natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There are several factors that make the competence-based qualifications system that was started in 1994 a suitable way for persons with an immigrant backround to obtain qualifications correspondent to the needs of the Finnish working life.
Vuonna 1994 käynnistynyt näyttötutkintojärjestelmä sisältää useita tekijöitä, jotka tekevät siitä maahanmuuttajataustaisille henkilöille soveltuvan tavan suorittaa suomalaisen työelämän tarpeita vastaava tutkinto.
Also the amount of counselling needed is bigger and the themes discussed during the counselling are broader; in addition to the guidance in learning and vocational growth the graduates with an immigrant background often need counselling in questions conserning integration to the Finnish society and working life.
Myös ohjauksen tarve on tutkimustu-losten mukaan määrällisesti suurempi ja sisällöllisesti laaja-alainen; oppimisen ja ammatillisen kasvun lisäksi monet maahanmuuttajataustaiset tutkinnon suorittajat tarvitsevat ohjausta myös suomalaiseen yhteiskuntaan ja työelämään integroitumiseen liittyvissä kysymyksissä.
The scientific contribution of this research is that it provides new knowledge for vocational education research by examining in multicultural context the compentence-based qualifications system and the individualization process that are strongly based on the Finnish working life and culture and by pointing out, how the teachers´ actions and expertise requirements change when the amount of graduates with an immigrant background increase.
Tutkimuksen tieteellisenä kontribuutiona on, että se tuottaa uutta tietoa ammattikasvatukseen tieteenalana ottamalla tarkasteluun vahvasti suomalaiseen työelämään ja kulttuuriin sidonnaisen näyttötutkintojärjestelmän ja henkilökohtaistamisprosessin monikulttuurisessa kontekstissa ja osoittamalla, miten kouluttajan toiminta ja osaamisvaatimukset muuttuvat, kun maahanmuuttajataustaisten tutkinnon suorittajien määrä kasvaa.
The particular challenges that vocational teachers meet are assessing the knowledge of Finnish language and supporting the development of vocational language skills, multicultural pedagogy and -counselling and orientation to the Finnish competence-based qualifications system.
Erityisiä haasteita ovat suomen kielen taidon arviointiin ja ammatillisen kielitaidon kehittymisen tukemiseen liittyvät teemat, monikulttuurinen pedagogiikka ja -ohjaus sekä suomalaiseen näyttötutkintojärjestelmään perehdyttäminen.
The answer is searched by investigating what practical measures vocational teachers take during the three phases of the individualization process, how previously obtained competence is examined, how teachers have supported workplaces and instructed the representatives of working life who participate in the assessment process of a graduate with an immigrant background, how much counselling is needed and what the central contents of the counselling are.
Vastausta haetaan selvittämällä, miten ammatilliset kouluttajat käytännössä huomioivat kieli- ja kulttuuritaustan henkilökohtaistamisprosessin kolmessa eri vaiheessa, miten aiemmin hankittua osaamista tunnistetaan, miten kouluttajat tukevat työssäoppimispaikkoja ja valmentavat työelämän edustajia maahanmuuttajataustaisen tutkinnon suorittajan arviointiin sekä miten paljon ohjausta tarvitaan ja mitä ohjauksen keskeiset sisällöt ovat.
The studying conditions of students with an immigrant backround are also supported by the individualization regulation, which determines that the graduate´s cultural and linguistic background must be taken into consideration in all three phases of the individualization process: application, competence test and completing the vocational skills.
Maahanmuuttajataustaisten henkilöiden opiskeluedellytyksiä tukee myös henkilökohtaistamismääräys, joka edellyttää tutkinnon suorittajan kieli- ja kulttuuritaustan huomioimista henkilökohtaistamisprosessin kaikissa kolmessa vaiheessa: hakeutumisessa, tutkinnon suorittamisessa ja tarvittavan ammattitaidon hankkimisessa.
The research results indicate that the individualization and the consideration of the graduates´ language- and cultural backround are according to the organizational resources and teachers´ individual capabilities abided by the individualization regulation.
Tutkimustulokset osoittavat, että henkilökohtais-tamista sekä kieli- ja kulttuuritaustan huomoimista toteutetaan kunkin koulutusorganisaation resurssien ja kouluttajien yksilöllisten valmiuksien puitteissa henkilökohtaistamismääräyksen mukaisesti.
The practical relevans of the research is connected with the internal development of educational organizations and the development of teachers´ competencies in the multicultural environment.
Tutkimuksen praktinen relevanssi puolestaan liittyy oppilaitosorganisaatioiden sisäisen toimintakulttuurin ja kouluttajien osaamisen kehittämiseen.
Also some development ideas to the vocational teachers´ further education are presented in the conclusions of the research.
Tutkimuksen johtopäätöksissä esitetään myös ammatillisten kouluttajien täydennyskoulutukseen liittyviä kehittämisehdotuksia.
This doctoral research is related to vocational education research and the objective is to investigate how the individualization in competence-based qualifications is realized when the graduate has an immigrant backround.
Tämän ammattikasvatuksen tieteenalaan kuuluvan väitöstutkimuksen tavoitteena on tutkia, miten näyttötutkintojärjestelmän sisältämää henkilökohtaistamista toteutetaan, kun tutkinnon suorittajana on maahanmuuttajataustainen henkilö.
The individualization process also makes it possible to recognize prior learning and to implement individual, flexible learning paths.
Näyttötutkintojärjestelmän sisältämä henkilökohtaistaminen mahdollistaa lähtömaassa hankitun osaamisen tunnistamisen sekä yksilölliset, joustavat oppimispolut.
Additionally, it can be argued that the individualization process of a graduate with an immigrant background requires that the competences of the vocational teachers are broader in certain areas of attitudes, knowledges and skills compared with what is needed when teaching and counselling Finnish graduates.
Lisäksi voidaan päätellä, että maahanmuuttajataustaisen henkilön henkilökohtaistaminen vaatii ammatillisilta kouluttajilta tietyillä kompetenssin osa-alueilla asenteellisia, tiedollisia ja taidollisia valmiuksia, jotka poikkeavat siitä, mitä pelkästään valtaväestöstä muodostuvan opiskelijaryhmän kanssa toimittaessa vaaditaan.
According to the research results it can be made conclusions of how the individualization regulation implemented 1.3.2007 is actualized.
Tutkimustulosten perusteella voidaan arvioida, miten 1.3.2007 voimaan tulleen henkilökohtaistamismääräyksen edellyttämät toimintatavat sekä kieli- ja kulttuuritaustan huomioiminen toteutuvat.
Abstract Background: Various inner ear diseases present an indistinct entity because of their unclear aetiology, common clinical features, and unpredicted disease progression, which leads commonly to the handicap of hearing and/or balance function.
Osalla Menierin tautia sairastavista potilaista on lisääntynyttä sisäkorvan ulkoisten karvasolujen sähköistä toimintaa osoittaen että aistinsolujen heikentynyt toiminta ei ole syy Menieren tautiin.
Aim: To investigate anatomical, electrophysiological, neuro-physiological, vascular changes and immunological manifestations secondary to viral infection which occur during various inner ear diseases, to differentiate between inner ear diseases and in particular to assist diagnosing Ménière's disease(MD).
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää Menierin tautiin syntymekanismia, etiologisia tekijöitä, ja menetelmiä, joiden avulla Menierin tauti voidaan diagnosoida.
Otoneurological Work-up in Ménière s Disease and Other Inner Ear Disorders.
Menieren taudin potilaiden sisäkorvan verenkierto ei erotu muiden sisäkorvan tautien potilaiden verenkierrosta.
In seven cases the tympanic cavity could not be visualised because of adhesive tympanic membrane, abnormal anatomy or prominent exostoses of the external ear canal.
Tämä rekisteröintimenetelmä mittaa sisäkorvan ulkoisten karvasolujen sähköistä toimintaa, johon tyvikalvon epäsymmetrinen värähtely sekä kuulohermon toiminta aiheuttavat diagnostisia muutoksia.
The mean amplitude was 2.6µV for the SP and 7.2µV for the AP while the Cochlear microphonic (CM)characteristics remained unchanged or even increased in the Ménière group.
Välikorvan rakenteiden ja ikkuna-avanteen poissulkua varten tutkimuksessa on käytetty pientä (1.7 mm) tähystinputkea.
The highest pathological summating potential (SP) to action potential (AP) (SP/AP) ratio (0.40) was encountered in the Ménière s group.
Laittamalla sähköä johtava pieni elektrodi välikorvaan pyöreän ikkunan poukamaan mitataan sisäkorvan sähköiset vasteet äänelle ns. elektrokokleografia ECoG .
In one patient, tympanoscopy revealed PLF in the round window.
Löydös tukee ajatusta, että valtaosalla Menieren potilaista virustauti on aiheuttanut oireiston.
The study of power relationships is limited to five fields of analysis: the effects of regulation; the logic of the format mechanisms; the symbiosis of the recording industry and radio; the role of the active audience; and, finally, the symbolic power of music, central to the success of modern music radio.
Radion vallankäyttö ja radion mediavallan tarkastelu on rajattu viidelle kentälle toimilupapolitiikan vaikutukseen, formaattiradion oman toimintalogiikan vaatimuksiin, ääniteteollisuuden ja radion symbioosiin, kuuntelijoiden vaikutusvaltaan sekä itse musiikkiin kätkeytyvään symboliseen valtaan.
Included in the study are three leading commercial stations: the privately owned Radio Nova, Radio NRJ and KissFM.
Soittolistojen analyysi perustuu viiden radioaseman YleX:n, YleQ:n, Radio NRJ:n, Kiss FM:n ja Radio Novan yhden viikon (47/2004) ohjelmistoon.
The study describes and analyses the transformation of Finnish radio from a traditional information medium into a modern format radio concentrating on popular music.
Soittolistan symbolinen valta ja vallankäytön mekanismit kuvaa ja analysoi radion muutosta perinteisestä tiedonvälittäjästä nykyaikaiseksi formaattiradioksi, jonka pääsisältö on musiikkia.
Following a historical overview, the quantitative focus of the study is the content analysis and comparison of five stations.
Työn kvantitatiivisessa osassa Vilkko ensin analysoi ja vertailee viiden radioaseman soittolistoja.
The approach of the study is pluralistic, drawing both from the cultural studies tradition of popular music and the media and from the analysis of symbolic power by Pierre Bourdieu.
Tutkimus nojaa sekä musiikin että median kulttuurintutkimuksen perinteeseen Tutkimusaihe on ajankohtainen, kiinnostava ja tärkeä.
One third of the output is Finnish music, consisting of some twenty songs, which are on heavy rotation.
Toiseksi, suomalaisen populaarimusiikkikulttuurin ymmärtämisen näkökulmasta radiosoitto on avainkysymys, mutta silti sen kriittisiä analyyseja on varsin vähän.
While the public service output is under permanent scrutiny, the regulation of commercial stations is largely limited to the application phase, when the programming plans of each applicant are assessed.
Tutkimuksen ajankohtaisuutta lisää se, että useimmat radioasemat ovat omaksuneet formaattiradion toimintaperiaatteet ja siihen elimellisesti liittyvän soittolista-ajattelun.
The study develops the methodology of playlist analysis, thus contributing to the research on both popular music and radio.
Tämä näkyy sekä aihepiirin yleisessä hallinnassa ja tutkimuksen metodologiassa että tulosten analyysissa ja tulkinnassa, joita käytännön työkokemukset konkretisoivat ja elävöittävät.
Based on the quantitative section, the study then turns into a qualitative analysis, focusing on how and why the format radio turns out to be what it is.
Kiinnostavan lisän työhön tuo se, että tekijällä on pitkä ura formaattiradion tekijänä ja kehittäjänä.
Other new releases are in the minority.
Ensinnäkin suomalainen radio on tutkimuskohteena yhä edelleen harvinainen.
The key concepts are radio format, playlist, technology transfer, regulation, public service and symbolic power.
Soittolistan symbolinen valta ja vallankäytön mekanismit
In the world of people who have chosen the social economy, co-operation is a value and economy is for people.
Yhteisötalouden valinneiden henkilöiden maailmassa yhteistoiminnallisuus on arvo ja talous on ihmistä varten.
The study reveals that the Finnish social economy employs some five per cent of all wage and salary earners (2003) and accounts for about five per cent of the wages and salaries included in the net national income (2003).
Taloudellinen vaikuttavuus Tutkimuksen mukaan suomalainen yhteisötalous työllistää noin 5%:a kaikista palkansaajista ja muodostaa myös 5%:a nettokansantulon palkkojen ja palkkioiden määrästä (v. 2003).
This division poses a challenge to the definition of social economy, because, on conceptual terms, associations are more closely linked to the third sector and co-operatives to the private sector.
Yhteisötalous muodostaa haasteellisen kokonaisuuden, koska osa toimijoista kiinnittyy lähemmin kolmanteen sektoriin ja osa yksityiseen sektoriin.
The study also investigated the juridical form of organization of social economy operators and the presence of economic activity in their operation.
Lisäksi tutkimuksessa tutkittiin suomalaisen yhteisötalouden juridista määrittymistä sekä taloudellisia vaikutuksia.
It can be said, however, that the social enterprises which operate in the juridical forms mentioned in the definition above are a component of the Finnish social economy.
Yhteisötalouden toimijat Tutkimuksen tuloksena on muodostettu ensimmäisen suomalaista yhteisötaloutta määrittävä malli.
Based on the results of the phenomenographic focused interviews, the conceptualization of the social economy in Finland has been distributed among three circles - outsiders , uncertain , and insiders .
Yhteisötalous ­ talous ihmistä varten Tutkimuksen tuloksena muodostettujen käsittämisen eri luokkien perusteella voidaan todeta, että yhteisötalouden käsitteellistyminen on Suomessa vielä epäselvää ja hajanaista.
The social economy channels and generates real social and economic welfare and provides some counterweight to the globalizing market economy.
Yhteisötalouteen yhdistyy ajatus jäsenen edusta ja vahva inhimillisyys, joka näkyy taloudelli-sen ja sosiaalisen hyvinvoinnin yhdistämisenä.
The purpose of this dissertation was to examine the manifestation of social economy in Finland and the definition of the notion of social economy and produce middle-range theory of social economy in Finland.
Tutkimuksessa selvitettiin myös yhteisötalouden suomalaista käsittymistä eli sitä, miten yh-teisötalouden käsite ja sisältö mielletään.
It forms an increasingly recognizable economic sector at the interface of the public, private and third sectors.
Tutkimuksen mukaan suomalainen yhteisötalous jäsentyy kolmannen-, julkisen- ja yksityisen sektorin rajapinnoille ja muodostaa itsenäisesti mitattavissa olevan taloudellisen toiminnan alueen.
In Finland, social economy can be defined both through juridical forms of Community law and by measuring its economic effectiveness.
Lisäksi yhteisötaloudessa toimii sosiaalisia yrityksiä, silloin kuin niiden yhteisöoikeudellinen muoto on jokin edellä luetelluista.
The position of a social enterprise, as defined in legislation from the begin-ning of 2004, is unclear in relation to the social economy and requires more experience from the application of the law.
Euroopan unionin yritysosaston (DG Enterprise) edistämä social economy (suomeksi yhteisötalous) on meillä talouden osa-alue, josta mikään yksittäinen poliittinen- tai viranomaistaho ei ota selkeää vastuuta ja jonka yhteiskunnallista merkitystä ei ole vielä tunnistettu.
In the Finnish context, social economy can be briefly defined as follows: Social economy is economic activity carried on by co-operatives, mutual societies, associations or foundations in an effort to enhance socially and financially sustainable welfare among their members and the surrounding society through democratic co-operation.
Yhteisötalous ­ taloutta ihmiseltä ihmiselle HL Niina Immosen väitöskirja Yhteisötalous Suomessa ­ sisäpiirin slangia vai uutta yhteistyön taloutta nostaa esille yhteisötaloudeksi kutsutun taloudellisen toiminnan kentän suomalaisessa yhteiskunnassa.
Over the last ten years, the position of all juridical forms of social economy has strengthened in our country, and the increase of economic activity carried on by associations, in particular, can be statistically verified.
Yhteisötalouden toimijoiden lukumäärä on kasvanut viimeisen kymmenen vuoden aikana, esim. osuuskuntien lukumäärä on kasvanut 86% (1994-2003), kun samaan aikaan uusien toiminimi- ja osakeyhtiöiden perustamismäärä on ollut laskusuunnassa.
The study shows that there is a clearly identifiable sector of economic activity in Finland, which can be called social economy.
Väitöstutkimuksessa tutkittiin ensimmäistä kertaa, miten suomalainen yhteisötalous määrittyy suhteessa julkiseen-, yksityiseen- ja kolmanteen sektoriin ja mitä yhteisötaloudella ylipäätään voitaisiin suomalaisessa kontekstissa tarkoittaa.
Most Finns are categorized as outsiders - people who are unaware of the phenomenon and the established concept of social economy.
Tutkimuksessa jäsennettiin yhteisötalouden ilmiötä kartoittamalla sen rajoja suhteessa eurooppalaiseen keskusteluun esimerkiksi käsitteisiin third system, non-profit ja social enterprise.
It offers alternative ways of enterprise and employment.
Yhteisötalous tarjoaa kuitenkin yhä useammalle inhimillisen tavan yrittää ja tulla toimeen.
Discussion on the role and importance of various social economy operators should be continued, including an analysis of the impact and boundaries of the various sectors of economy in our society.
Yhteisötalouteen kuuluvilla yhdistyksillä ja säätiöillä tulee olla selkeä liiketoiminnallinen ulottuvuus toiminnassaan.
These three levels of human action are created in mutual interaction; none of them is to be treat-ed as prior or separate.
Toiminnan kolme tasoa muodostuvat keskinäisessä vuorovaikutuksessa; mikään niistä ei ole ensisijainen tai erillinen.
On the second level, the social practices, such as teaching arrangements, are created in human interaction.
Toinen, sosiaalisten käytäntöjen taso, jota edustavat muun muassa opetusjärjestelyt, puolestaan rakentuu inhimillisessä vuorovaikutuksessa.
My empirical research data consists of higher education policy documents and national statistics along with local University of Tampere statistics, student surveys (N=5000) and interviews (N=32).
Aineistona ovat korkeakoulupoliittiset dokumentit, valtakunnalliset tilastot sekä Tampereen yliopistoa koskevat tilastot, opiskelijakyselyt (N=5000) ja -haastattelut (N=32).
Changes and side tracks are not seen as failures but as new beginnings and directions.
Muutokset ja mutkat opintojen kuluessa eivät ole epäonnistumisia vaan uudenlaisia suuntia.
My theoretical background of human action is a combination of the studies of Anthony Giddens, A.N.
Tutkimusta ohjaavat Anthony Giddensin, A.N.
Most of the young students are not very goal oriented in their life plans in a late modern way.
Nuorten opiskelijoiden enemmistö ei rakenna erityisen päämäärätietoisesti elämäänsä eikä se näin vaikuta erityisen myöhäismodernilta.
Whereas graduation means leaving the secluded and safe island into the harsh realities and strict timetables of working life, there is no hurry, if the outside world appears not to offer any rewards in terms of esteem, job or status.
Kun valmistuminen tarkoittaa vastuuseen ja yhteiskunnallisiin pakkoihin astumista annettuine aikatauluineen, ei sinne välttämättä ole kiire niillä, joille vapauden päättyminen ei tuo palkintoa, kuten kunnioitusta, työpaikkaa tai statusta.
The second main finding is that the students action is not decisively late modern: central features and aims dwell around securing a decent income and taking care of one s family.
Toinen keskeinen tulos on, ettei opiskelijoiden toiminta ole erityisen myöhäismodernia, vaan keskeistä on hyvin perinteisesti toimeentulon turvaaminen ja perheestä huolehtiminen.
According to my research the wide and flexible social structures and practices allow university students to lead a prestigious life on a secluded and unscheduled zone of academic freedom.
Tutkimuksen mukaan 2000-luvun alun väljät järjestykset ja sosiaaliset käytännöt antavat opiskelijoille mahdollisuuden elää pitkäänkin arvostetulla, muusta yhteiskunnasta erillisellä ja eriaikaisella akateemisen vapauden saarekkeella.
Individuals take into ac-count the pre-existing conventions and practices but also moderate and create new.
Ihmiset sekä ottavat huomioon totutut toimintatavat mutta myös muokkaavat niitä omalla toiminnallaan.
The third conclusion is that the students are reflexive in a late modern way by constantly monitoring their surroundings and fellow people to gain in-formation and to plan their dos and whereabouts, and giving accounts on their lives.
Kolmanneksi opiskelijoiden toiminta on melko myöhäismodernilla tapaa refleksiivistä: Tietoa hankitaan jatkuvasti ympäristöstä ja ystäviltä, ja sitä hyödynnetään oman elämän arjen suunnittelussa sekä omissa toimintakertomuksissa.
The first level, the structures of time and place, consists of legislation, higher education policy, mass university, study benefits, and the labour market situation.
Ensimmäisellä tasolla toimintaa jäsentävät ajan ja paikan järjestykset (mm. lainsäädäntö, massayliopisto, työmarkkinatilanne), joihin voidaan vaikuttaa pääsääntöisesti välillisesti.
These basic aims are very traditional as well the basic distinctions between professional and general study fields and the young and more mature students.
Myös perinteiset erot eri-ikäisillä ja eri aloilla opiskelevien tavoitteissa ovat säilyneet.
In my thesis, I analyse the structures and practices of Finnish university education and the accounts of action, life styles, and identity processes of students.
Ahrio tarkastelee tutkimuksessaan opiskeluun vaikuttavia ajan ja paikan järjestyksiä sekä opiskelijoiden toiminnan logiikoita, elämäntyylejä sekä identiteettiprosesseja.
As to the students point of view the extra years spent on this academic island is not a sign of failure, instead, it is often quite the opposite.
Opiskelijoiden toimintakertomuksissa pitkä opiskeluaika ei merkitse epäonnistumista.
Despite all the efforts that have been done in the past 50 years university studies still last too long from the point of view of higher education policy makers.
Tutkimuksessa jäsennetään tekijöitä, jotka tekevät pitkistä opintoajoista korkeakoulupoliittisen kesto-ongelman.
In their action and plan making, individuals take into account the past, the present, and the future.
Kolmanneksi inhimillinen toiminta konkretisoituu olemisessa, johon vaikuttavat nykyisyyden aineellisten ehtojen rinnalla myös menneisyys ja tulevaisuus.
My main result is that the social structures and practices of the time are very loose: They allow the students to make do with various priorities and actions during university studies and long term identity processes.
Tutkimuksen keskeinen tulos on, että ajan ja paikan järjestykset sosiaalisine käytäntöineen ovat hyvin väljät ja ne mahdollistavat yliopisto-opiskelun käytäntöjen yhteensovittamisen muun elämän kannalta mielekkäästi.
The so called academic freedom offers the students a variety of different and prestigious identities, logics, and life-styles.
Yliopisto-opiskelun järjestyksissä hyvin monenlaiset toiminnan logiikat, elämäntyylit sekä pitkän aikavälin identiteettiprosessit ovat hyväksyttyjä ja arvostettuja.
In life planning identity questions and the use of student and other social benefits and are crucial, including striving for a certain university study field and on deciding the right time to graduate.
Elämänsuunnittelussa keskeistä on elämän järjestäminen itsen ei koulutuspoliittisten tavoitteiden kannalta järkevästi, oli kyse opintoihin hakeutumisesta, opintoetuuksien hyödyntämisestä tai valmistumisen ajoittamisesta.