natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It was found out that integrationist programs are aiming primarily at equity in education system instead of promoting com-mon nationhood.
Integraatio-ohjelmilla puolestaan tavoitellaan ensisijaisesti koulu-tuksellista tasa-arvoa kansalaisuuden tavoitteiden sijaan.
The national subjectivity ethos is described with expectations for acquired attitudes and values on individual level.
Kan-salaisuuden eetosta kuvataan koulutuksen kehityssuunnitelmissa yksilöön kohdistuvina asenteiden ja arvojen odotuksina.
The findings of this research show that nationality ethos appears ambig-uously formed and fragmented in Ethiopian education policy discourse.
Kansalaisuuden eetos osoittautuu tutkimuksessa epäselvästi ja sirpaleisesti muotoilluksi tavoitteeksi.
Unified nation-ality is presented in the documents’ visualizations.
Yhtenäistä kansalaisuutta luodaan visuaalisten ele-menttien välityksellä.
Education policy discourse appears to seek balance between ‘one nation’ and ‘multination’ perspectives.
Koulutuspoliittinen ohjaus osoittautuu asiakirjoissa tasapainoiluksi yhteisen kansallisuuden ja monikansallisuuden välillä.
This re-search raises concerns about the social sustainability of current policies with weakened nation-building aims and regional disparity.
Tavoitteen hiipumista sekä koulutuksen alueellista eriytymistä voidaan tutkimuksen mukaan pitää mahdollisina haittoina yhteiskunnallisen vakauden kannalta.
The aim is to understand, why the debate re-emerges and what is the nature of the debate?
Tarkoituksena on ymmärtää, miksi keskustelu toistuu ja millaista keskustelua aiheesta on käyty?
The recurrence of the automation debate tells about the dynamics of techno-economic development, adaptation to change, and the production of new socio-institutional structures.
Automaatiokeskustelun toistuminen kertoo teknologis-taloudellisen kehityksen dynamiikasta, muutokseen sopeutumisesta ja uusien sosiaalis-institutionaalisten rakenteiden muodostamisesta.
A public debate on technological unemployment begins in situations where high unemployment combines with technological revolution.
Julkinen keskustelu teknologisesta työttömyydestä käynnistyy tilanteissa, joissa korkea työttömyys yhdistyy teknologiseen murrokseen.
Automation anxiety was especially caused by the penetration of automation into new sectors of the economy.
Huolta aiheuttaa varsinkin automaation ulottuminen uusille talouden sektoreille.
This thesis examines the automation debates in Finland in the late 1970s and early 1980s, and again in the mid-1990s.
Tässä työssä tarkastellaan automaatiokeskustelua, joka ulottui Suomeen 1970–80-lukujen vaihteessa ja jälleen 1990-luvun puolivälissä.
Technological unemployment is a potential consequence of political choices and development of the society.
Teknologinen työttömyys on mahdollinen poliittisten valintojen ja yhteiskunnallisten kehityskulkujen seuraus.
From this point of view ‘the end of work’ or the threat of mass unemployment do not appear as false predictions but as arguments for required and necessary mediation mechanisms of technological change.
Tästä näkökulmasta katsottuna varoitukset työn lopusta tai automaation tuomasta massatyöttömyydestä eivät näyttäydy väärinä ennusteina vaan kamppailuna teknologisen murroksen vaatimista sopeutumisen mekanismeista.
Since the Great Depression of 1930s technological unemployment debates have re-emerged every 20 years.
Kansainvälinen keskustelu teknologisesta työttömyydestä on 1930-luvun lamasta asti toistunut parinkymmenen vuoden välein.
Newspaper articles are complemented with other documents referred to by Helsingin Sanomat.
Täydennän niiden muodostamaa kuvaa muilla dokumenteilla, joihin Helsingin Sanomat viittasi artikkeleissaan.
The sources of the study consists of articles published in 1977–1999 in Helsingin Sanomat.
Tutkimuksen aineisto koostuu Helsingin Sanomissa 1977–1999 julkaistuista kirjoituksista.
In this work these solutions are referred as mediation mechanisms of technological change.
Uhkiin vaadittiin ratkaisuja, joita olen tässä työssä kutsunut teknologisen muutoksen sovittelun mekanismeiksi.
Text analysis is used to study the documents and emerging narratives are incorporated with international context.
Tarkastelen aineistoa tekstianalyysin avulla ja liitän keskustelun kansainväliseen kehykseensä.
Reducing working hours, education and redefining the concept of work are examples of these mediation mechanisms that emerged in the debate.
Näitä olivat esimerkiksi työajan lyhentäminen, koulutus ja työn käsitteen uudelleen määritteleminen.
Technological unemployment has served as a tool for political mobilization calling for solutions to threats from new technology.
Teknologisen työttömyyden uhkaa on käytetty poliittisen mobilisoinnin välineenä.
As the period under consideration is rather long, the most significant events during the formation of the Directive were identified and the material was collected on the basis of this identification.
Koska tarkasteltava ajanjakso on melko pitkä, direktiivin kehityksen kannalta merkittävimmät tapahtumat on eritelty ja aineisto on kerätty tämän valinnan pohjalta.
In addition, many other EU-level social initiatives reinforce the reframing of posted workers through the social framework.
Lisäksi useat sosiaaliset aloitteet vahvistavat lähetettyjen työntekijöiden kehystämistä sosiaalisen kehyksen kautta.
However, even though the framings have evolved, the legislative basis of the Posting Directive has remained unchanged.
Vaikka ilmiön kehystäminen on muuttunut, lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin lainopillinen pohja on kuitenkin pysynyt samana.
Primary research material includes: Proposals for directives (3), the original directives (2), and other related EU-level documentation.
Ensisijaiseen aineistoon kuuluu: lakiehdotukset (3kpl), varsinaiset direktiivit (2kpl) sekä näihin liittyvät valmistelevat EU-tason dokumentit.
By familiarizing themselves with the findings of this thesis, policymakers and authorities could learn to better reflect upon how they frame policy issues and recognise how framing takes place at different levels during the decision-making process.
Tutustumalla tutkimuksen tuloksiin poliittiset päättäjät ja viranomaiset voisivat paremmin tiedostaa, kuinka he itse kehystävät aiheita ja kuinka kehystämistä tapahtuu eri tasoilla päätöksentekoprosessin aikana.
In the 1990s, posted workers were primarily considered to be part of the free movement of services, whereas during the revision process, the prevalent framing has changed towards emphasizing the free movement of persons and the fundamental social rights of the European Union.
1990-luvulla lähetetyt työntekijät liitettiin ensisijaisesti osaksi palveluiden vapaata liikkuvuutta, kun taas direktiivin uudelleenarvioinnin yhteydessä on korostunut henkilöiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus.
Other relevant sources include preparatory documentation regarding the Revision of the Posting Directive and European Commission Work Programmes for the years 2016-2018.
Toissijaisena aineistona on hyödynnetty merkittävimpiä lausuntoja liittyen direktiivin uudelleenarviointiprosessiin sekä Euroopan komission työohjelmia vuosilta 2016–2018.
This Master's Thesis approaches the EU-level discussion on posted workers through the theoretical framework based on Vivien A. Schmidt's Discursive Institutionalism, complemented by neo-Gramscian approach to policy studies.
Tämä Pro gradu -tutkielma pureutuu lähetettyjä työntekijöitä koskevaan EU-tason keskusteluun Vivien A. Schmidtin diskursiivisen institutionalismin tarjoaman teoreettisen viitekehyksen saattelemana.
The aim of the thesis is to find out how the framings of posted workers have evolved over the period 1991-2018 and whether there is convergence between policy change concerning posted workers and the wider contextual changes at the EU-level.
Tarkoituksena oli selvittää, kuinka lähetettyjä työntekijöitä koskevan lainsäädännön sisällöllinen kehystäminen on muuttunut ajanjaksolla 1991–2018 ja kuinka politiikan muutos on sidoksissa muutoksiin laajemmassa kontekstissa.
The methodological approach of this study is qualitative.
Tutkimuksen lähestymistapa on laadullinen ja metodina käytetään kehysanalyysiin pohjautuvaa metodia.
Thus, the research material is comprised upon the key EU documentation related to the phenomenon of posting.
Tutkimusaineisto muotoutui keskeisimmän lähetettyjä työntekijöitä koskevan EU-lainsäädännön ja dokumentaation ympärille.
The new social framing in the debate over posted workers is strongly linked to the development of the European Social Pillar, which has been formulated parallel to the Revision of the Posting of Workers Directive.
Direktiivin uudelleenarviointiin liittyvä lähetettyjen työntekijöiden kehystäminen sosiaalisen ulottuvuuden kautta liittyy vahvasti EU:n sosiaaliseen pilariin ja kehityskulut ovat olleet rinnakkaisia.
Theoretically, this thesis contributes to the existing literature by focusing on the interaction between institutional change and policy change at ideational level.
Tutkimuksen teoreettinen merkitys puolestaan perustuu sen lähestymistapaan, jossa institutionaalisen muutoksen tematiikkaa lähestytään yksittäisen politiikan muutoksen kautta.
The societal contribution of this thesis lies in its contemporary topic that has been high on the EU agenda for several years but has, nevertheless, remained as a marginal topic for research.
Lähetetyt työntekijät ovat olleet esillä EU-tason poliittisessa keskusteluissa jo useiden vuosien ajan, mutta ilmiöön liittyvä tutkimus on ollut melko niukkaa.
Thus, the discussion reveals clear convergence between (re)framings of the policy and the wider EU-level ideational change towards a more social Europe.
Tutkimuksen löydökset osoittavat että politiikan uudelleenkehystäminen ja laajemman tason institutionaalisen muutoksen välillä on havaittavissa selkeä yhteys.
The most important finding revealed during the analysis was that the framing of the Posting Directive has shifted from a rather economic framing towards a more social framing during 1991–2018.
Analyysin keskeisin tulos on kehyksen muutos talouteen pohjautuvasta kehyksestä kohti sosiaalista kehystä.
The main sources that form the basis for the theoretical setup in this thesis are Mertens and Ravn (2014) and Correia, Nicolini and Teles (2013).
Teorian pohjana käytetyt tärkeimmät lähteet ovat Mertens ja Ravn (2014) sekä Correia, Nicolini ja Teles (2013).
This brings new contribution to existing research, as most of it has taken place in the U.S or Europe.
Tämä tuo myös uutta panosta aiempaan tutkimukseen, joka on suureksi osaksi keskittynyt USA:n ja Euroopan talouksiin.
However, it is also noted that the actual effects of similar policies in Japan have shown ambiguous results.
On kuitenkin huomioitava, että Japanissa käytetyn samantyyppisen finanssipolitiikan todelliset vaikutukset eivät ole olleet yksiselitteisiä.
This thesis studies two different kinds of liquidity trap situations: expectations-driven liquidity traps that are caused by exogenous shocks to consumer confidence, and fundamental ones that are caused by discount factor shocks that affect the household's time preferences.
Tämä tutkielma tutkii kahta erilaista mahdollista likviditeettiansatilannetta: luottamukseen pohjautuvia likviditeettiansoja, joiden syy löytyy kuluttajien luottamukseen kohdistuvista ulkosyntyisistä shokeista, sekä fundamentaalisia ansoja, jotka syntyvät kuluttajien preferensseihin vaikuttavien diskonttaus-kertoinshokkien takia.
A liquidity trap is a situation in which nominal interest rates are near or at zero, and as a result traditional monetary policy interventions to boost economic growth with lower interest rates become ineffective.
Likviditeettiansalla tarkoitetaan tilannetta, jossa nimelliset korot ovat lähellä nollaa tai jopa nollassa, ja seurauksena perinteiset rahapoliittiset interventiot talouskasvun parantamiseksi korkoja alentamalla ovat tehottomia.
The purpose of the analysis is to see how both conventional and unconventional fiscal policies work in different types of liquidity traps, especially in the expectations-driven case.
Tavoitteena on analysoida, kuinka sekä perinteiset että epätavallisemmat finanssipoliittiset keinot toimivat erilaisissa likviditeettiansoissa, etenkin luottamukseen pohjautuvassa tapauksessa.
This thesis also includes a quantitative evaluation that is based on the theoretical model and uses the Japanese economy as a setting.
Tutkielmaan sisältyy myös kvantitatiivinen arviointi, joka pohjautuu teoreettiseen malliin ja Japanin talouden analyysiin.
In addition, the model includes taxes on consumption and profits.
Lisäksi mallia laajennetaan sisältämään myös arvonlisävero sekä firmojen voittojen verotus.
However, different types of unconventional fiscal and monetary policies can still be used to circumvent the zero lower bound on interest rates.
Erilaisia epätavallisempia finassi- ja rahapoliittisia toimenpiteitä voidaan kuitenkin käyttää nimellisten korkojen nollarajan kiertämiseksi.
In the theoretical setup, the basic fiscal policy tools include government spending and two taxes: a lump-sum tax and labor income tax.
Tutkielman teoriaosuudessa esitellään malli, jossa perustason finanssipoliittisiin työkaluihin kuuluu julkisen kulutuksen lisääminen sekä kaksi erilaista veroa: könttävero ja tulovero.
The results of the quantitative evaluation suggest that combining both decreases in labor taxes and increases in consumption taxes could have a stronger effect on inflation than lowering labor taxes alone.
Tämän osion tuloksien perusteella tuloverojen alentaminen yhdessä arvonlisäveron korotuksen kanssa vaikuttaa inflaatioon positiivisemmin kuin pelkkä tuloverojen alentaminen.
The thesis mainly focuses on the expectations-driven traps, and also applies the analysis to the real situation in Japan and its long struggle with low economic growth and near-zero nominal interest rates.
Tutkielma keskittyy pääosin tutkimaan ensin mainittuja luottamuspohjaisia likviditeettiansoja ja lisäksi soveltaa tätä analyysiä todelliseen tilanteeseen Japanissa, joka on kärsinyt jo pitkään taantumasta sekä lähellä nollaa olevista nimellisistä koroista.
Auctions are in the core on the field of dynamic pricing.
Huutokaupat ovat dynaamisen hinnoittelun ytimessä.
The aim of this thesis is to examine and evaluate the functioning of this kind of mechanism.
Tämän tutkielman tarkoitus on tutkia ja arvioida mekanismia ja sen toimivuutta.
The main sources for the material and content for this literary survey can be categorized to three branches.
Päälähteet ja sisältö kirjallisuuskatsaukseen voidaan jakaa kolmeen eri haaraan.
Prices alter as a function of time, by either ascending or descending, and the objective of this kind of pricing mechanism is to allocate the good for the one who is willing to pay the winning price.
Niissä hinnat muuttuvat ajan funktiona, joko laskevassa tai nousevassa huutokaupassa, ja tällaisen hinnoittelumekanismin tarkoitus on allokoida hyödyke sille, jonka maksuhalukkuus vastaa voittavaa hintaa.
Northwestern University has used a pricing mechanism (Purple Pricing) combining characteristics of descending auction and dynamic pricing for several years in order to sell tickets to the university’s basketball teams’ home matches.
Northwesternin ylipisto on käyttänyt dynaamisen hinnoittelun ja laskevan huutokaupan ominaisuuksista rakentuvaa hinnoittelumekanismia (Purple Pricing) usean vuoden ajan myydäkseen lippuja yliopiston koripallojoukkueen kotiotteluihin.
Models and main theoretic results were provided by using related economic literature, practical model of Purple Pricing was taken as a research topic separately, and some of key facts regarding functioning of the pricing mechanism were gathered through enquiry.
Mallit ja teoreettiset tulokset on löydetty käyttämällä hyväksi taloustieteellistä kirjallisuutta, käytännön malli on otettu tutkinnan alle erikseen, ja osa mekanismiin liittyvistä vastauksista on saatu kyselyn perusteella.
The agents can be distinguished into seller and bidders.
Agentit voidaan jakaa kahteen puoleen: myyjään ja huutajiin.
Besides being socially efficient in allocating the tickets, its merits have been likes of the disclosure of demand curve and abolishment of black market.
Olemalla paitsi sosiaalisen hyötyfunktion kannalta tehokas, mekanismin ansioita ovat muun muassa kysyntäkäyrän paljastus ja laittomien markkinoiden lakkautus.
Although due to its special pricing policy it was not able to reach optimum (maximum) revenue, increase in revenue did occur.
Vaikka mekanismi ei pystynyt ominaisuuksiensa vuoksi maksimoimaan myyjäpuolen (ylipiston) lipputulovirtaa, onnistui sen kasvattaa lipunmyynnistä saatavaa tuloa.
The functioning of the model has caused result concerning both ticket allocation, but also real life side effects.
Mekanismilla on ollut ulkoisvaikutuksia, jotka ovat vaikuttaneet lipunmyynnin lisäksi ulkopuoliseen reaalimaailmaan.
The solution in itself provides optimality conditions which maximize the allocation (and revenue maximization) problem of the organizer (the university).
Ratkaisu itsessään sisältää optimaalisuusehdot, jotka maksimoivat lippujen allokaatio ja tuotto-ongelmat.
Similar pricing mechanisms with context-related adjustments have potential to be used in Finnish football.
Samankaltaiset hinnoittelumekanismit ovat mahdollisuuksien mukaan ja tilanneriippuvaisesti mahdollisesti sovellettavissa myös suomalaiseen jalkapalloon
With certain assumptions regarding the agents, model can be solved.
Malli on ratkaistavissa liittämällä tarkentavia oletuksia agentteihin.
Main results were that Purple Pricing can be modelled by using Bellman equation and characterised as a descending auction where agents (the university and the spectators) interact with both sides having own separate maximization problems.
Mekanismi voidaan kuvata samalla myös laskevana huutokauppana, jossa agentit (yliopisto ja katsojat) vuorovaikuttavat, minkä lisäksi kullekin agentille voidaan osoittaa hyötyfunktioidensa maksimaatio-ongelmat.
This thesis is divided into three sections.
Tutkielma on jaettu kolmeen osioon.
This is done by reflecting and analyzing writings of Jordan Bartol, William Goodwin and Emma Tobin, with works of Sandra Mitchell, Paul Needham, Jaap van Brakel, Raphael van Riel and Robert Van Gulick.
Työn keskeisinä lähteinä toimivat erityisesti Jordan Bartolin, William Goodwinin, Emma Tobinin sekä Sandra Mitchellin, Paul Needhamin, Jaap van Brakelin, Raphael van Rielin ja Robert Van Gulickin luonnollisia luokkia koskevat tekstit.
Recently studies on microbiology have shown that some proteins are able to perform secondary tasks.
Viimeaikaiset tutkimukset mikrobiologian saralla ovat paljastaneet joidenkin proteiinien olevan kykeneviä toteuttamaan toissijaisia toimintoja perustoimintojensa lisäksi.
This thesis examines the problems that microstructural monism faces in defining macromolecules and whether it is able to answer the counter arguments.
Tämä tutkielma tarkastelee niitä ongelmia, joita mikrostrukturaalinen monismi kohtaa makromolekyylien määrittelyssä sekä sitä, onko mikrostrukturaalinen monismi kykenevä vastaamaan sitä kohtaan esitettyihin vasta-argumentteihin.
Bartol's view requires adapting dualism of kinds, where macromolecules are classified to chemical and biological kinds.
Bartolin näkemyksen mukaan makromolekyylien suhteen tulisi omaksua dualismi, jossa makromolekyylit luokitellaan kuuluviksi sekä kemialliseen että biologiseen luokkaan.
In discussion on natural kinds one of the central debates is held between monistic and pluralistic view.
Nykyisessä luonnollisia luokkia koskevassa keskustelussa keskeinen kysymys on ollut tulisiko luokittelussa omaksua monistinen vai pluralistinen näkökulma.
While pluralism offers a promising ground of explaining the complexity of proteins, it does not emphasize enough the significance of chemical structure.
Toisaalta pluralismi ei anna tarpeeksi painoarvoa kemiallisen rakenteen merkitykselle.
The first section (the chapters one, two and three) will introduce the basic terminology, the key concepts, and will provide the frames of the discussion.
Ensimmäinen osa esittelee keskeisen terminologian ja keskustelun puitteet.
Compared with traditional microstructuralism and pluralism, the views of Jordan Bartol and William Goodwin are in better harmony with current scientific research and, moreover, offer a more appealing answer from the metaphysical point of view.
Pluralismin sijasta Jordan Bartolin ja William Goodwinin esittämät näkemykset ovat paremmin yhteen sovitettavissa kemian- ja biotieteiden näkemysten kanssa.
While monists argue that things are what they are due to their microstructure, pluralists suggest there are several equally legitimate ways to define the nature of a subject.
Siinä missä monistit määrittelevät mikrorakenteen olevan luonnollisten luokkien määrittävä tekijä, pluralistien mukaan olennot voidaan määritellä usealla yhtä pätevällä tavalla.
This thesis concludes that Goodwin's theory therefore offers the most promising ground to build a coherent theory of macromolecules.
Siten, mikäli halutaan omaksua monistinen kanta, Goodwinin teoria kykenee tarjoamaan parhaat lähtökohdat makromolekyylien luokitteluun.
Additionally, Goodwin's levelled microstructuralism is able to retain monism.
Mikrostrukturaalinen monismi on Goodwinin teorian muodossa kykenevä vastaamaan sitä kohtaan esitettyihin vasta-argumentteihin.
In the second section (the chapters four and five) the relevant structure and properties of proteins will be examined more closely.
Toisessa osiossa proteiinien erityisominaisuuksia tarkastellaan lähemmin ja niiden asema luonnollisia luokkia koskevassa keskustelussa nostetaan keskeisen tarkastelun kohteeksi.
After this, the solutions offered by the contemporary discussion are considered in order to decide whether microstructural essentialism can survive from challenges set by moonlighting.
Kolmannessa osiossa proteiinien asemaa koskevan nykykeskustelun eri teorioita arvioidaan tarkoituksena selvittää, onko proteiinit mahdollista määritellä mikrostrukturaaliseen essentialismiin nojautuen.
This ability is called moonlighting and it has raised a need for refining the theories defining proteins.
Tätä kykyä nimitetään termillä "moonlighting".
However, this requires remodeling of the microstructural argument and reviewing its basic assumptions.
Tämän arvioinnin perusteella voidaan todeta, että mikrostrukturaalinen teoria on kykenevä vastaamaan sitä kohtaan esitettyyn kritiikkiin, mutta tämä vaatii teorian uudelleen muotoilua ja taustaoletusten tarkempaa tarkastelua.
Goodwin is able to hold on to monism by allowing additional levels of explanation.
Goodwin sen sijaan kykenee säilyttämään monismin sallimalla vaihtoehtoiset tulkintatasot, joista huolimatta keskeinen määrittävä tekijä on makromolekyylin mikrorakenne.
This thesis concludes that both, microstructuralism and pluralism, have trouble in explaining the structure and dynamic nature of proteins.
Verrattuna tiukkaan monismiin ja pluralismiin Bartolin ja Goodwinin teoriat kykenevät paremmin ymmärtämään proteiinien dynaamista luonnetta.
To do so, in this thesis the central problems associated with the functions of proteins are introduced.
Tämän lisäksi heidän teoriansa kykenevät vastaamaan myös metafyysisten kysymysten haasteisiin.
On the other hand, the discussion included many disconnecting elements.
Toisaalta keskustelu sisälsi myös monia kohtaamattomuuksia.
Belief in Growth, Green Growth and Growth Critique : Economic Growth in 21st Century Environmental Discussion in Finland
Kasvu-uskoa, vihreää kasvua ja kasvukritiikkiä : Talouskasvu 2000-luvun suomalaisessa ympäristökeskustelussa
In this discourse the global scale existed, as there was a lot of discussion about climate change.
Myös globaali mittakaava oli olemassa, koska diskurssissa puhuttiin paljon ilmastonmuutoksesta.
The material was taken from a database called "Economy and the Environment" (translation from Finnish), and it was not originally collected for this thesis, but for any scientific or educational purposes.
Aineisto on otettu "Talous ja ympäristö" -tietokannasta, ja sitä ei ole alun perin kerätty tätä tutkielmaa varten, vaan mitä tahansa tieteellistä tai opetustyötä varten.