tyytyväisyyden kokemukset ovat tärkeitä.
The results of this study broaden the understanding of psychological effects breastfeeding has on parents and increase the knowledge of the things that contribute to parent's experiences of parental satisfaction.
Tulokset tuovat lisää ymmärrystä imetyksen psykologisista vaikutuksista vanhempiin sekä lisätietoa siitä mitkä asiat vaikuttavat vanhempien tyytyväisyyteen.
Parental, marital and work life satisfaction were assessed on a five-point scale by participants' parents in 1983 and by participants themselves in 2007.
Tyytyväisyyden kokemuksia vanhempina, puolisoina ja työelämässä tutkittavien vanhemmat arvioivat vuonna 1983, ja tutkittavat vuonna 2007, viisiportaisella asteikolla.
The aim of this study is to find out whether the duration of breastfeeding is associated with parent's overall life satisfaction or its components i.e. parental, marital and work-life satisfaction.
Tämän tutkielman tarkoituksena on tarkastella, onko imetyksen kestolla yhteyttä vanhemman kokemaan yleiseen tyytyväisyyteen ja sen osa-alueisiin eli tyytyväisyyteen vanhempana, rooliin puolisona ja työelämässä.
Breastfeeding duration did not have statistically significant association with mother's marital, work life or overall life satisfaction.
Imetyksen kestolla ei ollut tilastollisesti merkitsevää yhteyttä äidin tyytyväisyyteen puolisona, työelämässä tai yleiseen tyytyväisyyteen.
In the future, it is important to pay attention to supporting mothers who have to stop breastfeeding earlier than they have intended.
Tulevaisuudessa olisikin hyvä kiinnittää huomiota äitien tukemiseen, jos imetys ei jostain syystä onnistu, varsinkin silloin, jos aikomus olisi ollut imettää kauemmin.
Duration of breastfeeding and being breastfed and its connection to parental, marital, work-life and general satisfaction
Imettämisen ja imetetyksi tulemisen keston yhteys tyytyväisyyteen vanhempana, puolisona ja rooliin työelämässä sekä yleiseen tyytyväisyyteen
Introduction: Previous studies have shown that breastfeeding has an effect, for example, on mother's mood and stress regulation.
Tavoitteet: Imetyksen on huomattu vaikuttavan mm. äidin mielialaan ja stressinsäätelyyn, mutta sen vaikutuksia tyytyväisyyden kokemuksiin laajemmin ei ole aiemmin tutkittu.
The longitudinal aspect of the data also makes it possible to study the association between the duration of being breastfed as a child and overall life satisfaction and its components.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan pitkittäisasetelman avulla myös sitä, onko sillä, miten kauan on tullut lapsena imetetyksi, yhteyttä omaan yleiseen tyytyväisyyteen sekä sen mainittuihin osa-alueisiin aikuisuudessa.
Breastfeeding duration was not associated with the father's overall life satisfaction or any of its components.
Imetyksen kestolla ei ollut tilastollisesti merkitsevää yhteyttä yhteenkään tyytyväisyyden osa-alueeseen eikä yleiseen tyytyväisyyteen isillä.
Also, the duration of being breastfed as a child was not associated with the participants' overall life satisfaction or any of its components as adult.
Imetetyksi tulemisen kesto ei ollut tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä tutkittavan kokemaan yleiseen tyytyväisyyteen tai sen osa-alueisiin aikuisuudessa.
107 guardians took part in this study.
Tutkimukseen osallistui yhteensä 107 huoltajaa.
The research data was analyzed by SPSS-computer program.
Aineisto analysoitiin SPSS-tietokoneohjelmalla.
On the other hand, it has been shown that pupil with special needs is as often a group member and is as often outsider as other children (Avramidis, 2010).
Toisaalta on osoitettu, että erityisoppilas on yhtä usein vertaisryhmän jäsen ja jää yhtä usein vertaisryhmän ulkopuolelle kuin muutkin lapset (Avramidis, 2010).
Exploratory factor analysis, correlation and analysis of variance were used as analysis methods.
Tutkimuksen analysointimenetelminä käytettiin eksploratiivista faktorianalyysia, korrelaatiota ja varianssianalyysia.
The aim of this study was to describe the social integration of Finnish school age children with special needs.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on kuvata suomalaisen kouluikäisen erityislapsen sosiaalista integraatiota.
Especially the children with special needs and with special support in school had challenges to create interaction with friends outside school.
Eritoten erityistä tukea tarvitsevilla erityislapsilla oli haasteita muodostaa vuorovaikutusta kavereiden kanssa koulun ulkopuolella.
The model of social integration was not completely in-line with previous studies.
Sosiaalisen integraation malli ei ollut täysin yhdenmukainen taustateorian kanssa.
Children with special needs social integration guardian view
Erityislapsen sosiaalinen integraatio huoltajan näkökulmasta
The children with behavioral challenges observed had more problem with peer relationships compared to the children with delays of development.
Tarkkaavuus- ja käytöshäiriöisillä erityislapsilla oli enemmän vertaissuhdeongelmia kuin lapsilla, joilla oli kehityksen viivästymä.
The term social integration means children's friendships, relationships with classmates and friends, children's perception and acceptance by classmates and friends (Koster ym.
Sosiaalisella integraatiolla tarkoitetaan lapsen vertais- ja kaverisuhteita, lapsen vuorovaikutusta luokkakavereiden ja muiden kavereiden kanssa, lapsen omaa käsitystä hyväksytyksi tulemisesta ja luokkakavereiden sekä muiden kavereiden hyväksyntää (Koster ym. 2009, s.135).
The purpose of this study was to build the model of social integration for Finnish children with special needs and also study different perspectives of social integration and factors effecting into those.
Tutkimuksen tarkoituksena oli rakentaa suomalaisen erityislapsen sosiaalisen integraation malli ja tutkia sosiaalisen integraation eri osa-alueilta.
This study showed that children with special needs had some friends, they didn't have statistically significant problems with peer relationships and they are relatively well accepted by their classmates.
Kokonaisuudessa tämä tutkimus osoitti, että erityislapsilla on jonkin verran kavereita, heillä ei ole tilastollisesti merkitseviä vertaissuhdeongelmia ja luokkakaverit hyväksyvät erityislapset pääasiassa hyvin.
This study showed that friendships and interactions with friends, problems with peer relationships, acceptance by classmates, interaction with classmates during free time as well as loneliness and difference were major parts of the model of social integration.
Tämän tutkimuksen mukaan erityislasten sosiaalisen integraation malliin kuuluivat kaverisuhteet ja vuorovaikutus, vertaissuhteiden ongelmat, luokkakaverien hyväksyntä, vuorovaikutus luokkakaverien kanssa vapaa-ajalla, sekä yksinäisyys ja erilaisuus.
Despite friendships and acceptance, the children with special needs didn't have so much interaction with classmates during free time and they felt loneliness and difference.
Kaverisuhteista ja hyväksynnästä huolimatta erityislapsilla ei ollut kovin paljon vuorovaikutusta luokkakavereiden kanssa vapaa-ajalla.
Previous studies have shown that pupils with special needs are less popular, lonelier, less accepted and they have less friends in school (f. ex. Pijl ym.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet erityisoppilaiden olevan koulussa vähemmän suosittuja, yksinäisempiä, heikommin hyväksyttyjä.
The research was a quantitative survey study and the research data was collected with association how support guardian of children with special needs.
Tutkimuksen aineisto kerättiin yhteistyössä järjestön kanssa, joka tarjoaa tietoa ja apua erityislasten huoltajille.
The data was analysed by means of data-based content analysis.
Aineisto analysoitiin käyttämällä induktiivista sisällönanalyysia.
What kinds of methods do they use when teaching the Bible and why?
Millaisia menetelmiä luokanopettajat käyttävät opettaessaan Raamatun sisältöjä ja miksi?
The objective of the research is to find answers to the following research questions: What do the class teachers think about teaching the Bible in the school context, and why do they find teaching the Bible important or unimportant?
Tutkimuksen tarkoituksena on saada vastauksia seuraaviin tutkimusongelmiin: Mitä luokanopettajat ajattelevat Raamatun opettamisesta koulussa, eli miksi Raamatun sisältöjen opettaminen on heidän mielestään tärkeää tai tarpeetonta?
According to the results, these teachers can be divided into four categories: critical, emotional, balanced, and distant teachers of the Bible.
Tätä tutkimusta varten haastatellut luokanopettajat voidaan jakaa neljään erilaiseen raamatunopettajatyyppiin: kriittiset, emotionaaliset, tasapainoiset ja etäiset.
The Bible as a book was used as a reference book, a storybook, and as the teacher's source material.
Raamattua kirjana käytettiin opetuksessa hakuteoksena, tarinakirjana ja opettajan lähdemateriaalina.
The teachers used different kinds of methods for teaching the Bible.
Opettajat käyttivät Raamatun sisältöjen opettamiseen erilaisia menetelmiä.
Bible in Religious Education : Ten class teachers' views on teaching the Bible in the school context
Raamattu uskonnonopetuksessa : Kymmenen luokanopettajan näkemyksiä Raamatun opettamisesta koulussa
They based their decisions on resources, routines, teaching learning skills, achieving good learning results, connecting the content in pupils' personal experiences, and their own personal interests.
Perusteluksi opetusmenetelmien valintaan he nimesivät resurssit, rutiinit, opiskelutaitojen opettamisen, hyvien oppimistulosten saavuttamisen, yhteyksien luomisen oppilaan kokemusmaailmaan ja oman henkilökohtaisen mielenkiintonsa.
If a teacher didn't find teaching the Bible important, then teaching was justified by following the curriculum.
Jos Raamatun opettamista ei koettu tärkeäksi, opetuksen perusteluksi nimettiin opetussuunnitelman noudattaminen.
How and how much is the Bible used as a book when teaching its' contents?
Miten ja missä määrin Raamattu kirjana on mukana opetuksessa?
The teachers mainly thought that teaching the Bible is an important part of Religious Education, and it has the same functions and goals as teaching Religious Education in general.
Luokanopettajat kokivat pääsääntöisesti, että Raamatun opettaminen on merkityksellinen osa koulun uskonnonopetusta ja palvelee monipuolisesti uskonnonopetuksen tavoitteita.
These teachers taught third or fourth grade in Southwest Finland and Helsinki metropolitan area.
Haastatellut opettajat opettivat kolmatta tai neljättä vuosiluokkaa.
This opinion was based on pupils' knowledge concerning their own religious tradition, transferring ethical values, common knowledge, and personal meanings.
Tätä he perustelivat syillä, jotka liittyivät oppilaan oman uskonnollisen tradition tuntemiseen, eettisten arvojen välittämiseen, yleissivistykselliseen tietoainekseen ja niihin henkilökohtaisiin merkityksiin, joita Raamatun sisältöjen opettaminen oppilaalle välittää.
The aim of this thesis is to study class teachers' opinions on teaching the Bible in Religious Education.
Tämän tutkimuksen tarkoitus on tutkia, millaisia ajatuksia ja näkemyksiä luokanopettajilla on Raamatun sisältöjen opettamisesta koulun uskonnonopetuksen kontekstissa.
The data of this study consists of semi-structured interviews of ten class teachers.
Tutkimusta varten haastateltiin kymmentä luokanopettajaa, jotka työskentelivät Varsinais-Suomessa ja pääkaupunkiseudulla.
The final sample size used in this study was 8791.
Lopullinen tässä tutkimuksessa käytetty otoskoko oli 8791.
The main analyses of the study were performed with logistic regression.
Tutkimuksen pääanalyysit suoritettiin logistisella regressioanalyysillä.
Objectives: Youth violence is a phenomenon that can have long-lasting and serious consequences for its victims as well as the perpetrators themselves.
Tavoitteet: Nuorten väkivaltakäyttäytyminen on ilmiö, jolla voi olla pitkäkestoisia ja vakavia seurauksia niin sen uhreille kuin tekijöille itselleen.
8941 Finnish sixth- and ninth-graders took the survey.
Kyselyyn osallistui 8941 suomalaista kuudes- ja yhdeksäsluokkalaista oppilasta.
Parents and schools should be made aware of the negative effects of media violence exposure, so they can monitor and limit the media use of the youth.
Vanhempien ja koulujen tulisi olla tietoisia mediaväkivallan negatiivisista vaikutuksista, jotta nuorten median käyttöä voitaisiin valvoa ja rajoittaa.
Methods: This study employs data from survey on youth crime collected by the Institute of criminology and legal policy.
Menetelmät: Tutkimuksessa käytettiin Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen vuonna 2012 keräämä nuorisorikollisuus-kyselyaineistoa.
Participants with answers that were assessed unreliable were excluded from the data.
Aineistosta rajattiin pois henkilöitä, joilla oli epäluotettavaksi arvioituja vastauksia.
High extraversion was associated with bullying, participating in a fight and committing an assault.
Korkea ekstroversio oli yhteydessä kiusaamiseen, tappeluun osallistumiseen ja pahoinpitelyyn.
In the future it would also be important to gain more information about the factors that increase vulnerability to media violence exposure.
Tulevaisuudessa olisi myös tärkeää saada lisätietoa tekijöistä, jotka lisäävät haavoittuvuutta mediaväkivallan negatiivisille vaikutuksille.
Conscientiousness doesn't seem to be associated with violent behaviour when the exposure to media violence is high.
Tunnollisuus ei näyttäisi olevan yhteydessä väkivaltakäyttäytymiseen, kun mediaväkivallalle altistuminen on runsasta.
The links between media violence exposure, personality and youth violence
Mediaväkivallalle altistumisen ja persoonallisuuden yhteydet nuorten väkivaltakäyttäytymiseen
With regards to personality, it was found that low agreeableness and low conscientiousness each were associated with all forms of violent behaviour studied.
Persoonallisuuden osalta havaittiin, että matala sovinnollisuus ja matala tunnollisuus olivat yhteydessä kaikkiin väkivaltakäyttäytymisen muotoihin.
Extraverted people seem to be more vulnerable to the negative effects of media violence exposure.
Ekstrovertit henkilöt näyttäisivät olevan alttiimpia mediaväkivallan negatiivisille vaikutuksille.
With regards to personality it was hypothesized, based on earlier research, that low agreeableness, low conscientiousness and high neuroticism are associated with violent behaviour.
Persoonallisuuden osalta asetettiin aiemman tutkimustiedon perusteella hypoteesit, että matala sovinnollisuus, matala tunnollisuus ja korkea neuroottisuus ovat yhteydessä nuorten väkivaltakäyttäytymiseen.