natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the study, the women had been encountered as alien, strange, and carrying a shade of "otherness".
Tutkimuksen mukaan venäläis- ja virolaistaustainen maahanmuuttajanainen kohdataan vieraana, mikä saa toiseuttavia sävyjä.
As the educational system forms the most central context of the research, the work is also focused on educational sociology.
Pääasiallisesti tarkastelen kohtaamisia työ- ja koulutuskontekstissa.
One history in a multicomplex world The quintessence of history and grand historical narratives in the historical consciousness of class teacher students The study analyses the conception of history amongst class teacher students at the University of Helsinki.
Yksi historia monimutkaistuvasssa maailmassa : Historian olemus ja historian suuret kertomukset luokanopettajaopiskelijoiden historiatietoisuudessa
Notwithstanding this general.pessimism about the future, the students had a very positive view of their own personal prospects.
Uhkakuvien sävyttämän tulevaisuuden rinnalla he näkevät henkilökohtaisen tulevaisuutensa valoisana ja toiveikkaana.
The conceptions of the students are analysed against the background of the notion of one history which has been part of Western thought in the modern era and which is at the centre of the theoretical framework of this study.
Tutkimushenkilöiden käsityksiä peilataan moderniin länsimaiseen ajatteluun, jossa historia on mielletty koko ihmiskuntaa koskevaksi edistyskertomukseksi.
It also explores the expectations about the future that the students have on the basis of their views on history.
Tutkimuksessani tarkastellaan luokanopettajaopiskelijoiden käsityksiä historiasta ja sen avaamista tulevaisuudennäkymistä.
The students regarded the post-war Finnish history as a qualified success story in that they deplored the erosion of collectivist values and the rise of selfishness in recent decades.
Ajatus koko maapalloa koskevasta historiasta, jolla on suunta kohti parempia aikoja valistuksen ja modernisaation hengessä on viime vuosikymmeninä saanut osakseen paljon kritiikkiä.
Finnish history and global history were invested with features of a grand narrative of progress.
Erityisesti kylmän sodan päättymisen jälkeinen uudenlainen maailmantilanne on synnyttänyt paljon epävarmuutta ja eriäviä näkemyksiä historian luonteen hahmottamisesta.
The topics in the interviews were the developments of the past and the future trajectories.
Tutkimus osoittaa, että luokanopettajaopiskelijat hahmottavat menneisyydestä edistyskertomuksia, mutta epäilevät vahvasti niiden jatkumista tulevaisuudessa.
From these starting points, the main objectives of the study are novels written by Finnish school teachers Anneli Toijala and Sampo Haahtela and Swedish school teacher Hugo Swensson, who was inspired by Haahtela.
Näistä lähtökohdista tutkimuksen pääkohteina olivat suomalaisten opettajien Anneli Toijalan ja Sampo Haahtelan kouluromaanit sekä Haahtelan innoittajana toimineen ruotsalaisen opettaja Hugo Swenssonin kouluromaanit.
Keywords: literature image, school reform, school novel, teacher image, reflection, internal co-operation in school
Avainsanat: kirjallisuuden henkilökuva, koulunuudistus, kouluromaani, opettajakuva, reflektio, koulun sisäinen yhteistoiminta.
As comparison material, I use school novels written by Swedish school teachers, in which the changes in Swedish society and educational system and their expressions in the characters of teachers of the school novels are studied.
Vertailuaineistona käytin Ruotsin koululaitoksen opettajien kirjoittamia kouluromaaneja, joissa vastaavasti tarkastellaan ruotsalaisessa yhteiskunnassa ja koululaitoksessa tapahtuneita muutoksia ja niiden heijastumia kouluromaanien opettajien henkilöhahmoissa.
The aim of this research is to define what kind of characters and images of teachers appear in Finnish school novels describing social changes and educational political reform from the 1930s to the 1990s written by teachers, particularly grammar school teachers.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, millaisia opettajan henkilöhahmoja, opettajakuvia ilmenee opettajien, erityisesti oppikoulunopettajien kirjoittamissa suomenkielisissä kouluromaaneissa, joissa kuvataan 1930–1990-lukujen yhteiskunnallisten muutosten ja koulutuspoliittisten uudistusten aikoja.
At one end of the spectrum these represent immature pictures of teachers withdrawn into the routines of everyday life; at the other, they advance and reflect the reformist teacher.
Tutkimustulokset osoittavat opettajakuvien olevan kirjoltaan moninaisen ja edustavan toisessa ääripäässä ammatissaan kehittymätöntä, arkirutiineihinsa vetäytynyttä opettajakuvaa ja toisessa ääripäässä ammatissaan kehittyvää ja uudistusmielistä opettajakuvaa.
The comprehensive school reform, educational political discourse and teachers' feelings are realistically clarified in the school novels that describe the period.
Peruskoulun suunnitteluvaihe herättää pelonsekaisia tuntemuksia opettajan aseman heikkenemisestä ja byrokratian lisääntymisestä.
This becomes clearly evident when comparing the teacher "monsters" of the classic authors to the educational optimists at the end of the 20th century.
Kouluromaanien opettajakuva 1930-luvulta 1990-luvulle : ihanteellisia, kapinallisia ja oman tien kulkijoita
The research results show that images of teachers are diverse.
Yhtäläisyydset vertailuaineistona oleviin ruotsalaisten kouluromaanien opettajakuviin ovat selkeät.
The data in this action research was gathered from 2000 to 2008.
Toimintatutkimus toteutettiin vuosien 2000–2008 aikana.
Key words: School Catering, Smart School Catering Staff, Expanded Education, School Community, Action Research
Avainsanat: Kouluruokailu, kouluruokailuhenkilöstö, laajennettu kasvattajuus, TaRu-koulutus, toimintatutkimus
School catering staff to act as educators in comprehensive schools
Kouluruokailuhenkilöstö matkalla kasvattajaksi
The National Board of Education in Finland has defined school catering as a part of education in comprehensive schools.
Kouluruokailusuosituksissa todetaan kouluruokailu osaksi opetusta.
The content of the programme consisted of four two-day intensive teaching sessions as well as assignments which were carried out between theese sessions.
Koulutus oli vuoden mittainen (8 op) ja se sisälsi neljä kahden päivän lähiopetusjaksoa sekä niiden välillä tehtäviä oppimistehtäviä.
The main contents of the SCS programme were personal and organizational learning, school curriculum concerning school catering, school culture and co-operation, customer service, and the role of catering staff as educators.
Koulutuksessa käsiteltiin yksilön ja yhteisön oppimista, kasvatustoimintaa ja kouluruokailun käytännön asioita sekä perehdyttiin koulun kasvatustehtävän tavoitteisiin.
The school catering staff’s commitment to participation in the education align with the educational goals of the school unite children’s and teens safety nets.
Kouluruokailuhenkilöstön sitoutuminen ja osallistaminen kasvattajuustyöhön koulun opetus- ja kasvatustavoitteiden suunnassa voidaan nähdä eheyttävän osaltaan lasten ja nuorten aikuisturvaverkkoa, millä on merkitystä esimerkiksi yhteisölliseen vastuuseen kasvamisessa.
The emphasis on supplementary education in the school curriculum obliges the whole staff to learn new professional roles and to co-operate in the school com-munity.
Opetuslaeissa ja perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa kouluruokailu ohjeistetaan osaksi koulun toimintaa, mihin tarvitaan kaikkien koulussa olevien yhteistyötä.
The aim of the one-year SCS programme was to add to and encourage the development of the know-how of catering personnel regarding new challenges in the school community as well as to enhance and empower their educator’s role in the school.
Tutkimuksessa todetaan, että TaRu-koulutuksessa kouluruokailuhenkilöstö on omien käsitystensä mukaan oppinut, voimaantunut ja kasvanut kasvattajuustehtävään sekä sitoutunut työhönsä uudella tavalla, mikä heidän itsensä sekä rehtorien käsitysten mukaan näkyy myös kouluyhteisössä.
The results show that the SCS programme can change the work community culture in that the catering staff is more encouraged to participate in the development projects of the school, and can see themselves more as educators alongside the teaching staff.
Tämän työn tarkoituksena on tutkia kouluruokailuhenkilöstölle suunnatun Taitavaksi Ruokapalveluosaajaksi (TaRu)-koulutuksen yhteyttä koulutukseen osallistuneiden käsitysten muuttumiseen roolistaan kasvattajana sekä selvittää, millaisia muutoksia kouluyhteisössä ilmeni TaRu-koulutuksen seurauksena sille asetettujen tavoitteiden suunnassa.
It is concluded that in school communities all adults can be educators, but to achieve this aim empowering in-service training is needed.
Tutkimuksessa havaittiin, että kouluruokailuhenkilöstö voidaan kouluttaa tämän tutkimuksen yhteydessä muodostuneeseen laajennetun kasvattajuuden toimintamalliin.
An in-service training programme, Smart Catering Staff (SCS) was designed and put into practice among school catering staff.
Tutkimusaineisto kerättiin TaRu-koulutukseen osallistuneiden (yhteensä 14 ryhmää) oppimistehtävistä ja haastatteluista sekä osan taustayhteisöjensä rehtorien haastatteluista.
The development project involving the entire kindergarten community (N=21) was implemented in 2003-2004 through three developing cycles.
Koko työyhteisöä (21 jäsentä) koskeva kehittämishanke toteutettiin kolmessa jaksossa vuosina 2003─2004.
The results of this study give support to previous studies that have emphasised practical training in natural circumstances.
Tutkimustulokset tukevat aikaisempia tutkimuksia, joissa painotetaan aidoissa tilanteissa tapahtuvan harjoittelun merkitystä.
The results showed that during the training process, the staff as a giver of feedback moved from the professional basic level to the professional maturity level.
Tutkimustulokset osoittivat, että kehittämishankkeen kuluessa henkilökunta siirtyi palautteenjakajina ammatilliselta perustasolta ammatilliselle kypsyydentasolle.
The data were carried out through questions, interviews, diaries, written descriptions and monthly evaluations.
Tutkimuksessa käytettiin monimenenetelmäistä tutkimusotetta, ja aineistoa hankittiin kvalitatiivisesti ja kvantitatiivisesti kyselyiden, haastattelujen, oppimispäiväkirjojen, kirjallisten kuvausten ja kuukausittaisten arviointien avulla.
Training to give feedback means examining a field of professional know-how and also formulating shared rules.
Harjoittelu vaatii paneutumista ammatillisten osaamisalueiden tarkasteluun sekä yhteisten pelisääntöjen rakentamista.
"I have more often thought over what I am thinking and also I have often told it to others" : professional development and collegial feedback on kindergartenteams
"Olen enemmän alkanut pohtimaan ja sanomaan ääneen mitä ajattelen" : ammatillinen kehittyminen ja yhteisöllinen palaute päiväkodin työtiimeissä
Receiving feedback was likewise groupped into three categories: aspiring to develop, unaccommodating and accepting.
Vastaavasti palautteen vastaanottaminen voitiin jakaa kehittymään pyrkivään, mukautumattomaan ja hyväksyvään vastaanottoon.
Because the pressure to be effective adds to the workload of the heads of kindergartens, there are few opportunities to give staff concrete feedback on a daily basis.
Tehokkuuspaineiden lisääntyessä johtajien työmäärät kasvavat ja tilanteita konkreettiseen, arkityön lomassa tapahtuvaan palautteen antamiseen on yhä vähemmän.
In this study the practical training process of collegial feedback is studied and also the opportunities for feedback as a means of supporting professional development in the context of kindergarten.
Tässä toimintatutkimuksessa selvitettiin yhteisöllisen palautteen jakamisen harjoitteluprosessia sekä itse palautteen mahdollisuuksia ammatillisen kehittymisen tukemisessa päiväkotityöyhteisössä.
The need for professional feedback surfaces year after year in enquiries made among staff members in the field of early childhood education.
Palautteen tarve nousee työntekijöiden parissa suoritetuissa kyselyissä vuodesta toiseen esille.
Their awareness of both their own and their peers´ know-how expanded from the initial state to the final state.
Heidän tietoisuutensa sekä omasta että toistensa osaamisesta kasvoi selvästi.
As a result of analyses, delivering feedback was grouped into three categories: developmental feedback, descriptive feedback and either supportive or destructive feedback.
Analyysin tuloksena palautteen jakaminen voitiin jakaa kehittävään, toteavaan ja myötäävään tai vaihtoehtoisesti estävään palautteenantoon.
The team atmosphere and the commitment of the team members are in significant factors in the training of giving and receiving feedback.
Tiimeissä vallitsevalla ilmapiirillä ja yhteisellä sitoutumisella oli merkittävä vaikutus palautteen harjoitteluun.
Because peers are able to observe each other close at hand, their reciprocal feedback can compensate for that of the kindergarten head.
Siksi heidän keskinäinen palautteensa voi osaltaan korvata johtajan jakamaa palautetta.
The ability to control feelings improved along with the skills of giving feedback; it was possible to analyse development through the professional development model represented in the theory of the study.
Tunteiden hallinta kehittyi palautteenjakotaitojen myötä ja sen kehittymistä voitiin tarkastella etenevänä prosessina.
Giving feedback among fellow workers enables team members to receive feedback everyday.
Palautteen jakaminen työtovereiden kesken mahdollistaa konkreettisen palautteen saamisen arkityön lomassa.
It became evident that team size is the essential key element in the practise of giving feedback to team members.
Tutkimuksessa ilmeni, että tiimin koko vaikutti sen jäsenten mahdollisuuksiin harjoitella palautteen antamista ja vastaanottamista.
: Psychological Well-being and Its Relation to Academic and Prosocial Motivation, Self-regulation and Achievement at school
Psyykkinen hyvinvointi koulussa ja sen yhteys akateemiseen ja prososiaaliseen itsesäätelyyn sekä koulusaavutuksiin
Is a Majority Enough?
Ei riitä, että enemmistö oppilaista voi hyvin.
Although the person-oriented SOM-approach, was in a large extent confirming what was no-ticed by using comparison of the variables: the SEN groups had lower levels of basic needs fulfillment and less autonomous self-regulation, interesting deviations of that rule appeared.
Ennakko-oletuksia vahvistavasti havaittiin, että erityisopetuksen oppilaat ja pojat olivat yliedustettuina "motivoitumattomien ja heikosti suoriutuvien" klusterissa ja kaikkein suotuisimmassa alaryhmässä erityisoppilaiden osuus oli erittäin vähäinen.
In this study those conditions were explored.
Väitöstukimuksessa lähdettiin oppilaan kokemuksesta.
In this Finnish sample the results showed that the majority of students felt well, but the well-being varied by group.
Tuloksena oli, että enemmistö vajaan 800 oppilaan joukosta voi hyvin.
On the other hand, these results imply simultaneously that in special education groups the average is not the whole truth.
Kuitenkin tavanomaisen kokoisessa luokassa keskimäärin kolme tai neljä oppilasta voi huonosti.
The main impacts of this research were: a presentation of the theory based alternative of studying psychological well-being at school and usage of both the variable and person-oriented approach.
Tutkimuksen taustateorian perusteella kaikkien riittävän hyvinvoinnin tukeminen koulussa ei vaadi lisäresursseja, vaan on mahdollista, kun lähdetään psyykkisten perustarpeiden tukemisesta: autonomiasta, pätevyydestä ja liittymisestä.
Some of the SEL- and GEN-group members ended up in the more unfavorable SOM-clusters, and not all SEN-group members belonged to the poorest clusters (although not to the best either).
Odottamatonta oli, että yleisopetuksen ja testein valittujen luokkien oppilaista enemmän kuin joka neljäs sijoittui "onnettomien suorittajien" klusteriin, jossa koulumenestys oli kyllä hyvä, mutta psyykkiset perustarpeet heikosti tyydyttyvät.
On the basis of theoretical and empirical considerations an intervention model was sug-gested.
Psyykkisen hyvinvoinnin, motivaation ja koulusaavutusten mukaan muodostui kuusi klusteria.
According to the theoretical and empirical evidence this can be achieved first by studying the self-concept a student has, and then trying to affect both inner and environmental factors—including a consideration of the basic psychological needs.
Oppimisympäristötekijöillä voidaan vaikuttaa siihen, miten oppilas tulkitsee opettajilta, vanhemmilta ja tovereilta saamaansa palautetta.
Keywords: academic self-regulation, prosocial self-regulation, basic psychological needs, moti-vation, achievement
Selvitettiin oppilaan psyykkistä hyvinvointia, siihen sidoksissa olevaa motivaatiota ja koulusaavutuksia.
The aim of the model was to shift amotivation or external motivation in a more intrinsic direction.
Tulokset viittaavat siihen, että tietyn tyyppiseen luokkaan joutuminen tai pääseminen määrää koulu-uran laatua ja suuntaa.
This evidence refines the well-being and self-regulation picture, and may re-direct intervention plans, and turn our focus also on students who might otherwise remain unnoticed.
Pinnallisen suorittamisen sijasta oppilaat innostuvat todellisesta oppimisesta, kun ulkonaisen palkitsemisen sijasta iloitaan yhdessä omista ja muidenkin kehitysaskelista.
In order learn and thus to be able to accept external goals, a student has to feel emotionally safe and have sufficient ego-flexibility—all of which builds on satisfied psychological needs.
Mitä enemmän oppilas tuntee olevansa oppimisensa ohjaimissa ja kuuluvansa yhteisöön, sitä paremmin hän hyväksyy myös ulkopuolisia (esimerkiksi opetussuunnitelman) tavoitteita - mikä on kouluoppimisen edellytys.
A total of 60 girls and 41 boys participated in the study.
Tutkimukseen osallistui 61 tyttöä ja 40 poikaa.
It includes both qualitative and quantitative material.
Tämä väitöskirjatutkimus sisältää sekä kvalitatiivista että kvantitatiivista aineistoa.
The data in this study was gathered in 2003 and 2004.
Koko aineisto kerättiin vuosina 2003 2004.
Third, the pupils had four kinds of existentially significant interests: personal, transcendental, cosmic and ethical.
Kolman-neksi oppilailla on erilaisia eksistentiaalisesti merkittäviä kiinnostuksen kohteita: henkilökohtaisia, tuonpuolei-sia, kosmisia ja eettisiä kysymyksiä.
The emphasis is on data gathered with interviews.
Väitöskirjaraportissa painottuu haastattelujen avulla kerätty aineisto.
The aim of this study was to explore the spirituality of Finnish academically gifted 12 13-year old pre-adolescents (N = 101).
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan millaista on suomalaisten akateemisesti lahjakkaiden 12 13 vuotiaiden oppilaiden (N = 101) spiritualiteetti.
Likewise, recently in gifted education there have been discussions concerning spiritual intelligence (Gardner 1999) and spirituality of the gifted (Kerr & Cohn 2001).
Samoin lahjakkuustutkimuksessa on alettu pohtia spirituaalisen lahjakkuuden olemusta (Gardner 1999) sekä lahjakkaiden oppilaiden spiritualiteettia (Kerr & Cohn 2001).
The research project is based on Gardner s Multiple Intelligences theory (Gardner 1993) and on Hay s (1998) work on spirituality.
Tutkimusprojekti perustuu Gardnerin (1993) moniälykkyysteoriaan ja Hayn (1998) spiritualiteettia koskevaan tutkimustyöhön.
In addition, perceptions on God seemed to be connected to the individual s perception on the meaning of life.
Lisäksi oppilaiden jumalakäsitykset näyttivät olevan yhteydessä heidän käsitykseensä elämäntarkoituksesta.
This study is part of a research project called Actualizing Finnish Giftedness which is funded by the Finnish Academy between 2000 2007 and is led by Professor Tirri.
Tämä tutkimus on osa Suomen Akatemian vuosina 2000 2007 rahoittamaa tutkimusprojektia nimeltä Suomalaisen lahjakkuuden esiintyminen .
Their spirituality was investigated through the following three questions: (1) What is their relationship to religion?
Oppilaiden spiritualiteettia tutkittiin seuraavien tutkimuskysymysten avulla: 1.
The school includes classes from grade 3 to upper secondary school and has an entrance test.
Koulu valitsee oppilaansa kolmannelle luokalle testin perusteella.
First, the articles show that the pupils connect religion mainly with Christian institutions and do not consider religion and spirituality to overlap.
Artikkelit osoittavat, että oppilaat yhdistävät uskonnon kristilliseen instituutioon sekä tekevät eron uskonnon ja spiritualiteetin välillä.
and (3) How does their search for meaning integrate into their lives?
Miten elämäntarkoitus integroituu oppilaiden elämään?
The results of the sub-studies are reported in full in the four original articles.
Väitöskirja perustuu neljään englanninkieliseen artikkeliin.
Second, the articles show that the pupils believe in God and the interference of God in their lives and they think that reality includes a spiritual dimension.
Toiseksi artikkelit osoittavat, että oppilaat uskovat Jumalan ja tuonpuoleisuuden olemassaoloon ja niiden vaikutukseen elämässään.
Based on the empirical results of the study, this study concludes that education wishing to promote spiritual development should aim at being existentially relevant to the pupils and use their existential search as an integrative framework for their individual talents and skills.
Tutkimuksen perusteella koulussa annettava spiritualiteettikasvatus voisi ottaa lähtökohdakseen oppilaan elämäntarkoituksen ja eksistentiaalisen elämän artikuloinnin tukemisen ja pyrkiä edistämään oppilaan lahjojen ja suuntautumisen jäsentymistä hänen elämänkatsomukseensa.
The mixed method approach was used as the methodological framework for connecting the qualitative content analysis, phenomenological approach and the quantitative tests of this study.
Tutkimuksessa käytettiin mixed methods -lähestymistapaa metodologisena viitekehyksenä.
They attend a special school, Helsingin Suomalainen yhteiskoulu, in Helsinki, Finland.
Osallistujat ovat Helsingin Suo-malaisen yhteiskoulun kuudesluokkalaisia oppilaita.
Young, gifted and spiritual : The case of Finnish sixth-grade pupils
Akateemisesti lahjakkaiden kuudesluokkalaisten spiritualiteetti
In RE, spiritual development has been a constant topic of interest since the late eighties.
Uskontokasvatuksessa on viimeisen kahdenkymmenen vuoden aikana tarkistettu yksilön uskonnollisuutta koskevia käsityksiä ja pohdittu yleisemmin oppilaan spirituaalisen kehityksen tukemisen perusteita.
(2) How do they perceive transcendence?
Millainen suhde oppilailla on uskontoon?
Thus, the data were obtained from photographic diaries (459 photographs) taken by the research participants themselves.
Aineisto kerättiin naisten itsensä kuvaamien valokuvapäiväkirjojen (459 valokuvaa) avulla.
The research asks how transnational everyday life is constructed.
Tutkimuksessa kysytään, miten transnationaali arki rakentuu?
A tool for analysing the activities devealed in the data was created on the assumption that a family is an active unit that accommodates the current situation in which it is embedded.
Toiminnan analyysiväline luotiin perustuen käsitykseen, että perhe on aktiivinen yksikkö, joka sopeutuu kulloiseenkin vallitsevaan tilanteeseen.
The spatial dimensions formed seven units of activity settings: space for friendship, food, resting, childhood, caring, space to learn and an orderly space.
Nämä toiminnan tilat ovat: ystävyydentila, ruoan, levon, lasten ja hoivan tilat sekä oppimisen ja järjestelyn tila.
The analysis exposed everyday activities, showed the importance of social networks and the uniqueness of each woman and family.
Analyysi tekee arjen toimet näkyviksi, korostaa sosiaalisten verkostojen tärkeyttä, mutta kuvaa kunkin naisen ja hänen perheensä yksilöllisesti.
This is a study of immigrant women living in transnational families that act and communicate across national borders on a near-daily basis.
Transnationaalin perheen jäsenet elävät eri maissa, maanosissakin, mutta toimivat ja kommunikoivat kansallisvaltioiden rajojen yli lähes päivittäin.
Additionally, stimulated recall discussions, structured questionnaires and participant observation notes were used to complement the photographic data.
Valokuvista käydyt keskustelut, kyselylomake ja osallistuva havainnointi täydensivät tutkimusaineistoa.