natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The product development examination concentrates on the robot welding station product family of the company.
Tuotekehitystarkastelu keskittyy yrityksen robottihitsausasema tuoteperheeseen.
Furthermore, old product solutions and technical calculations are utilised to the report of the present state.
Lisäksi nykytilan selvitykseen hyödynnetään vanhoja tuoteratkaisuja ja niihin liittyviä teknisiä laskelmia ja mitoituksia.
The exact knowledge of the present situation will make the developing process more congruent possible when the study proceeds.
Nykytilanteen tarkka tuntemus mahdollistaa tuoteperheen kehittämisen modulaarisemmaksi ja yhteneväisemmäksi tutkimuksen edetessä.
The choice of the case study for the research method is supported by the need to develop company-specific information.
Tapaustutkimuksen valintaa tutkimusmenetelmäksi tukee yritykseltä tullut pyyntö kehittää sen tuoteperhettä, jolloin tavoitteena on tuottaa yrityskohtaista tutkimustietoa.
In this work the design instructions are not done yet.
Tässä työssä arvioidaan tutkimuksen vaikutuksia tulevaan suunnitteluohjeeseen, mutta suunnitteluohjetta ei vielä laadita.
The Brownfield process has been meant for more modular developing of already existing product family.
Brownfield-prosessi on tarkoitettu jo olemassa olevien tuoteperheiden kehittämiseen kohti modulaarisempia ratkaisuja, joten sen voidaan nähdä tukevan merkittävästi tutkimuksen tavoitteita.
At the third stage of the work effects will be concentrated in more detail.
Työn kolmannessa vaiheessa keskitytään tarkemmin kehitystyön tulosten arviointiin ja pohditaan kehitystyön vaikutuksia yrityksen tulevaisuuteen.
Methods that have been demonstrated in the theory are utilised in the development.
Kehityksessä hyödynnetään teoreettisessa taustassa esiteltyjä kirjallisuuden menetelmiä, joiden avulla luodaan kehitetty tuoteperhe.
The development work is done because of the need for development of the robot welding station product family.
Työ suoritetaan kohdeyritykseltä tuleen tuoterakenteiden kehitystarpeen takia.
The target is to improve the product solutions and to understand product family better.
Tarve kohdistuu yrityksen robottihitsausasema-tuoteperheeseen, jonka tuoteratkaisuja halutaan kehittää ja ymmärtää paremmin.
The concept of coping was identified as a central concept during the analysis.
Selviytymisen käsite tunnistettiin keskeiseksi käsitteeksi analyysien kuluessa.
The transactional theory of stress and coping was used as a theoretical framework.
Transaktionaalista teoriaa stressistä ja selviytymisestä käytettiin teoreettisena viitekehyksenä.
The scale consisted of five sub-scales: Alienating, Activity and Learning, Mastering, Facilitation and Delimitation, and Positive Thinking.
Mittari sisälsi viisi osa-mittaria: Loitontaminen, Aktiivisuus ja Opettelu, Hallitseminen, Mahdollistaminen ja Rajoittaminen sekä Positiivinen Ajattelu.
During the second, quantitative, phase, the coping strategies were operationalized into the CMEPI scale.
Tutkimuksen toisessa, määrällisessä vaiheessa selviytymismenetelmät operationalisoitiin CMEPI mittariksi.
Mothers confront several obstacles in expression, such as exhaustion, frustration, practical problems, mother-infant separation and insufficiency of milk supply.
Äidit kohtasivat monia haittatekijöitä lypsämisessä, kuten uupumusta, turhautumista, käytännön ongelmia, ongelmia johtuen äidin ja vauvan erosta sekä maidon riittävyyden ongelmia.
The CMEPI scale showed acceptable validity and reliability for a newly developed scale.
CMEPI mittari osoittautui hyväksyttävän validiksi ja reliaabeliksi uudeksi mittariksi.
Expressing was also seen as an obligatory task to achieve breastfeeding.
Toisaalta lypsäminen nähtiin myös pakollisena tehtävänä, jotta imetys myöhemmin mahdollistuisi.
First, in the qualitative phase, preterm infants’ mothers’ experiences of breast milk expressing were studied through an integrative review (n = 23 studies) using thematic analysis and through descriptive qualitative study (n = 130 mothers’ narratives) using inductive content analysis.
Ensimmäisessä, laadullisessa vaiheessa selvitettiin äitien kokemuksia maidon lypsämisestä ja imetyksestä integroivan kirjallisuuskatsauksen avulla (n = 23 julkaisua) käyttäen temaattista analyysia sekä kuvailevalla laadullisella tutkimuksella (n = 130 äidin kertomusta) käyttäen induktiivista sisällönanalyysia.
The psychometric properties of the CMEPI scale were examined using data from NICU-hospitalized and NICU-graduated preterm infants’ mothers (n = 174).
Mittarin psykometrisia ominaisuuksia tutkittiin käyttäen sekä sairaalahoidossa olevien että kotiutuneiden keskosten äitien kyselyaineistoja (n = 174).
Supporting mothers’ coping strategies by counseling may not have an influence on expressing frequency, but can be an opportunity to support mothers’ managing with expression.
Tukemalla äitien selviytymismenetelmiä ohjauksen keinoin ei ehkä voida vaikuttaa äitien lypsämistiheyteen, mutta se saattaa olla keino tukea äitien koettua pärjäämistä lypsämisessä.
Expressing was measured to be only moderately stressful for the mothers in the early phase of lactation.
Äidit kokivat vain kohtalaista lypsämiseen liittyvää stressiä laktaation varhaisvaiheessa.
Furthermore, NICU-hospitalized preterm infants’ mothers’ (n = 129) sociodemographic characteristics, expression practices and expression–related stress, coping strategies, and managing with expression were measured using bivariate statistical tests and multivariate modelling.
Lisäksi mitattiin sairaalahoidossa olevien keskosten äitien (n = 129) sosiodemografisten ominaisuuksien, lypsämiskäytäntöjen, lypsämiseen liittyvän stressin, selviytymismenetelmien ja lypsämisessä pärjäämisen välisiä yhteyksiä käyttäen kahden muuttujan menetelmiä sekä monimuuttujamallinnuksia.
Socio-demographic characteristics, expression-related stress or perceived management was not associated with expression frequency.
Sosiodemografiset tekijät, lypsämiseen liittyvä stressi tai koettu pärjääminen eivät olleet yhteydessä lypsämistiheyteen.
The results suggested that expressing was an important way to contribute to the care, execute motherhood, and maintain connection with their infants for the mothers.
Tuloksien mukaan maidon lypsäminen oli äideille tärkeä tapa osallistua vauvan hoitoon, toteuttaa äitiyttä ja luoda ja ylläpitää suhdetta vauvaan.
The results suggest that, opposite to qualitative findings, subjective managing and expression frequency are unrelated issues.
Tulokset osoittavat, vastakkaisesti laadullisten tutkimusten löydöksiin nähden, että koettu pärjääminen lypsämisen kanssa ja lypsämisfrekvenssi eivät ole yhteydessä toisiinsa.
In the second phase, the aim was to evaluate the psychometric properties of the developed Coping with Milk Expressing for Preterm Infant (CMEPI) scale, and to explore the associations of mothers’ and infants’ characteristics, milk expression practice, use of breast milk in NICU, expression-related stress, use of coping strategies, and managing with expressing.
Toisessa vaiheessa tarkoituksena oli arvioida kehitetyn Coping with Milk Expressing for Preterm Infants (CMEPI) mittarin psykometrisiä ominaisuuksia, ja selvittää sosiodemografisten tekijöiden, lypsämisen käytäntöjen, rintamaidon riittävyyden, lypsämisen stressin, selviytymismenetelmien ja lypsämisessä pärjäämisen välisiä yhteyksiä.
Offering breast milk to preterm infants is one of the most important tasks for the mothers during the hospitalization in neonatal intensive care unit (NICU).
Äidinmaidon tarjoaminen on yksi äidin tärkeimmistä tehtävistä keskosen tehohoitojakson aikana.
The aim of the study’s first phase was to describe mothers’ experiences and coping strategies related to milk expression.
Tutkimuksen ensimmäisen vaiheen tarkoituksena oli kuvata keskosten äitien rintamaidon lypsämisen kokemuksia ja selviytymismenetelmiä.
Breast milk significantly decreases mortality and morbidity of preterm infants, and expressing breast milk enables mothers to become an essential part of the NICU team.
Äidinmaito vähentää keskosten kuolleisuutta ja sairastavuutta, ja lypsäminen sitoo äidin tärkeäksi osaksi vauvan hoitotiimiä.
Expression-related stress, previous NICU experience and infant’s chronological age were predictors of use of coping strategies.
Lypsämiseen liittyvä stressi, aikaisempi kokemus vastasyntyneiden teho-osastolta ja vauvan ikä olivat yhteydessä selviytymismenetelmien käyttöön.
Several emotion- and problem-focused expression-related coping strategies were found.
Tutkimuksessa löydettiin useita tunteiden hallintaan ja ongelmanratkaisuun kohdentuvia selviytymismenetelmiä.
The coping strategies significantly mediated the relationship between expression-related stress and managing.
Selviytymismenetelmät olivat merkitsevä mediaatiotekijä lypsämiseen liittyvän stressin ja koetun pärjäämisen välillä.
Therefore the analysis proceeded to identify mothers’ expression-related coping strategies through secondary analysis of both datasets using deductive content analysis.
Molemmat aineistot analysoitiin käyttäen deduktiivista sisällönanalyysia.
Breast Milk for Preterm Infants : Mothers’ milk expressing experiences, practices, and coping strategies
Äidinmaitoa keskoselle : Äitien maidon lypsämisen kokemukset, käytännöt ja selviytymismenetelmät
According to the qualitative findings, the increased expression-related stress and poor management of expressing were barriers to adequate expression frequency.
Laadullisten tulosten mukaan lypsämisen stressaavuus ja koettu huono pärjääminen haittasivat lypsämistiheyden ylläpitoa.
Competitive intensity seems to strengthen the impact.
Kilpailun intensiteetti vaikuttaa vahvistavan tätä suhdetta.
However, simply increasing product variety, that is, lengthening or broadening the firm’s product line, does not always lead to better performance in the market, and might instead have detrimental effects on the firm’s performance.
Uusien tuotevariaatioiden esittely, eli tuotelinjan pituuden kasvattaminen, ei kuitenkaan aina johda parempaan suorituskykyyn markkinoilla, vaan sillä saattaa jopa olla haitallisia vaikutuksia yrityksen suorituskyvylle.
The introduction of completely new products and new versions and variations of a firm’s old products enables firms to respond to increasingly heterogeneous customer needs, the intensified speed of technological development, and changing competitive conditions, making the strategy of increasing product variety a highly popular one.
Uusien tuotteiden ja tuotevariaatioiden tuominen markkinoille antaa yrityksille mahdollisuuden vastata yhtä vaihtelevimpiin asiakastarpeisiin, teknologisen kehityksen kiihtyvään vauhtiin, sekä muuttuviin kilpailuolosuhteisiin.
The performance of the firms was analyzed for the market as a whole and for three different product categories separately by utilizing a novel firm performance measure in the field of product line research: online customer evaluations.
Yritysten suorituskykyä analysoitiin koko digikameramarkkinalla, sekä kolmessa eri tuotekategoriassa erikseen käyttäen tuotelinjatutkimuksen näkökulmasta uutta suorituskykymittaria, internetissä asiakkaiden antamia tuotearvioita.
However, the U-shape only applied to firms operating with very short product lines, and for a vast majority of firms, the study recognized a negative linear relationship between product line length and firm performance.
Tämä suhde kuitenkin koski ainoastaan yrityksiä, joiden tuotelinjat olivat todella lyhyitä, ja suurimman osan yrityksistä kohdalla tuotelinjan pituuden ja yrityksen suorituskyvyn välinen suhde oli todellisuudessa negatiivinen.
Future research should analyze both product line length and breadth together and investigate further the potential differences between product categories in terms of product line strategy performance.
Tulevaisuudessa tutkimuksen pitäisi pyrkiä analysoimaan yhdessä sekä tuotelinjan pituutta että laajuutta, ja toisaalta eroavaisuuksia tuotelinjastrategioiden suorituskyvyn suhteen eri tuotekategorioiden välillä.
Partially consistent with previous research, the study found an inverted U-shaped relationship between product line length and firm performance in the digital camera market as a whole and in the compact product category.
Aiemman tutkimuksen kanssa osittain yhdenmukaisesti tämä tutkimus tunnisti tuotelinjan pituuden ja yrityksen suorituskyvyn välillä alaspäin aukeavan paraabelin muotoisen suhteen koko digikameramarkkinalla sekä kompaktikameroiden kategoriassa.
The quantitative analyses were conducted on a dataset of 2,033 new product introductions by digital camera manufacturers during the period 1999–2017.
Näitä käsitteitä ja niiden vaikutuksia suorituskyvylle tutkitaan molempia erikseen globaalin digitaalikameramarkkinan näkökulmasta.<br/><br/>Kvantitatiiviset analyysit tehtiin datasetillä, joka sisälsi 2033 digikameravalmistajien vuosina 1999 – 2017 tekemää uuden tuotteen lanseerausta.
The relationship between product line breadth and firm performance also merits further research.
Myös tuotelinjan laajuuden ja yrityksen suorituskyvyn välistä suhdetta pitäisi tutkia lisää eri toimialoilla
The findings indicate that environmental dynamics and other characteristics of product categories play an important role in determining the profitability of a product line strategy and whether active product line strategies are recommendable to cope with competition in the category.
Mitään vaikutusta ei havaittu kahdessa muussa kamerakategoriassa.<br/><br/>Löydökset viittaavat siihen, että ympäristön dynamiikalla sekä muilla tuotekategorioiden ominaisuuksilla on merkittävä vaikutus tuotelinjastrategian kannattavuuteen ja siihen, onko tuotelinjapäätösten aktiivinen hyödyntäminen kilpailussa suositeltavaa.
In terms of breadth, the results contradict the prevailing hypothesis of a U-shaped relationship, instead finding a negative linear one in the market as a whole and in the compact category in particular.
Tuotelinjan laajuuden osalta tulokset ovat ristiriidassa vallitsevan oletuksen kanssa ylöspäin aukeavan paraabelin muotoisesta suhteesta, ja tutkimuksessa huomattiinkin negatiivinen lineaarinen suhde koko kameramarkkinalla sekä kompaktikameroissa.
This study questions the generalizability and applicability of one product strategy to an entire market, and recommends more detailed analysis of separate product categories to support decision making.
Aihealueen tutkimukset ovat yleensä analysoineet kokonaista markkinaa yhtenäisenä ja melko samankaltaisena asiakkaiden, tuotteiden ja yritysten joukkona, eikä erilaisia tuotekategorioita markkinan sisällä ole huomioitu.<br/><br/>Tämä tutkimus kyseenalaistaa yhden tuotelinjastrategian soveltuvuuden kokonaiselle markkinalle sellaisenaan, ja suosittelee tuotekategorioiden yksityiskohtaisempaa analyysia päätöksenteon tueksi.
The study distinguishes between product line length (i.e., the number of product variants in a product line) and breadth (the number of product lines a firm offers in a given industry submarket) and examines both constructs and their performance implications separately within the context of the global digital camera industry.
Tutkimuksessa erotetaan tuotelinjan pituus, eli tuotevariaatioiden määrä tuotelinjassa, tuotelinjan laajuudesta, eli yrityksen markkinalla tarjoamien tuotelinjojen määrästä.
This dissertation’s objectives were to analyze the relationship between product line length and firm performance and product line breadth and firm performance and investigate the effects of competitive intensity on both of these relationships.
Muutokset toimialan kilpailun intensiteetissä ja muissa tilannesidonnaisuuksissa saattavat myös vaikuttaa erilaisten tuotelinjastrategioiden kannattavuuteen.<br/><br/>Tämän väitöskirjan tavoitteena oli analysoida sekä tuotelinjan pituuden että tuotelinjan laajuuden suhdetta yrityksen suorituskykyyn, sekä tutkia kilpailun intensiteetin vaikutusta näihin suhteisiin.
The narration of children contains a lot of unused potential.
Lasten kerronta sisältää paljon hyödyntämätöntä potentiaalia.
How did children narrate?
Miten lapset kertoivat?
In this research children’s narration was produced in two different ways and situations; first drawing simultaneously with other children and then in the interview together with me (researcher).
Tässä tutkimuksessa lasten kerronta tapahtui kahdella erilaisella tavalla ja kahdessa erilaisessa tilanteessa; ensin piirrettäessä yhtäaikaisesti muiden lasten kanssa ja sitten haastattelutilanteessa minun (tutkija) kanssani.
Peer-relations and the rules guiding them proved to be complicated and the children were surprisingly conscious of them.
Vertaissuhteet ja niitä ohjaavat pelisäännöt osoittautuivat monimutkaisiksi ja lapset olivat niistä hyvin tietoisia.
Viewing interviews as a context for children's narration, is not a common solution, so it opens up a new perspective for the reflection of methodological questions in research with children (Roos & Rutanen 2014).
Haastatteluiden tarkastelu lasten kerronnan kontekstina ei ole ratkaisuna tavanomaisin, joten se avaa uutta näkökulmaa lasten parissa tehtävän tutkimuksen menetelmällisten kysymysten pohdinnalle (Roos & Rutanen 2014).
Bringing the information produced by children alongside with the adults’ perspective in order to fulfill it is vital.
Lasten tuottaman tiedon tuominen aikuisperspektiivin rinnalle ja sitä täydentämään, on ensiarvoisen tärkeää.
At times the children themselves were active in conversation; sometimes the space for narration was fulfilled more prominently by the interviewer.
Välillä lapset itse täyttivät keskustelutilaa aktiivisesti, välillä se täyttyi painotetummin haastattelijan toimesta.
Rather, the analysis is guided by the data and consists of two phases of analysis.
Analyysi etenee aineiston ohjaamana ja rakentuu kahdesta tarkastelukokonaisuudesta.
Although the differences between the narration of different children were remarkable, the children surprised me with their openness and abilities to narrate.
Vaikka erot eri lasten kerronnassa olivat isoja, niin lapset yllättivät avoimuudellaan ja kerronnan taidoillaan.
From the perspective of interaction between children and adults, the realities of the two appeared distant.
Vuorovaikutuksen näkökulmasta katsottuna aikuisten ja lasten todellisuudet jäivät etäisiksi.
The research material consists of interviews of children between 4 and 6 years of age (n=37).
Tutkimuksen aineisto koostuu 4–6 -vuotiaiden lasten haastatteluista (n=37), joita on täydennetty heidän tekemillään piirroksilla (n=34).
This diversity and multiple layers in children’s narration was confirmed both in the narration of individual children as well as between narratives of different children.
Tämä moninaisuus ja monikerroksisuus todentuivat sekä yksittäisen lapsen kerronnan sisällä että eri lasten kerronnan välillä.
Children’s narratives did not fit into single, coherent definition; on the contrary, narratives moved between different characteristics.
Lasten kerronta ei asettunut yhden yhtenäisen määritelmän alle, vaan sille oli tyypillistä aaltoilu erilaisten ominaispiirteiden välillä.
This background is complemented by the themes of narrative inquiry in which narratives are considered a way for children to express, organize and communicate their experiences, thus providing a window into the world of children (Engel 2006; Viljamaa 2012).
Tämä tausta täydentyy kerronnallisuuden tematiikalla, jonka mukaan lasten kerronta kantaa mukanaan kertojiensa kokemuksia ja tarjoaa näin ollen yhden ikkunan lasten maailmaan (Engel 2006; Viljamaa 2012).
The theoretical and methodological framework is based on childhood studies which stress the signifigance of children’s voices and perspectives (see e.g. Dockett, Einarsdottir & Perry 2011).
Tutkimus on sitoutunut lapsuudentutkimuksen ajatusmaailmasta nousevaan näkemykseen lapsen näkökulman ja äänen merkityksellisyydestä (esim. Dockett, Einarsdottir & Perry 2011).
To better accommodate for children’s perspectives, the methodological choices both in data collection and analysis are not based on pre-established classifications (Grover 2004, 83; James 2007, 269).
Menetelmävalinnat niin aineiston tuottamisessa kuin sen analysoinnissa eivät pohjaudu valmiisiin luokituksiin, vaan jättävät tilaa lasten näkökulmille (Grover 2004, 83; James 2007, 269).
At the same time listening to and impact of children’s voices is strengthened both in research and in practical level.
Samalla vahvistan lasten äänen kuulemista ja vaikuttavuutta varhaiskasvatuksessa niin tutkimuksen kuin käytännön tasolla.
Along with the narration related to events and actors the research results opened interesting views to the procedures considering every daily life in day care centres.
Tapahtumiin ja toimijoihin liittyneen kerronnan ohella tutkimustulokset avasivat mielenkiintoisia näkökulmia päiväkotiarjen toimintatapoihin.
There is a growing need for moments and situations in everyday life for children's participation and hearing, in which children may express themselves in a natural way.
Arkeen vaaditaan lisää sellaisia lasten osallisuuden ja kuulemisen areenoita ja hetkiä, joissa lapset toimivat heille itselleen luonnollisella tavalla.
When bringing up the voice of children in my research I product novel information, against which it is possible reflect the everyday pedagogy in day care centres.
Nostaessani tutkimuksessani lasten ääntä kuuluville tuotan uudenlaista tietoa, jota vasten on mahdollista tarkastella päiväkotiarjen pedagogiikkaa.
The research results, similarly to narrative childhood research more broadly, brought up challenges for the development of pedagogical competence and highlighted important issues considering the future direction of early childhood education.
Tutkimuksen tulokset luovat haasteita pedagogisen osaamisen kehittämiselle ja herättelevät pohtimaan varhaiskasvatuksen tulevaisuuden suuntaa.
The first phase focuses on the narration process, the characteristics of children's narration and narrative interactivity.
Näistä ensimmäinen keskittyy kerronnan prosessin osalta lasten kerronnan ominaispiirteisiin ja kerronnan vuorovaikutuksellisuuteen.
The most common subjects in children’s narration were friends and playing, but also adults were considered as an important part of the daily life.
Ystävät ja leikki saivat suurimman huomion näissä kertomuksissa, mutta myös aikuiset koettiin tärkeänä osana arkea.
Adults were narrated predominantly through the adults’ role as organizing activities and maintaining order.
He tulivat kerrotuiksi osaksi päiväkotiarkea ensisijaisesti toiminnan järjestämisen ja järjestyksen ylläpidon kautta.
This study aims to find out how children narrate and how everyday life in Finnish day care is structured in children’s narratives.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää miten lapset kertovat ja millaisena päiväkotiarki jäsentyy lasten kerronnassa.
In addition, the structures in day care centres framed the cooperation of children and the children felt that they had only minor opportunity to influence to these structures.
Tutkimus osoitti, kuinka päiväkodissa vallitsevat toiminnan rakenteet raamittivat osaltaan lasten yhteistoimintaa ja lapset kokivat omat vaikutusmahdollisuutensa vähäisiksi suhteessa näihin rakenteisiin.
Children’s narration about everyday life in Finnish day care centres
Lasten kerrontaa päiväkotiarjesta
From the narrative perspective the results of this study emphasize the notion that children’s narratives should become a more central part of the everyday life of day care centres.
Kerronnan näkökulmasta katsottuna tutkimus vahvistaa käsitystä, jonka mukaan lasten kerronnan tulisi saada vahvempi sija osana päiväkotiarkea.
When focusing on the interviews as a context for children’s narration, the interactional nature of the interviews becomes clear.
Tarkasteltaessa haastatteluita lasten kerronnan kontekstina, korostui kerronnan vuorovaikutuksellisuus.
Playfulness between adults and children should also be emphasized and called for.
Myös lasten ja aikuisten välinen vuorovaikutus kaipaa huomiota.
In the second phase the focus shifts into analysis of everyday life as well as events, actors and procedures in Finnish day care centres.
Toinen kokonaisuus puolestaan pureutuu päiväkotiarkeen ja sen tapahtumiin, toimijoihin ja toimintatapoihin.