natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The age and skill differences were identified to reflect how individuals adopted and accepted new digital tools.
Haastateltavat toivat esille myös yksilön iän ja osaamisen vaikutuksen teknologian hyväksymisen kokemiseen ja siten työhyvinvointiin.
Also, the dynamic constructs of well-being at work could be assessed in other environments that confront technological changes.
Jatkotutkimusaiheiksi ehdotetaan teknologian muutosten aikaansaamaa työhyvinvoinnin mahdollisiin muutoksiin perehtymistä erilaisissa organisaatioympäristöissä sekä laajempaa tutkimusta teknologisten välineiden käytön vaikutuksista työhyvinvointiin pidemmällä aikavälillä.
Using the social constructionist lens, the aim of this study is to explore through qualitative thematic narrative analysis how digitalisation transforms work and how it is perceived in terms of well-being at work.
Tutkimusaineistoa lähestyttiin temaattisen narratiivianalyysin kautta, jossa keskeiset taustaoletukset perustuivat sosiaalisen konstruktionismin filosofistieteelliseen katsantokantaan.
In conclusion, when studying association between employment status and health it is important to classify employment status as accurately as possible.
Tutkittaessa työsuhteiden ja työurien yhteyttä terveyteen on tärkeää luokitella erilaiset työsuhteet mahdollisimman tarkasti.
Comparison of permanent and fixed-term employees did not reveal significant differences in self-rated health, chronic disease and depression.
Tulosten mukaan työikäisessä väestössä määräaikaisten työntekijöiden terveys ei eronnut seurannan alussa merkitsevästi vakinaisten työntekijöiden terveydestä koetun terveyden, kroonisten sairauksien tai masennuksen suhteen.
Particularly marked effects of employment trajectory on sense of coherence were seen in employees aged less than 30 years.
Työuran vaikutus elämänhallinnan tunteessa tapahtuviin muutoksiin oli erityisen voimakas nuorilla työntekijöillä.
Better knowledge and awareness of the risks also enable targeted occupational health interventions.
Tutkittu tieto ja tietoisuus työmarkkina-asemaan ja työuriin liittyvistä haitallisista terveysvaikutuksista auttaa kohdentamaan työterveyshuollon tukitoimia niitä tarvitseville.
Trust in receiving support from co-workers was associated with better self-rated health in women.
Naistyöntekijöillä seurannan alussa koettu luottamus työkavereilta saatuun tukeen oli yhteydessä parempaan terveydentilaan seurannan lopussa.
Among women with initially fixed-term contracts trajectories toward the periphery of the labor markets were associated with poorer self-rated health at end of the follow-up, while trajectories towards permanent employment were associated with low psychological distress at end of the follow-up.
Tutkittaessa työurien vaikutusta työntekijöiden terveyteen todettiin, että määräaikaisilla kunta-alan naistyöntekijöillä työttömäksi joutuminen ja epävakaalla työuralla oleminen oli yhteydessä huonoon terveydentilaan seurannan lopussa, kun taas vakinaisen työsuhteen saaneilla oli vähemmän psyykkistä rasittuneisuutta seurannan lopussa.
Low level of social job capital, i.e. the combination of subsidised employment with no trust in co-workers support, was associated with poor health in women.
Naistyöntekijät, joilla oli seurannan alussa vähiten työhön liittyvää sosiaalista pääomaa eli työllistetyt, jotka eivät luottaneet työkavereilta saatuun tukeen, kokivat terveytensä seurannan lopussa huonommaksi kuin paljon sosiaalista pääomaa omaavat eli vakinaisessa työsuhteessa olleet, jotka luottivat työkavereilta saatuun tukeen.
In the Finnish Public Sector Study a cohort of permanent employees and in the Temporaries in Municipal Jobs Study a cohort of non-permanent employees was followed up for four years.
Aineistoina tutkimuksessa olivat työikäistä väestöä edustava satunnaistettu otos Health and Social Support -tutkimuksesta, kunta-alan vakinaisen henkilöstön tutkimusryhmä Kunta10 -tutkimuksesta sekä ei-vakinaisen henkilöstön tutkimusryhmä Tilapäisenä kunnan töissä -tutkimuksesta.
In the follow-up study of municipal permanent and non-permanent employees, work-related sources of social capital at baseline, measured by trust in labor market (employment contract) and trust in co-worker support, and combined social job capital were associated with health at the end of the follow-up.
Tutkimuksessa käytettiin luottamusta työmarkkinoihin eli työsuhdetta ja luottamusta työkavereilta saatuun tukeen työhön liittyvän sosiaalisen pääoman mittareina.
Fixed-term employment was associated with better self-rated health and less psychological distress in women when compared with permanent employees.
Kunta-alalla työskentelevien vakinaisten ja ei-vakinaisten työntekijöiden seurantatutkimuksessa todettiin, että seurannan alussa määräaikaisessa työsuhteessa olleilla naisilla oli koettu terveydentila parempi ja psyykkinen rasittuneisuus vähäisempää seurannan lopussa, kun heitä verrattiin seurannan alussa vakinaisessa työsuhteessa olleisiin naisiin.
The scores mainly improved more in employment trajectories directed to more stable employment than in trajectories directed to less stable employment.
Työikäisen väestön ja kunta-alan ei-vakinaisten työntekijöiden seurantatutkimuksissa elämänhallinnan tunteen kehitys oli pääsääntöisesti parempi työntekijöillä, joiden työura kehittyi vakaampaan suuntaan.
A further step was observed between this group and the unemployed receiving only the low basic allowance.
Kaikkein huonoin terveys oli peruspäivärahalla olleilla työttömillä.
Non-standard Employment and Health with Respect to Sense of Coherence and Social Capital
Työsuhteella ja työuralla yhteys työntekijöiden terveyteen Tutkimuksessa tarkasteltiin työsuhteiden ja työurien yhteyttä työntekijöiden terveyteen ja elämänhallinnan eli koherenssin tunteeseen.
According to the results of the baseline survey, health is unevenly distributed along the core-periphery labor market structure in the Finnish workforce.
Poikkileikkaustutkimuksessa todettiin, että työikäisten terveys oli sitä huonompi, mitä kauempana he olivat työmarkkinoiden ydintyövoimasta eli vakinaisesta työsuhteesta.
On the other hand, poor self-rated health at baseline was associated with a trajectory toward unstable employment.
Sen sijaan muunlaisissa epätyypillisissä työsuhteissa olleiden, työllistettyjen ja ansiosidonnaisella työttömyyspäivärahalla olleiden terveys oli huonompi kuin vakinaisten työntekijöiden.
The first step of increase in health problems was seen between the fixed-term employees and the group that included various atypical employees and the unemployed receiving earnings-related allowance or participating in subsidy programs.
Toisaalta tutkittaessa määräaikaisessa työsuhteessa olleita kunta-alan naistyöntekijöistä todettiin, että seurannan alussa terveydentilansa huonoksi kokevat työntekijät joutuivat muita useammin epävakaalle työuralle ja työttömäksi.
Another longitudinal study of municipal employees showed that different employment trajectories carry different health risks.
Seurantatutkimuksissa todettiin, että työsuhde ja työura olivat merkitsevästi yhteydessä työntekijöiden terveyteen ja elämänhallinnan tunteessa tapahtuneisiin muutoksiin, ja toisaalta työntekijät valikoituivat terveyden perusteella erilaisille työurille.
However, high energy tissues such as human heart were found to utilize a completely different means of mtDNA replication.
Lisäksi havaitsin, että ihmisellä korkean energiatarpeen omaavat kudokset, kuten sydän, ylläpitävät mtDNA:taan hyvinkin poikkeavalla tavalla.
The findings presented in this thesis will help to understand the molecular mechanisms of high energy-demand tissue mtDNA pathologies, myocardial protection from ischemia-induced remodeling and role of RFBs or replication stalling in mtDNA deletion formation.
Väitöskirjassani esitetyt löydöt auttavat ymmärtämään korkean energiantarpeen omaavien kudosten mitokondriosairauksien synnyn molekulaarisia mekanismeja, sydänlihasta suojaavia mitokondriotekijöitä sekä TFAM, mTERF että Twinkle proteiinien rooleja mtDNA:n terveen toiminnan turvaamisessa.
The abundant mtDNA recombination in heart seems to be a human-specific feature.
On yllättävää, että aktiivinen sydän-mtDNA:n rekombinaatiomekanismi esiintyy ihmisellä muttei hiirellä.
This replication mechanism is associated with highly active molecular recombination and most likely involves recombination-dependent initiation, as seen in the mitochondria of plants and fungi.
Näyttäisi myös siltä, että ihmissydämessä replikaatio käynnistetään rekombinaation avulla, kuten monien kasvien ja sienien tapauksessa.
This feature gives mtDNA a central role in cellular etabolism, and its faithful maintenance is critical for the survival of the organism.
MtDNA:n sisältämät geenit tuottavat energiantuotannossa välttämättömän soluhengitysketjun proteiineja, tehden tästä keskeisen tekijän myös ihmiskudosten terveelle toiminnalle.
However, a similar pattern of mtDNA recombination could be induced in tissues of transgenic mice that overexpress Twinkle or human TFAM, indicating that the actual molecular mechanisms of mtDNA recombination are conserved and play a physiologically significant role in mtDNA maintenance in mammalian high energy-demand tissues.
Havaitsin kuitenkin, että samankaltainen mekanismi hiiren sydänlihaksen mitokondrioissa voidaan keinotekoisesti aktivoida ilmentämällä joko kohotettua määrää Twinkle- tai TFAM-proteiinia.
The TFAM transgene has also been reported to provide protection from ischemia-induced cardiac remodeling.
Kyseisillä siirtogeeneillä ei ole ulkoisia vaikutuksia hiiriin muuten, kuin että ainakin TFAM siirtogeeni suojaa hiiren sydänlihasta sydänkohtauksen jälkeisiltä muutoksilta ja parantaa näiden selviytymistä huomattavasti.
In most tissues, mtDNA replicates via a unique strand-symmetric mechanism, which incorporates long stretches of RNA onto the lagging-strand.
Näissä kudoksissa mtDNA:n monistuminen eli replikaatio on käynnissä samanaikaisesti hyvin aktiivisen rekombinaation kanssa.
Learning to understand how healthy tissues maintain their mitochondrial mtDNA is crucial for understanding the pathological mechanisms of human disorders affecting mtDNA function.
Kudokset, kuten hermo- ja sydänlihaskudos, jotka vaativat runsaasti energiaa toimintansa ylläpitämiseen ovat erityisen alttiita mtDNA:n toiminnan häiriöille.
This work has aimed at increasing our understanding of the similarities and differences of basic molecular mechanisms involved in mammalian mtDNA replication and recombination.
Tutkimuksessani löysin uusia tehtäviä ennestään tunnetuille, mtDNA:n toiminnassa ja ylläpidossa tarvittaville proteiineille.
Mammalian mitochondrial DNA (mtDNA) is a 16.6 kb circular molecule that encodes parts of the mitochondrial protein synthesis machinery as well as key protein units of the ATP-producing electron transport chain.
Mitokondriot ovat solujemme energiantuotannosta vastaavia soluelimiä, joilla on oma DNA:sta koostuva perimä eli mtDNA.
The 1-year rates of infected knee replacement were 0.80% and 0.51% following primary knee replacement in the single center series and national register series respectively.
Vuosina 2002 2006 tehdyissä leikkauksissa polven tekonivelinfektioiden esiintyvyys vuoden sisällä leikkauksesta oli 0,80 prosenttia, mikä on samaa suuruusluokkaa kuin kansainvälisessä kirjallisuudessa ja Suomessa Sairaalainfektio-ohjelman seurannassa raportoidut luvut.
Body mass index, preoperative hyperglycemia, anesthesiological risk score, (seropositive) rheumatoid arthritis, sequels of fracture, use of constrained and hinged prostheses, and wound-related complications were associated with higher risk of infected knee replacement in adjusted analyses.
Tässä tutkimuksessa muun muassa lihavuus, vaikea kliininen lähtötilanne ja tietyt nivelvaurion syyt, kuten nivelreuma ja aiempi murtuma, lisäsivät merkittävästi tekonivelinfektion riskiä.
Although TKR is considered a safe procedure, prosthetic joint infections (PJI) complicate approximately 1% of primary TKRs.
Aiempien tutkimusten perusteella polven tekonivelinfektioiden esiintyvyys on noin 1 prosentti.
Combining intravenous antibiotic prophylaxis and antibiotic-impregnated cement may result in a lower rate of infected knee replacement especially in revision setting.
Antibioottipitoisen luusementin käyttö proteesin kiinnittämiseen yhdessä suonensisäisen estolääkityksen kanssa näytti vähentävän infektioiden esiintyvyyttä.
The register-based data was compiled by linking the records of the Finnish Arthroplasty Register and the Finnish Hospital Discharge Register.
Tässä väitöskirjatutkimuksessa selvitettiin polven tekonivelinfektioiden esiintyvyyttä ja riskitekijöitä kahdessa laajassa suomalaisessa aineistossa.
The results show that under optimal operating conditions the risk of infected knee replacement is low and largely attributable to patient characteristics.
Kun itse toimenpiteeseen liittyvä infektioriski on vähentynyt, potilaan ominaisuuksien merkitys infektioiden taustalla korostuu.
The incidence of PJI has declined from the figures seen in the early TKR studies but during the last 10 15 years there has been little improvement.
Leikkaustekniikoiden ja -ympäristön kehittymisen myötä tekonivelinfektioiden esiintyvyys on vähentynyt selvästi 1980-luvun tasosta.
Because removal of the infected prosthesis and prolonged antibiotic treatment are usually required for treatment, PJI causes a considerable burden both for the patient and for the health care system and may lead to compromised clinical outcome.
Leikkausmäärien kasvun myötä infektioiden hoidon voidaan odottaa muodostuvan merkittäväksi rasitteeksi tekonivelleikkauksia tekeville yksiköille.
Less than 80% of reoperations where no new knee prosthesis was implanted were detected by the Finnish Arthroplasty Register, leading to probable underestimation of the infection rate.
Vaihtelevista kirjauskäytännöistä johtuen kaikki infektion takia tehdyt uusintatoimenpiteet eivät kuitenkaan olleet tunnistettavissa rekistereistä luotettavasti.
The present study focuses on the rate and factors associated with infected knee replacement in contemporary knee replacement surgery.
Tämän tutkimuksen perusteella osa infektioista voi olla vältettävissä kohdistamalla huomio niihin potilaaseen liittyviin riskitekijöihin, joihin voidaan ennakolta vaikuttaa, kuten ylipainoon ja sokeriaineenvaihdunnan häiriöihin.
Total and partial revision arthroplasties had higher rates of infected knee replacement compared to primary TKR (adjusted hazard ratios 3.4 and 4.7 respectively).
Infektioriski uusintaleikkauksen jälkeen oli 3 5 kertaa suurempi kuin ensitekonivelleikkausten jälkeen.
Epidemiology of Infected Knee Replacement
Leikkaushaavan paranemiseen liittyvät komplikaatiot puolestaan lisäsivät infektioriskiä.
Total knee replacement (TKR) is among the most effective surgical interventions, and its role in the management of late stage arthritis is well established.
Tekonivelleikkaus on vakiinnuttanut asemansa pitkälle edenneen, useimmiten nivelrikon tai nivelreuman aiheuttaman polvinivelvaurion hoitona.
Climate change ranks among the top critical challenges threatening the well-being and development of societies today.
Ilmastonmuutos on eräs aikamme kriittisimmistä yhteiskuntiemme hyvinvointia ja kehitystä uhkaavista haasteista.
The role of Finnish business actors in climate politics, however, has not been widely studied.
Suomalaisten elinkeinoelämän toimijoiden roolia ilmastopolitiikassa ei kuitenkaan ole laajasti tutkittu.
Understanding the ways in which Finnish business actors conceive the problem of climate change can help to answer both of those Questions.
Sen ymmärtäminen millä tavoin suomalaiset elinkeinoelämän toimijat määrittelevät ilmastonmuutoksen ongelman auttaa molempiin kysymyksiin Vastaamisessa.
Motivated by that identity, large Finnish business actors are interested in not only profiting and sustaining their businesses but also protecting their reputations and legitimacy in order to advocate policy that makes the outcomes of their long-term investments more predictable.
Tämän identiteetin motivoimana suuret suomalaiset elinkeinoelämän toimijat ovat kiinnostuneita paitsi oman liiketoimintansa kasvattamisesta ja ylläpitämisestä myös maineensa ja legitimiteettinsä suojelemisesta ja siten sellaisen ilmastopolitiikan edistämisestä, joka tekee heidän pitkän aikavälin investoinneistaan ennakoitavampia.
The role of business actors in climate politics has changed and grown since the 1990s as such politics have matured and as scientific evidence of the sources and effects of climate change has mounted.
Elinkeinoelämän toimijoiden rooli ilmastopolitiikassa on muuttunut ja kasvanut 1990-luvulta lähtien ilmastopolitiikan kehittyessä ja tieteellisen todistusaineiston karttuessa ilmastonmuutoksen syistä ja vaikutuksista.
The dissertation contributes to research on Finnish business actors in climate politics by focusing on how and why large Finnish business actors have been involved in such politics, in particular from 2008 to 2012, with reference to international events and discourses, as well as developments in Finnish climate Politics.
Väitöskirja tuottaa tutkimusta suomalaisista elinkeinoelämän toimijoista ilmastopolitiikassa keskittymällä siihen, miten ja miksi suomalaiset elinkeinoelämän toimijat ovat osallistuneet ilmastopolitiikkaan, erityisesti vuosina 2008 – 2012, ja asettaa tämän osallistumisen kansainvälisten tapahtumien ja diskurssien samoin kuin Suomen ilmastopolitiikan kehityksen kontekstiin.
Last, for Finnish business actors involved in climate politics, appropriate behavior requires recognizing climate change as a scientific fact.
Sopiva käytös ilmastopolitiikassa vaatii suomalaisilta elinkeinoelämän toimijoilta ilmastonmuutoksen tunnustamista tieteellisenä faktana.
At the same time, the primary political response strategy of Finnish business actors in climate politics has been hedging—that is, protecting their businesses from adversarial regulation.
Samaan aikaan suomalaisten elinkeinoelämän toimijoiden pääasiallinen poliittinen vastausstrategia ilmastopolitiikkaan on ollut suojautuminen niiden omaa liiketoimintaa uhkaavalta haitalliselta säätelyltä.
Such actors have excelled at adapting to the rational, technology-driven approach of Finnish society, in which appropriate behavior in response to climate change involves prioritizing a discourse about market opportunities available by mitigating climate change instead of a discourse about the risks posed to the status quo and particular business interests.
Toimijat ovat menestyksellisesti omaksuneet suomalaiselle yhteiskunnalle tyypillisen rationaalisen, teknologialähtöisen lähestymistavan, jonka mukaan on sopivaa vastata ilmastonmuutokseen priorisoimalla diskurssissa ilmastonmuutoksen hillinnän tarjoamia taloudellisia ja kaupallisia mahdollisuuksia sen vallitsevalle tilanteelle tai tietyille liike-elämän eduille aiheuttamien riskien sijaan.
In response to that oversight, this dissertation asks two research questions: first, how do large Finnish business actors construct political response strategies to climate politics, and second, how have the interactions of business and political actors shaped the identity, interests, and social realities of those business actors in the domain of climate politics?
Vastauksena tähän tutkimustiedon puutteeseen tässä väitöskirjassa esitetään kaksi kysymystä: ensinnäkin, kuinka suuret suomalaiset elinkeinoelämän toimijat muodostavat poliittisia vastausstrategioita ilmastopolitiikkaan ja toiseksi, kuinka elinkeinoelämän ja poliittisten toimijoiden vuorovaikutus on muokannut näiden elinkeinoelämän toimijoiden identiteettiä, intressejä ja sosiaalista todellisuutta ilmastopolitiikan alalla.
The methods were applied to primary research material collected from 18 interviews with representatives of multinational corporations, industry federations, and officials from Finnish government ministries, as well as from the political speeches, policy-related strategies, position papers, reports, and public statements of business actors.
Tutkimusaineisto koostuu yhteensä 18 monikansallisten yritysten ja teollisuusjärjestöjen edustajien sekä suomalaisten ministeriöiden virkamiesten haastattelusta, poliitikkojen puheista ja ilmastopolitiikkaan liittyvistä poliittisista strategioista sekä elinkeinoelämän toimijoiden kannanotoista, raporteista ja julkisista lausunnoista.
Last, the third step involved historically contextualizing developments in the actors’ participation in climate politics.
Kolmas askel asetti toimijoiden ilmastopoliittisen osallistumisen historialliseen kontekstiin.
The study’s findings suggest that climate politics has developed in response to societal actors’ interactions that have shaped the identity, interests, and appropriate behaviors of business actors in particular.
Tutkimuksen löydösten perusteella voidaan todeta, että ilmastopolitiikan kehitys on tapahtunut vastauksena yhteiskunnan toimijoiden vuorovaikutukseen, joka puolestaan on muokannut kaikkien toimijoiden ja erityisesti elinkeinoelämän toimijoiden identiteettiä, intressejä sekä sopivaa käytöstä.
Regarding their identity, large Finnish business actors conceive themselves as partners of governments and economic and technological experts who can cooperate to overcome economic as well as technological challenges in society.
Suuret suomalaiset elinkeinoelämän toimijat määrittelevät oman identiteettinsä hallinnon kumppaneina sekä talouden ja teknologian asiantuntijoina.
In Finland, business actors have formed a community of practice actively engaged in climate policymaking, which has not only unified their political response strategies to climate politics but also muted oppositional voices that could intensify debates on climate change.
Yhteisö on paitsi yhdistänyt toimijoiden poliittisia vastausstrategioita ilmastopolitiikkaan myös vaientanut vastustavia ääniä, jotka voisivat kiihdyttää ilmastonmuutoksesta käytävää keskustelua.
The first step involved inductively examining the social realities of Finnish business actors, whereas the interpretative second step, by way of discourse and practice analyses, entailed identifying the meanings of Finnish business actors’ discursive and participation practices in climate politics.
Toinen, tulkitseva askel käytti diskurssianalyysiä ja käytäntöjen analysointia tunnistamaan suomalaisten elinkeinoelämän toimijoiden diskursiivisten ja osallistumiskäytäntöjen merkityksiä ilmastopolitiikassa.
To counter that threat, business actors are important societal actors whose responses to policies and interactions with other societal actors influence the possibilities of overcoming the climate change crisis.
Heidän reaktionsa harjoitettuun politiikkaan sekä vuorovaikutus muiden yhteiskunnallisten toimijoiden kanssa vaikuttaa mahdollisuuksiimme voittaa ilmastokriisi.
The theoretical and methodological frameworks of the study conducted for the dissertation derived from constructivist International Relations theory, which informed the three-step constructivist methodology used to answer the research questions.
Sekä tutkimuksen teoreettinen, että metodologinen kehys perustuu kansainvälisen politiikan konstruktivistiseen lähestymistapaan.
However, motion planning can be used in many other application areas as well, for example, in computer games and molecular simulations.
Sitä voidaan hyödyntää esimerkiksi animoinnissa tai tietokonepeleissä pelihahmojen ohjauksessa.
Improving Probabilistic Roadmap Methods for Fast Motion Planning
Reitinsuunnittelun nopeuttaminen reittikarttamenetelmiä parantamalla
Three of them concentrate on speeding up the construction of roadmaps in various ways.
Kolmessa artikkelissa keskitytään pääasiassa keinoihin, joiden avulla reittikarttojen rakentamista voi nopeuttaa.
The goal of motion planning is to find a collision-free path for a robot that moves among obstacles.
Reitinsuunnittelussa tarkoituksena on löytää robotille sellainen reitti kahden annetun päätepisteen välille, että robotti voi liikkua reitillä törmäämättä ympäristössä oleviin esteisiin.
The last method can be used to reduce the size of roadmaps.
Yhdessä artikkelissa esitetään menetelmä, jolla reittikartan koko on mahdollista pitää pienenä.