natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regarding the linkage to real sector, monopolistic competition tends to cause inefficiencies dampening the fraction of 'productive finance' in financial intermediation, which results from monopoly banks' tendency to lend 'too little with too high price', and possibly from excessive investment in entrepreneurial selection.
Tämä johtuu ennen kaikkea monopolipankkien tendenssistä välittää niukemmin rahoitusta korkeammalla korolla, sekö toissijaisesti liiallisesta investoimisesta rahoituskohteiden valintaan.
Under plausible assumptions, liquidation option will amplify the distortions caused by market power.
Luontevien oletusten vallitessa, mahdollisuus realisoida investointiprojektit kesken luottosuhteen korostaa monopolin aiheuttamaa tehottomuutta.
Increasing competition in banking in turn may hurt Financial efficiency by inducing too 'slack' screening, which unambiguously impairs the average quality of financing projects in the economy.
Koska lisääntyvä kilpailu yleisesti vähentää kannustimia panostaa rahoitusprojektien tehokkaaseen valintaan, tehtyjen investointien keskimääräinen tuotto laskee, mikä luonnollisesti myös aiheuttaa tehottomuutta taloudessa.
It will be shown that screening activity may actually rise along with intensified competition, because banks start to substitute imperfect screening for liquidation as selection mechanism.
Mikäli pankit alkavat korvata projektien realisointia valintamekanismina tarkemmalla tiedonhankkimisella etukäteen, on mahdollista, että aktiivisuus tiedonhankintaan nousee pankkikilpailun kasvaessa.
Under plausible assumptions, we derive an 'inverted U-shape' as a general pattern to describe competition-growth relationship, implying that a growth-maximizing market structure would be an oligopoly.
Tällöin kasvun maksimoiva markkinarakenne pankkisektorilla on jonkinasteinen oligopoli.
The weight of neoconservative ideology in world politics is generally identified and acknowledged.
Uuskonservatiivisen ideologian painoarvo maailmanpolitiikassa tunnistetaan ja tunnustetaan yleisesti.
The theory has so far found very few applications in the study of international relations, but I believe there to be significant potential in its future use.
Teorian käyttö on ollut kansainvälisten suhteiden tutkimuksessa erittäin vähäistä, mutta uskon sillä tulevaisuudessa voivan olla alalla merkittäviäkin sovelluksia.
In spite of this more profound studies are found wanting.
Tästä huolimatta sen syvällisempi tutkimus ei ole ollut laajaa.
My study examines the question of torture in the context of the 'War on Terror' and the relation of torture to the individual.
Tarkastelen työssäni kidutuksen käyttöä 'terrorismin vastaisessa sodassa' sekä kidutuksen suhdetta yksilöön.
The most central internationally binding legal obligation prohibiting the use of torture is the Convention against Torture from 1984.
Yhdysvaltoja sitovista kansainvälisistä velvoitteista tärkein on YK:n kidutuksen ja epäinhimillisen kohtelun kieltävä sopimus (Convention against Torture) vuodelta 1984.
The use of torture is absolutely prohibited in international law, standards and norms.
Kidutuksen käyttö on kansainvälisten ihmisoikeussopimusten ja -normien mukaan ehdottomasti kiellettyä.
The convention prohibits the use of torture in all cases and without exception.
Sopimus kieltää kidutuksen käytön kaikissa tapauksissa.
On a more concrete level, I undertake to examine whether the core values of neoconservatism (human rights, liberal democracy, 'American values' and 'moral use of power') on the one hand, and condoning attitudes toward the use of torture on the other, give rise to an intolerable inner conflict that could be called cognitive dissonance.
Astetta konkreettisemmalla tasolla pyrin selvittämään, aiheuttaako yhtäältä uuskonservatismin perusarvojen (ihmisoikeudet, liberaali demokratia, 'amerikkalaiset arvot' ja 'moraalinen voimankäyttö') ja toisaalta kidutukseen sallivasti suhtautuminen Yhdysvaltain 'terrorismin vastaisen sodan' viitekehyksessä kestämättömän sisäisen ristiriitatilanteen, mitä voitaisiin kutsua kognitiiviseksi dissonanssiksi.
Although accurate definitions of the mechanisms used in alleviating the dissonance are impossible to find, the study gives evidence indicating that denial of responsibility and a rearranging of the hierarchy of internal values can have been included in the reduction of dissonance.
Vaikka tarkkoja dissonanssia lievittäviä mekanismeja on mahdotonta määrittää, voidaan tutkimuksen perusteella arvioida vastuun kieltämisen ja arvohierarkian sisäisen uudelleenjärjestelyn sisältyneen uuskonservatismin käyttämiin keinoihin.
I attempt to make the ideology more understandable and approach it from a distinct point of view, examining neoconservatism's attitude to torture in the United States' 'Global War on Terror'.
Pyrin työssäni tekemään ideologiaa omalta osaltani ymmärrettävämmäksi ja lähestyn sitä rajatusta näkökulmasta selvittäen ideologian suhtautumista kidutukseen Yhdysvaltojen 'terrorismin vastaisen sodan' aikana.
The individual rises in fact to be one of the most salient levels of analysis in the paper: each of neoconservatism's core values can be said to be based on defending the rights of the individual while torture can simultaneously be defined as being the ultimate denial of the individual worth and dignity.
Yksilön rooli nouseekin työssä selkeästi esille edellä mainitun kognitiivisen ristiriidan ilmentäjänä: uuskonservatismin perusarvoista jokainen perustuu juuri yksilön oikeuksien puolustamiseen, kun samalla kidutuksen voidaan todeta loukkaavan yksilön ihmisarvoa perimmäisellä tavalla.
I conclude my study by asserting that neoconservatism's attitude toward torture has led to severe conflicts with its own core values.
Päädyn työssäni toteamaan uuskonservatiivisen ideologian asenteen kidutukseen johtaneen vaikeisiin ristiriitatilanteisiin suhteessa ideologian omiin perusarvoihin.
In so doing, my aim is also to clarify the thus far somewhat vague distinction between the current U.S. administration and neoconservatism in political and academic writing.
Samalla selvennän tieteellisessä ja yhteiskunnallisessa keskustelussa usein epäselväksi jäänyttä eroa Yhdysvaltain nykyhallinnon ja uuskonservatismin välillä.
I have utilized the theory of cognitive dissonance created by Leon Festinger to study the mechanisms in play concerning the different attitudes toward the use of torture.
Selvittääkseni niitä mekanismeja, joita uuskonservatismin asenne kidutusta kohtaan voi pitää sisällään, olen käyttänyt työssäni Leon Festingerin kehittämää kognitiivisen dissonanssin teoriaa.
I consider the notion that attempts to reduce dissonance typically 'spill over' to other seemingly unattached areas of decision-making very important.
Pidän tärkeänä huomiona sitä, että kognitiivisen dissonanssin vähentämispyrkimykset tällä yhdellä aihealueella ovat vaikuttaneet ja vaikuttavat myös uuskonservatismin tuleviin päätöksiin.
I look at how Rawls begins to shift his view in the important transitional essay Kantian Constructivism in Moral Theory.
Rawls börjar revidera sin syn i den viktiga essän Kantian Constructivism in Moral Theory.
The Russian-speaking adolescents studied were compared with their native Finnish peers (N = 190) and with immigrant adolescents from other cultural backgrounds (i.e., Somalian, Vietnamese and Turkish) in Finland (N = 418).
Tutkimukseen osallistuneita venäjänkielisiä nuoria verrattiin sekä Suomessa syntyneisiin suomalaisiin ikätovereihin (N = 190) että muista kulttuureista (Somalia, Vietnam ja Turkki) Suomeen tulleisiin maahanmuuttajanuoriin (N = 418).
Furthermore, a comparison of different immigrant groups in the study on psychological well-being pointed towards some group-specific variations which needed culture-sensitive and contextual explanations.
Tämän lisäksi erilaisiin maahanmuuttajaryhmiin kuuluvien nuorten psykologisen hyvinvoinnin vertailu toi esille joitakin spesifejä ryhmienvälisiä eroja, joiden tulkintaan tarvittiin kulttuurisesti ja sosiaalisesti sensitiivejä lähestymistapoja.
Particular emphasis was placed on specific features of the acculturation of immigrants with a returnee background.
Huomiota kiinnitettiin myös paluumuuttajataustan omaavien maahanmuuttajien akkulturaation erityispiirteisiin.
The theoretical and practical relevance of the findings for the further development of acculturation research, as well as for educational and social workers and others responsible for immigrant integration, was evaluated in the discussion.
Tutkimuksen diskussio-osassa arvioitiin tulosten teoreettista ja käytännöllistä merkitystä sekä akkulturaatiotutkimuksen jatkokehityksen että kasvatus-, sosiaali- ja muiden alojen maahanmuuttajien integraatiosta vastaavien viranomaisten kannalta.
This study examined both state and process facets of psychological acculturation among Russian-speaking immigrant adolescents (N = 170) in Finland.
Tässä tutkimuksessa käsiteltiin venäjänkielisten maahanmuuttajanuorten (N = 170) psykologisen akkulturaation tilaa ja prosessia Suomessa.
It also provided an empirical model of factors threatening or promoting psychological adjustment in terms of acculturative stress.
Tutkimus tarjosi myös empiirisen mallin akkulturaatiostressinä ilmenevään psykologiseen sopeutumiseen vaikuttavista tekijöistä.
In particular, the results showed the psychological importance of cultural contact orientation, and language- and family-related variables, in multiple ethnic identity.
Tulokset osoittivat mm. kulttuurisen suuntautumisen, kielellisten ja perheeseen liittyvien tekijöiden psykologisen merkityksen maahanmuuttajanuorten etnisen identiteetille.
The phenomenon of acculturation was considered with special reference to ethnic identity, changes over time, the actual degree of acculturation, and predictors of successful adaptation during the process.
Akkulturaatiota käsiteltiin erityisesti etnisen identiteetin, sen muutosprosessin, todellisen akkulturaatioasteen ja onnistuneen sopeutumisen näkökulmasta.
In addition, the study demonstrated the importance of identifying and analysing separately the distinctive components of the acculturation process for an accurate understanding of the actual degree of immigrant acculturation.
Tämän lisäksi tutkimus osoitti, että maahanmuuttajanuorten todellisen akkulturaatioasteen ymmärtämisen kannalta on tärkeää tunnistaa akkulturaatioprosessin erilaisia komponentteja ja analysoida niitä erikseen.
The benefits of using multiple measures of psychological well-being (i.e., acculturative stress, self-esteem, sense of mastery, behavioural problems and life satisfaction) when studying the outcomes of acculturation among young immigrants were apparent.
Mitä tulee maahanmuuttajanuorten sopeutumisen tasoon, tutkimustulokset osoittivat, että on tärkeää mitata erilaisia psykologisen hyvinvoinnin osa-alueita (akkulturaatiostressi, itsetunto, pystyvyyden tunne, käyttäytymisongelmat sekä tyytyväisyys elämään).
These outcomes could not be understood without close scrutiny of experiences of parental support and degree of adherence to traditional family-related values.
Tulosten mukaan nuorten kokemukset vanhempien tuesta sekä perinteisiin perhearvoihin sitoutumisen aste auttavat ymmärtämään paremmin heidän eri tavoin ilmenevää hyvinvointia.
The relationships found in this study showed the complexity and dynamic nature of the acculturation process among young Russian-speaking immigrants in Finland.
Tutkimuksen tulokset osoittivat akkulturaatioprosessin monimuotoisuuden ja dynaamisen luonteen.
Measures (self-rating questionnaires) were either specifically developed or taken directly or with modification from existing scales for the purpose of a larger ICSEY (International Comparative Study of Ethnocultural Youth) project.
Tutkimuksessa käytettiin ICSEY (International Comparative Study of Ethnocultural Youth) -projektia varten kehitettyä kyselylomaketta, joka koostui joko projektin tarpeisiin kehitetyistä tai jo olemassaolevista ja/tai muokatuista mittareista.
Immigrant adolescents were also shown to continually work at the meanings they give to their own ethnic belonging.
Tutkimustulosten mukaan maahanmuuttajanuorten omalle etnisyydelleen antamansa merkitykset myös muuttuvat ajan myötä.
The participants were between 27–60 years old and had worked in a company from 3 to 37 years.
Haastateltavien olivat iältään 27:stä 60:een ja olivat työskennelleet yrityksessä kolmesta 37:ään vuoteen.
All the participants were male.
Kaikki työntekijät olivat miehiä.
The corporate strategy was most often related to humane factors.
Yrityksen strategia liitettiin useimmiten humaanisiin tekijöihin.
The qualitative data was analysed by grounded theory method and the Atlas.ti –computer software was used as a tool for analyses.
Kvalitatiivisen aineiston analysoinnissa sovellettiin aineistolähtöistä teoriaa ja analyysin apuna käytettiin Atlas.ti –tietokoneohjelmaa.
They most often related a strategy to a plan, a goal or a frame of reference.
Se liitettiin suurimmaksi osaksi suunnitelmaan, tavoitteisiin sekä viitekehykseen.
In the spring 2005, a total of 16 participants were interviewed of whom seven were white-collar workers and nine blue-collar workers.
Yhteensä kuusitoista työntekijää osallistui haastatteluun, joista seitsemän oli toimistotyöntekijöitä ja yhdeksän tuotantotyöntekijöitä.
The participants represented different hierarchical levels and educational backgrounds.
Haastateltavat edustivat eri organisaatiotasoja ja omasivat erilaisia koulutustaustoja.
An intention was also to find out the lay theories of the participants on a strategy and the corporate strategy and compare them with the existing strategic management literature and with the official corporate strategy.
Tarkoituksena oli myös selvittää työntekijöiden arkiteorioita strategiasta ja yrityksen strategiasta sekä verrata näitä näkemyksiä jo olemassa olevaan strategisen johtamisen kirjallisuuteen.
In this study, the employees within Wärtsilä Service Business unit were interviewed in order to find out their images of a strategy and the corporate strategy.
Tutkimuksessa haastateltiin Wärtsilä Service Business –yksikön työntekijöiden mielikuvia strategiasta yleensä ja yrityksen strategiasta.
The participants emphasised their own strategies and work processes alongside the description of the official corporate strategy.
Haastateltavat korostivat usein omien strategioiden ja omien prosessien merkitystä virallisen yrityksen strategian ohella.
Semi-structured thematic interviews were used to collect the data.
Haastattelut olivat puolistrukturoituja teemahaastatteluja.
Although, the participants had more polarised images about the corporate strategy than a strategy in general, their images were still somewhat congruent with each other.
Haastateltavien mielikuvat yrityksen strategiasta olivat myös verrattain samansuuntaiset, kuitenkin enemmän jakautuneet kuin heidän mielikuvat strategiasta yleensä.
In large, the participants had similar images of a strategy, although there was not an absolute unanimity.
Haastatelluilla työntekijöillä oli verrattain samansuuntaiset mielikuvat strategiasta yleensä.
The aim was to find out whether the employees share a similar view of the corporate strategy and investigate the interpretative side of strategy in the theoretical framework of social representations.
Yhtenä tavoitteista oli tarkastella onko työntekijöille kehittynyt yhtenäinen kuva yrityksen strategiasta.
The sample includes 3230 companies, which employed at least 20 persons during the time period 2000–2004.
Käytetty otos sisältää 3230 vähintään 20 henkeä työllistänyttä suomalaisyritystä vuosilta 2000–2004.
Discrimination is modelled using two classics, the discrimination theories of Becker (1957) and Arrow (1972).
Syrjintää mallinnetaan käyttäen kahta kansantaloustieteen klassikkoa, Beckerin (1957) ja Arrown (1972) diskriminaatioteorioita, sekä esitellään niihin kohdistunutta kritiikkiä.
Do female leaders boost firm profitability?
Parantaako naisjohto yrityksen kannattavuutta?
In this thesis this phenomena is investigated from an economic perspective.
Tässä pro gradu -tutkimuksessa ilmiöön paneudutaan kansantalouden näkökulmasta.
The analysis is carried out using Maliranta's micro level decomposition method, which takes into account the labour productivity and wage effects of the employees, when examining the effects of different worker groups on the profitability growth of the companies.
Analyysi on toteutettu hyödyntämällä Malirannan kehittämää mikrotason hajoitelmaa, jossa otetaan huomioon työntekijöiden tuottavuus sekä palkkaus tarkasteltaessa työntekijäryhmien vaikutuksia yritysten kannattavuuden kasvuun.
If the reasons for the low female participation are a consequence of gender based discrimination in Finnish business life, the non-discriminating companies should have a clear advantage over their discriminative competitors.
Mikäli naisten alhainen edustus johtoportaassa on seurausta syrjinnästä liike-elämästä, tulisi sukupuolista tasa-arvoa vaalivien yritysten olla etulyöntiasemassa kilpailijoihinsa nähden.
However, these do not change the conclusions of the original results, according to which, the gender of the top management team does not have a statistically significant impact on the profitability growth of the Finnish companies.
Lisätarkastelut ja testaukset eivät kuitenkaan muuta alkuperäistä tulosta, jonka mukaan yritysjohdon sukupuolella ei ole tilastollisesti merkitsevää vaikutusta yrityksen kannattavuuden kasvuun.
In addition to the theoretical literature, several empirical articles examining the connection between the gender composition of the top management and firm profitability are introduced.
Teoreettisen kirjallisuuden lisäksi työssä esitellään lukuisia akateemisia artikkeleita, joissa on tutkittu johdon sukupuolijakauman sekä yrityksen kannattavuuden välistä yhteyttä.
The core and the true contribution of this thesis is the empirical part of the study, which is realized using the linked employer-employee dataset of Statistics Finland.
Työn ytimenä ja varsinaisena kontribuutiona toimiva empiirinen osuus on toteutettu Tilastokeskuksen yhdistetyllä työntekijä-työnantaja -aineistolla.
Also some critical remarks are included and the key aspects of Becker's taste-based discrimination are reviewed using some facts of the Finnish labour market.
Lisäksi Beckerin hahmotteleman mieltymyksiin perustuvan teorian avaintekijöitä tarkastellaan Suomen työmarkkinoihin liittyvien tosiasioiden valossa.
The question of the gender composition of the top management team and firm profitability is addressed by reflecting the results of the micro level analysis to the theoretical literature of discrimination.
Kysymykseen johdon sukupuolijakauman ja kannattavuuden välisestä yhteydestä paneudutaan peilaamalla laajalla mikrotason aineistolla toteutetun empiirisen analyysin tuloksia syrjintää mallintavaan teoreettiseen kehikkoon.
Although Finland is one of the leading countries when it comes to gender equality, only few of the top managers are female.
Vaikka sukupuolten välisen tasa-arvon katsotaan Suomessa toteutuvan varsin hyvin, on naisten osuus ylimmästä liikkeenjohdosta varsin vähäinen - alle kymmenen prosenttia suomalaisyritysten toimitusjohtajista on naisia.
In addition to the base line results, also analyses are carried out, where the firm size is limited to companies employing at least 10 persons and some personal characters of the employees are taken into account.
Perusanalyysin lisäksi tuloksia testataan myös rajaamalla yrityskoko yli 10 hengen yrityksiin, lisäämällä työntekijöiden ominaisuuksia analyysiin sekä lisätarkastelulla, jolla rajataan pois mahdollista endogeenisyydestä johtuvia ongelmia.
The aim of this study is to bring genuine added value to the results of the existing literature by using a large data set and statistical methods in order minimize the common problems of empirical research of this field.
Tähän pyritään harvinaislaatuisen laajalla sekä laadukkaalla aineistolla sekä tilastollisin menetelmin, joiden avulla pystytään minimoimaan usein tämän tyylisiin empiirisiin töihin liittyviä ongelmia.
Gene technology is a rapidly growing area in the field of biotechnology.
Geenitekniikka on osa nopeasti kehittyvää biotekniikkaa.
Marital status, nor ones education level do not seem to explain my findings.
Siviilisääty tai vastaajien koulutustaso eivät selittäneet tutkimustuloksiani olennaisesti.
Prenatal gene tests raise a lot of feelings because they clearly have two different sides to an issue.
Geenitestit nostattavat ihmisissä paljon tunteita, sillä asiassa on selkeästi kaksi eri puolta.
Rapidly developing gene technology gives people the reason to think of how to act in a situation where the hereditary make up of the future generations can easily be altered to please ones ideals.
Nopeasti kehittyvä geenitekniikka antaa ihmisille aihetta miettiä miten toimia tilanteessa, jossa ihmisen perinnöllisiä ominaisuuksia on mahdollista muokata ja käyttää hyödyksi.
Gene testing has already improved lives of a number of people.
Geenitesteillä on jo nyt nähty positiivisia vaikutuksia ihmisten elämään.
Public needs more information about the issue as well as clear laws and regulations to follow the correct use of those tests.
Yleisesti ottaen ihmiset tarvitsevat lisää tietoa geenitesteistä, sekä selkeitä lakeja ja ohjeita, kuinka niitä yleisesti tulisi käyttää.
The most active respondents seem to be females in the most acute child bearing age.
Vastaajista aktiivisimpia olivat nuoret, alle 40-vuotiaat naiset, jotka olivat tutkimuksen aikana akuuteimmassa lastentekoiässä.
The most crucial finding, however, is that the tests are able to provide information about the health of a baby.
Tutkimukseni kannalta olennaisin tulos oli kuitenkin, että geenitestien toivottiin antavan hyödyllistä tietoa lapsen terveydentilasta.
Respondents show more positive attitudes toward prenatal gene tests than negative.
Vastaajat löysivät geenitesteistä enemmän hyviä kuin huonoja puolia.
Everyone is wishing for healthy offspring and hopes to avoid unnecessary pain and worries.
Olennaista kuitenkin oli, että vastaajat toivoivat tervettä jälkikasvua sekä mahdollisimman vähän surua ja huolta.
The basic finding of my study is that people people are concerned about the new innovations, yet raising hopes for the new discoveries.
Tutkimukseni osoitti, että ihmisten ollessa huolissaan geenitekniikan tuomista ulottuvuuksista, he samalla myös herättivät toiveita mahdollisista sen mukanaan tuomista hyödyistä.
People were asked to describe in their own words what benefits and drawbacks do they find in prenatal gene tests.
Tutkimuksessani vastaajien annettiin kuvata omin sanoin mahdollisia hyviä ja huonoja puoli, joita geenitestit heidän mielessään herättävät.
Income level, however, does indicate that people with more money seem to have stronger attitudes toward the issue.
Perheen vuosittainen tulotaso kuitenkin selitti muuttujiani siten, että eniten ansaitsevilla oli enemmän aiheeseen liittyviä mielipiteitä.
The ones against the testing are afraid of its possible effects to eugenics, the ones in favor of the test plead to the decrease of human suffering.
He, jotka vastustavat geenitestejä pelkäävät eriarvoisuuden lisääntymistä ja eugeniikkaa.
Some reliable, low cost tests are used to clarify a diagnosis and direct a physician toward appropriate treatments, while others allow families to avoid having children with devastating diseases or identify people at high risk for conditions that may be preventable.
Toisaalta testejä käytetään myös ehkäisemään vaikeasta perinnöllisestä vammasta kärsivän lapsen syntymä, sekä identifioimaan ihmiset, keillä on suurempi riski sairastua johonkin tiettyyn perinnölliseen tautiin.
The goal of this paper is to study the kind of attitudes Finnish general population has toward gene tests.
Tutkimuksen tarkoitus on tutkia millaisia hyviä ja huonoja puoli ihmiset näkevät raskauden ajan geenitesteissä.
People's lives are pervaded by a flow of biomedical knowledge showing the associations between biology and identity.
Geeneihin liittyvät lääketieteelliset sovellutukset kuitenkin aiheuttavat vaikeasti ratkaistavissa olevia eettisiä ja sosiaalisia kysymyksiä.
The work builds on the model by Roberts and Van den Steen (2000).
Työn pohjana on Robertsin ja Van den Steenin (2000) malli.
The investor owns a firm.
Sijoittaja omistaa yrityksen.