natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If in future researches it is possible to confirm the special role of good motivational beliefs and self-regulated learning for the shool-achievement of children in difficult conditions it would point-out a new priority in teaching and raising children for schools, teachers and parents.
Jos oppijaminäkäsityksen rooli koulusuoriutumisessa vaikeissa olosuhteissa voidaan todentaa jatkotutkimuksissa se osoittaisi uudenlaisen roolin kouluille, opettajille ja mahdollisesti myös vanhemmille.
Instead the results showed that good motivational beliefs and self-regulated learning could protect school-achievement from the impact of negative life-events.
Sen sijaan tulokset osoittivat, että hyvä oppijaminäkäsitys kykeni suojaamaan koulusuoriutumista negatiivisten elämänkokemusten haitallisilta vaikutuksilta.
The results showed also that Urie Brofenbrenners PPCT-model could help structure the factors affecting school-achievement.
Lisäksi selvisi, että Bronfenbrennerin PPCT-malli kykeni hyvin jäsentämään koulusuoriutumiseen vaikuttavia tekijöitä.
In this research we examined, first, the relation between war traumas and other significant stress-factors and school achievement.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää vaikuttavatko sotatraumat ja muut merkittävät stressitekijät lapsen koulusuoriutumiseen.
Despite this the traumatic events didn't affect negatively students school-achievement.
Tästä huolimatta traumaatiset kokemukset eivät olleet yhteydessä heikompiin arvosanoihin.
Second, we tested if Urie Bronfenbrenners PPCT-model could structure the factors affecting school achievement.
Lisäksi tutkitaan voiko Bronfenbrennerin PPCT-malli olla tukena koulusuoriutumiseen vaikuttavien tekijöiden tutkimisessa.
The results on whereby the good motivational beliefs and self-regulated learning would protect school-achievement from negative life-events is only partially confirmed by previous research.
Tutkimuksen tulos, jonka mukaan pakolaislapsen koulusuoriutumiseen vaikuttaisi ennen kaikkea lapsen oppijaminäkäsitys vastaa osittain aikaisempaa tutkimustietoa.
My Thesis is divided into three parts.
Tutkielmani jakautuu kolmeen osaan.
Identification methods for nettle fiber
Nokkoskuidun tunnistusmenetelmät
Nettle (Urtica dioica) has been used as a textile fiber among other bast fibres.
Nokkosta (Urtica dioica) on käytetty tekstiilikuituna muiden runkokuitujen ohella.
It is a practical manual for archeologists, conservators and all textile researchers to use.
Käytännönläheinen opas on tarkoitettu arkeologeille, konservaattoreille ja tekstiilitukijoille.
Its culturohistorical significance is not clear, due to lack of studies focusing on nettle fiber.
Sen kulttuurihistoriallinen merkitys on osittain hämärän peitossa, koska tutkimusta on tehty sen osalta vähäisesti.
My study points out that it is important to re-identify materials in ethnographic museum textiles to find out and discuss further the culturohistorical significance of the nettle fiber.
Tutkimukseni osoittaa, että kansatieteellisiä tekstiilejä on syytä tutkia lisää valmistusmateriaalien uudelleen määrittämiseksi, jotta nokkoskuidun kulttuurihistoriallista merkitystä voitaisiin pohtia ja selvittää laajemmin.
My conclusions in this study is that it is possible to identify nettle from other bast fibers.
Tutkimukseni johtopäätös on se, että nokkoskuitu on tunnistettavissa muista runkokuiduista.
I chose flax and hemp to be the reference fibers, because they are the two other bast fibers growing in Finland that can be used in textiles.
Vertailukuiduiksi tutkimukseen olen ottanut pellavan ja hampun, jotka ovat kaksi muuta Suomessa kasvavaa tekstiilikäyttöön soveltuvaa runkokuitua.
16 from 25 samples that I studied were nettle.
Tutkituista 25 näytteestä 16 oli nokkosta, mikä osittain kumoaa aiemmat tutkimustulokset.
I was able to identify the materials of the textile sampling with the methods I had chosen.
Pystyin määrittämään tutkittavakseni saamieni tekstiilien valmistusmateriaalin luomani tunnistusoppaan perusteella.
In the research section I introduced the methods suitable for identifying bast fibers from each other, and explained the structural differences between nettle, flax and hemp.
Varsinaisessa tutkimusosuudessa esittelen mikroskopiamenetelmät joiden avulla runkokuidut voi tunnistaa toisistaan, sekä eroa tekevät rakenneominaisuudet nokkoselle, pellavalle ja hampulle.
The methods I used in this study are longitudinal observation, cross sections, Herzog's test with polarized light microscopy and SEM. From these results I created an Identification Manual for Nettle Fiber.
Käyttämäni mikroskopiamenetelmät ovat pituus- ja poikkisuuntainen havainnointi, polarisaatiomikroskopia ja sillä tehtävä Herzogin testi kuitujen kierteisyyden selvittämiseksi, sekä SEM.
Main purpose for this Master's Thesis was to find those structural features that makes nettle fiber distinguishable from other bast fibers and to find the methods to study these features.
Tämän tutkielman tarkoitus on ollut löytää nokkoselle ominaiset tunnuspiirteet ja menetelmät joilla niitä voi havainnoida.
In the first theoretical section I study nettle as a textile fiber, and identification methods and physical structures of bast fibers in general.
Teoreettisessa osuudessa perehdyn nokkoskuidun käyttöön tekstiilikuituna, erilaisiin kuitujen tunnistusmenetelmiin, sekä eri runkokuitujen mikroskooppisiin rakenneominaisuuksiin.
Main reason for that is the similarity of nettle fiber with all other bast fibers in their microscopic structures.
Merkittävimpänä syynä tähän on se, että nokkoskuitu on mikroskooppisilta ominaisuuksiltaan hyvin samankaltainen muiden runkokuitujen kanssa, joten sen tunnistus on saattanut olla puutteellista.
In the final section of my research, I piloted the manual to a small sampling of textiles from the Finno-Ugric and Historical collections of The National Museum of Finland which were suspected to be made from nettle fibre.
Testasin tunnistusoppaan toimivuutta Kansallismuseon suomalais-ugrilaisen ja historian kokoelmien tekstiileihin.
The manual and the photo collection are found as appendixes at the end of the study.
Tutkimuksen aikana keräämäni kuvamateriaalin runkokuitujen mikroskooppisista rakenneominaisuuksista olen koostanut kuvapankiksi joka löytyy tutkielman liitteistä.
53 (women = 19) participated in the follow-up.
Heistä 53 (naisia = 19) osallistui seurantaan.
The aim of this study was to investigate (1) the relationship between insight and symptoms, (2) the relationship between symptoms and changes in insight and (3) the relationship between changes in symptoms and changes in insight in first episode psychosis patients.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia (1) sairaudentunnon ja oireiden välistä yhteyttä, (2) oireiden yhteyttä sairaudentunnon muutokseen, sekä (3) oireiden muutoksen ja sairaudentunnon muutoksen välistä yhteyttä ensipsykoosipotilailla.
The effects of changes in insight in first episode psychosis : a 2-month follow-up
Sairaudentunnon muutoksen vaikutukset ensipsykoosipotilailla : 2 kuukauden seurantatutkimus
The participants of the current study were 70 first-episode psychosis patients (women = 23, mean age = 25.5) from the broader "Varhaisen psykoosin riskitekijät, kulku ja ennuste" -study.
Tutkittaviksi valikoitui 70 (naisia = 23, keski-ikä = 25.5) ensipsykoosipotilasta, jotka olivat mukana laajemmassa "Varhaisen psykoosin riskitekijät, kulku ja ennuste" –tutkimuksessa.
In both assessments internationally accepted and widely used instruments for measurement were used.
Sairaudentuntoa ja muita oireita mitattiin molemmissa mittauksissa kansainvälisesti hyväksyttyjä ja laaja-alaisesti käytettyjä mittareita käyttäen.
The study included baseline assessment as soon as possible after the presentation of psychotic symptoms and a follow-up after two months.
Tutkimukseen sisältyi alkumittaus mahdollisimman pian psykoosiepäilyn synnyttyä sekä seuranta tästä kahden kuukauden kuluttua.
Of the baseline symptoms only adherence to treatment could predict changes in insight in the follow-up, but increased insight could predict increases in both adherence to treatment and depression.
Alkumittauksen oireista ainoastaan hoitomyöntyvyydellä voitiin ennustaa sairaudentunnon muutosta seurannassa, mutta sairaudentunnon paranemisella voitiin ennustaa hoitomyöntyvyyden sekä masennuksen kohoamista.
These results are in line with prior research and support the hypothesis that improvements in insight are associated with increased depression, but also with better global functioning, better adherence to treatment, and less severe psychotic symptoms.
Nämä tulokset ovat linjassa aiemman tutkimuksen kanssa ja tukevat oletusta, jonka mukaan parantunut sairaudentunto lisää masennusoireita, mutta on yhteydessä myös parempaan toimintakykyyn, parempaan hoitomyöntyvyyteen ja lievempiin psykoosioireisiin.
In addition to depression, the relationship between insight and anxiety, suicidality, adherence to treatment, global functioning, and positive and negative symptoms were studied.
Lisäksi tutkittiin sairaudentunnon yhteyttä ahdistukseen, itsetuhoisuuteen, hoitomyöntyvyyteen, toimintakykyyn sekä positiivisiin ja negatiivisiin oireisiin.
In prior studies low insight has been linked to more severe positive and negative symptoms, lower adherence to treatment, and lower global functioning, but also to increased depression and suicidality.
Heikon sairaudentunnon on aiemmassa tutkimuksessa havaittu olevan yhteydessä voimakkaampiin positiivisiin ja negatiivisiin oireisiin, heikompaan hoitomyöntyvyyteen ja toimintakykyyn, mutta myös lisääntyneeseen masennukseen ja itsetuhoisuuteen.
Good insight was found to correlate with better adherence to treatment and less severe positive and negative symptoms.
Hyvän sairaudentunnon havaittiin olevan yhteydessä parempaan hoitomyöntyvyyteen ja parempaan toimintakykyyn sekä lievempiin positiivisiin ja negatiivisiin oireisiin.
The loss of insight is a consistent feature of psychotic illness.
Psykoosipotilailla tiedetään tavallisesti olevan heikko sairaudentunto omaan tilaansa.
36.5% of the educators leave the children to play by themselves or other children inside.
Varhaiskasvattajista 36,5 % jättää lapset sisällä leikkimään itsekseen tai keskenään.
The adults, who are close to the child, must create a safe environment which supports the child's growth and development, and where the child can grow and develop, play and learn with confidence.
Lasta lähellä olevien aikuisten tulee luoda kasvua ja kehitystä tukeva turvallinen ympäristö, jossa lapsi voi luottavaisin mielin kasvaa ja kehittyä, leikkiä ja oppia.
As the children grow, the time of interaction with one or more children reduces.
Lasten kasvaessa, varhaiskasvattajien aika olla vuorovaikutuksessa yhden tai useamman lapsen kanssa vähenee.
The total of 892 children, aged 1–7 year, from 65 different day care, ECEC or family care groups participated in this study.
Tutkimukseen osallistui 892 iältään 1–7-vuotiasta lasta 65 päiväkotiryhmästä, esiopetusryhmästä tai perhepäivähoitoryhmästä.
The observations were systematically made in spring 2010, and they were made by the kindergarten teachers who participated in the study.
Havainnointi suoritettiin systemaattisesti keväällä 2010, ja sen suorittivat tutkimukseen osallistuneiden ryhmien lastentarhanopettajat.
The study found that the educators very seldom play an interactive role in the children's games.
Tutkimuksessa havaittiin, että varhaiskasvattajat ovat kovin harvoin vuorovaikutteisessa roolissa lasten leikeissä.
The research material is based on the observation material of daycare collected from the municipalities, which were involved in the Orientation Project (Reunamo, 2014).
Tutkimusaineisto pohjautuu orientaatioprojektissa (Reunamo, 2014) mukana olleiden kuntien päiväkotien havainnointimateriaaliin.
The material was collected in spring 2010 in Uusimaa and Hämeenlinna.
Aineisto on kerätty keväällä 2010 Uudellamaalla ja Hämeenlinnassa.
The main part of the play was directed and selected by the children by themselves, the part of the guided outdoors play was 3%.
Pääasiassa leikki oli lasten omaa, itse valitsemaa leikkiä, ohjattua ulkoleikkejä oli 3 %.
In the theory section, the child's involvement and small group activities at the daycare were examined, too.
Teoriaosuudessa tarkastellaan myös lasten osallisuutta sekä päiväkodin pienryhmätoimintaa.
The theoretic basis of the study consists of documents guiding the ECEC education, the child's growth and development, the ECEC pedagogy and the communication skills of the educators.
Tutkimuksen teoriataustassa käsitellään varhaiskasvatusta ohjaavia asiakirjoja, lapsen kasvusta ja kehittymistä, varhaiskasvatuksen pedagogiikkaa sekä kasvattajien vuorovaikutustaitoja.
This study represents a quantitative study of the activities of ECEC educators of daycare.
Tutkimus on kvantitatiivinen tutkimus päiväkodin varhaiskasvattajien toiminnasta.
In this study, it was examined how the activities of the ECEC educators at daycare are related to the activities of the children in, among other things, basic care situations, eating and different play situations.
Tutkimuksessa selvitetään miten varhaiskasvattajien toiminta päiväkodissa liittyy lasten toimintaan mm. perushoitotilanteissa ja erilaisissa leikkitilanteissa.
What Does an early childhood Educator Do at Daycare?
Mitä varhaiskasvattajat tekevät päiväkodin lapsiryhmissä?
By observing the activity of the educators we learn about their behaviour in different situations.
Varhaiskasvattajien toimintaa havainnoimalla saadaan tietoa aikuisten toiminnasta eri tilanteissa.
This study showed that the educators are the closest to the children of age 1-3 years.
Tutkimuksessa havaittiin, että 1-3 -vuotiaiden lasten ryhmässä varhaiskasvattajat ovat lähempänä lapsia kuin isompien ryhmissä.
The children received most of the attention of the adults in different teaching situations.
Päiväkodin erilaisissa opetustilanteissa lapset saivat suurimman osan aikuisten huomiosta.
Indoors, the play activities directed by the educators represented 2% of the daily activities.
Päivittäin varhaiskasvattajien ohjaamia sisäleikkejä havaittiin 2 % päivän leikkiajasta.
This study focuses on the ECEC educator, who is closest to the child during the observation period.
Tässä tutkimuksessa kohteena on lasta havainnoinnin aikana lähinnä olevan varhaiskasvattajan toiminta.
The purpose of this Master's Thesis is to clarify how the tasks of the early childhood education and care (ECEC) educators are shared during the first half of the day when their work is focused on a group of children.
Tämän pro gradu -työn tarkoituksena on selvittää päiväkodin varhaiskasvattajien toimintaa aamupäivän aikana, jolloin kasvattajat pääsääntöisesti työskentelevät lapsiryhmässä.
The practices regarded mostly as a positive, or at least a neutral experience.
Harjoitukset koettiin pääosin positiivisiksi tai vähintään neutraaleiksi.
A few pilot studies have been conducted in the United States (Napoli, Krech & Holley, 2008; Flook et. al., 2010), which gave the base for this study.
Yhdysvalloissa on toteutettu joitakin pilottikokeiluja (Napoli, Krech & Holley, 2008; Flook et. al., 2010), joita käytettiin pohjana tämän tutkimuksen kokeilua suunniteltaessa.
The pupils also reported they were experiencing something new and strange, and some of them expressed need of speaking out their feelings and thoughts.
Oppilaat ilmaisivat myös uuden ja oudon kokemista, ja osalla heistä oli tarve kertoa tunteistaan ja ajatuksistaan enemmänkin.
Mindfulness as a part of school teaching is discussed more and more, but there is still only little academic research on the topic (Burke, 2009).
Tietoisesta läsnäolosta osana opetusta puhutaan yhä enemmän, mutta tieteellistä tutkimusta on vielä melko vähän (Burke, 2009).
Mindfulness is regarded as the cognitive ability of being aware of what is happening at the moment, without judging or trying to reach certain goals (e.g. Napoli, 2004).
Mindfulness eli tietoinen läsnäolo on kognitiivista alttiutta olla tietoinen siitä, mitä tapahtuu tällä hetkellä, ilman tuomitsemista tai pyrkimystä tiettyyn lopputulokseen (esim. Napoli, 2004).
The teacher answered to an e-mail interview in the beginning of the study and another one at the end.
Opettaja vastasi sähköpostihaastatteluun kokeilun alussa ja sen jälkeen.
The data was arranged by using the methods of content analysis, and analyzed by the methods of discourse analysis, using also some methods of narrative analysis.
Aineisto järjestettiin sisällönanalyysin keinoin ja sitä analysoitiin diskurssianalyysin avulla, myös narratiivisen analyysin keinoja hyödyntäen.
Mindfulness in basic education : A pilot study on mindfulness meditation practices in a sixth grade class
Tietoinen läsnäolo perusopetuksessa : Pilottikokeilu mindfulness-harjoitusten käytöstä kuudennessa luokassa
2) How did the teacher evaluate the experiment and the usability of the method in class?
2) Millä tavoin opettaja arvioi kokeilun toteutumista ja menetelmän käytettävyyttä luokkatilanteissa?
In addition, mindfulness practices may serve as a method in processing feelings.
Lisäksi tietoisen läsnäolon harjoitukset ovat yksi tunteiden käsittelyn väline.
The research questions are: 1) How did the pupils experience the mindfulness meditation practices?
Tutkimuskysymyksiksi muodostuivat kokeilun aikana: 1) Millä tavalla oppilaat kokivat tietoisen läsnäolon harjoitukset?
The results reveal the need for mindfulness practices in schools for discarding the mindless approach to studying as something boring, which would open new possibilities for multi-dimensional learning.
Tulokset viittaavat siihen, että tietoisen läsnäolon harjoituksille olisi käyttöä, jotta koulussa päästäisiin irti ei-tietoisesta "opiskelu on tylsää" -ajatusmallista ja näin avattaisiin mahdollisuuksia monipuolisempaan oppimiseen.
Mindfulness meditation practices have been proved to positively change brain function (Davidson et. al., 2003), and to increase mental well-being, learning and self-acceptance (Grossman et. al. 2004; Chiesa, Calati & Serretti, 2011; Carson & Langer, 2006).
Tutkimukset ovat antaneet näyttöä siitä, että tietoisesta läsnäolosta on hyötyä henkisen hyvinvoinnin, oppimisen sekä itsensä hyväksymisen kannalta (esim. Grossman et. al. 2004; Chiesa, Calati & Serretti, 2011; Carson & Langer, 2006), ja koulussa harjoitettu tietoinen läsnäolo voi auttaa pois ns. ei-tietoisesta (mindless) tilasta, jossa uusien asioiden havainnointi ja oppiminen on rajoittunutta (Langer, 2000).
Both the pupils and the teacher used a discourse that referred to achieving in school world, on the other hand both of them also spoke of the practices as a way of relaxing and finding peace of mind at school.
Sekä opettajan että oppilaiden vastauksista erottui toisaalta suorittamiseen viittaava puhetapa liittyen kouluun ja opiskeluun, toisaalta harjoituksista puhuttiin rentouttavana ja mielenrauhaa tuottavana toimintana.
The teacher regarded the practices more as a way of getting in touch with one's inner self rather than as a way of activating attentiveness.
Opettaja liitti harjoitukset enemmän sisäisen maailman kohtaamiseen kuin esimerkiksi tarkkaavaisuuden kehittämiseen.
The aim of this study was to run a pilot study on using mindfulness meditation practices in primary school teaching, and to find out the success and usability of the method according to the experiences of the pupils and the teacher.
Tämän tutkimuksen tarkoitus oli käsitellä tietoisen läsnäolon harjoituksia osana perusopetusta, tarkastella niiden onnistumista sekä selvittää menetelmän käytettävyyttä oppilaiden ja opettajan kokemusten perusteella.
She tended to avoid the practices in restless situations in class, even though in her opinion the method was useful and meaningful in general.
Hän koki tarvetta välttää harjoitusten käyttöä silloin, jos luokassa oli levottomuutta aiheuttavia tekijöitä, vaikka muuten kokikin menelmän mielekkääksi ja käyttökelpoiseksi.
17 of the 24 pupils in the class participated in the study.
Tutkimuksen aineisto kerättiin perusopetuksen kuudes luokka, jonka 24 oppilaasta tutkimukseen osallistui 17.
Additional data was gathered by observing in the classroom.
Lisäksi aineistoa kerättiin observoiden.
The pupils took part in mindfulness meditation practices twice a week for a month.
Oppilaat osallistuivat kuukauden ajan kahdesti viikossa tietoisen läsnäolon harjoituksiin, joiden jälkeen heiltä kerättiin vastaukset pieneen kyselyyn.
3) What did the experiences of the pupils and the teacher, as well as observation, reveal on the success of the experiment and on the usability of the method at school?
3) Mitä asioita havaittiin liittyen kokeilun toimivuuteen sekä tietoisen läsnäolon harjoitusten käyttöön koulussa oppilaiden ja opettajan kokemusten sekä observoinnin perusteella?
For best results, the teachers using the method should be given enough information on the versatility and the benefits of mindfulness meditation practices.
Menetelmää opetuksessaan käyttäville opettajille tulisi antaa tarpeeksi tietoa mindfulness-harjoitusten monipuolisista käyttötarkoituksista ja hyödyistä, jolloin menetelmää voisi käyttää hyödyksi myös levottomuutta herättävien tilanteiden käsittelyssä.
After the practices they answered a short questionnaire, and after the last practice a longer questionnaire.
Lisäksi oppilaat vastasivat laajempaan kyselyyn koko kokeilun päätteeksi.
Data from the questionnaires was put in to IBM SPSS Statistics 21 software, which was used for analysis.
Kyselylomakkeilla kerätty aineisto myöhemmin siirrettiin IBM SPSS Statistics 21tilasto-ohjelmaan, jossa varsinainen aineiston analysointi tapahtui.
Previous studies have shown that motivation is a complicated process.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että koulumotivaation rakentuminen on monimutkainen prosessi.
The data was collected using quantitative methods.
Tutkimuksen aineisto kerättiin määrällisin menetelmin.
It is affected by students' goals, expectations, intrinsic motivation, and experience of autonomy and assessments of ones abilities, self-esteem and fear of failure.
Siihen vaikuttaa oppilaan tavoitteet, odotukset, sisäiset motivaatiot, autonomian kokemus, käsitykset omista kyvyistä, itseluottamus ja epäonnistumisen pelko.
Data was collected in Autumn 2010 of all the school's eight and night graders by paper questionnaire.
Aineisto kerättiin syksyllä 2010 kaikilta koulun 8.-9.-luokkien oppilailta paperisilla kyselylomakkeilla.
Student who have positive attitudes towards school tend to experience more autonomy in learning than student who have more negative attitudes towards school.
Oppilaat joilla on positiivisia asenteita koulua kohtaan kokevat suurempaa autonomian tukea kuin sellaiset oppilaat, joilla on negatiivisempia asenteita koulua kohtaan.
Factor analysis, correlation matrix and regression analysis were used for research method.
Varsinaisina tutkimusmenetelminä käytettiin faktorianalyysiä, korrelaatioanalyysiä ja regressioanalyysiä.
Performance orientation, performance approach and performance avoidance goal correlated positively with of teachers help and experiences of autonomy.
Saavutusorientaatio, suoritus-lähentymisorientaatio ja suoritus-välttämisorientaatiot olivat positiivisessa yhteydessä opettajalta saatavan avun ja autonomian kokemuksien kanssa.
All study subjects were eight and ninth graders (N202) in one Finnish middle school.
Tutkimuksen kohteena olivat yhden suomalaisen yläkoulun 8.-9. luokkien oppilaat (N=202).
Main results of this study were that differently goal oriented students experience autonomy in learning differently.
Tutkielman tulosten merkittävin anti liittyy siihen, että eri tavoin orientoituneet oppilaat kokevat autonomiaa eri tavoilla.
Effects of goal orientations on 8th - 9th grade students' experience of autonomy support
- 9.-luokkien oppilaiden kokemuksia autonomian tuesta.
Motivation was explained by goal orientation theory and self-determination theory.
Tässä tutkielmassa motivaatiota käsitellään tavoiteorientaatioteorian ja itsemääräämisteorian puitteissa.
Work-avoidance goal correlated negatively with experiences of teachers help.
Välttämisorientaatiot olivat negatiivisessa yhteydessä kokemukseen opettajalta saatavan avun kanssa.