natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The results showed that an extensive vascular-like network formation with mature tubules was reproducible formed in vasculogenesis-angiogenesis model in six day culture.
Tulokset osoittivat, että ihmisen rasvakudoksen kantasolujen sekä endoteelisolujen muodostamassa yhteisviljelmässä muodostuu toistettavasti kypsiä verisuonimaisia rakenteita.
In pharmaceutical industry, lack of efficacy in addition to safety concerns in clinical trials are the main reasons for low success rate in the development of new drugs.
Uusien lääkeaineiden kehittämisessä suurin ongelma on niiden riittämätön teho tai lääkeaineiden ihmisille aiheuttamat haittavaikutukset.
Furthermore, before utilization in regulatory safety and efficacy assessment, careful characterization and validation of the developed in vitro models is necessary.
Jotta solumallit voidaan hyväksyä virallisiksi testimenetelmiksi on tärkeää varmistaa, että mallit on huolellisesti kartoitettu ja että ne täyttävät niille asetetut vaatimukset ja sopivat aiottuun käyttötarkoitukseensa (validointi).
Development of human cell based in vitro vascular and cardiovascular models
Sydänmallissa yhdistettiin em. verisuonimaiset rakenteet sykkiviin sydänlihassoluihin.
As the second main objective, we combined the vascular model with cardiomyocytes to establish a cardiovascular model for cardiac safety and efficacy assessment of chemicals.
Ihmisen erittäin monikykyisistä kantasoluista erilaistetut solut tarjoavat mahdollisuuden yksilöllisten solumallien kehittämiseen lääkeaineiden ja kemikaalien turvallisuuden ja tehon testausta varten.
More recently, human pluripotent stem cells have emerged as a promising source of specific cell types with the possibility for high throughput production with reasonably low costs.
Ihmissolupohjaisten solu- ja kudosmallien avulla on mahdollista saada paremmin ihmiseen soveltuvaa tutkimustietoa.
At the center of the prevailing digitalisation hype, these both goals play a central role in higher education.
Keskellä vallallaan olevaa digitalisaation hypeä, molemmilla näistä on keskeinen rooli korkeakoulutuksessa.
Thus, the dissertation discusses topics covered in many higher education institutions nationally and internationally.
Tämän vuoksi tämä väitöskirja pureutuu aihepiireihin, jotka ovat esillä monissa korkeakouluissa niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin.
The findings indicated that such resources have a potential to motivate, activate and promote self-regulated learning.
Tulokset indikoivatkin, että työssä hyödynnetyn opetusteknologian käyttäminen voi motivoida, aktivoida ja edistää oppimisen itsesäätelyä.
From the theoretical perspective, this dissertation discusses instruments to promote students’ active learning as a part of the framework.<br/><br/>The research has been conducted between 2011-2017 with four empirical studies at Tampere University of Applied Sciences.
Työn teoreettinen kontribuutio koskee aktiivista oppimista tukevien elementtien sisällyttämistä toimintamalliin.<br/><br/>Tutkimus on toteutettu vuosina 2011-2017 Tampereen ammattikorkeakoulussa neljänä empiirisenä tutkimuksena.
From these two perspectives, it has been explored, for example, how engineering students experience the usage of selected educational technology and does utilisation of educational technology affect students’ activity or learning.
Näihin näkökulmiin liittyen tutkimus tarkastelee esimerkiksi, miten insinööriopiskelijat kokevat opetusteknologian käytön, ja vaikuttaako se opiskelijoiden aktiivisuuteen tai oppimiseen.
This process has included twentyfive university of applied sciences level engineering mathematics course implementations.
Tutkimusprosessiin on sisältynyt 25 AMK-tasoista insinöörimatematiikan opintojaksototeutusta.
This study contributes to the discussion of development of engineering mathematics education from two different perspectives: to explore the possibilities to enhance engineering mathematics teaching and learning with the help of educational technology, and to promote active learning of students.
Tutkimusprosessin aikana on tarkasteltu erityisesti kahta toisiinsa liittyvää näkökulmaa: mahdollisuuksia kehittää insinöörimatematiikan opettamista ja oppimista opetusteknologian avulla ja edistää opiskelijoiden aktiivista oppimista.
The adopted research approach is design-based research that has included several iterative cycles for developing the framework for mathematics teaching and learning.
Lähestymistapana on käytetty design-tutkimusta, joka on pitänyt sisällään useita iteratiivisia syklejä toimivan toimintamallin löytämiseksi.
Hence, proper and distinct assignment deadlines guide students’ learning activity and are more likely to activate them.<br/><br/>Overall, the focus of this dissertation has been on the utilisation of potential of digitalisation and the promotion of active learning.
Tutkimustulosten valossa kuitenkin oppimistehtävien palautusten määräajat ohjaavat opiskelijan aktiivisuutta, sillä opiskelijat opiskelevat lähellä tehtävien palautusten määräaikoja.<br/><br/>Kaiken kaikkiaan tämän väitöskirjan fokus on ollut hyödyntää digitalisaation tarjoamaa potentiaalia mutta myös edistää aktiivista oppimista.
Short educational video lectures and computer-aided assessment were the main educational technologies that were implemented during the research process.<br/><br/>As an outcome of the research, the guidelines for utilising selected educational technology and activating students in similar educational setting are given.
Opetusteknologiat, joita tutkimuksessa pääosin hyödynnettiin, olivat lyhyet pedagogisesti käyttökelpoisiksi suunnitellut opetusvideot ja tietokoneavusteinen arviointi.<br/><br/>Neljän osatutkimuksen tulosten perusteella tutkimus on tuottanut ohjeita opetusteknologian hyödyntämisestä, opetuksen järjestämisestä ja opiskelijoiden aktivoimisesta samankaltaisessa matematiikan oppimisen kontekstissa.
When non-compulsory automatically assessed online exercises were provided, high completion rate were detected among study groups.<br/><br/>Utilising short educational videos and computer-aided assessment provides instant feedback to students about their learning process.
Opiskelijat suorittivat myös ei-pakollisia automaattisesti arvioituja matematiikan verkkotehtäviä huomattavasti aktiivisemmin kuin mitä odotettiin.<br/><br/>Lyhyet opetusvideot ja automaattisesti arvioitavat matematiikan tehtävät tarjoavat opiskelijalle välitöntä palautetta oppimisprosessista.
The investigations have concentrated on developing a feasible framework for mathematics teaching and learning in Bachelor’s level engineering education.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tuoda näkökulmia insinöörikoulutuksen matematiikan opetuksen kehittämiseen.
The findings indicated that engineering students experience short educational video lectures and computer-aided assessment as meaningful and feasible for mathematics learning.<br/><br/>Students used short educational videos for different learning purposes and pointed out such benefits as repeatability and having more time in peace to learn and understand the current task at hand.
Tutkimuksen tulokset indikoivat, että opiskelijat kokivat lyhyet opetusvideot ja tietokoneavusteisen arvioinnin käyttökelpoisina ja mielekkäinä menetelminä.
However, the most of the students were studying nearby the deadlines.
Opiskelijat käyttivät lyhyitä opetusvideoita erilaisissa oppimistilanteissa.
Because of the nature of the welding process, there has been challenges in the automatization of the process.
Kaarihitsausprosessin luonteen takia prosessin automatisoinnissa on ollut omat haasteensa.
Thesis has been done as a project-oriented way.
Työtä on lähdetty toteuttamaan projektimuotoisesti.
Demand for robotized arc welding is increasing due to advancing technology and decreasing number of professional welders.
Robotisoidun kaarihitsauksen kysyntä kasvaa tekniikan kehittyessä ja ammattihitsaajien vähentyessä maailmalla.
New communication provides possibility to download point cloud to PC instead of importing only groove’s corner points.
Uusi kommunikointi mahdollistaa pistepilven lataamisen tietokoneelle pelkkien railon kulmapisteiden sijaan.
With groove profiling, it is possible to get exact position and shape of the groove which are used for robot path planning and adaptive welding.
Profiloinnin avulla saadaan tietoon railon tarkka paikka ja muoto, joita käytetään hyödyksi hitsausratojen luomiseen ja adaptiiviseen hitsaukseen.
This kind of profiling sensors in robotic welding makes competitive advantage for the company and that is why the developing process must continue in the future.
Tämän kaltaisten antureiden hyödyntäminen robotisoidussa hitsauksessa luo kilpailuetua yritykselle, jonka vuoksi antureiden kehityksestä ei saa jäädä jälkeen.
In some cases, the flange of the nozzle blocks the field of view of the 2D laser sensor preventing groove profiling.
Paineastioissa yhteen laippa tulee joissain tilanteissa nykyisen 2D-laseranturin näköalueen eteen, joka estää railon profiloimisen.
Pemamek company has developed robotic welding process for pressure vessel’s nozzle welding which utilizes a 2D laser sensor for groove profiling.
Pemamek on kehittänyt paineastioiden yhteiden hitsaukseen robottisovelluksen, joka hyödyntää railon profilointia.
Profiling sensor manufacturers are developing new sensors which are more and more accurate and reliable.
Anturivalmistajat kehittävät koko ajan uutta teknologiaa railon profilointiin, joka tekee niistä tarkempia ja toimintavarmempia.
This thesis gives basics for the requirements of profiling sensors and what must be considered when implementing new profiling systems, so in the future it will be easier.
Tutkielma luo pohjan uusien profilointiantureiden vaatimuksille ja käyttöönotolle, joka tulevaisuudessa helpottaa anturin valintaa ja käyttöönottoa.
After implementation, accuracy measurements have been done for the new sensor and data is compared between measured values with an old i-CUBE sensor and hand measured values.
Mittauksissa MLSL123 anturilta saatua dataa verrataan käsin mitattuun dataan sekä vanhalla i-CUBE laseranturilla mitattuun dataan.
Different methods are investigated and 2D laser scanning is chosen based on the set criteria.
Teoriaan pohjautuen 2D-laserskannaus valittiin parhaaksi mittausmenetelmäksi.
For solving the problem, a new sensor needs to be found among different measuring methods and different sensor manufacturers.
Tutkielmassa paneudutaan tähän ongelmaan, yrittäen löytää vaihtoehtoinen anturi railon profilointiin erilaisten mittausmenetelmien ja anturivalmistajien joukosta.
At the end of thesis, the chosen sensor is attached and implemented to work in a robot cell with WeldControl Scan software.
Työn lopussa Wenglorin MLSL123 anturi integroidaan robottisolussa toimivaan WeldControl Scan -ohjelmistoon.
In chapter 4, robot coordinate systems and basics of calculating transformations between robot’s coordinate frames is introduced.
Käyttöönotossa anturi kalibroidaan ja määritellään siirtomatriisit anturin eri koordinaatistojen välille.
From graphs can be seen that the new sensor is more accurate than the old one and there is not as much variation between measurements as the old i-CUBE sensor had.
Tuloksista huomataan, että anturi täyttää tarkkuusvaatimukset ollessaan i-CUBE anturia tarkempi.
Implementation part consist of calculating transformation matrices between sensor’s coordinate frames and building new communication between the sensor, PC and the robot.
Robotin, anturin ja tietokoneen välille rakennetaan täysin uusi kommunikointi datan siirtämiseen.
After the method has been selected, several 2D laser scanners are compared and it was found that only Wenglor’s MLSL1x3 laser sensor comply with all the requirements.
Wenglorin MLSL1x3 laseranturi oli ainoa, joka pääsi työn alussa asetettuihin tila- ja näköaluevaatimuksiin.
In chapters 2 and 3, theory of welding automation, nozzle welding process and the thesis problem definition is introduced.
Työn alussa käsitellään hitsausautomaatiota sekä määritellään ongelmaa ja prosessia tarkemmin.
Therefore they are part of my research result.
Näin ollen ne ovat osa tutkimukseni tulosta.
They can take them into account even without either party being conscious about them.
He kykenevat ottamaan ne huomioon jopa niin, että kumpikaan osapuoli ei tule niistä selvästi tietoiseksi.
Its historical roots go back to social work in the 1920s in North America.
Sen historialliset juuret ovat 1920-luvun Pohjois-Amerikan sosiaalityössä.
The factors that stood out were various contexts, tasks and objektives.
Erottaviksi tekijöiksi osoittautuivat erilaiset kontekstit, tehtävät ja tavoitteet.
My research consisted of two parts.
Tutkimustehtäväni oli kaksiosainen.
The relationship between my thinking and my research object is one of a dialog.
Ajatteluni ja tutkimuskohteeni välinen suhde on dialoginen.
As a frame of reference, they use concepts and theories which they have filtered for themselves in their profession and through their training.
Viitekehyksenään he käyttävät niitä käsitteitä ja teorioita, joihin he omassa ammattikäytännössään ja -koulutuksessaan ovat itselleen suodattaneet.
Firstly, I was looking for an answer to the question of how it is possible that, despite its conceptual inexactness, work supervision has only increased in popularity along the decades instead of being forgotten as a passing fad.
Ensiksi etsin vastausta kysymykseen, miten on mahdollista, että käsitteellisestä epämääräisyydestään huolimatta työnohjaus on vain lisännyt suosiotaan vuosikymmenien kuluessa sen sijaan että se olisi hävinnyt ohimenevänä muotivirtauksena.
Since social worker training did not yet exist by that time, work vas learned in practice under the master/apprentice principle.
Koska sosiaalityöntekijöiden koulutusta ei vielä ollut olemassa, työ opittiin käytännössä esimiehen opastuksella "mestari-kisälli" -periaatteella.
Towards a comprehensive theory of work supervision : Work supervision as an intersubjective development process
Kohti kokonaisvaltaista työnohjauksen teoriaa : Työnohjaus intersubjektiivisena kehitysprosessina
Even though the systems theory did not exist at the time, Sigmund Freud, the father of psychoanalysis, was convinced that humans are the product of their own evolutionary development.
Vaikka systeemiteoriaa ei siihen aikaan ollut vielä olemassa, psykoanalyysin perustaja Sigmund Freud oli vakuuttunut siitä, että ihminen on oman evoluutionsa tuotos.
Finally I vas looking for such a philosophy and methodology which a work supervisor can use as a tool to understand and help people as individuals, but also help their work organization to structure their own situation both broadly and deeply.
Lopuksi etsin sellaista filosofiaa ja metodologiaa, jota työnohjaaja voi käyttää välineenään voidakseen ymmärtää ja auttaa paitsi ohjattavia yksilöinä myös heidän työorganisaatioitaan jäsentämään omaa tilannettaan sekä laajemmin että syvemmin.
This is a theoretical study, and the method used is the researcher´s conceptual thinking.
Kyseessä on teoreettinen tutkimus, jonka metodina on tutkijan käsitteellinen ajattelu.
The later development of psychoanalysis has so far created plenty of empirical research data on the different stages and processes of the early development of the human psyche in the interaction with other people.
Psykoanalyysin myöhempi kehitys on tähän mennessä tuottanut runsaasti empiiristä tutkimustietoa inhimillisen varhaiskehityksen eri vaiheista ja prosesseista vuorovaikutussuhteessa läheisiin ihmisiin.
The analysis suggested that work supervisors are typically persons with a particular personality structure and with natural understanding about people`s deepest human needs.
Analyysin tulos osoitti, että työnohjaajiksi ilmeisesti valikoituu tietynlaisen persoonallisuusrakenteen omaavia henkilöitä, joilla on luontaista ymmärrystä ihmisen syvempiä inhimillisiä tarpeita kohtaan.
In demanding human resources work, such as education, social an the care sector, work supervision has become standard practice in Finland.
Vaativassa ihmissuhdetyössä, kuten kasvatus-, sosiaali- ja hoitoaloilla se on vakiintunut Suomessa yleiseksi käytännöksi.
As in Freud`s theory, the systemic research approach in the theories of Emile Durkheim and Max Veber, pioneers in sociology, was not identified until later.
Kuten Freudin teoriassa, myös sosiologian uranuurtajien Emile Durkheimin ja Max Weberin teorioissa vaikuttanut systeeminen tutkimusote on vasta myöhemmin tunnistettu.
As work supervision is becoming more and more widely applied, lack of conceptual precision has become a problem.
Työnohjauksen käytön laajentuessa sen käsitteellinen epämääräisyys on muodostunut ongelmaksi.
The metatheory I discovered and the specialized theories that are based on it provide a sufficient background for the construction of such a comprehensive theoretical model that meets the requirements I set for my research.
Löytämäni metateoria ja siihen pohjautuvat erityisteoriat tarjoavat riittävät edellytykset sellaisen ehyen teoreettisen mallin rakentamiseen, joka täyttää tutkimustehtäväksi asettamani vaatimukset.
Supervisors should also understand (iii), how they can assist in a way that the person supervised can find such an angle or way of operating to open up harmonizing apportunities and constructive solutions for their problem at hand.
Hänen on ymmärrettävä myös, (iii) millä tavalla hän itse voisi olla sillä tavalla avuksi, että ohjattava voisi löytää sellaisen näkökulman ja toimintatavan, josta hänelle avautuisi eheyttäviä mahdollisuuksia ja rakentavia ratkaisuja kyseiseen ongelmatilanteeseensa.
As a model for the development of work supervision, I used Klaus Holzkamp`s methodological reseach program, because it stems from the concept of a contextualizable and historically describable human subject.
Työnohjauksen teorian kehittelyn mallina käytin Klaus Holzkampin holistista metodologista tutkimusohjelmaa, sillä sen lähtökohtana on ajatus kontekstualisoitavasta ja historioitavasta inhimillisestä subjektista.
In order to get an answer for my first question, I analysed the history of work supervision by using systemically oriented social science research as my theoretical tool for analysis.
Saadakseni vastauksen ensimmäiseen kysymykseeni analysoin työnohjauksen historiaa käyttämällä teoreettisina analyysivälineinäni systeemisesti orientoitunutta yhteiskuntatieteellistä tutkimusta.
In order for work suoervision to work as an intermediary institution, it is also necessary to analyze the supervisory relationship to ensure that work supervision fufills its purpose.
Jotta työnohjaus voisi toimia välittävänä instituutiona, on analysoitava myös työnohjaussuhde, jotta voitaisiin varmistaa, että työnohjaus täyttää tarkoituksensa.
The outcome of my research was a work supervision theory in which work supervision is shown as the integration of processes that a) analyze the content of the work of persons being supervised, b) support their identity and c) release creativity.
Tutkimukseni lopputuloksena syntyi työnohjauksen teoria, jossa työnohjaus näyttäytyy a) ohjattavan työn sisältöä analysoivan, b) hänen identiteettiään kannattelevan ja c) luovuuttaan vapauttavan prosessin integraationa.
In order to develop a theoretical model for work supervision, I was looking for an answer to my other research question, that is, how it would be possible to build a work supervision theory so that it would serve its purpose optimally as an intermediary in the reflexive relationship between working life actor and the work organization.
Työnohjauksen teoreettisen mallin kehittämiseksi etsin vastausta toiseen tutkimuskysymykseeni, miten työnohjauksen teoriaa olisi mahdollista rakentaa niin, että se parhaalla mahdollisella tavalla palvelisi tarkoitustaan välityssuhteena työelämän toimijan ja työorganisaation välisessä refleksiivisessä suhteessa.
Having found such a metatheoretical view that makes it possible to meet people in their own natural relationships,I extracted the core functions that separate work supervision from any adjoining concepts.
Löydettyäni sellaisen metateoreettisen näkemyksen, joka tarjoaa mahdollisuuden kohdata ihminen omissa luonnollisissa suhteissaan, erottelin ne ydinfunktiot, jotka erottavat työnohjauksen lähikäsitteistään.
This would explain the effectiveness of work supervision despite the lack of conscious paradigms.
Se selittää työnohjauksen "vaikuttavuuden" ilman että sitä kyetään perustelemaan tietoisista paradigmoista käsin.
I then found and categorized specialized theories which are based on the chosen metatheory and which describe the structure of the core functions of work supervision theoretically, and describe a)development of humans as individuals from their own starting points in relation to their experience of life, and b)theories that describe the development of the surrounding culture from their historical starting points,predicting the future.
Tämän jälkeen etsin ja luokittelin valitsemaani metateoriaan pohjautuvia työnohjauksen ydinfunktioita teoreettisesti jäsentäviä erityisteorioita, jotka kuvaavat a)ihmisen kehitystä yksilönä hänen omista lähtökohdistaan suhteessa omaan elämismaailmaansa, sekä b) teorioita, jotka kuvaavat ympäröivän kulttuurin kehitystä omista historiallisista lähtökohdistaan tulevaisuutta ennakoiden.
From the viewpoint of my study, this result meant that the work supervision theory being developed must reach this deep personal level in order to pay conscious attention to any emerging problems.
Tutkimukseni tavoitteen kannalta tämä tulos merkitsi, että kehitettävä työnohjauksen teoria on ulotettava tälle persoonan syvätasolle, jotta sillä tasolla esiin nousevaan problematiikkaan osattaisiin kiinnittää tietoista huomiota.
A work supervision expanded to other sectors of work, special human relationship professionals have been used as work supervisors.
Työnohjauksen laajentuessa muille työaloille työnohjaajina on käytetty ulkopuolisia ihmissuhdealojen ammattilaisia.
This gave an indication that the theory of work supervision must be based on such a metatheory that takes into account all the aspects of human life that are activated in a work supervision context, thus affecting the work supervision process.
Se antoi viitteen, että työnohjauksen teorian tulee perustua sellaiselle metateorialle, joka ottaa huomioon kaikki ne inhimillisen elämän puolet, jotka työnohjaustilanteessa aktivoituvat vaikuttaen työnohjausprosessiin.
Human development as an individual and as a specialized theory that starts from their individual vantage points to structure their experience of the world is supported by the psychoanalytical theory, because it followed the principles of systemic thought right from its early stages in the early 29th century.
Ihmisen kehitystä hänen omista lähtökohdistaan suhteessa omaan elämismaailmaansa jäsentävänä erityisteoriana palvelee psykoanalyyttinen teoria, sillä jo alkuhistoriassaan 1900-luvun alussa se on noudattanut systeemisen ajattelun periaatteita.
Specialised theories structuring the development of the surrounding culture from the personal historical standpoint are abundant within social sciences.
Ympäröivän kulttuurin kehitystä omista historiallisista lähtökohdistaan jäsentävää teoriaa löytyy runsaasti yhteiskuntatieteiden piiristä.
As a multiparadigm practice, work supervision is a combination of everyday concepts and concepts derived from various fields of science.
Moniparadigmaisena käytäntönä työnohjaus on sekoitus arkikäsitteitä ja eri tieteenaloilta peräisin olevia teoreettisia käsitteitä.
A work supervisor shoud understand (i) the individual elements that give to the person supervised a spesific, meaningful experience and (ii) the customer or work organization that has reasons for the way they operate.
Työnohjaajan täytyisi ymmärtää (i) niitä yksilöllisiä perusteita, joista käsin ohjattavalle syntyy tietynlainen merkityskokemus, (ii) sitä asiakasta tai työorganisaatiota, jolla on omalle toiminnalleen omat perusteensa.