natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These practices are then compared to the situation in Europe as represented by the United Kingdom (first two chapters), the Court of Justice of the European Union and the European Patent Office decisions (Chapter 3 onwards) in order to obtain a full picture of the present patenting procedures on the European soil.
Näitä käytäntöjä verrataan sitten Euroopan tilanteeseen, jota edustavat Yhdistynyt kuningaskunta (ensimmäiset kaksi kappaletta) sekä Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan patenttiviraston päätökset (kappaleesta 3 eteenpäin), ja pyrkimyksenä on saada aikaan kokonaiskuva tämänhetkisistä patentoimiseen liittyvistä menettelytavoista eurooppalaisella maaperällä.
Yet, the patenting of human embryonic stem cells raises some fundamental moral, social and legal questions.
Ihmisalkion kantasolujen patentoiminen nostaa kuitenkin esiin joitakin perimmäisiä moraalisia, sosiaalisia ja lainopillisia kysymyksiä.
Ensuring and maintaining this balance within the patent system when patenting human embryonic stem cells is of crucial contemporary relevance.
Tämän tasapainon varmistaminen ja ylläpitäminen patenttijärjestelmän sisällä ihmisalkion kantasoluja patentoitaessa on nykytilanteessa ratkaisevan tärkeää.
In order to assess this part, the Thesis evaluates how ethical issues that arise with patent applications are dealt with by: a) Legislative history of the modern patent system from its inception in 15th Century England to present day patent laws.
Tämän osuuden arvioimiseksi väitöskirjassa evaluoidaan, miten patenttihakemuksien esiin nostamia eettisiä kysymyksiä käsitellään seuraavissa kohteissa: a) Nykyisen patenttijärjestelmän lainsäädännöllinen historia – sen syntyhetkestä 1400-luvun Englannissa nykypäivän patenttilakeihin.
Their potential use in clinical applications provides hope to many sufferers of debilitating and fatal medical conditions.
Niiden mahdollinen käyttö kliinisissä sovelluksissa antaa toivoa monille ihmisille, jotka kärsivät uuvuttavista ja hengenvaarallisista sairauksista.
This in turn has created a sense of urgency to engage all relevant parties in the discourse on how best to approach patenting of this new form of scientific innovation.
Se on puolestaan aiheuttanut pakonomaista kiirettä saada kaikki asiaankuuluvat osapuolet osallistumaan keskusteluun siitä, miten voidaan parhaiten lähestyä tämän uudenlaisen tieteellisen innovaation patentoimista.
This framework is then utilised on and promoted as a tool to assist Europe (as represented by the European Patent Office) in examining human embryonic stem cell patent applications.
Kyseistä kehystä hyödynnetään ja edistetään työkaluna, joka voi auttaa Eurooppaa (jota edustaa Euroopan patenttivirasto) tarkastelemaan ihmisalkion kantasolujen patenttihakemuksia.
Embryonic stem cells offer potentially a ground-breaking insight into health and diseases and are said to offer hope in discovering cures for many ailments unimaginable few years ago.
Alkion kantasolut tarjoavat mahdollisesti uraauurtavan näkemyksen terveyteen ja sairauksiin, ja niiden on sanottu antavan toivoa löytää moniin vaivoihin parannuskeinoja, joita ei voitu kuvitellakaan muutama vuosi sitten.
That question is the following: how can the investigated patent offices successfully deal with patentability of human embryonic stem cells?
Kysymys on seuraava: miten tutkitut patenttitoimistot kykenevät käsittelemään menestyksellisesti ihmisalkion kantasolujen patentoitavuutta?
How do common law countries such as Australia and the United States approach and deal with patentability of human embryonic stem cells in their jurisdictions?
Miten ennakkotapausoikeutta (common law) käyttävät maat kuten Australia ja Yhdysvallat lähestyvät ja käsittelevät ihmisalkion kantasolujen patentoitavuutta omissa tuomiopiireissään?
This remarkable feature, enabling embryonic stem cells to proliferate indefinitely in vitro (in a test tube), has branded them as a so-called miracle cure .
Tämä huomattava ominaisuus, joka tekee mahdolliseksi alkion kantasolujen rajattoman kasvun koeputkessa (in vitro), on antanut niille lempinimen "ihmelääke".
Ultimately, a question of whether such reformed European patent system can be used as a founding stone for a potential patent reform in Australia and the United States when examining human embryonic stem cells or other morally controversial inventions is surveyed.
Lopuksi väitöskirjassa tarkastellaan kysymystä siitä, voidaanko kyseistä uudistettua eurooppalaista patenttijärjestelmää käyttää perustana mahdollisessa patenttiuudistuksessa Australiassa ja Yhdysvalloissa, kun tutkitaan ihmisalkion kantasoluja tai muita moraalisesti kiistanalaisia keksintöjä.
How are ethical and moral considerations taken into account at patent offices investigated when assessing patentability of human embryonic stem cell related inventions?
Miten eettiset ja moraaliset näkökohdat otetaan huomioon tutkituissa patenttitoimistoissa, kun ne arvioivat ihmisalkion kantasoluihin liittyvien keksintöjen patentoimista?
A summary of options (as represented by Australia, the United States and Europe) available as a basis for the optimal examination procedure of human embryonic stem cell inventions is depicted, whereas the best of such alternatives is deduced in order to create a benchmark framework.
Väitöskirjassa kuvataan yhteenveto vaihtoehdoista (joita edustavat Australia, Yhdysvallat ja Eurooppa), joita on käytettävissä pohjana ihmisalkion kantasolukeksintöjen optimaalisissa tutkimuksissa ja päätellään paras vaihtoehto, jonka perusteella voidaan luoda vertailukehys.
The author wishes to emphasise that the guiding thought while carrying out this work is to convey the significance of identifying, analysing and clarifying the ethical tensions surrounding patenting human embryonic stem cells and ultimately present a solution that adequately assesses patentability of human embryonic stem cell inventions and related biotechnologies.
Tekijä haluaa korostaa, että tämän työn laadinnassa johtava ajatus on ollut välittää se, miten tärkeää on tunnistaa, analysoida ja selvittää ihmisalkion kantasolujen patentoimista koskevat eettiset jännitteet ja lopuksi esittää ratkaisu, jonka avulla voidaan riittävästi arvioida ihmisalkion kantasolukeksintöjen ja niihin liittyvän bioteknologian patentoitavuutta.
Lately, however, the policy battles surrounding human embryonic stem cell innovation have shifted from being a controversial research to scuffles within intellectual property rights.
Viime aikoina ihmisalkion kantasolukeksintöjä koskevat, menettelytapoihin liittyvät riidat ovat kuitenkin siirtyneet kiistanalaisesta tutkimuksesta koskemaan immateriaalioikeuksia.
In answering the key questions above, the Thesis strives to contribute to the broader stem cell debate about how and to which extent ethical and social positions should be integrated into the patenting procedure in pluralistic and morally divided democracies of Europe and subsequently Australia and the United States.
Yllä mainittuihin kysymyksiin vastattaessa väitöskirjassa pyritään osallistumaan laajempaan kantasoluja koskevaan väittelyyn siitä, miten ja missä määrin eettiset ja sosiaaliset näkökannat tulisi yhdistää patentoimismenettelyihin Euroopan sekä sittemmin Australian ja Yhdysvaltain pluralistisissa ja moraalisesti jakautuneissa demokratioissa.
To the contrary, stem cell innovation and its reliance on patent protection risk turmoil, uncertainty, confusion and even a halt on not only stem cell research but also further emerging biotechnology research and development.
Sen sijaan kantasolukeksinnöt ja se tosiasia, että niissä turvataan patenttisuojaan, uhkaavat aiheuttaa sekasortoa, epävarmuutta ja sekaannusta ja jopa keskeyttää kantasolututkimuksen sekä muunkin bioteknologian tutkimuksen ja kehityksen.
By using Europe as the primary case study for lessons and guidance, the central goal of the Thesis then becomes the determination of the type of solutions available to Europe with prospects to apply such to Australia and the United States.
Väitöskirjassa käytetään Eurooppaa opetusten ja ohjeiden ensisijaisena tapaustutkimuksena, ja sen keskeinen tavoite on määritellä Euroopassa käytettävissä olevat ratkaisut sekä mahdollisuudet soveltaa niitä Australiaan ja Yhdysvaltoihin.
In particular, the Thesis goal is to propose a functional framework that may be used as a benchmark for an informed discussion on the solution to resolving ethical and legal tensions that come with patentability of human embryonic stem cells in Australian, American and European patent worlds.
Väitöskirjassa pyritään erityisesti ehdottamaan toimivaa kehystä, jota voidaan käyttää vertailukohtana asiantuntevassa keskustelussa, jossa yritetään löytää ratkaisuja niihin eettisiin ja juridisiin kiistoihin, jotka johtuvat ihmisalkion kantasolujen patentoitavuudesta Australian, Yhdysvaltain ja Euroopan patenttiyhteisöissä.
Although, stem cell patents tend to more or less satisfy the standard patentability requirements, they also raise serious ethical and moral questions about the meaning of the exclusions on ethical or moral grounds as found in European and to an extent American and Australian patent laws.
Vaikka kantasolupatentit yleensä täyttävät jotakuinkin patentoitavuuden vakioedellytykset, ne nostavat esiin myös vakavia eettisiä ja moraalisia kysymyksiä eurooppalaisessa, ja jossakin määrin amerikkalaisessa ja australialaisessa, patenttilainsäädännössä esiintyvien, eettisiin tai moraalisiin perusteisiin pohjautuvien rajoitusehtojen merkityksestä.
The Dissertation purports to define the ethical implications that arise with patenting human embryonic stem cells and intends to offer resolutions to the key ethical dilemmas surrounding patentability of human embryonic stem cells and other morally controversial biotechnology inventions.
Tutkielmassa pyritään määrittelemään ihmisalkion kantasolujen patentoimisen esiin nostamat eettiset seuraamukset sekä tarjoamaan vastauksia ihmisalkion kantasolujen ja muiden moraalisesti kiistanalaisten bioteknologiakeksintöjen patentoimiseen liittyviin tärkeimpiin pulmiin.
Any room for improvement of the European morality clause and Europe s current manner of evaluating ethical tensions surrounding human embryonic stem cell inventions is examined.
Väitöskirjassa tutkitaan tarvetta parantaa eurooppalaista moraalilauseketta ja Euroopan nykyistä tapaa arvioida eettisiä kiistoja, jotka koskevat ihmisalkion kantasolukeksintöjä.
The Thesis seeks to compare laws and legal practices surrounding patentability of human embryonic stem cells in Australia and the United States with that of Europe.
Väitöskirjassa pyritään vertailemaan australialaisia ja amerikkalaisia ihmisalkion kantasoluja koskevia lakeja ja juridisia käytäntöjä eurooppalaisiin vastineisiin.
In particular, the interpretation of the exclusions on ethical or moral grounds as found in Australian, American and European legislative and judicial precedents.
Tämä vuorostaan viittaa kiistanalaiseen seikkaan eli moraalilausekkeen soveltamiseen tällä alalla, erityisesti rajoitusehtojen tulkintaan eettisillä tai moraalisilla perusteilla Australian, Yhdysvaltain ja Euroopan lainsäädännöllisissä ja lainopillisissa ennakkotapauksissa.
At present there is a sort of a calamity over human embryonic stem cell patents in Europe and to an extent in Australia and the United States.
Nykyään Euroopassa ja jossakin määrin myös Australiassa ja Yhdysvalloissa on vallalla eräänlainen katastrofimainen tila koskien ihmisalkion kantasolupatentteja.
On the one hand, advocates hail its potential, ranging from alleviating and even curing fatal and debilitating diseases such as Parkinson s, diabetes, heart ailments and so forth.
Yhtäältä kannattajat ylistävät kantasolututkimuksen mahdollisuuksia hoitaa ja jopa parantaa kuolemaan johtavia ja muita vakavia sairauksia kuten Parkinson tauti, diabetes, sydäntaudit jne. Toisaalta vastustajat arvostelevat sen vaaroja ja kiinnittävät huomiota ihmisalkioiden tuhoamisen luontaisiin riskeihin, tutkimustarkoituksissa tapahtuvaan kloonaamiseen sekä lisääntymistarkoituksessa tehtävään kloonaamiseen.
However, the results are sensitive to the way the reference scenarios are defined.
Tulokset ovat kuitenkin herkkiä sille, miten vertailuskenaariot määritellään.
Human activities extract and displace different substances and materials from the earth s crust, thus causing various environmental problems, such as climate change, acidification and eutrophication.
Ihminen louhii ja siirtää erilaisia aineita ja materiaaleja maaperästä aiheuttaen samalla monia ympäristöongelmia, kuten ilmaston lämpenemistä, happamoitumista ja rehevöitymistä.
Industrial ecology is a field of science that forms a comprehensive framework for studying the interactions between the modern technological society and the environment.
Teollinen ekologia on tieteenala, joka tarjoaa kokonaisvaltaisen viitekehyksen modernin teknologisen yhteiskunnan ja ympäristön välisen vuorovaikutuksen tutkimiseen.
Companies are seen as part of the chains of suppliers and consumers that resemble those of natural ecosystems.
Yritykset nähdään kuluttajien ja tuottajien verkostona, joka muistuttaa luonnon ekosysteemiä.
In some cases, it may be more efficient, from an environmental point of view, to focus on supply chain management instead.
Joissakin tilanteissa saattaa olla ympäristön kannalta tehokkaampaa keskittyä hankintaketjun hallintaan teollisen symbioosin sijaan.
Industrial symbiosis studies look at the physical flows of materials and energy in local industrial systems.
Teollinen symbioosi tutkii materiaalin ja energian virtoja paikallisissa systeemeissä.
As problems have become more complicated, more holistic measures that consider the origins and sources of pollutants have been called for.
Ongelmien tullessa monimutkaisemmiksi, on syntynyt tarve kokonaisvaltaisemmille menetelmille, jotka huomioivat saasteiden lähteen.
If only the direct emissions and resource use of the symbiosis had been considered, less than half of the total environmental impacts of the system would have been taken into account.
Jos vain suorat päästöt ja raaka-aineiden kulutus olisi huomioitu, yli puolet symbioosin kokonaisympäristövaikutuksistaolisi jäänyt huomioimatta.
LCA is a useful tool for assessing the overall environmental performance of industrial symbioses.
LCA on hyödyllinen väline teollisten symbioosien kokonaisympäristövaikutusten arviointiin.
Moreover, the Natural Step Sustainability Principles formed a conceptual framework for assessing the environmental performance of the case study symbiosis (Paper I).
Natural Step -kestävyysperiaatteet muodostivat käsitteellisen viitekehyksen tutkimuskohteena olevan symbioosin ympäristövaikutusten arviointiin (osajulkaisu I).
The reduction in environmental impacts was mainly due to changes in the way energy was produced.
Tämä johtui pääasiassa energiantuotannosta.
The results showed that the environmental impacts caused by the extraction and processing of the materials and the energy used by the symbiosis were considerable.
Tulokset osoittavat, että symbioosin käyttämien raaka-aineiden louhinnan ja prosessoinnin sekä energian tuotannon ympäristövaikutukset olivat huomattavia.
The research methods used were process-based life cycle assessment (LCA) (Papers II and III) and hybrid LCA, which combines both process and input-output LCA (Paper IV).
Käytetyt tutkimusmenetelmät olivat niin sanottu prosessielinkaariarviointi (osajulkaisut II ja III) ja hybridielinkaariarviointi (osajulkaisu IV).
The environmental performance of the case study symbiosis was compared to four counterfactual reference scenarios in which the actors of the symbiosis operated on their own.
Tapaustutkimussymbioosin ympäristövaikutuksia verrattiin neljään teoreettiseen referenssiskenaarioon, joissa symbioosin toimijat toimivat erillään.
The aim of this study was to analyse the environmental performance of an industrial symbiosis based on pulp and paper production, taking into account life cycle impacts as well.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli analysoida sellu- ja paperintuotantoon perustuvan teollisen symbioosin ympäristövaikutuksia huomioiden koko elinkaari.
Industrial symbiosis should be seen as part of the process of improving the environmental performance of a system.
Teollinen symbioosi tulisi nähdä yhtenä osana systeemin ympäristövaikutusten hallintaa.
When the results were compared with the counterfactual reference scenarios, the net environmental impacts of the symbiosis were smaller than those of the reference scenarios.
Kun tuloksia verrattiin referenssiskenaarioihin, voitiin todeta, että symbioosin nettoympäristövaikutukset olivat kaikissa vaikutusluokissa referenssiskenaarioita pienemmät.
Local systems, global impacts : Using life cycle assessment to analyse the potential and constraints of industrial symbioses
Paikalliset systeemit, globaalit vaikutukset : Elinkaariarviointi teollisen symbioosin arvioinnissa
Life Cycle Assessment (LCA) is a tool for quantitatively and systematically evaluating the environmental aspects of a product, technology or service throughout its whole life cycle.
Elinkaariarviointi on menetelmä, jolla voidaan arvioida tietyn tuotteen, teknologian tai palvelun koko elinkaaren aikaiset ympäristövaikutukset.
Industrial symbiosis (IS) is a central concept of industrial ecology.
Keskeinen käsite teollisessa ekologiassa on teollinen symbioosi.
In an ideal IS, waste material and energy are exchanged by the actors of the system, thereby reducing the consumption of virgin material and energy inputs and the generation of waste and emissions.
Ihanteellisessa teollisessa symbioosissa symbioosin toimijat vaihtavat materiaaleja ja energiaa keskenään ja vähentävät siten päästöjä ja jätteitä.
Industrial ecology considers humans and their technologies to be part of the natural environment, not separate from it. Industrial operations form natural systems that must also function as such within the constraints set by the biosphere.
Teollinen toiminta muodostaa luonnon systeemejä, joiden on toimittava biosfäärin asettamissa rajoissa.
It is recommended that in addition to the direct effects, the upstream impacts should be taken into account as well when assessing the environmental performance of industrial symbioses.
Raaka-aineiden ja energian tuotannon ympäristövaikutukset tulisi huomioida, kun arvioidaan teollisen symbioosin kokonaisympäristövaikutuksia.
The methods of critical and realistic discourse analysis and rhetorical analysis were applied in the analysis.
Aineiston analyysi tapahtui kriittistä ja realistista diskurssianalyysia sekä retoriikan analyysia soveltaen.
The three research questions of this thesis were: how and what kind of prison education is reconstructed firstly in the strategy of prison education and secondly in the interviews.
Tutkielmassa vastattiin kolmeen kysymykseen: miten ja millaiseksi vankilaopetus rakentuu ensinäkin vankilaopetuksen strategiassa ja toiseksi haastatteluaineistossa.
Prison education was seen supportive for personal life control and for integrating to the society.
Vankilaopetuksen nähtiin tukevan elämänhallintaa ja yhteiskuntaan sijoittumista.
The main data was consisted by the Finnish Criminal Sanctions Agency's document The Strategy of the Prison education for years 2008 2012 and the three interviews of women who participated to prison education.
Tutkielman pääasiallinen aineisto koostui Rikosseuraamuslaitoksen Vankilaopetuksen strategia vuosille 2008 2012 -asiakirjasta sekä kolmen vankilaopetukseen osallistuneen naisen haastattelusta, jotka tätä tutkielmaa varten syksyllä 2010 tehtiin.
The participants of prison education repeated the official discourses in their accounts which is a signal of internalized governance.
Vankilaopetukseen osallistuvat toistivat selonteoissaan virallista diskurssia, jonka näen osoituksena hallinnan sisäistämisestä.
Thirdly it was questioned how and what kind of meanings gender receive in the discourse of prison education.
Kolmanneksi kysyttiin sitä, miten ja millaisia merkityksiä sukupuoli aineistossa saa.
The focus of this discourse analytical study was to review the meanings which prison education and its participants are given in the formal educational policy and to find out whether these meanings are agreed by the prison students.
Tässä diskurssianalyyttisessa tutkielmassa tarkasteltiin sitä, millaisia merkityksiä vankilaopetus ja siihen osallistuvat ihmiset saavat virallisen koulutuspolitiikan yhteydessä ja miten tämä vastaa vankeusaikanaan opiskelevien näkemyksiä.
Two other Finnish Criminal Sanctions Agency's documents Prisoners in education (2007) and Visible women (2008) - the report of the working group on female prisoners were also used as subtext materials.
Lisäksi taustoittavana aineistona käytettiin Rikosseuraamuslaitoksen julkaisuja Vangit koulutuksessa (2007) ja Naiset näkyviksi (2008).
The results of the thesis support the outlook of prison education as a form of normalizing governance which reconstruct the "others" position for the prison students.
Tutkielman tulokset tukevat näkemystä siitä, että vankilaopetus toimii normalisoivan hallinnan tavoin ja rakentaa toisen positiota vankilaopetukseen osallistuville.
The aim of this study was to examine prison education especially for women.
Tutkielmassa tarkasteltiin erityisesti naisille suomalaisissa vankiloissa tarjottavaa koulutusta.
The interviewees also used different types of anti-discourses when forming implications of prison education.
Haastateltavat antoivat vankilaopetukselle merkityksiä kuitenkin myös erilaisten vastapuheen keinojen kautta.
The interests of this thesis were to examine what kind of social and individual promises are related to the prison education and what kind of subject positions are possible to the prison students.
Kiinnostuksen kohteena tutkielmassa oli se, millaisia yhteiskunnallisia ja henkilökohtaisia lupauksia vankilaopetukseen liittyy, miten ja minkälaisia subjektipositioita vankilaopetukseen osallistuville avautuu sekä miten ja millaisia merkityksiä kouluttautumiselle vankilaopetuksen eri yhteyksissä annetaan.
In this process of differentiating the "normal" and the "abnormal" the subjects of prison education are reconstructed as the "others".
"Pitää kuitenkin lähentyä sitä vangin roolia, vaikka ite ois toista mieltä" : Diskurssianalyyttinen tutkimus toiseuden rakentumisesta vankilaopetuksessa
Water samples were collected in three sampling periods: 31.8-4.9.2009, 3.-4.2.2010, and 10.-14.4.2010.
Vesinäytteet kerättiin kolmessa jaksossa: 31.8-4.9.2009, 3.-4.2.2010 ja 10.-14.4.2010.
The hygienic quality of the water was also studied.
Myös veden hygieenistä laatua tarkasteltiin.
In the winter sampling period, only six samples were collected, from which one was taken from a small lake.
Talvella näytteet otettiin kuudesta näytepisteestä, joista yksi oli lampi.
Metropolilab analyzed the amount of faecal coliform bacteria in the samples.
Metropolilabissa analysoitiin fekaalisten kolibakteerien määrä.
There were 20 sampling points in Östersundom (5 in small lakes, 15 in streams).
Näytepisteitä Östersundomissa oli 20 kappaletta, niistä viisi oli lammissa ja 15 puroissa.
Generally, the best water quality was observed in the stream of Gumbölenpuro and in the lakes Storträsk, Genaträsk, Hältingträsk and Landbonlampi.
Yleistettynä paras veden kokonaislaatu oli Gumbölenpurossa sekä lammissa Storträsk, Genaträsk, Hältingträsk ja Landbonlampi.
The streams in the lower course have acidity closer to neutral, and the buffering capacity is good.
Purot alajuoksuilla olivat happamuudeltaan lähempänä neutraalia, ja niiden puskurointikyky oli hyvä.
The area of Östersundom (29,1 square kilometers) was attached to Helsinki in the beginning of the year 2009.
Östersundomin alue liitettiin Helsinkiin Sipoosta ja osin Vantaasta vuoden 2009 alussa.
Field measurements associated with water sampling included water temperature, oxygen concentration, pH and electoral conductivity.
Näytteenoton yhteydessä mitattiin veden lämpötila, happipitoisuus, pH-arvo sekä sähkönjohtavuus.
Four of the five small lakes in Östersundom are humic and acidic.
Östersundomin lammista neljä on humuspitoisia ja happamia.
Mapping of the headwaters and small lakes in Östersundom, Helsinki
Helsingin Östersundomin pienvesien kartoitus
The proportion of the organic matter is high.
Orgaanisen kiintoaineen osuus latvapuroissa oli suuri.