natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Differences in stunting among girls and boys in Benin : a cross-sectional study of the factors associated with stunting
Tyttöjen ja poikien väliset erot kitukasvuisuudessa Beninissä : poikkileikkaustutkimus kitukasvuisuuteen yhteydessä olevista tekijöistä
Many factors were associated with stunting: mothers education (p=0.017), fathers education (p=0.019), feeds other than breast milk during the first 3 days of its life (p=0.003), duration of exclusive breastfeeding (p=0.005), timing of initiation of complementary feeding (p=0.008), source of water used for washing hands before feeding the child (p=0.01) and source of drinking water (p=0.01).
Esimerkiksi äidin koulutus (p=0.017), isän koulutus (p=0.019), saiko lapsi muuta kuin äidinmaitoa ensimmäisten 3 vuorokauden aikana (p=0.003), täysimetyksen kesto (p=0.005), milloin ensimmäinen kiinteä/puolikiinteä ruoka annettiin (p=0.008), millä vedellä kädet pestään ennen ruoan tarjoamista lapselle (p=0.01) ja käytössä oleva juomavesi (p=0.01).
The other forms are underweight, wasting and micronutrient deficiencies.
Muita aliravitsemuksen muotoja ovat alipaino, riutuneisuus ja mikroravintoaineiden puute.
Poor nutrition during the first years of life have been linked to many long-term consequences.
Ensimmäisten vuosien heikolla ravitsemustilkalla on havaittu olevan monia pitkäkestoisia ja osin peruuttamattomia vaikutuksia.
All the children in this study were short and the average hight was -1,36 on the WHO Child Growth Standards.
Lapset olivat kaikkiaan lyhyitä ja keskiarvo iän mukaisesta pituudesta oli WHO:n kasvukäyrällä -1,36.
26,4 percent of the children in this study were stunted and it was more common with the boys.
Tutkimuksen lapsista 26,4 prosenttia oli kitukasvuisia ja pojilla kitukasvuisuus oli yleisempää.
Reasons for the difference in stunting between the boys and the girls were not found.
Syitä tyttöjen ja poikien väliselle erolle kitukasvuisuudessa ei havaittu.
Children’s undernutrition can manifest itself in different forms, of which stunting is the most common.
Lasten ravitsemusongelmat voivat ilmetä usealla eri tavalla, joista yleisin on kitukasvuisuus.
Mother’s short height and child’s low birth weight are both indicators of maternal undernutrition.
Äidin pienuus ja lapsen pieni syntymäpaino viittaavat äidin aliravitsemukseen.
After the linear stepwise regression, the type of toilet used was still significant for boys and the length of breastfeeding for all children, but these were not significant after the logistic stepwise regression.
Lineaarisessa askeltavassa regressiossa pojilla myös käytössä oleva käymälä ja kaikilla lapsilla täysimetyksen kesto olivat tilastollisesti merkitseviä, mutta logistisessa askeltavassa regressiossa eivät nämä enää tulleet näkyville.
Malnutrition causes health and financial problems addition to the loss of lives.
Menetettyjen ihmishenkien lisäksi aliravitsemus aiheuttaa monia muita terveydellisiä ja taloudellisia ongelmia.
After all the factors associated with stunting had been considered using regression analysis the following retained significance: mother’s height (p<0.0001), child’s birth weight (p=0.001) and the consumption of nuts (p=0.003).
Näitä olivat äidin pituus (p<0.0001), lapsen syntymäpaino (p=0.001) ja pähkinän syönti (p=0.003).
These are increased morbidity, impaired growth and poor cognition which leads to lost productivity and poverty later in life.
Näitä ovat heikentynyt vastustuskyky, pituuskasvun hidastuminen ja kognitiivisten toimintojen heikentyminen ja sen seurauksena huonontuneet taloudelliset mahdollisuudet myöhemmällä iällä.
The focus of this study is to find factors associated with stunting, to analyse the difference in stunting between the girls and boys and to find possible reasons for it.
Tämän tutkielman tarkoituksena on yrittää löytää selittäviä tekijöitä lasten kitukasvuisuudelle ja tyttöjen ja poikien väliselle erolle kitukasvuisuudessa.
Stunting is normally associated with chronic malnutrition.
Tämän on todettu kuvaavan erityisen hyvin kroonista aliravitsemusta.
They were measured (height, weight and upper arm circumference) and their guardian was interviewed.
Tutkimuksessa oli mukana 1263 lasta, joilta kerättiin tietoja mittaamalla (pituus, paino ja olkavarren ympärysmitta) ja haastattelemalla heidän huoltajaansa.
Possible reasons include genetic qualities and differences in how boys and girls are treated, but this remains to be resolved.
Johtuuko se geneettisistä ominaisuuksista vai kohdellaanko tyttöjä ja poikia eri tavalla Saharan etäpuoleisessa Afrikassa jää siis vielä selvittämättä.
Children are stunted if their height-for-age is more than two standard deviation below the WHO Child Growth Standards median.
Kitukasvuisuudella tarkoitetaan tilaa, jossa lapsen kasvu ei ole saavuttanut lapsen ikään suhteutettuna riittävää pituutta vaan on jäänyt kahden keskihajonnan alapuolelle samanikäisten lasten pituudesta.
The use of plastics has remarkably increased during the last 50 years.
Muovien käyttö on lisääntynyt huomattavasti viimeisten 50 vuoden aikana.
There were also expectations that the policy will drive learning and innovation among organisations.
Odotettiin myös, että politiikka edistää oppimista ja innovaatioita organisaatioiden keskuudessa.
The insights were explored and reported from these data via the means of qualitative content analysis.
Oivalluksia tutkittiin ja raportoitiin näistä tiedoista laadullisen sisältöanalyysin avulla.
In 2018 the EC introduced a set of revised directives regarding the extended producer responsibility (EPR).
Vuonna 2018 komissio julisti joukon direktiivejä liittyen laajennettuun tuottajavastuuseen (EPR).
The data were collected by conducting seven semi-structured interviews with representatives of stakeholder organisations.
Tiedot kerättiin tekemällä seitsemän osarakenteista haastattelua sidosryhmäjärjestöjen edustajien kanssa.
Considering the complexity of policy and the diversity of organisations across Finland – and the European Union, legislators are in a rush to implement the new requirements of the directives into the national legislation.
Ottaen huomioon politiikan monimutkaisuus ja organisaatioiden monimuotoisuus eri puolilla Suomea - ja Euroopan unionia, lainsäätäjillä on kiire panna direktiivien uudet vaatimukset osaksi kansallista lainsäädäntöä.
Based on my studies the involved actors recognised the various challenges in the implementation and adaptation processes.
Tutkimusteni perusteella mukana olevat toimijat tunnistivat erilaiset haasteet toteutus- ja sopeutumisprosesseissa.
Due to its multi-use possibilities, durability and low cost the use of plastics is expected to double within the next twenty years.
Monikäyttöisyytensä, kestävyytensä ja edullisuutensa vuoksi muovien käytön odotetaan kaksinkertaistuvan seuraavien 20 vuoden aikana.
Challenges of institutional adaptation : extended producer responsibility in plastic packaging of wood products
Institutionaalisen sopeutumisen haasteet : laajennettu tuottajavastuu puutuotteiden muovipakkauksissa
Currently, legislation is the major driving factor in the development of plastic recycling and EPR schemes can be a robust legislative tool in attaining the targets, when developed and maintained accordingly.
Tällä hetkellä lainsäädäntö on tärkein muovien kierrätyksen kehitystekijä, ja EPR-järjestelmät voivat olla vankka lainsäädännöllinen väline tavoitteiden saavuttamisessa, kun niitä kehitetään ja ylläpidetään vastaavasti.
To respond to these challenges, the European Commission (EC) engaged in developing a set of policies, such as the action plan for circular economy in 2015 which aimed to reduce the use of plastics and to enhance the recycling and reusing of plastics already in circulation.
Vastatakseen näihin haasteisiin Euroopan komissio on kehittänyt joukon toimenpiteitä, kuten kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman vuonna 2015, jonka tavoitteena oli vähentää muovien käyttöä sekä tehostaa sen kierrätystä ja uudelleenkäyttöä.
Despite the many benefits of plastics, the negative impacts to the environment, such as marine plastic, have raised the public attention and accelerated the demand for legislative action.
Muovien monista eduista huolimatta kielteiset vaikutukset ympäristöön, kuten merimuovit, ovat kiihdyttäneet kysyntää lainsäädännöllisille toimille.
I operationalised Primmer's (2011) framework of institutional adaptation which builds on two complementary strands of literature; policy implementation and organisational adaptation.
Tieteellinen viitekehykseni perustui Primmerin (2011) institutionaalisen sopeutumisen viitekehykseen, joka perustuu kahteen toisiaan täydentävään osioon; politiikan toimeenpanoon ja organisaation mukauttamiseen.
The two focal research questions that derived from the framework were: How did the involved actors recognise and perceive the challenges in 1) implementing and 2) adapting to the extension to the existing EPR scheme in the use of plastic packaging of wood products?
Kaksi viitekehykseen perustuvaa tutkimuskysymystä olivat: Kuinka mukana olevat toimijat tunnistivat ja havaitsivat haasteet EPR-lainsäädännön 1) täytäntöönpanossa ja 2) siihen sopeutumisessa, käyttäen esimerkkinä puutuotteiden muovipakkausten käyttöä ja kierrätystä?
I wanted to understand how this revised EPR scheme would be implemented into national legislation, and how it would be confronted by organisations such as ones dealing with wood products.
Tavoitteeni oli tutkia, miten tämä uusi EPR-suunnitelma aiotaan saada osaksi kansallista lainsäädäntöä ja miten se vaikuttaa puutuotteiden parissa toimiviin organisaatioihin.
Additionally, I also mapped the potential managerial implications for stakeholders resulting from the implementation of the scheme.
Lisäksi kartoitin lain kansallisesta täytäntöönpanosta seuraavia mahdollisia käytännöllisiä seurauksia näille sidosryhmille.
Further, the results help recognizing protesters more easily and reducing protest behavior.
Tuloksia voidaan myös käyttää protestoijien helpompaan tunnistamiseen ja protestikäyttäytymisen vähentämiseen.
In Finland, forests are the most important renewable natural resource and forestry is significant for the national economy.
Suomessa metsät ovat tärkein uusiutuva luonnonvara ja metsätalous on merkittävää kansantaloudelle.
The survey questionnaire was targeted to 5,010 NIPF owners and the overall response rate was 11.7%.
Kyselylomake suunnattiin 5010:lle yksityismetsänomistajalle läpi Suomen, ja vastausprosentti oli 11,7 %.
Using a binary logit model, the model estimates show that the WTA for program participation is considerably higher when protesters are included, being 16,032 €/ha and respectively 5,641 €/ha, when protesters are excluded.
Ekonometrisen mallin estimaatit osoittavat, että hyväksymishalukkuus ohjelman osallistumisen korvauksesta on huomattavasti suurempi, kun protestoijat ovat mukana analyysissa, ollen 16 032 €/ha, ja 5641 €/ha, kun protestoijat eivät ole analyysissa mukana.
In addition, forests are the largest carbon sinks of the land use, land-use change and forestry (LULUCF) sector and provide remarkable amount of biodiversity.
Metsät ovat myös Suomen maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous (LULUCF) -sektorin suurimmat hiilinielut ja sisällyttävät merkittävän määrän luonnon monimuotoisuutta.
The Finnish non-industrial private forest (NIPF) owners have significant potential to supply ecosystem services and have substantial opportunities regarding the forests, as 60% of the total area of forest land is privately owned.
Suomalaisilla yksityismetsänomistajilla on merkittäviä mahdollisuuksia metsiensä suhteen sekä potentiaalia toimittaa ekosysteemipalveluja, sillä 60 % metsämaan kokonaispinta-alasta on yksityisomistuksessa.
The results may be useful for the development and targeting of voluntary forest policies and incentives as well as for the business development of organizations that provide services for the NIPF owners.
Tulokset voivat olla hyödyllisiä, kun vapaaehtoisia politiikan kannustimia kehitetään ja kohdistetaan sekä myös yksityismetsänomistajille palveluja tarjoavien organisaatioiden liiketoiminnan kehittämisessä.
Forests are vital for biodiversity and climate change mitigation through carbon storage and sequestration.
Metsät ovat elintärkeitä luonnon monimuotoisuudelle sekä ilmastonmuutoksen hillitsemiselle hiilensidonnan ja hiilinielujen kautta.
According to the analyses, the possibility to conduct non-timber businesses is rather irrelevant for the respondents.
Lisäksi analyysit osoittavat, että ei-puuntuotannollisen liiketoiminnan harjoittamisen mahdollisuus ei ole merkityksellinen vastaajien kannalta.
A novel conservation program is being planned in Finland and this survey processes it for the NIPF owners by using a survey questionnaire.
Suomessa suunnitellaan uutta metsänsuojeluohjelmaa, jota tämä tutkimus testaa yksityismetsänomistajille verkkokyselylomakkeen avulla.
The probability to protest increases with e.g. older age, pensioners, female gender and renters for hunting club.
Useiden asenteellisten tekijöiden lisäksi protestikäyttäytymisen todennäköisyyttä kasvattaa muun muassa vanhempi ikä, eläkkeellä olo, naissukupuoli sekä metsästyskerhon maanvuokraajana oleminen.
To our knowledge, this is the first study that aims to explain the sources behind protest behaviour as well as to investigate the conduction of non-timber businesses, in the context of permanent forest conservation program.
Tietojemme mukaan tämä on ensimmäinen tutkimus, jonka tarkoituksena on selittää protestikäyttäytymisen taustalla olevia tekijöitä sekä tutkia ohjelman ominaisuuden, ei-puuntuotannollisen liiketoiminnan, toteuttamismahdollisuuksia pysyvän metsänsuojeluohjelman kontekstissa.
The NIPF owners may enhance the state of biodiversity and carbon sequestration by participating in the forest conservation programs.
Yksityismetsänomistajat voivat parantaa metsäluonnon monimuotoisuuden tilaa ja hiilensidontaa osallistumalla metsänsuojeluohjelmiin.
The aim of the thesis is to get insight into the Finnish NIPF owners’ participation behavior in permanent forest conservation programs by using the choice experiment (CE) method.
Tutkielman tavoitteena on saada käsitys suomalaisten yksityismetsänomistajien osallistumisesta pysyviin metsänsuojeluohjelmiin käyttäen valintakoemenetelmää.
The forest conservation program is described with four attributes being the payment for biodiversity; payment for carbon sequestration; conduction of non-timber businesses and eligibility of the forest area.
Suojeluohjelmaa kuvataan neljällä ominaisuudella, jotka ovat: korvaus monimuotoisuudesta, korvaus hiilensidonnasta, ei-puuntuotannollisen liiketoiminnan harjoittamisen mahdollisuus sekä metsäalueen kelpoisuus suojeluohjelmaan.
Several socio-economic and attitudinal characteristics were found to statistically significantly influence on protest behavior.
Tulokset paljastavat useita sosioekonomisia ja asenteellisia tekijöitä, jotka vaikuttavat tilastollisesti merkitsevästi protestikäyttäytymiseen.
The results reveal that a significant share (77%) of serial non-participants are identified as protesters and should be excluded from the WTA estimates.
Tutkielman tulokset osoittavat, että merkittävä osa sarjakieltäytyjistä (77 %) on protestoijia, ja tulisi täten jättää ulkopuolelle arvioitaessa hyväksymishalukkuutta suojeluohjelman osallistumisen korvauksesta.
The study provides analysis on specific non-participant group of protesters, attribute preferences of the conservation program as well as estimates of the willingness to accept (WTA) compensation for program participation.
Tutkimuksessa keskitytään analysoimaan erityisesti tiettyjä sarjakieltäytyjiä, protestoijia; suojeluohjelman ominaisuuksien mieltymyksiä sekä estimoidaan hyväksymishalukkuutta metsänsuojeluohjelmaan osallistumisen korvauksesta.
The results regarding the preferences reveal attitudinal and socio-economic aspects affecting statistically significantly on the program attribute of the eligibility of forest area.
Tulokset ohjelman ominaisuuksien mieltymyksistä osoittavat sekä sosioekonomisia, että asenteellisia tekijöitä, jotka vaikuttavat tilastollisesti merkitsevästi mieltymyksiin vaadittuja luonnonhoitotoimenpiteitä kohtaan.
To conclude, further studies on the objectives of protests in the context of permanent forest conservation program could be valuable.
Jatkotutkimukset suojeluohjelman yksittäisten ominaisuuksien korvauksien hyväksymishalukkuudesta sekä protestoinnin kohteista voisivat olla hyödyllisiä pysyvän metsänsuojeluohjelman suunnittelun kannalta.
The regulations and inclusion of the LULUCF sector in the climate targets of the European Union (EU) and a 30% conservation target of land in the EU Biodiversity Directive are intensifying the pressure on further development of conservation programs.
Yksityismetsänomistajien osallistumismotivointi on tärkeää, sillä Suomen painetta kehittää suojeluohjelmia kasvattavat niin Euroopan Unionin (EU) LULUCF-sektorin sääntely ja sisällyttäminen ilmastotavoitteisiin kuin biologista monimuotoisuutta koskeva direktiivi, johon sisältyy esimerkiksi kolmenkymmenen prosentin maansuojelutavoite, jolla noin kaksinkertaistetaan suojelun määrä Euroopassa.
In addition, there are a few attitudinal factors that influence the preferences of the conduction of non-timber businesses which are statistically significant.
Muutaman tilastollisesti merkitsevän asenteellisen tekijän lisäksi, mikään sosioekonominen tekijä ei vaikuta tilastollisesti merkittävästi ei-puuntuotannollisen liiketoiminnan ominaisuuden mieltymyksiin.
The results provide novel information about protesters and preferences of program attributes of forest management requirements and conduction of non-timber businesses.
Tutkielman tulokset antavat uutta tietoa protestoijista sekä ei-puuntuotannollisen liiketoiminnan mahdollisuuksista yhtenä ohjelman ominaisuutena.
The sources behind preference heterogeneity regarding the conduction of non-timber businesses and eligibility of the forest area are examined using interactions in the econometric model.
Kahden jälkimmäisen ominaisuuden mieltymyksiä analysoidaan käyttämällä interaktiomuuttujia osana ekonometrista mallia (binary logit -malli).
Materials and methods: ​In this thesis, the data from the cross-sectional MIRA Helsinki Study is used.
Aineisto ja menetelmät:​ Tässä tutkielmassa käytetään MIRA Helsinki-poikkileikkaustutkimuksessa kerättyjä tietoja.
In 2017, City of Helsinki started a pilot project, in which a vegan food option was offered in municipal daycare.
Vuonna 2017 Helsingin kaupunki käynnisti pilottiprojektin, jonka yhteydessä osassa kaupungin päiväkodeista alettiin tarjota yhtenä vaihtoehtona vegaaniruokaa.
Altogether 42 children, aged 1–7-years, participated.
Tähän tutkimukseen käytetyt tiedot ovat peräisin 42:lta kunnalliseen päivähoitoon osallistuneelta 1-7-vuotiaalta lapselta.
Blood samples were analysed with standard laboratory tests.
Näytteistä analysoitiin peruslaboratoriotutkimuksia.
There was a strong negative correlation between the ASE proportion and fibre intake (r=–0.836, p<0.000).
Eläinperäisen energian ja kuidunsaannin välillä oli vahva negatiivinen yhteys (r=–0.836, p<0.000).
At the same year, MIRA Helsinki Study was started to examine the nutritional status of children following a vegan diet.
Samana vuonna käynnistettiin MIRA Helsinki-tutkimus, jonka tarkoituksena oli selvittää vegaanilasten ravintoaineiden saantia ja ravitsemustilaa.
Aims:​ The aim of this thesis is to study plant-based eating as a continuous phenomenon in a group of Finnish preschoolers.
Tavoite:​ Tutkielman tavoitteena on tutkia kasvissyöntiä jatkuvana muuttujana suomalaisten päiväkotilapsien joukossa.
Every 0.1 increase in the ASE proportion (10E% increase in energy derived from animal sources) was associated with a 0.32 mmol/L higher plasma LDL-C concentration.
Eläinperäisen energian 0.1 yksikköä suurempi saanti (10E% enemmän eläinperäistä energiaa päivän kokonaissaannista) oli yhteydessä 0.32 mmol/L suurempaan plasman LDL-kolesterolipitoisuuteen.
Classification of a vegetarian diet can be challenging, as the diets vary in the degree and categories of the avoided food products.
Kasvisruokavalion määrittely on haastavaa, koska sekä vältettävien että ruokavalioon sisällytettävien ruokien määrä ja laatu vaihtelee.
Results: ​Among all of the participants, ASE proportions ranged from 0.00 to 0.52, with a median value of 0.275 (that is, 27.5% of total energy derived from animal sources).​ ​I​ntake of animal source energy correlated positively with SAFA (r=0.815, p<0.000), cholesterol (r=0.707, p<0.000) and protein (r=0.493, p<0.001) intakes.
Eläinperäisen energian saanti korreloi positiivisesti tyydyttyneiden rasvahappojen (r=0.815, p<0.000), kolesterolin (r=0.707, p<0.000) ja proteiinin saannin (r=0.493, p<0.001) kanssa.
At daycare, 18 of the children consumed a vegan diet, whereas 24 were omnivores.
18 lapsista söi päivähoidossa tarjotun vegaaniruokavalion ja 24 oli sekasyöjiä, luokittelu ei kokonaan pätenyt lasten ruokavalioon päivähoidon ulkopuolella.
Anthropometric measurements were taken and fasting blood samples collected.
Lapsilta otettiin antropometrisiä mittauksia sekä paastoverinäytteet.
The proportion of animal source energy (ASE) per subject across the 4-day food record was calculated by dividing the energy derived from animal sources with total energy intake.
Ruokavalion keskimääräinen eläinperäisyys arvioitiin energia-osuutena summaamalla nelipäiväisen ruokapäiväkirjan merkintöjen eläinperäinen energiansaanti ja jakamalla kokonaisenergiansaannilla.
In addition, the bile acid synthesis biomarker (​7α-hydroxy-4-cholesten-3-one) correlated negatively with the ASE proportion.
Myös sappihapposynteesin markkerin (​7α-hydroxy-4-cholesten-3-one) ja eläinperäisen energian saannin välillä oli tilastollisesti merkitsevä negatiivinen yhteys​.
For each food item (n=719) in the food record data, the weight proportion of animal content was estimated.
Eläinperäisen energian suhteellisen osuuden selvittämiseksi jokaisen ruokapäiväkirjassa esiintyvän ruoan (n=719) eläinperäisten ainesosien paino-osuus arvioitiin.
Children’s diet was assessed with 4-day food records and with food frequency questionnaires (FFQs).
Osallistujien ruoankäyttöä ja ravintoaineiden saantia mitattiin 4-vuorokauden ruokapäiväkirjalla sekä ruoankäytön frekvenssikyselyllä.
Conclusion:​ Among the study participants, animal source energy ratio was a powerful predictor of plasma LDL-C concentrations.
Johtopäätökset:​ Tutkittavien joukossa eläinperäisen energian osuudella oli voimakas lineaarinen yhteys LDL-kolesteroliin.
At the same time, lower plasma LDL-concentrations are reported in vegans than in omnivores.
Myös LDL-kolesterolipitoisuudet vaikuttavat olevan ovat matalampia kasvissyöjillä, etenkin vegaaneilla, sekasyöjiin verrattuna.
Plant-based dietary indices weigh positively foods derived from plant sources, whereas animal foods are weighed negatively.
Kasvisruokaindekseissä kasviperäiset ruoan pisteytetään positiivisella asteikolla.
The correlations of ASE proportion with dietary intakes and surrogate markers of cholesterol and bile acid metabolism were investigated with the Pearson correlation analysis.
Eläinperäisen energian osuuden korrelaatioita ravintoaineiden saannin ja sekä kolesteroli- ja sappihappoaineenvaihdunnan biomarkkereiden kanssa analysoitiin Pearsonin menetelmällä.
From the 20 serum bile acid variables studied only the ratio of tauro- to glyco-conjugated bile acids was significantly associated with the ASE proportion after correcting for multiple analyses.
Sappihappoaineenvaihdunnan biomarkkereista vain seerumin glysiini-/tauriinikonjugaation suhdeluku korreloi merkitsevästi eläinperäisen energiaosuuden kanssa sen jälkeen kun usean muuttujan testaaminen oli huomioitu Benjamini-Hochbergin korjauksella.
Recently, plant-based diet indices (PDI), such as the provegetarian food pattern, have been introduced as​ a priori ​method to study vegetarianism as a continuum.
Viime aikoina kasvisruokien käyttöä painottavia ruokavaliotyyppejä on tutkittu myös erilaisilla indekseillä, joiden käyttö mahdollistaa ruokavalion tutkimisen jatkuvana muuttujana.