natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the interview, claims based on the guidelines were presented to the interviewees.
Haastattelututkimuksessa kullekin haastateltavalle esitettiin suosituksiin perustuvia väittämiä, joita he arvioivat seitsenportaisella Likert-asteikolla.
The handbook describes operations models for energy wood harvesting and cultivation that are based on research and good practices.
Niissä on kuvattu tutkimuksiin ja hyviin käytäntöihin perustuvia toimintamalleja energiapuun korjuuseen ja kasvatukseen.
Therefore, in future research, it should be studied how big an effect the subsidies have on the profitability of energy wood harvesting.
Pieniläpimittaisen energiapuun korjuu harvennusmetsissä perustuu osittain tukiin, joten jatkotutkimuksissa tulisi selvittää tukien vaikutuksia energiapuun korjuun kannattavuuteen.
At the same time United Nations World Commission on Environment and Development introduced the concept of sustainable development.
Samaan aikaan Ympäristön ja kehityksen maailmankomissio esitti kestävän kehityksen käsitteen.
In 1992 sustainable development was set as the goal of action in the United Nation’s Conference on Environment and Development.
Vuonna 1992 kestävä kehitys asetettiin Yhdistyneiden kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssissa toiminnan tavoitteeksi.
The bureaucracy of forest certification should be diminished to maintain the clarity and practicality.
Lisäksi metsäsertifioinnin byrokratiaa tulisi selkeyttämisen ja käytännöllisyyden vuoksi vähentää.
The information role of forest certification was not seen by all reference groups as important and that should be taken into account.
Metsäsertifioinnin informaationvälittäjän roolia ei nähty kaikkien sidosryhmien osalta merkittävänä ja siihen tulisi kiinnittää huomiota.
The development of forest certification started in 1980, when consumers started a boycott campaign against deforestation in tropical forests.
Metsäsertifioinnin kehittäminen sai alkunsa 1980-luvulla, kun kuluttajat aloittivat boikotointikampanjan trooppisten maiden metsäkatoa edistäviä hakkuita vastaan.
There are two forest certification systems in use in Finland: Programme for the Endorsement of Forest Certification schemes and Forest Stewardship Council.
Suomessa on käytössä kaksi metsäsertifiointijärjestelmää: Programme for the Endorsement of Forest Certification schemes ja Forest Stewardship Council.
Forest certification is a way to implement sustainable forest management.
Metsäsertifiointi on yksi tapa toteuttaa kestävää metsätaloutta.
The most contradictions are between forest legislation and forest certification, but as a whole forest legislation promotes forest certification.
Eniten ristiriitoja on metsälainsäädännön ja metsäsertifioinnin välillä, mutta kokonaisuutena lainsäädäntö tukee metsäsertifiointia.
Sustainable forest management was also discussed.
Samalla keskusteltiin kestävän metsätalouden toteuttamisesta.
Forest certification is a non-state market driven governance system.
Metsäsertifiointi on valtiosta riippumaton markkinavetoinen hallintajärjestelmä.
The purpose of the study was to examine by qualitative research how forest certification and public policy instruments in Finland support each other and how the different reference groups in forestry define forest certification in its different sections.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää kyselytutkimuksen avulla, miten metsäsertifiointi ja julkinen metsäpoliittinen ohjaus Suomessa tukevat toisiaan ja miten eri sidosryhmät kokevat metsäsertifioinnin sen eri osa-alueilla.
According to the results, the current state of Finnish forest would have been reached through a stricter legislation, economic instruments, information and marketing.
Suomen metsien tämän hetkinen kunto olisi kyselyn mukaan voitu saavuttaa muun muassa tiukemman lainsäädännön, talousohjauksen, tiedottamisen ja markkinoinnin avulla.
Many reference groups thought that the state of the forests is subsequent to active forest policy.
Useat sidosryhmät pitivät metsien tämän hetkistä kuntoa aktiivisen metsäpolitiikan tuloksena.
The respondents suggested combining PEFC and FSC.
Vahvimpana kehityskohteena nousi esille PEFC- ja FSC-järjestelmien yhtenäistäminen.
The forest policy instruments presented in the study are forest legislation, forest taxation, KEMERA, national forest program and best practice guidelines for forest management.
Metsäpoliittisista ohjauskeinoista tarkasteluun valittiin metsälainsäädäntö, metsäverotus, KEMERA, kansallinen metsäohjelma ja metsänhoidon suositukset.
The research results suggest that public and private decision making should consider the forest certification as a private forest policy.
Sekä julkisessa että yksityisessä päätöksenteossa tulisi huomioida, että metsäsertifiointi on yksityistä metsäpolitiikkaa.
The respondents found some contradictions between forest certification and forest policy instruments.
Vastaajien mukaan metsäsertifioinnin ja julkisten metsäpoliittisten ohjauskeinojen välillä on jonkin verran ristiriitoja.
The reference groups defined forest certification as market based policy instrument, but its regulative and information roles were also recognized.
Sidosryhmien mielestä metsäsertifiointi on ensisijaisesti markkinoihin perustuva ohjauskeino, mutta myös sen säädös- ja informaatio-ohjauksen piirteet huomioitiin.
Environmental non-governmental organizations think that forest certification has not improved the state of forests.
Ympäristöjärjestöjen mukaan Suomen metsien kunto ei ole parantunut metsäsertifioinnin myötä.
The initial idea for forest certification was to promote biodiversity in tropical forests.
Sertifioinnilla pyrittiin edistämään trooppisten metsien monimuotoisuutta.
However, the respondents think that the forest certification could be improved.
Vastaajien mukaan metsäsertifioinnissa olisi kehittämistä.
Theoretical framework consisted of policy instruments on different fields including regulation, information and economy.
Sertifioinnin sekä julkisten metsäpoliittisten ohjauskeinojen eri osa-alueita määrittelevänä viitekehyksenä käytettiin poliittisten ohjauskeinojen kolmijakoisuutta: säädösohjaus, taloudellinen ohjaus ja informaatio-ohjaus.
Many believe that the biodiversity of the forests has improved due to forest certification.
Metsäsertifiointi on kuitenkin parantanut useiden sidosryhmien mielestä luonnon monimuotoisuutta.
Feeding trial lasted eight weeks with two weeks pre-period before.
Ruokintakoe kesti kahdeksan viikkoa ja sitä edelsi kahden viikon mittainen totutusjakso.
The experimental silages were made at the fields of MTT Agrifood Research Finland in Apukka, Rovaniemi.
Kokeessa käytetyt rehut viljeltiin Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen (MTT) Rovaniemen toimipisteessä, Apukassa.
This is may be because of the excess of crude protein and WSC relative to nutrient requirements of reindeer or that the variables are correlated with the other variables which explain the intake.
Erot voivat johtua sokerin ja valkuaisen porojen tarpeita suuremmasta pitoisuudesta tai siitä, että muuttujat ovat yhteydessä johonkin toiseen syöntiä selittävään tekijään.
The study was conducted at the reindeer pen of Lapland Vocational College.
Ruokintakokeet toteutettiin Lapin ammattiopiston (LAO) opetusporoaidan yhteyteen rakennetulla testikentällä.
Reindeer were fed ad libitum in the mornings.
Porot ruokittiin kerran päivässä aamuisin.
Effective utilization of silage requires analyses on the chemical composition of silage.
Säilörehun tehokas hyödyntäminen porojen ruokinnassa ja oikea väkirehutäydennys vaatii kiinnittämään huomion säilörehun kemialliseen koostumukseen.
There were four groups of female reindeer, six animals in each, and one silage type per group.
Kokeessa oli mukana neljä kuuden vaatimen muodostamaa ryhmää, joille kullekin arvottiin säilörehu koko kokeen ajaksi.
Aerobic deterioration of silages was not observed during three weeks exposure to air because ambient temperature remained above zero almost constantly.
Korjuuajankohta ei tässä tutkimuksessa selittänyt kovinkaan paljoa kemiallista koostumusta, eikä säilörehun altistuminen ilmalle paalin avaamisen jälkeen vaikuttanut säilörehun laatuun ympäristön lämpötilan ollessa lähes koko ajan nollan alapuolella.
Silage residue had lower D-value, crude protein, AAT and PBV content and higher concentration of NDF-fiber compared to the given feed.
Syömättä jääneessä rehussa oli annettuun säilörehuun verrattuna huonompi D-arvo, enemmän NDF-kuitua ja vähemmän raakavalkuaista sekä pienemmät OIV- ja PVT-pitoisuudet.
Silage intake was higher when dry-matter content was higher and lower when crude protein content was higher.
Kuiva-ainepitoisuuden lisääntyminen lisäsi ja raakavalkuaispitoisuuden lisääntyminen vähensi säilörehun syöntiä.
WSC had slightly positive effect to the intake.
Myös sokeripitoisuuden lisääntyminen lisäsi hieman syöntiä.
Intake seemed to be curvilinearly related to the content of fermentation products.
Käymistuotteet heikensivät rehujen syöntiä ilmeisesti käyräviivaisesti.
The selection of feed differed between primary growth and regrowth silage based on crude protein and water-soluble carbohydrate (WSC) contents.
Satojen välillä havaittiin rehun valikoinnissa sokerin ja valkuaisen suhteen jonkin verran eroja.
The aim of this study was to investigate how the quality of silage affects the silage intake of reindeer.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää miten kehitysaste, sato ja talvisissa olosuhteissa tapahtuva altistuminen ilmalle vaikuttavat säilörehun kemialliseen koostumukseen ja edelleen miten kemiallinen koostumus vaikuttaa säilörehun syöntiin.
The biggest differences of chemical composition of silages were between primary growth and regrowth silage.
Annetun ja syömättä jääneen säilörehun kemialliseen koostumukseen vaikutti tässä tutkimuksessa eniten sato.
There were two growth stages of primary growth and regrowth silage in the study.
Koeviljelyalalta korjattiin kaksi satoa eri kehitysasteilla, nuorempana (N) ja vanhempana (V).
However, the share of social factors such as stakeholder engagement is growing.
Kuitenkin sosiaalisten tekijöiden kuten sidosryhmien osallistamisen osuus on kasvussa.
Although, majority of forest companies and associations have applied various social media channels to communicate with their stakeholders, the evaluation of the communication effectiveness of these channels is difficult and requires further research.
Vaikka suurin osa metsäyhtiöistä ja –järjestöistä hyödyntää sosiaalisen median eri kanavia kommunikoidakseen sidosryhmiensä kanssa, on viestinnän tehokkuuden arviointi näissä vaikeaa ja vaatii lisätutkimuksia.
Both methods were utilized to ensure discover of topical sustainability issues from data.
Hyödyntämällä molempia tutkimusmetodeja varmistetaan ajankohtaisten kestävyysteemojen havaitseminen aineistosta.
The wood products industry has a significant impact on the natural environment and surrounding society by utilizing natural resources in its operations.
Puutuoteteollisuudella on merkittävä vaikutus luontoon sekä ympäröivään yhteiskuntaan sen hyödyntäessä luonnonvaroja toiminnassaan.
Empirical data was collected by carrying out the qualitative content analysis inductively and deductively based on forest companies’ and associations’ websites.
Empiirinen aineisto kerättiin suorittamalla laadullinen sisällönanalyysi sekä induktiivisesti että deduktiivisesti metsäyritysten ja –järjestöjen verkkosivuihin pohjautuen.
According to the findings, sustainability communication of forest companies and associations still bases on environmental factors.
Tulosten mukaan metsäyhtiöiden ja –järjestöjen kestävyysviestintä perustuu edelleen ympäristöllisiin tekijöihin.
In the end, to achieve mutual benefit companies need to engage and involve their stakeholders in decision-making process on company’s sustainability issues through social media or other online platforms.
Loppujen lopuksi, jotta yhteinen hyöty saavutettaisiin, yritysten tulee sitouttaa ja osallistaa sidosryhmiään päätöksentekoprosessiin yrityksen kestävyysasioista sosiaalisen median tai muiden verkkopohjaisten alustojen kautta.
The purpose of the study is to examine on corporate and sectoral levels how companies and associations communicate with their stakeholders online and what are the current topics of sustainability-related online communication in the forest products industry in Finland.
Tutkimuksen tarkoituksena on tutkia yritys- ja sektoritasolla kuinka yritykset ja järjestöt kommunikoivat heidän sidosryhmiensä kanssa verkossa ja mitkä ovat verkkopohjaisen kestävyysviestinnän ajankohtaisimmat aiheet puutuoteteollisuudessa.
After spread of digitalization the importance of sustainability-related online communication has increased, especially among forest companies and associations.
Digitalisaation yleistymisen jälkeen verkkopohjaisen kestävyysviestinnän tärkeys on kasvanut, erityisesti metsäyhtiöiden ja –järjestöjen keskuudessa.
After receiving criticism from stakeholders, forest companies have increasingly paid attention to economic and social features together with environmental performance.
Saatuaan kritiikkiä sidosryhmiltään, metsäyhtiöt ovat kiinnittäneet enemmän huomiota toiminnassaan taloudellisiin ja sosiaalisiin ominaisuuksiin ympäristöllisen suoristuskyvyn rinnalla.
This study addresses the sustainability-related online communication in the wood products industry, since it has not been studied extensively yet.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on pureutua verkkopohjaiseen kestävyysviestintään puutuoteteollisuudessa, sillä aikaisemmat tutkimukset ovat tältä osin olleet vähäisiä.
When covering sustainability communication in forest products industry, previous studies have mainly been focusing on sustainability reporting.
Aiemmat tutkimukset ovat pääasiassa keskittyneet kestävän kehityksen raportointiin käsiteltäessä kestävyysviestintää puutuoteteollisuudessa.
They were mainly interested in utilizing their forests.
Metsänomistajat olivat pääasiassa halukkaita hyödyntämään metsiään.
The data were collected by interviewing 19 forest owners who are members of the Forest Management Association Päijät-Häme.
Tutkimuksen aineisto kerättiin haastattelemalla 19 metsänomistajaa metsänhoitoyhdistys Päijät-Hämeen alueelta teemahaastattelumenetelmällä.
Services for forest owners could indicate the potential total economic value of forests.
Palvelut osoittaisivat metsänomistajille vastaavanlaisen metsätilan taloudellisen kokonaisarvopotentiaalin.
Profitability services could be implemented in interaction with the forest owners, information and personal advice.
Palvelut voisi toteuttaa metsänomistajien, tietokantojen ja henkilökohtaisen neuvonnan vuorovaikutuksella.
In addition, structured questionnaires were used to collect information on the forest ownership objectives.
Metsänomistajien tavoitteiden selvittämiseksi käytettiin myös strukturoitua kyselylomaketta.
The government could influence the profitability of the non-industrial forestry by providing incentives to build up and utilize the services.
Valtio voisi parhaimmillaan vaikuttaa metsätalouden kannattavuuteen tarjoamalla kannusteita palvelujen rakentamiseksi ja hyödyntämiseksi.
Forest Owners’ Perceptions of the Profitability of Forestry
Metsänomistajien käsitykset metsätalouden kannattavuudesta
The results consist of the conceptualization of forest owners’ attitudes in terms of forestry profitability, typology of the forest owners’ profitability views, types of forest owners’ information service needs and classification of attitudes towards the profitability of information services.
Tutkimuksen tuloksina ovat metsänomistajien käsitykset metsätalouden kannattavuudesta, kannattavuusnäkemysten typologia, kannattavuustietopalvelutarpeiden typologia ja luokittelu suhtautumisesta kannattavuustietopalveluihin.
However, forest owners' knowledge and abilities to utilize the profitability concepts were incomplete.
Metsänomistajien tiedoissa ja kyvyissä kannattavuuskäsitteiden hyödyntämiseksi ilmeni kuitenkin merkittävästi parantamisen varaa.
The study examines views of the family forest owners on the profitability of forestry, profitability factors related service needs, and possibilities to improve profitability.
Tutkimus selvitti yksityismetsänomistajien näkemyksiä metsätalouden kannattavuudesta ja siihen vaikuttavista tekijöistä sekä keinoista ja palvelutarpeista kannattavuuden parantamiseksi.
The forest owners could be encouraged to implement actions to improve profitability by showing and digesting the gap between their current and the potential situation.
Kannattavuustietopalvelut voisivat auttaa metsänomistajia hyödyntämään metsiään suunnitelmallisemmin ja tehokkaammin.
The military dictatorship of Augusto Pinochet in the years 1973–1990 destroyed the trust between the neighbors and demolished the structures of civic engagement.
Augusto Pinochetin sotilasdiktatuuri vuosina 1973–1990 tuhosi naapureiden välisen luottamuksen sekä kansalaisvaikuttamisen rakenteet.
They were members of the neighborhood organizations or active neighbors, who were interested in contributing to the reinforcement of the community.
Nämä henkilöt olivat joko naapurustojärjestöjen jäseniä tai aktiivisia naapureita, jotka olivat kiinnostuneita vaikuttamaan naapuriyhteisön vahvistamiseen.
The key informants were inhabitants of four different neighborhoods in Valparaíso.
Tärkeimmät informantit olivat asukkaita neljältä eri asuinalueelta Valparaísossa.
However, some of the organizations studied are implementing the place-making practices, and thus attempting to engage the neighbors.
Osa tutkimuksessa mukana olleista järjestöistä kuitenkin hyödyntää toiminnassaan paikan luomisen menetelmiä, ja pyrkivät siten osallistamaan naapureita.
The historical significance of Valparaíso as a port city has been acknowledged by designating it a UNESCO World Heritage site, but the preservation of the public landscape in the city is threatened.
Valparaíson historiallinen merkitys satamakaupunkina on huomioitu nimittämällä se UNESCOn maailmanperintökohteeksi, mutta kaupungin yhteisen, julkisen maiseman säilyminen on uhattuna.
Situating the problems as well as the solutions to a local scale is essential for motivating the people to participate.
On tärkeää kiinnittää ongelmat ja ratkaisut paikalliseen mittakaavaan asukkaiden motivoimiseksi.
The traditional neighbors’ council does not appeal to the neighbors as a channel of participation.
Perinteiset naapurustoneuvostot eivät vetoa naapureihin vaikuttamisen väylänä.
Chile’s history of political repression is a significant factor in the low participation rate of the neighbors today.
Chilen poliittisen sorron historia on edelleen merkittävä selittäjä naapureiden heikolle osallistumisinnolle.
The transition to democracy has been slow in the post-dictatorship Chile, and the consequences of the repression can still be perceived in the society today.
Chilen tie demokraattiseksi valtioksi on ollut pitkä, ja sorron vaikutukset näkyvät yhteiskunnassa edelleen.
The ethnographic methodology consisted of participant observation, semi-structured interviews, and everyday discussions with informants.
Aineiston keräämiseen käytettiin etnografisia menetelmiä, joihin kuului osallistuva havainnointi, puolistrukturoidut haastattelut sekä arkiset keskustelut informanttien kanssa.
The data gathered consists of field notes, photographs, transcribed interviews, and media contents.
Aineisto koostuu kenttämuistiinpanoista, valokuvista, litteroiduista haastatteluista sekä mediasisällöistä.
It examines the neighborhood life of the inhabitants of Valparaíso, the neighborhood organizations and their activities, and the community response to a devastating fire in the city.
Tutkielma tarkastelee naapurustoelämää, naapurustojärjestön toimintaa sekä kaupunkiyhteisön reagointia laajalle levinneeseen tuhoisaan tulipaloon.
The data was gathered during a three-month-long fieldwork period in Valparaíso.
Tutkielman aineisto kerättiin kolme kuukautta kestäneen kenttätyöjakson aikana.
The thesis explores the themes of memory, participation, and community resilience from the perspective of identification with a place.
Työssä käsitellään muistin ja osallistumisen teemoja sekä yhteisöllisyyden voimaa paikan käsitteen näkökulmasta.
The aim of the thesis is to understand how place attachments are formed and reinforced in the city of Valparaíso, Chile.
Tämä tutkielma käsittelee paikan luomisen käytäntöjä sekä paikkaan kiintymisen merkitystä Valparaísossa, Chilessä.
It is, however, important to remember the trauma in order to not repeat it. Urban landscapes are important markers of social history, and thus significant contributors to place memory and place attachment.
Kaupunkimaisema on tärkeä sosiaalisen historian säilyttäjä, ja siten tärkeä tekijä paikkaan liittyvän muistamisen sekä paikkaan kiintymyksen vahvistamisessa.
The main argument of this thesis is that the attachment of the people of Valparaíso to their city is particularly strong, and suggests that this identification should be harnessed to promote community activism by practices of place-making.
Tutkielmassa esitetään, että tämä voimakas identifioituminen tulisi valjastaa yhteisöllisen toiminnan vahvistamiseen paikan luomisen käytäntöjen avulla.
The impressive potential of the urban communities of Valparaíso was revealed in the first stages of fire recovery, and the mobilization of the citizens was further stimulated by the common opposition to the government.
Tulipalosta toipumisen ensimmäiset vaiheet paljastivat Valparaíson kaupunkiyhteisöjen valtavan potentiaalin.
This is a study of the practices of place-making and the power of place attachment.
Tutkielman tarkoituksena on tarkastella kuinka kiintymys paikkaan muodostuu ja kuinka sitä toisaalta voimistetaan.
The data was analysed by using theory driven content analysis.
Analyysimenetelmänä on käytetty teoriaohjaavaa sisällönanalyysia.
Participating in political decision making processes was considered impossible due to the marginal status of the drug users and to the moral panic related to drugs.
Poliittiseen päätöksentekoon osallistumista pidettiin sitä vastoin mahdottomana huumeidenkäyttäjien heikon sosiaalisen statuksen ja huumeisiin liittyvän moraalisen paniikin vuoksi.
The data collection method applied in this study would be somewhere between semi-structured interview and theme interview.
Aineistonkeruumenetelmä sijoittuu puolistrukturoidun haastattelun ja teemahaastattelun välimaastoon.
So far, there has been only few studies on drug users’ citizen activism in Finland.
Suomessa huumeidenkäyttäjien kansalaistoimintaa on tutkittu toistaiseksi vähän.
The goal of this study is to give a voice to the former and current drug users as citizen activists who want to promote the welfare of their community, reduce drug-related harms and take part in solving drug problems.
Tämän tutkielman tavoitteena on antaa entisille ja nykyisille huumeidenkäyttäjille ääni kansalaistoimijoina, jotka haluavat edistää yhteisönsä hyvinvointia, vähentää huumehaittoja ja osallistua huumeidenkäyttöön liittyvien ongelmien ratkaisemiseen.
The results show that citizen activism can be the only chance for former and current drug users to participate in socially meaningful activities and to take their place as useful citizens.
Tutkimustulokset osoittavat, että kansalaistoiminta voi merkitä entisille ja nykyisille huumeidenkäyttäjille ainoaa mahdollisuutta osallistua yhteiskunnallisesti tärkeään toimintaan ja lunastaa paikkansa yhteiskunnan hyödyllisinä jäseninä.
The empirical section of the study is preceded by a review of literature in which the rise of drug user activism has been closely connected to the increase of drug related harms in the 1980's and the 1990's, and to the harm reduction as an alternative way to react to drug-related problems in society.
Tutkielman empiiristä osuutta on taustoitettu kirjallisuuskatsauksella, jossa huumeidenkäyttäjien yhteiskunnallinen aktivoituminen ja kansalaistoimijuuden vahvistuminen on liitetty tiiviisti huumehaittojen lisääntymiseen 1980- ja 1990-luvuilla sekä haittojen vähentämiseen vaihtoehtoisena tapana hallita huumeongelmia.