natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Low emphatizing was related to autism's social difficulties.
Vähäinen empatisointi oli yhteydessä autismiin liittyviin sosiaalisen vuorovaikutuksen vaikeuksiin.
Goals: The emphatizing-systemizing theory (E-S theory) states that emphatizing and systemizing helps us understand gender differences in normal population and the causes of autism spectrum disorders.
Tavoitteet: Empatisointi-systemointiteorian (E-S-teoria) mukaan empatisoinnin ja systemoinnin avulla voidaan ymmärtää terveiden ihmisten sukupuolieroja sekä autismin kirjon häiriöiden kehittymistä.
The relationship between emphatizing, systemizing and autistic traits in normal population
Empatisoinnin ja systemoinnin yhteys autistisiin piirteisiin normaaliväestössä
In general, women have a stronger drive to emphatize and men have a stronger drive to systemize.
Naisten ajatellaan olevan keskimäärin miehiä taipuvaisempia empatisoimaan ja miesten naisia taipuvaisempia systemoimaan.
High systemizing was related to the interest toward numbers and patterns associated with autism.
Systemointi puolestaan oli yhteydessä autismiin liittyvään kiinnostukseen numeroista ja kaavoista.
Systemizing is the drive to analyze nonagentive systems and create if-then rules in order to predict their behavior.
Systemoinnin avulla puolestaan pyritään löytämään elottomien asioiden välisiä syy-seuraussuhteita ja tällä tavoin ennustamaan niiden toimintaa.
Results and Discussion: Low emphatizing and high systemizing were related to the amount of autistic traits.
Tulokset ja johtopäätökset: Vähäinen empatisointi ja korostunut systemointi olivat yhteydessä autististen piirteiden määrään.
It seems that emphatizing and systemizing are linked to different parts of the autistic phenotype.
Empatisointi ja systemointi näyttäisivät siis liittyvän autismin eri osa-alueisiin.
In this paper, I examine the relationship between emphatizing, systemizing and autistic traits in normal population using a wide variety of measurements.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella empatisoinnin ja systemoinnin yhteyttä autistisiin piirteisiin normaaliväestössä monipuolisin menetelmin.
The hypothesis is that low emphatizing and high systemizing are related to the amount of autistic traits.
Hypoteesina on, että matala empatisointitaipumus ja korkea systemointitaipumus ovat yhteydessä autististen piirteiden määrään.
The negative relationship between emphatizing and autistic traits was bigger than the relationship between systemizing and autistic traits.
Empatisoinnin negatiivinen yhteys oli systemoinnin positiivista yhteyttä suurempi.
One might expect that the relationship between emphatizing, systemizing and autistic traits would also be found in healthy individuals.
Näin ollen olisi oletettavaa, että vähäinen empatisointi ja korostunut systemointi olisivat yhteydessä autististen piirteiden määrään myös terveillä ihmisillä.
The study consisted of questionnaires and computerized tests.
Empatisointia ja systemointia arvioitiin sekä kyselylomakkeiden että kykytehtävien avulla.
The models were built separately for each follow-up group.
Mallit rakennettiin erikseen kullekin seurantaryhmälle.
The subjects belonged to three different groups based on their follow-up lengths; the follow-ups varied between 0-2 years (n=787), 4 years (n=1441) and 6-10 years (n=1569).
Seurantojen pituudet vaihtelivat ryhmittäin 0–2 vuoden (n=787), 4 vuoden (n=1441) ja 6–10 vuoden (n=1569) välillä.
Statistical analyses were conducted using linear regression model.
Tilastolliset analyysit suoritettiin käyttäen lineaarista regressiota.
In both cases the results have been controversial and are based on relatively small samples.
Molemmissa tapauksissa tulokset ovat kuitenkin olleet ristiriitaisia ja tutkimukset ovat perustuneet verrattain pieniin otoksiin.
Mother's level of income or education did not predict behavior problems.
Sen sijaan äidin koulutustaso tai tulotaso eivät ennustaneet käytösongelmia yhdessäkään mallissa.
Moreover, the results emphasize the role of both individual (e.g., compliance and cognitive skills) and environmental factors (e.g., socioeconomic status) in the etiology of behavior problems.
Lisäksi tulokset korostavat sekä yksilötekijöiden, kuten tässä myöntyväisyyden ja kognitiivisen kyvykkyyden, että ympäristötekijöiden, kuten sosioekonomisen statuksen, merkitystä käytösongelmien muodostumisessa.
The association of noncompliance with internalizing problems is instead less studied.
Sen sijaan yhteyttä internalisoiviin ongelmiin on tutkittu vähemmän.
Further, the study examined the association of child's cognitive skills and mother's socioeconomic status (income and educational level) with behavior problems, and their interaction effects with compliance.
Lisäksi tutkimuksessa tarkasteltiin lapsen kognitiivisen kyvykkyyden ja äidin tulotason sekä koulutustason yhteyttä käytösongelmiin ja niiden interaktioita myöntyväisyyden kanssa.
The results showed that lower compliance predicted overall amount of behavior problems, externalizing and internalizing problems on every follow-up.
Tulokset osoittivat, että alhainen myöntyväisyys ennusti korkeampia käytösongelmien kokonaismäärää, eksternalisoivia sekä internalisoivia ongelmia kaikilla seuranta-ajoilla.
The association between childhood compliance and later behavior problems : Cognitive skills and socioeconomic status as moderators
Lapsuuden myöntyväisyyden yhteys myöhempiin käytösongelmiin : Kognitiivinen kyvykkyys ja äidin sosioekonominen status yhteyttä säätelevinä tekijöinä
Also the mother's educational level moderated the association between compliance and externalizing problems on the shortest follow-up and internalizing problems on the longest follow-up.
Lisäksi äidin koulutustaso moderoi myöntyväisyyden ja eksternalisoivien ongelmien välistä yhteyttä lyhyellä seurannalla sekä internalisoivien ongelmien välistä yhteyttä pisimmän seurannan ryhmässä.
Earlier studies have found some evidence of associations between childhood noncompliance and externalizing problems.
Aikaisemmissa tutkimuksissa on löydetty jonkin verran viitteitä lapsuuden matalamman myöntyväisyyden ja eksternalisoivien käytösongelmien väliltä.
However, the level of income moderated the association between compliance and externalizing problems on the shortest follow-up.
Tulotason havaittiin kuitenkin moderoivan myöntyväisyyden ja eksternalisoivien ongelmien välistä yhteyttä lyhimmällä seurannalla.
The sample consisted of children and their mothers from the National Longitudinal Study of Youth.
Tutkimuksen otos koostui yhdysvaltalaisen National Longitudinal Study of Youth -aineiston lapsista ja heidän äideistään, joita oli seurattu erikseen kolmessa eri seurantaryhmässä.
The purpose of this study was to examine the association of lower childhood compliance with later-onset externalizing and internalizing behavior problems.
Tässä tutkimuksessa pyrittiin selvittämään pitkittäisasetelmalla lapsuuden alhaisen myöntyväisyyden yhteyttä myöhempiin eksternalisoiviin sekä internalisoiviin käytösongelmiin.
The results provide support for previous theoretical models examining the association between compliance and behavior problems.
Tutkimustulokset tukevat alhaisen myöntyväisyyden ja käytösongelmien väliselle yhteydelle kehitettyjä malleja.
Child's cognitive skills also predicted externalizing and internalizing problems.
Myös matalampi kognitiivinen kyvykkyys ennusti eksternalisoivia ja internalisoivia käytösongelmia seuranta-ajan pituudesta riippumatta.
Finally, the research data consisted of 35 empirical studies on learning games, which were published between 1998 and 2013 and examined the use of learning games of students under 18 years old.
Tutkimusaineistoksi muodostui 35 empiiristä oppimispelitutkimusta, jotka olivat julkaistu vuosien 1998–2013 välillä ja jotka käsittelivät alle 18 vuotiaiden oppilaiden oppimispelien käyttöä.
The interest in the use of games in education is increasing and game-based learning is seen as an effective way to teach knowledge and skills and to motivate students.
Kiinnostus pelien käyttöön opetuksessa lisääntyy ja pelipohjainen oppiminen nähdään tehokkaan työtapana opettaa oppilaille tietoja sekä taitoja ja motivoida heitä opiskeluun.
The research method used was qualitative meta-analysis, which allowed both the qualitative as well as quantitative studies to be synthesized.
Tutkimuksessa käytetty tutkimusmetodi oli laadullinen meta-analyysi, joka mahdollisti laadullisten sekä määrällisten tutkimusten sisällyttämisen samaan kirjallisuuskatsaukseen.
However, the existing research data on the use of learning games is still inadequate and a pedagogical model for their use has not yet been developed.
Tutkimustieto oppimispelien käytöstä on kuitenkin edelleen puutteellista, eikä oppimispelien pedagogiselle käytölle ole vielä muodostettu mallia.
Based on the results of this study, the learning game research focuses on the use of learning games of over seven year old students.
Tutkimustulosten perusteella oppimispelitutkimus oli painottunut tutkimaan yli 7-vuotiaiden oppilaiden oppimispelien käyttöä.
A systematic model was used to collect the research data.
Tutkimusaineiston kerääminen toteutettiin systemaattisesti.
Nowadays, the amount of games designed especially for teaching and learning purposes, the learning games, is growing and research on the impact of their use is increasing.
Nykyisin erityisesti opetuskäyttöön suunnattujen pelien, oppimispelien, määrä kasvaa sekä tutkimustieto niiden käytöstä laajenee.
Qualitative meta-analysis of the research field of learning games
Laadullinen meta-analyysi oppimispelien tutkimuskentästä : Näkemys ilmiöiden kuvauksista
The studies, especially, concentrated in mathematics and were mostly single teaching experiments.
Tutkimusten havaittiin keskittyneen erityisesti matematiikkaan ja tutkimusaineisto sisälsi vain vähän pitkittäistutkimuksia.
Thus, in the future, the research of learning games should pay more attention to the underlying pedagogical models of learning games.
Tutkimuksen tulosten perusteella tulevaisuudessa oppimispelitutkimuksessa tulee kiinnittää lisää huomiota pelien taustalla oleviin pedagogisiin malleihin sekä oppimispelien ympärille rakentuvaan opetustapahtumaan.
The pedagogical models of learning games found in the research data were often ambiguous.
Tutkimusartikkeleista havaitut pedagogiset mallit, joille oppimispelien käyttö perustuu, olivat hyvin tulkinnanvaraisia.
This study aims to give an overview of the research on learning games and show gaps in the research field.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on kartoittaa kirjallisuuskatsauksella oppimispelitutkimuksen nykyistä suuntaa, osoittaa aukkoja tutkimuksessa sekä tarkastella oppimispelien pedagogista käyttöä.
From the pedagogical point of view, teacher's role was highly important when integrating learning games into teaching.
Tutkimusaineistoa pedagogisesti tarkasteltaessa havaittiin opettajan tärkeä rooli opetustapahtuman ohjaajana.
A special coding matrix was developed in order to code both quantitative and qualitative information.
Tutkimusaineiston analyysia varten kehitettiin koodaustaulukko, jota apuna käyttäen haettiin vastauksia tutkimuskysymyksiin kirjaamalla tutkimusaineiston artikkeleista sekä määrällistä dataa että laadullisia metaforia.
Moreover, evidence supporting the use of learning games in small groups was found to enhance learning and joint knowledge creation.
Tutkimusaineistosta oli myös evidenssiä siitä, että oppimispelejä tulisi mahdollisuuksien mukaan peluuttaa pienryhmissä, joka mahdollistaa oppilaiden yhteisen tiedonluonnin.
At the synthesizing stage, the coded information was grouped and compared.
Tutkimuksen analyysissä näitä luokiteltiin sekä ryhmiteltiin.
MR-pictures were 3D-pictures (DICOM), and measuring was made with Osirix-program using nine articulatory measurement points.
MR-kuvat olivat 3D-kuvia (DICOM), joista mitattiin Osirix-ohjelmalla käyttäen yhdeksää artikulatorista mittapistettä.
The Finnish [i] and [ɑ] vowels : articulatory and acoustic examinations of four speakers
Suomen [i] ja [ɑ] vokaalit : neljän puhujan artikulaation ja akustiikan tarkastelua
Half of them were normal speakers and other half orthognatic patients.
Puolet puhujista olivat normaali puhujia ja puolet ortognaattipotilaita.
Simplified, high frequency F1 values are inversely related to the height of the tongue and high F2 values are high when the tongue is in front of the mouth cavity.
Yksinkertaistetusti korkeat F1 arvot ovat käänteisesti yhteydessä kielen korkeuteen ja korkeat F2 arvot ovat korkeita kielen ollessa etinen.
The aim of this study was to examine articulation of the Finnish vowels [i] and [ɑ], and also compare them to the two lowest formants: will the speakers produce vowels in the same manner of articulation.
Tämän tutkielman aiheena oli tarkastella suomen [i] ja [ɑ] vokaaleiden artikulaatiota, sekä verrata kielen asemaa kahteen alimpaan formanttiin: tuottavatko kaikki puhujat vokaalit samalla tavoin artikulatorisesti?
Also five lowest formants of the speech signal were measured with Praat-program.
Äänisignaaleista mitattiin Praat-ohjelmalla viisi alinta formanttia.
Basically, articulation of normal speakers was stable, but orthonatic patients had extreme or versatile articulatory positions instead.
Yleisesti ottaen normaalipuhujien artikulaatio oli tasaista, sitä vastoin ortognaattipotilailla oli havaittavissa äärimmäisiä tai vaihtelevia artikulaatioasentoja.
There was also found a considerable connection between horizontal tongue position and F2.
Myös kielen sivusuuntaisen aseman ja F2:n väliltä löytyi vahva yhteys.
Methods: Four MRI scanned subjects, two men and two women, were included in this study.
Menetelmät: Aineistoon kuului neljä magneettikuvattua koehenkilöä, kaksi miestä ja kaksi naista.
In future, it would be suggested to make the articulatory and acoustic measuring methods more accurate, and study if differences between normal speakers and orthonatic patients can be generalized.
Jatkotutkimuksena olisi syytä tarkentaa mittausmetodeja sekä selvittää, ovatko ortognaattipotilaiden ja normaalipuhujien väliset erot yksilöllisiä vai yleistettävissä.
Then, F1 is responsible for vertical and F2 for horizontal movement of the tongue.
F1 on vastuussa kielen pystysuuntaisesta liikkeestä ja F2 sivusuuntaisesta.
Comparing them to normal speech is not recommended.
Tästä johtuen tuloksiin on suhtauduttava varauksellisesti eikä verrata niitä normaaliin puheeseen.
Also it would be recommended to gather more data of the other Finnish vowels and their articulatory positions.
Myös suomen muiden vokaalien artikulaatioasentojen kartoitus useammalta puhujalta olisi suotavaa.
Regressions between articulatory variables were statistically examined as well as connections between articulatory and acoustic data.
Artikulatoristen muuttujien välisiä regressioita ja artikulatorisen ja akustisen aineiston välisiä yhteyksiä testattiin tilastollisesti, jälkimmäiseen käyttäen lineaarista sekamallia.
Goals: Vowels are defined as their unique formant pattern based on their vocal tract configuration, according to acoustic theory of speech production.
Tavoitteet: Puheen akustisen teorian mukaan vokaalit määritellään yksilöllisestä formanttirakenteesta, mitkä syntyvät ääntöväylän muotojen perusteella.
However, the sound environment of the MR-imaging may have caused the Lombard effect and that is why the results must be considered with caution.
Tuloksia on kuitenkin syytä tarkastella kovan puheen tai huudon näkökulmasta, sillä MR-kuvantamisen meluympäristö on saattanut aiheuttaa puhujille Lombardin efektin.
Statistical testing revealed that there where positive and negative correlations between articulatory measurement points.
Tilastollinen testaus osoitti artikulatoristen mittapisteiden välillä olevan positiivisia ja negatiivisia korrelaatioita, joissa näkyi myös puhuja- tai vokaalikohtaisia eroja kuten myös selkeää yhteisvaihtelua.
Articulatory data was normalized for the comparison because of individual anatomy of the speakers Results and conclusions: Differences between speakers were noticed.
Vertailua varten artikulatoriset mittausarvot normalisoitiin puhujien anatomian yksilöllisyydestä johtuen.
An important observation was that the tongue root was a vowel dependent separator.
Kielen tyven havaittiin erottelevan yhteyksiä voimakkaasti vokaaleittain.
School segregation and educational equality : public debate in Helsingin Sanomat between 2005–2014
Koulujen eriarvoistuminen ja koulutuksellinen tasa-arvo : julkinen keskustelu Helsingin Sanomissa vuosina 2005–2014
The research method was qualitative content analysis, which was supported by calculating essential factors from the research data.
Tutkimusmenetelmänä käytettiin laadullista sisällönanalyysiä, jota tuettiin laskemalla aineistosta analyysin kannalta merkittäviä seikkoja.
The research showed that the debate on the segregation process in Finnish comprehensive schools was divided into eight different themes: reasons for the segregation process of schools, free school choice, where school segregation is reflected, proponents of neighbourhood school principle, perspective of educational equality, what has already been done to prevent the segregation process, what should be done to prevent the segregation process and where schools inequality leads to if nothing is done.
Tutkimus osoitti, että koulujen eriarvoistumiskeskustelu jakautui kahdeksaan eri aihepiiriin: koulujen eriarvoistumisen syyt, kouluvalinta, missä koulujen eriytyminen näkyy, lähikouluperiaatteen puolestapuhujat, koulutuksellisen tasa-arvon näkökulma, mitä on tehty koulujen eriarvoistumisen ehkäisemiseksi, mitä tulisi tehdä koulujen eriarvoistumisen ehkäisemiseksi ja mihin koulujen eriarvoistuminen johtaa, jos asialle ei tehdä mitään.
Helsingin Sanomat appeared to take a fairly active part in the debate but the primary aim of the newspaper seemed to have been to offer a discussion forum to third parties.
Tästä huolimatta lehden päätavoitteena tässä asiassa näyttää olleen keskustelufoorumin tarjoaminen ulkopuolisille tahoille.
Politicians, headmasters and teachers were also involved in the debate, however, ordinary citizens and parents were conspicuous by their absence.
Lisäksi osaa keskusteluun ottivat myös poliitikot sekä rehtorit ja opettajat.
The articles were published during the period 2005-2014 and all of them were dealing with the School segregation process.
Aineisto koostui 52 Helsingin Sanomissa vuosina 2005–2014 julkaistuista teksteistä, jotka käsittelivät koulujen eriarvoistumista.
The theoretical basis of this study contains the examination of the development of Finnish school policy and how the Finnish school system has formed during the past decades.
Teoreettisessa viitekehyksessä tarkastellaan Suomen koulupolitiikan ja koulujärjestelmän kehitystä sekä jo olemassa olevaa tutkimustietoa liittyen koulujen eriarvoistumiseen.
The aim of the study was to look at who was involved in the Helsingin Sanomat's debate on the segregation process in Finnish comprehensive schools and what kind of institutional positions they were talking from.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, ketkä osallistuvat Helsingin Sanomissa käytyyn koulujen eriarvoistumista käsittelevään keskusteluun ja millaisista institutionaalisista asemista käsin he puhuvat, sekä mitkä ovat Helsingin Sanomissa käydyn koulujen eriarvoistumiskehitystä käsittelevän keskustelun pääteemat ja esitetyt näkemykset.
The most common theme was what should be done to prevent the school segregation process and it was mainly the researchers and the officials of the school administration that participated in the discussion.
Pääosin koulujen eriarvoistumiskeskustelua kävivät tutkijat ja kouluhallinnon virkamiehet.
Previously, there has been limited research in this area, which should be considered as an important topic for Finnish education and needs to be understood.
Aiempaa koulujen eriarvoistumiseen liittyvää tutkimusta on Suomessa tehty toistaiseksi melko vähän, ja siksi aiheeseen liittyvä tutkimus on tärkeää.
Dialogue on children's wellbeing has significantly increased over the past few years.
Keskustelu lasten hyvinvoinnista on merkittävästi lisääntynyt viime vuosina.
Children have something to say; is anyone paying attention?
Lapsilla on asiaa – kuuleeko kukaan?
The research data was collected in a kindergarten group, whose activities are based on positive pedagogy.
Tutkimusaineisto on kerätty päiväkotiryhmässä, jonka toiminta pohjaa positiiviseen pedagogiikkaan.
The children's participation in this study was multilevel: the children's roles were not only passive, but active when their views were taken into account.
Lasten osallisuus esiintyi tässä tutkimuksessa monitasoisena: lapsen rooli näyttäytyi sekä passiivisena, mutta myös aktiivisena, jolloin lapsen mielipiteet otettiin huomioon.
Strategies of teacher, various tools used in activities, and other children appeared to affect participation and listening in reflection discussions.
Opettajan käyttämillä strategioilla, toiminnassa käytetyillä välineillä sekä toisilla lapsilla näytti olevan merkitystä osallisuuden ja kuulemisen toteutumiselle reflektiokeskusteluissa.
: A case study on listening to children in kindergarten interaction
: tapaustutkimus lasten kuulemisesta päiväkodin vuorovaikutustilanteissa
This pedagogical faction that has recently gained popularity specifically pays attention to children's individual, meaningful experiences, and on positive feelings that the children can process and share in a familiar community.
Erityisen huomion kohteena tässä viime aikoina voimistuneessa pedagogisessa suuntauksessa ovat lapsen henkilökohtaiset merkitykselliset kokemukset sekä positiiviset tunteet, joita lapsi voi käsitellä ja jakaa tutussa yhteisössä.
The aim of positive pedagogy is to support the child's overall wellbeing, emphasizing children's own initiative and involvement in their surroundings.
Positiivisen pedagogiikan tavoitteena on lapsen kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin tukeminen ja se korostaa lapsen aktiivisuutta ja osallisuutta lasta ympäröivässä kasvu- ja toimintaympäristössä.
The child's voice in this context refers to the child's own experiences and perspectives narrated by himself/ herself.
Lapsen äänellä tarkoitetaan tässä yhteydessä lasten kokemuksia ja näkökulmia heidän itsensä kertomina.
The actual research data consists of filmed interactive situations, in which the children narrate the experiences they have documented.
Varsinainen tutkimusaineisto koostuu videoiduista vuorovaikutustilanteista, joissa lapset kertovat dokumentoimistaan kokemuksista.
In addition, I pay attention to any factors that contributed to the child's voice being heard.
Lisäksi kiinnitän huomioni niihin tekijöihin, jotka edistävät lapsen näkökulman esille tulemisen.
In my study, I focus on listening to the child through participation.
Tutkimuksessani lähestyn lapsen kuulemista osallisuuden kautta.
I concentrate on observing how listening and participation were realized in semi-structured interactive situations within a kindergarten group.
Keskityn tarkastelemaan lapsen kuulemisen ja osallisuuden toteutumista päiväkotiryhmän puolistrukturoiduissa vuorovaikutustilanteissa.
A conclusion to be drawn from the study is that cultural tools and other people have an effect on how the child's thoughts and opinions are presented in discussions.
Tutkimuksen mukaan lasta ympäröivillä ihmisillä ja kulttuurisilla välineillä oli vaikutusta siihen, miten lapsen omat ajatukset ja näkemykset tulivat esille keskusteluissa.
A detailed analysis, applying Harry Shier's model (2001) on the pathways to participation and discourse analysis, was conducted on reflection discussions among five children.
Tarkempaan analyysiin rajautui viiden lapsen reflektiokeskustelut, joiden analyysia on ohjannut Harry Shierin (2001) malli osallisuuden tasoista sekä diskurssianalyysi.
The research focus has been on subjective wellbeing, with the individual's own experiences as the main concern.
Lasten hyvinvointitutkimusten painopiste on ollut ns. subjektiivisessa hyvinvoinnissa, jossa tavoitellaan yksilön omia kokemuksia.
In my research, children's participation is observed from a sociocultural perspective.
Tarkastelen lapsen osallisuutta sosiokulttuurisen viitekehyksen näkökulmasta.