natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Students of each profile had similar affect regulation goals and preferences and similar study goals.
Kunkin profiilin opiskelijoita yhdistivät tietynlainen affektien säätelyn tavoitteenasettelu sekä tietynlaiset affektien säätelyn preferenssit ja oppimistavoitteet.
How did preferred regulation strategies and regulation goals interact with study goals?
Miten profiileissa suositut säätelystrategiat ja säätelytavoitteet sopivat yhteen opiskelutavoitteiden kanssa?
When a student's affect regulation goals and study goals are incompatible, affect regulation is more difficult and the studies might not progress as smoothly.
Kun säätelyn tavoitteet ja oppimistavoitteet ovat keskenään ristiriidassa, säätely ei toimi yhtä hyvin ja opinnot saattavat viivästyä.
However, this theme has not been linked with questions of emotion regulation strategies: How the choice between them affects experienced learning related emotions, and how strategies and goals of emotion regulation are linked to study goals.
Akateemisten emootioiden tutkimustraditiossa ei kuitenkaan ole pohdittu emootioiden säätelyn strategioiden merkitystä koettujen emootioiden kannalta eikä emootion säätelyn strategioiden ja tavoitteiden yhteyttä oppimistavoitteisiin.
It is established in literature that different study goals are connected to different emotions.
Oppimiseen liittyvien emootioiden tutkimuksesta tiedetään eri oppimistavoitteiden liittyvän eri emootioihin.
Which affect regulation strategies were preferred in different profiles?
Mitä affektien säätelyn strategioita eri profiileissa suosittiin?
What were affect regulation goals of different profiles?
Mitkä olivat affektien säätelyn tavoitteet eri profiileissa?
When affect regulation goals and study goals are aligned, affects get regulated well and the studies proceed even in the face of adversities.
Kun affektien säätelyn tavoitteet ja oppimistavoitteet ovat keskenään linjassa, affektit tulevat säädellyiksi ja opinnot etenevät vastoinkäymisistä huolimatta.
Therefore, affect regulation goals might be more important than regulation strategies in making regulation adaptive.
Affektien säätelyn adaptiivisuuteen saattaa siis vaikuttaa valittua emootioiden säätelyn strategiaa enemmän valittu säätelyn tavoite.
Goals: This Master's thesis described emotion and mood regulation during university studies.
Tavoitteet: Pro gradu -työssä tutkittiin korkeakouluopinnoissa tapahtuvaa emootioiden ja mielialojen säätelyä hyödyntäen sekä emootioiden säätelyn että oppimiseen liittyvien emootioiden viitekehystä.
Were there differing affect regulation profiles?
Millaisia affektien säätelyn profiileja aineistosta erottuu?
This study was conducted as a survey.
Tutkimus toteutettiin kyselytutkimuksena.
The data was collected through an online questionnaire and the qualitative data from it was analyzed by content analysis.
Tutkimusaineisto kerättiin verkkolomakkeella ja siitä saatu laadullinen aineisto analysoitiin sisällönanalyysillä.
The study involved 20 elementary school teachers that come from one municipality.
Tutkimukseen osallistui 20 yhden kunnan peruskoulun opettajaa.
School meals are regulated to be guided.
Kouluruokailu on säädetty ohjattavaksi.
The part of the study that discussed the guidance of school meals revealed that it is insufficient (mm. Urho & Hasunen, 2003).
Aikaisempien tutkimusten mukaan kouluruokailun ohjauksessa on myös puutteita (mm. Urho & Hasunen, 2003).
The tasks of school meals however, were mainly carried out.
Kouluruokailun tehtäviä kuitenkin toteutettiin pääosin.
However, some teachers believed that the new basics of the basic education curriculum will also be a new beginning for school meals.
Osa opettajista kuitenkin uskoi, että uusi perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet tuo muutoksen mahdollisuuden ja aloittaa uuden aikakauden kouluruokailussa.
This study will examine how teachers guide school meals and carry out the tasks of school meal tasks and it will also examine what they think about the fact that school meals have certain aims.
Tässä tutkimuksessa selvitetään, miten opettajat ohjaavat kouluruokailua ja toteuttavat kouluruokailun tehtäviä sekä, mitä he ajattelevat kouluruokailun tavoitteellisuudesta.
In their opinion, the biggest obstacle was that there are not enough adults guiding the school meal event.
Suurimpana esteenä koettiin, ettei ruokailun ohjaukseen osallistu riittävästi aikuisia.
A little more than half of the respondents felt that they are more in the role of a supervisor than a guide at school meal events.
Vähän yli puolet vastanneista opettajista koki olevansa ruokailussa enemmän valvojan kuin ohjaajan roolissa.
The implementation of the tasks of school meals varied depending on the teacher and there was a lack of coherence and common practices.
Tehtävien toteuttaminen oli kuitenkin opettajakohtaista ja niistä puuttui johdonmukaisuus ja yhteiset käytänteet.
The part of the study which discussed the practices of school meals revealed that the guidance of school meals needs to be reconsidered: students don't eat school meals according to the recommendations, they don't participate in school meals and the school meal event itself can be uncomfortable.
Aikaisempien tutkimusten mukaan kouluruokailun ohjaus tarvitsee uudelleen tarkastelua: kouluruokaa ei syödä suositusten mukaan, kouluruokailuun ei osallistuta ja kouluruokailutilanne voi olla epämiellyttävä.
There were the most variety of methods for implementing the nutrition and manner education, and paying attention to the importance of health.
Runsaimmin erilaisia toteuttamistapoja oli ravitsemus- ja tapakasvatukselle sekä terveydellisen merkityksen huomioimiselle.
The teachers took different stands when the tasks of the school meals were discussed: some of the teachers thought they were far-fetched whereas a small minority questioned the role of tasks and aims altogether.
Kouluruokailun tehtäviin suhtauduttiin monin tavoin: osa ajatteli niiden olevan jokseenkin kaukaa haettuja ja pieni osa kyseenalaisti kokonaan ruokailun tehtävät ja tavoitteellisuuden.
Only students' participation in the planning and implementation of school meals had been almost completely ignored.
Vieraampana koettiin sosiaalisuuden ja virkistäytymisen huomioiminen kouluruokailussa, mutta ainoastaan oppilaiden osallisuus kouluruokailun suunnitteluun ja toteuttamiseen oli jätetty lähes kokonaan huomiotta.
The majority of the teachers were suspicious in terms of having opportunities to fulfill them.
Reilu puolet opettajista piti tehtäviä hyvinä ja tärkeinä, mutta valtaosa opettajista suhtautui samalla epäilyksellä niiden toteuttamisen mahdollisuuksiin.
Thus, the tasks of school meals are fulfilled.
Ohjauksen avulla toteutetaan muun muassa kouluruokailun tehtäviä.
The guidance of school meals and how do it's tasks come true
Kouluruokailun ohjaus ja tehtävien toteutuminen
This theme interview was carried out as a qualitative research, using partly quantitative methods.
Tutkimus toteutui laadullisena, mutta siinä käytettiin osittain myös kvantitatiivisia menetelmiä.
Mentalization and its neuroscientific basis has been studied a lot concerning mental health, nurturing and parenthood, but in the field of early childhood education there has not been so much research.
Mentalisaatiokykyä ja sen neurotieteellistä perustaa on paljon tutkittu mielenterveyteen, hoidollisuuteen ja vanhemmuuteen liittyen, mutta varhaiskasvatuksen kontekstissa tutkimus on ollut vielä vähäistä.
According to this study, the mentalization ability was at least almost normal or higher level among all participants.
Tämän tutkimuksen mukaan kaikkien kymmenen tutkimushaastattelussa mukana olleiden mentalisaatiokyky oli vähintään lähes normaalilla tai sitä korkeammalla tasolla.
This study was carried out as a part of a study in University of Helsinki called Children's stress regulation and learning (LASSO) –research project and its PedaSens –intervention.
Tutkimus toteutettiin osana Helsingin yliopiston Lasten stressinsäätely ja oppiminen (LASSO) - tutkimushankkeen PedaSens –interventiota.
'Minds in mind' : An interviewresearch concerning early childhood educators' capacity to see a toddler in the group
'Mielet mielessä' : Haastattelututkimus taaperoiden kanssa työskentelevien varhaiskasvattajien kyvystä nähdä lapsi ryhmässä
The purpose of this study is to examine thinking processes of the adults working with toddlers in mentalistic perspective.
Tämän työn tavoitteena on tarkastella taaperoryhmässä työskentelevien aikuisten ajatteluprosesseja mentalisaation näkökulmasta.
Throughout this study I want to increase understanding of mentalization and reflective function (RF) as one quality factor in early childhood educators work.
Tutkimuksen avulla pyritään lisäämään ymmärrystä mentalisaation ja reflektiivisen kyvyn (RF) merkityksestä varhaiskasvatustyön eräänä oleellisena laatutekijänä.
The results were compared also in two groups, that were formed according to earlier involvement in PedaSens –intervention.
Saatuja tutkimustuloksia vertailtiin myös tarkastelemalla tuloksia kahdessa ryhmässä sen mukaan, oliko haastateltava jo ollut mukana PedaSens –interventiossa vai ei.
The results suggest, that RF was on a little bit higher level in that group, that had been involved in intervention.
Sen perusteella näyttäisi siltä, että interventiossa olleiden RF –taso olisi jonkun verran korkeampi, kuin ei-interventiossa olleiden RF –taso.
The main intent is to clarify how an adult perceives and interprets both his /her own and toddlers' behavior in terms of intentional mental states e.g. feelings, needs, goals, reasons and purposes.
Tarkoituksena on selvittää, millä tavoin aikuinen havaitsee, tulkitsee ja kuvailee sekä omaa että taaperoitten mieltä käyttämällä mielen käsitteitä.
Similarly the capacity to see toddlers as individuals with minds was a little bit better than in the other group, that had not yet participated intervention.
Samaten kasvattajien kyky nähdä ryhmän yksilöt lapsina, joilla on oma mieli, oli jonkun verran korkeampi heillä, jotka olivat jo osallistuneet PedaSens –interventioon.
This study includes interviews of ten (n=10) early childhood educators working with toddlers in day care centers, that participated in LASSO project.
Tutkimukseen haastateltiin kymmentä (n=10) LASSO – hankkeen PedaSens –interventiossa mukana olevien päiväkotien varhaiskasvattajaa.
The study findings verify the perception, that mentalization is a sense, that can be improved.
Tutkimus vahvistaa sitä käsitystä, että mentalisaatio on kyky, jota on mahdollista kehittää.
Also the findings confirm the notion, that stress may decrease educators' mentalization capacity.
Toisaalta, myös käsitys stressin mentalisaatiokykyä alentavasta vaikutuksesta saa vahvistusta.
Two rating scales (MM & RF), based on mentalization theory, were applied in analysis of the litterated interview material.
Haastattelumateriaalin analyysi pohjautui teorialähtöiseen sisällönanalyysiin, ja se tehtiin soveltamalla kahta mentalisaatioteoriaan perustuvaa arviointimenetelmää (MM & RF).
Also education frames were used to describe mentalization appearing in a pedagogical environment.
Mentalisaation ilmenemistä pedagogisessa ympäristössä pyrittiin kuvailemaan myös kehysanalyysistä johdettujen varhaiskasvatustyötä jäsentävien kehysten avulla.
One year after delivery follow-up study was carried out.
Vuoden kuluttua synnytyksestä suoritettiin seurantatutkimus.
There is no worldwide consensus of the justification of the early GDM diagnosis.
Alkuraskauden GDM:n diagnosoinnin oikeutuksesta ei ole maailmanlaajuisesti yksimielisyyttä.
Study subjects´ nutrition and leisure time physical activity (valid surveys) and health (anthropometric measures, blood pressure, blood tests) were followed during pregnancy.
Tutkittavien ruoankäyttöä ja vapaa-ajan fyysistä aktiivisuutta (validoidut kyselyt) sekä terveydentilaa (verikokeet, paino, verenpaine) seurattiin.
Weight management before pregnancy seems to be the most important way to reduce the risk of early GDM.
Painonhallinta raskautta edeltävästi on ensiarvoista alkuraskauden GDM-riskin pienentämiseksi.
GDM predisposes both mother and child for perinatanal complications as well as health problems in their later life.
GDM altistaa äidin ja vastasyntyneen komplikaatioille sekä lisää myöhempää sairastuvuusriskiä.
Statistical methods used were Pearson´s chi-square test, Fisher´s exact test, independent samples T-test and Mann-Whitney U test, linear regression analysis, ordinal logistic regression analysis and logistic regression analysis.
Tilastollisina menetelminä ryhmien väliseen vertailuun käytettiin Pearsonin khiin neliö -testiä, Fisherin tarkkaa testiä, riippumattomien otosten T-testiä tai Mann-Whitney U -testiä.
The factors accounting for risk of early GDM were increasing body mass index before pregnancy, age of at least 35 years before pregnancy and GDM or macrosomic newborn during previous pregnancies.
Alkuraskauden GDM-riskiä ennakoivat raskautta edeltävän painoindeksin kohoaminen, ≥ 35 vuoden ikä raskauden alussa sekä aiemmassa raskaudessa todettu vastasyntyneen makrosomia tai aiempi GDM.
In the year 2014 16 % of Finnish pregnant women had abnormal OGTT (oral glucose tolerance test) result.
Vuonna 2014 Suomessa 16 %:lla synnyttäjistä todettiin poikkeava sokerirasitustesti (OGTT), jonka avulla GDM diagnosoidaan.
The data of the master´s thesis came from the NELLI intervention study (Neuvonta, elintavat ja liikunta neuvolassa) which covered years 2007–10.
Tutkimuksen aineisto on peräisin NELLI-tutkimuksesta (Neuvonta, elintavat ja liikunta neuvolassa) vuosilta 2007–10.
The group of early GDM subjects participating in the follow-up study was assorted hence the results of follow-up study have to consider cautiously.
Seurantatutkimukseen osallistuneiden alkuraskauden raskausdiabeetikoiden ryhmä oli valikoitunut, joten tuloksia vuosi synnytyksestä tulee tulkita varoen.
In addition total fat contributed more of the daily energy intake (E%) and low-fat dairy products and cheeses smaller portion of the diet before pregnancy of early GDM subjects than of other study subjects.
Lisäksi heidän ruokavaliossaan raskautta edeltävästi rasvan osuus (E%) oli suurempi, vähärasvaisten maitotuotteiden sekä juustojen osuus pienempi ja ravitsemustavoitteet (≥ 4/5) täyttyivät harvemmin kuin muiden tutkittavien.
Diabetes first time detected during pregnancy is called gestational diabetes (GDM).
Ensimmäisen kerran raskauden aikana todettavaa, tietyt diagnostiset kriteerit täyttävää, glukoosiaineenvaihdunnan häiriötä kutsutaan raskausdiabetekseksi tai gestaatiodiabetekseksi (GDM).
Data relative to early GDM subjects existed only for before bregnancy (lifestyle) or early pregnancy (health) and one year after delivery (lifestyle, health).
Alkuraskauden raskausdiabeetikkojen osalta oli aineistoa saatavilla raskautta edeltävästi (elintavat) tai alkuraskaudessa (terveydentila) sekä vuosi synnytyksestä (elintavat, terveydentila).
The main goal of my master´s thesis was to describe lifestyle (nutrition and physical activity) and health of the early (pregnancy week 8−12) GDM study subjects and to compare these to other study subjects´ lifestyle and health.
Pro gradu -tutkielman tavoitteena oli kuvailla alkuraskaudessa (rvo 8–12) poikkeavan OGTT-tuloksen saaneiden eli alkuraskauden raskausdiabeetikoiden elintapoja (ravitsemus, fyysinen aktiivisuus) ja terveydentilaa sekä tarkastella erosivatko nämä muiden tutkittavien elintavoista ja terveydentilasta.
High-density lipoprotein concentration of early GDM subjects during early pregnancy was lower than that of other study subjects.
Alkuraskauden raskausdiabeetikoiden HDL-pitoisuus alkuraskaudessa oli pienempi kuin muiden tutkittavien.
The exclusion criteria included for example abnormal OGTT result during early pregnancy.
Tutkimuksesta poissulkemiseen johti mm. poikkeava OGTT alkuraskaudessa.
In addition the study examined which factors were accounted for the early GDM.
Lisäksi tavoitteena oli tarkastella mitkä tekijät olivat yhteydessä alkuraskauden poikkeavaan OGTT-tulokseen.
In conclusion strong attention should be paid to counseling on lifestyle factors and follow-up of the health of early GDM patients both during pregnancy and thereafter.
Alkuraskaudessa raskausdiabetekseen sairastuneiden elintapaohjaukseen ja terveydentilan seurantaan sekä raskauden aikana että sen jälkeen tulisi kohdentaa erityistä panostusta.
In these time points variables representing early GDM and NELLI study subjects´ lifestyle and health were compared.
Näissä aikapisteissä suoritettiin vertailua alkuraskauden raskausdiabeetikkojen ja NELLI-tutkimukseen osallistuneiden tutkittavien välillä.
The inclusion criteria of the study were factors known to increase the risk of GDM.
Sisäänottokriteereiksi asetettiin kohonnutta GDM-riskiä ennakoivat tekijät.
Master´s thesis data consisted of the records of the study subjects participating in the NELLI intervention study and subjects excluded from the study due to the abnormal early pregnancy OGTT.
Aineisto koostui sekä interventiotutkimukseen osallistuneista tutkittavista että tutkittavista, joilla alkuraskauden OGTT todettiin poikkeavaksi ja jotka poissuljettiin interventiotutkimuksesta.
GDM prevalence is increasing and it is mainly accounted for increasing body mass index among pregnant women.
GDM-esiintyvyyden kasvua selittää paljolti synnyttäjien painoindeksin kohoaminen.
Some signals were also be noticed according to which early GDM subjects´ lifestyle and health markers differed unfavourably from those of other study subjects.
Elintapoja ja terveydentilaa kuvaavien muuttujien havainnointi antoi kuitenkin viitteitä, joiden mukaan alkuraskauden raskausdiabeetikot erottuivat epäsuotuisasti muista tutkittavista.
Mainly the same factors which are known to increase GDM risk at the turn of the second and third trimester accounted also for the risk of early GDM.
Alkuraskauden GDM-riskiä selittivät pitkälti tekijät, joiden tiedetään olevan yhteydessä GDM-riskiin loppuraskaudessa.
In Finland GDM is diagnosed during early pregnancy or in general at the turn of the second and third trimester.
Suomessa osa raskausdiabeetikoista tunnistetaan jo alkuraskaudessa suoritetun OGTT:n avulla ja osa vasta loppuraskaudessa.
Diagnostic criteria for gestational diabetes differ from those of diabetes outside of pregnancy.
Tutkittua tietoa alkuraskauden raskausdiabeetikoista on toistaiseksi niukasti.
Anchoring agents and fillers are added into sausages to improve the composition and flavour and to decrease the manufacturing costs.
Täyte- ja sidonta-aineita lisätään ruokamakkaroihin parantamaan rakennetta ja flavoria sekä alentamaan valmistuskuluja.
The research was composed of two phases in which the variables were the ingredients of the sausages.
Tutkimus rakentui kahdesta vaiheesta, joissa näytteiden muuttujina olivat raaka-aineet.
In the first phase of the research a method to measure the firmness of a warm sausage was developed.
Ensimmäisessä vaiheessa kehitettiin menetelmä, jolla voidaan mitata lämpimän ruokamakkaran kiinteyttä.
The method was based on raising the core temperature of sausages above 49 °C to make the solid collagen soluble.
Kehitetty menetelmä perustui näytteiden sisälämpötilan nostamiseen yli 49 °C:seen, jolloin jähmettynyt kollageeni sulaa uudelleen.
The factors that have an impact on the composition of sausages were analysed using statistical tests and variance analysis.
Rakenteeseen vaikuttavat tekijät selvitettiin erilaisten koeasetelmien kautta tilastollista koesuunnittelua ja varianssianalyysiä käyttäen.
A range of different factors affect the composition of a sausage.
Ruokamakkaroiden rakenteeseen vaikuttavat monet eri tekijät.
The results indicated that the composition of a sausage does undergo changes when heated.
Tulosten perusteella voitiin todeta ruokamakkaran rakenteen kiinteyden muuttuvan lämmitettäessä sitä.
The main objectives of this thesis were to research and define which factors have an impact on the firmness of the gel in sausages and to develop a method to define the composition of a warm sausage.
Tämän työn päämääränä oli tutkia ja määrittää nämä ruokamakkaroiden geelin kiinteyteen vaikuttavat tekijät sekä kehittää menetelmä lämpimän ruokamakkaran rakenteen määrittämiseksi.
Using a double boiler the core temperatures of the samples were adjusted to the desired level after which the samples were placed in the Instron mechanical tester in a styrox mold to limit the heat conduction.
Vesihauteen avulla näytteiden sisälämpötilat säädettiin halutuiksi, jonka jälkeen näytteet asetettiin Instron aineenkoestuslaitteeseen styroksiseen muottiin lämmön johtumisen ja säteilyn rajoittamiseksi.
The method was used in the second phase of the research when studying the effects of different ingredients on the firmness of the gel in sausages.
Kehitettyä mittausmenetelmää käytettiin toisessa vaiheessa tutkittaessa eri raaka-aineiden vaikutusta geelin kiinteyteen.
In addition to the mechanical tests a consumer survey to define the optimal eating temperature was included in the development of the research method.
Menetelmän kehitykseen kuului myös sopivan syöntilämpötilan määritys kuluttajatutkimuksella.
The density of the gel was measured by sensory analysis and by Instron mechanical testing using the research method.
Geelin kiinteys määritettiin sekä aistinvaraisin analyysein että kehitetyllä menetelmällä Instron-aineenkoestuslaitteella.
In the future it is possible to skip sensory testing and use only this method to define the composition of a warm sausage.
Kehitetyllä menetelmällä määritetyt tulokset ja aistinvaraisen arvioinnin tulokset korreloivat keskenään ja jatkossa lämpimän ruokamakkaran rakenteen määrittämiseksi voidaan käyttää vain kehitettyä menetelmää ilman aistinvaraista rakenteen arviointia.
Starches are very viable anchoring agents.
Ruokamakkaroiden kiinteyteen vaikuttavat sidontaratkaisut
The replications were conducted for every area in the years 2005 and 2006.The period of measurement in every replication was 8 years.
Kullekin alueelle tehtiin toistot vuosina 2005 ja 2006.
The examined seed tree densities were 50, 150, 250 stems per hectare and a non-thinned control that demonstrated the initial state of the stands.
Tutkittavat kasvatustiheydet olivat 50, 150 ja 250 runkoa hehtaarilla sekä kontrolli, joka vastasi metsikön alkutilaa.
The best result in seedling establishment was achieved in seed tree density of 50 and 150 stems per hectare, where the requirements for the density of the forest law (1200 seedlings ha-1) was reached in 4‒5 years after the preparation cutting.
Parhaiten ja nopeimmin taimia syntyi tiheyksiin 50 ja 150 kpl ha-1, joilla metsälain vaatimat tiheystavoitteet (1200 runkoa ha-1) saavutettiin keskimäärin 4‒5 vuoden kuluttua hakkuusta.
The data consisted of four hierarchical levels, which were area, replicate, treatment (seed tree densities) and experimental plot.
Aineisto koostui neljästä hierarkiatasosta; alue-, toisto-, käsittely- ja ympyräkoealatasosta.
The study was established in year 2004 on four different areas in Lapland.
Väljennyshakkuukoe perustettiin vuonna 2004 neljälle eri alueelle Lapissa; Pohjois-, Länsi-, Itä- ja Etelä-Lappiin.
In the control plot, the average seedling density was 1500 seedlings per hectare at the end of the measurement period.
Kontrollissa keskimääräinen taimikon tiheys oli 1500 runkoa ha-1 mittausjakson lopussa.
The purpose of preparatory cutting is to prepare the stand for natural regeneration by enhancing the conditions for good seedling establishment and improve the seed production of the mature trees before the actual regeneration cutting.
Väljennyshakkuun tarkoituksena on valmistella luontaista uudistamista luomalla hyvät taimettumisolosuhteet ja parantaa siemensatoa jo ennen varsinaista uudistamishakkuuta Väljennyshakkuu vähentää onnistuessaan uudistuskustannuksia Lapin heikkotuottoisissa ja hidaskasvuisissa metsissä.
Height increased clearly best when seed-tree density was 50 stems ha-1.
Selvästi parhaiten pituus lisääntyi tiheydessä 50 kpl ha-1.
An additional aim was to find out the effects of understory vegetation on pine seedling establishment.
Lisäksi tutkimuksessa selvitettiin aluskasvillisuuden vaikutusta männyn luontaiseen taimettumiseen.