natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The chosen corpora enable the exploration of NEED TO across variables such as real time, medium, the speaker variables of age, gender and social class, and a number of spoken registers.
Väitöksen viidessä erillisessä tutkimuksessa selvitetään NEED TO -puolimodaalin vaihtelua ajan, ilmaisuvälineen, puhujaan liittyvien muuttujien (iän, sukupuolen ja sosiaaliluokan) ja eri puhekielen rekistereiden kannalta.
For comparison, Article 5 studies NEED TO and six other modals as variants of deontic obligation.
Viidennessä artikkelissa tutkimuskohteena on myös kuusi muuta modaalista apuverbiä tai puolimodaalia.
The upper middle class leads in its use.
Sosiaaliluokista ylempi keskiluokka käyttää sitä eniten.
Both quantitative and qualitative methods are applied in data retrieval and the empirical analyses.
Tutkimusmenetelmät ovat sekä kvantitatiivisia että kvalitatiivisia.
It is strongly favoured by the younger age groups, and they also use the newer semantic functions more.
Nuoremmat ikäluokat käyttävät sitä merkittävästi enemmän ja uudemmissa funktioissa kuin vanhemmat puhujat.
This cumulative dissertation is the first systematic study of semi-modal NEED TO and its semantic variation in Present-day British English.
Väitöskirjassa tutkin modaalisessa merkityksessä esiintyvän NEED TO -pääverbin käyttöä ja merkitystä nykypäivän brittienglannissa.
The link of modal change with the process of democratization, and the way the semi-modals offer a less authoritarian way of obliging, present an interesting background for a corpus-based sociolinguistic study.
Nämä muutokset on yhdistetty yhteiskunnassa tapahtuneeseen tasavertaistumiseen, koska puolimodaalit eivät ohjattaessa puhuteltavaa korosta puhujan auktoriteettia toisin kuin modaaliset apuverbit.
However, the original inherent necessity sense is still frequent.
Tutkimusten perusteella NEED TO ilmaisee edelleen usein alkuperäistä perusmerkitystään, subjektin kokemaa sisäistä tarvetta.
A finding that stands out is that register variation plays a decisive role.
Tärkein tutkimustulos liittyy kuitenkin kielenkäyttötilanteisiin, sillä frekvenssin ja funktioiden vaihtelua selittää eniten rekisteri.
Indeed, NEED TO has found a niche in the face-to-face conversations where it is necessary to negotiate power and also to oblige the addressee in the least face-threatening manner.
Korkeimmat frekvenssit löytyvät keskusteluista, joissa neuvotellen pyritään vaikuttamaan keskustelukumppaniin, sillä käyttämällä NEED TO -puolimodaalia subjektin sinä/te tai me kanssa voidaan kohteliaasti vedota myös toisen tarpeisiin.
Migration has been increasing steadily during the past decades and it has become an important phenomenon around the globe.
Maastamuutto on kasvanut tasaisesti viime vuosikymmeninä ja siitä on tullut yhä tärkeämpi ilmiö ympäri maailman.
This is because the workers with lower productivity can benefit from the higher output of the high-productivity workers.
Tämä johtuu siitä, että alhaisemman tuottavuuden koulutetut työntekijät pääsevät hyötymään korkeamman tuottavuuden työntekijöiden työpanoksesta.
The effect is, however, temporary and if the workers are able to signal their true ability with low enough costs, the effect is also relatively small.
Vaikutus on kuitenkin vain väliaikainen ja mikäli työntekijöillä on mahdollisuus signaloida omaa osaamistaan kohtuullisin kustannuksin, jäävät nekin vaikutukset pieniksi.
When the wage ratio between the educated and non-educated workers’ is smaller in the country of destination than in the source country, the educational attainment level doesn’t increase.
Koulutettujen ja kouluttamattomien palkkojen suhteen ollessa kohdemaassa pienempi kuin lähtömaassa, ei koulutushalukkuus lisäänny.
Nowadays, the amount of remittances is over three times the amount of the Official Development Aid (ODA).
Etenkin rahalähetyksistä on tullut jatkuvasti merkittävämpi osa kehitysmaiden talouksien toimintaa ja on suuruusluokaltaan tänä päivänä jo yli kolme kertaa suurempi kuin virallinen kehitysapu.
If the model assumes asymmetric information between the employer of the destination country and the migrant worker, it is possible to derive a result where the educational attainment level of the source country increases.
Jos mallissa oletetaan epäsymmetrinen informaatio kohdemaan työnantajan ja lähtömaan työntekijän välillä, on mahdollista johtaa tulos, jossa lähtömaan koulutusinvestointihalukkuus kasvaa.
In this thesis, a model is being built, which explains both the education investments and the remittance decision-making in among the families in the LDCs.
Tutkielmassa rakennetaan malli, joka pyrkii selittämään vähiten kehittyneiden maiden perheiden koulutusinvestointi- ja rahalähetyspäätöksiä.
It is assumed that both the educated and non-educated worker’s can migrate.
Oletuksena on, että myös kouluttamattomat työntekijät voivat muuttaa maasta.
The results of the model, however, suggest that at least the LDCs may suffer from the migration due to the decreased attainment level of education and thus the resulting lower per capita output.
Mallin tulosten perusteella näyttää kuitenkin siltä, että ainakin kaikkein köyhimmät maat kärsivät maastamuutosta koulutusinvestointien ja sitä kautta talouden tuotoksen vähentymisen myötä.
This thesis doesn’t take into account the effects of remittances to the economic growth.
Tutkielmassa ei oteta kantaa rahalähetysten vaikutuksiin talouskasvulle.
Asymmetric information might, however, explain the discrimination that the higher than average ability migrants face and thus also explain the high proportion of entrepreneurs among the migrants compared to the destination country’s population.
Epäsymmetrinen informaatio voi kuitenkin selittää kaikkein kyvykkäimpien maastamuuttajien kohtaamaa palkkadiskriminaatiota ja siitä seuraavaa korkeaa yrittäjyyttä suhteessa kohdemaan alkuperäisväestöön.
The purpose of this thesis is to explain these effects in the context of the Least Developed Countries.
Tämän tutkielman tarkoitus on pyrkiä tarkastelemaan maastamuuton vaikutuksia kaikkein vähiten kehittyneiden maiden talouksiin.
The model is first derived in a closed country after which it is compared to a model that is open for migration.
Perheenjäsenten käyttäytyminen johdetaan ensin suljetussa taloudessa ja sitten päätöksiä tarkastellaan talouden avautuessa maastamuutolle.
Hence, migration seems to benefit the economies of the LDCs only from remittances.
Maastamuuton hyödyt näyttävätkin rajoittuvan kaikkein köyhimpien maiden osalta rahalähetyksiin.
Migration can have both positive and negative effects for the source country’s economy.
Köyhyyden vähentämisen kannalta maastamuuton vaikutukset voivat kuitenkin olla lähtömaalle positiivisia.
Another important issue is the fact that the poor families are liquidity constrained.
Koska kyse on kaikkein vähiten kehittyneistä maista, ei perheillä ole mahdollisuuksia päästä rahoitusmarkkinoille ja ovat siten likviditeettirajoitteisia.
On one hand, the so-called 'brain drain', where the much-needed talent flows away, can be considered as a bad phenomenon.
Muuttoliikkeen myötä köyhät maat saattavat menettää osaavia työntekijöitään, jolloin tapahtuu niin kutsuttua aivovuotoa, jota voidaan pitää lähtömaan talouden kannalta epätoivottuna ilmiönä.
It affects both the developed and the developing world and most of the migration still happens from a poorer country to a richer one (South-North migration).
Muuttoa tapahtuu etenkin köyhistä maista rikkaisiin maihin ja sillä on monitahoisia vaikutuksia maiden talouskasvulle.
These assumptions, together with the symmetric information of the true ability of the migrants, are found to decrease the educational attainment level in the source country.
Näiden oletusten ja symmetrisen informaation vallitessa vanhempien koulutusinvestointihalukkuus laskee, sillä koulutuksen tuottama lisäarvo laskee.
Migration can hence deepen the poverty trap that the poor countries already face.
Tämä myös vaikeuttaa maiden nousua pois köyhyysloukusta.
If, however, the received remittances are used in education or other investments that helps the economy grow, the migration can still be positive also for the poor countries.
Maastamuuttajien tekemät rahalähetykset kotimaahan sekä maastamuuton mahdollisesti lisäämä kannustin kouluttautua, voivat kuitenkin joidenkin tutkimusten valossa kääntää ilmiön lähtömaan kannalta jopa positiiviseksi.
Other explanatory variables include electricity consumption, fuel and emission prices, hydrobalance, nuclear and wind power production, prices in the adjoining German EEX market and temperatures.
Muina selittävinä muuttujina käytetään sähkön kulutusta, polttoaineiden ja päästöoikeuksien hintoja, vesivoiman hydrobalanssia, Saksan EEX-sähkömarkkinan hintatasoa, ydin- ja tuulivoiman tuotantoa ja lämpötilaa.
Electricity price models in existing literature can be divided into two main categories, univariate and multivariate models.
Aiemmassa tutkimuskirjallisuudessa esitetyt sähkön hintojen kehitystä kuvaavat mallit voidaan jakaa kahteen pääkategoriaan: yhden muuttujan malleihin ja monimuuttujamalleihin.
The reasoning for the change was imperfect operation of the Nord Pool Spot market due to limitations on the internal electricity transmission lines in Sweden that forced the Swedish national power grid operator to artificially limit electricity exports to the Danish DK2 price area.
Hinta-aluemuutoksen taustalla oli Nord Poolin spot-sähkömarkkinoiden epätäydellinen toiminta Ruotsin sisäisten siirtolinjojen ajoittaisen ruuhkautumisen vuoksi, jonka vuoksi Ruotsin kantaverkko-operaattori joutui hetkittäin rajoittamaan sähkön vientiä Tanskan DK2-hinta-alueelle.
This study analyses the impact of the change in the Nord Pool electricity price area structure in Sweden that took place on November 1st 2011.
Tutkimuksessa analysoidaan Nord Pool –sähkömarkkinan hinta-aluerakenteessa Ruotsissa 1.11.2011 tapahtuneen muutoksen vaikutuksia sähkön hintoihin.
Univariate models aim to model the behaviour of electricity prices as stochastic processes without using other factors as inputs.
Yhden muuttujan malleissa sähkön hintojen kehitystä mallinnetaan stokastisina prosesseina ilman muita selittäviä tekijöitä.
Multivariate models include other explanatory factors, such as fuel prices, weather and renewable power production volumes.
Monimuuttujamalleissa sähkön hintaa selitetään muilla tekijöillä, kuten polttoaineiden hinnoilla, säätilalla ja uusiutuvan sähköntuotannon määrällä.
These models using the same explanatory variables as for the DK2 prices show an increase of 1,8 €/MWh to 3,3 €/MWh for the Malmö area prices differences, which is a similar result to those found in previous studies.
Näillä malleilla saadaan Malmön alueen hintamuutokseksi käytettävistä selittävistä muuttujista riippuen 1,8-3,3 €/MWh, joka on linjassa aiemmissa selvityksissä saatujen tulosten kanssa.
For this study, a multivariate model allows controlling for the impact of other factors on the electricity prices in order to determine the share of the impact resulting from the structural change.
Tässä tutkimuksessa käytetään monimuuttujamallia, sillä se mahdollistaa muiden tekijöiden vaikutuksen eliminoimisen hinta-aluerakenteen muutoksen aiheuttamaa sähkön hintojen muutosta mitattaessa.
Based on the analysis, the change in the Swedish area price structure has decreased the electricity prices in the DK2 area compared to what would have been observed if the old area price structure had remained.
Tämän analyysin pohjalta hinta-aluerakenteen muutoksen voidaan tulkita laskeneen Tanskan DK2-alueen sähköhintoja vanhaan hinta-aluerakenteeseen verrattuna.
The main focus of this study is on measuring the change in electricity prices in the DK2 area as a result of this structural change.
Tärkeimpänä tutkimuskysymyksenä on muutoksesta DK2-hinta-alueelle aiheutuneen sähkön hintamuutoksen suuruuden mittaaminen.
The models are estimated on hourly and daily data, with the estimations based on daily average data yielding higher R-squared values due to lower price volatility.
Päiväkeskiarvoja käyttäen malli saa suuremman selitysasteen hintojen pienemmän volatiliteetin vuoksi.
Both the absolute area prices and the price area differences between the area price and Nord Pool system price are used as dependent variables.
Mallit estimoidaan käyttäen riippuvana muuttujana sekä alueiden kokonaishintatasoa, että aluehintaeroa, toisin sanoen Nord Poolin systeemihinnan ja aluehinnan eroa.
The impact of the structural change is measured using a linear regression model with the electricity price as a dependent variable and the structural change modelled as a dummy variable.
Tutkimuksessa hinta-aluerakenteen muutoksen vaikutusta mitataan lineaarisen regressiomallin avulla.
Estimates of the decrease in the Danish DK2 area prices range from -4,5 €/MWh to -6 €/MWh depending on the model specification used.
Käytettäessä aluehintaeroja riippuvana muuttujana indikaattorimuuttujalle saadaan tilastollisesti merkitsevä arvo, joka vaihtelee käytettävistä selittävistä muuttujista riippuen -4,5 €/MWh ja -6 €/MWh välillä.
In addition, a linear trend variable is tested for inclusion in the model.
Näiden lisäksi estimoidaan malli, jossa edellä mainittujen selittävien muuttujien lisäksi on mukana lineaarinen trendimuuttuja.
The models with the absolute prices as the dependent variable did not find statistically significant coefficients for the dummy variable representing the structural change, but the models with the electricity price area differences as the dependent variable did.
DK2 hinta-alueen kokonaishintoja riippuvana muuttujana käyttäen estimoiduilla malleilla hinta-aluemuutosta kuvaava indikaattorimuuttuja ei saa tilastollisesti merkitseviä arvoja.
Estimating the change using the electricity price area differences for the Malmö area in Southern Sweden as the dependent variable.
Tätä tulosta voidaan verrata Ruotsin Malmön alueen hintoja riippuvana muuttujana käyttävään malliin, jossa on samat selittävät muuttujat kuin DK2-alueen mallissa.
This study applies conversation analysis (CA) methodology for examining how talk is organized between clients and professionals at a social welfare setting, where the institutional task is to deliver a preventive intervention for a group of depressed parents.
Tämä tutkielma soveltaa keskusteluanalyyttistä menetelmää selvittääkseen puheen jäsentymistä sosiaalialan ammattilaisten ja heidän asiakkaidensa välisessä vuorovaikutuksessa silloin, kun institutionaalisena tehtävänä on läpikäydä ennaltaehkäisevä interventio ryhmälle masentuneita vanhempia.
The most striking feature of the social interaction between the participants was the parents’ reluctance to comply with the intervention protocol.
Huomiota herättävin ominaisuus tutkimukseen osallistuneiden välisessä kanssakäymisessä oli vanhempien vastahakoisuus osallistua keskusteluun interventioprosessin aikana.
It was of interest to examine how the parents, in collaboration with the group facilitators, make sense of important issues and negotiate problem constructs in and through talk, while being informed by the core aims and beliefs of the intervention.
Kiinnostuksen kohteena oli selvittää, kuinka vanhemmat ja ryhmänohjaajat, vuorovaikutuksellisen yhteistyön tuloksena, neuvottelevat ja luovat merkityksiä ongelmien luonteesta, samalla kun he toimivat intervention asettamien teorioiden ja tavoitteiden viitekehyksessä.
Recommendation is made to utilise those conversational strategies which are designed to help accomplish emotional support, alignment, and trust between speakers.
On suositeltavaa vaalia etenkin sellaisia keskustelun strategioita, jotka myötävaikuttavat empatian, emotionaalisen tuen sekä molemminpuolisen luottamuksen syntyyn.
This was typically managed through rejecting topic shifts, maintaining long silences, or responding only minimally.
Tämä vastahakoisuus ilmeni muun muassa puheenaiheiden välttelynä, pitkinä hiljaisuuksina puheenvuorojen välillä sekä puheen niukkuutena.
The intervention itself is designed to alleviate the risk of intergenerational transmission of depression and to promote family resilience through mobilising protective factors in the family life.
Itse intervention tarkoituksena on tukea perheen pärjäämistä edesauttamalla suojaavien tekijöiden läsnäoloa perheen elämässä, ja siten lieventää riskiä psyykkisten sairauksien siirtymisestä sukupolvelta toiselle.
It became evident that the construction of peer support was a collaborative accomplishment in which the group leaders played a major role, as they invited the parents to construct their personal stories in such manner that produced mutually relevant experiences between them.
Tutkimuksessa ilmeni, että ryhmänohjaajilla oli keskeinen rooli vertaistuen luomisessa, sillä he kannustivat vanhempia konstruoimaan elämäntarinaansa siten, että eri tarinoiden välille rakentui yhtäläisyyksiä ja jaettuja kokemuksia.
The wider implications of these findings are discussed in relation to the importance to pay attention to language organization when delivering interventions.
Näiden löydösten laajempaa merkitystä käsitellään huomioimalla tarpeellisuutta tulla tietoiseksi niistä keinoista, joiden avulla kielenkäytön menettelytapoja voidaan hyödyntää asiakastyössä.
This paper demonstrates the potential for applied CA to be in a position to both inform practice, and to support efforts to develop and improve similar intervention models within the social sector.
Tämä tutkimus osoittaa keskusteluanalyysin potentiaalia toimia asemassa, josta informoida sosiaalityön käytäntöjä, ja josta tukea pyrkimystä parantaa monenlaisia toimintamalleja sosiaalialan sektorilla.
Certain ways of asking questions attracted tension and defensive behaviour in the parents.
Tämä tutkimus erittelee tietyt tyylit ja taktiikat kysymystenasettelussa, jotka herättivät vanhemmissa jännittyneisyyttä ja asettivat heidät puolustuskannalle.
The advantage of CA is its ability to elucidate problems in conversation at the level of interactional detail, through which various reasons for the parents’ passive participation are explored.
Keskusteluanalyysin hyöty ilmeni erityisesti sen kyvyssä havainnollistaa vuorovaikutuksen ongelmia yksityiskohtaisesti.
Attention was also paid to the ways in which the participants are sensitive to the institutional context and their role within it.
Tarkoitus oli myös analysoida institutionaalisen kontekstin ja institutionaalisten roolien vaikutusta vanhempien ja sosiaalialan työntekijöiden välisessä interaktion dynamiikassa.
During the last two decades, many municipalities in Finland have attempted to cut costs by closing down small schools.
Viimeisen kahden vuosikymmenen aikana, useat kunnat Suomessa ovat pyrkineet leikkaamaan kustannuksia sulkemalla pieniä kouluja.
The current study examines 600 students from rural schools, who were displaced due to school shut downs during 1999–2000 in the last years of their primary education.
Tämä tutkimus tarkastelee 600 kyläkoulun oppilasta, jotka joutuivat vaihtamaan koulua lakkautuksen vuoksi vuosina 1999–2000, jolloin he olivat ala-asteen viimeisillä luokilla.
This continuing tendency has raised many concerns on the effect of school closings on students, and remains a controversial issue in public discourse.
Tämä suuntaus on herättänyt kysymyksiä koulujen lakkauttamisen vaikutuksesta oppilaisiin, ja on yhä kiistanalainen aihe julkisessa keskustelussa.
Additionally, because of the rural setting, the effects of displacement include increases in school trips as well as in school size.
Lisäksi, johtuen maaseudun oloista, koulujen lakkauttamisen vaikutukset sisältävät tässä tutkimuksessa myös pitenevät koulumatkat sekä kasvavat koulu- ja luokkakoot.
This implies that negative effects on students' school performance does not have empirical support as an objection to the school closing policies.
Tulos implikoi sitä, että väitteille oppilaiden koulumenestyksen negatiivisista vaikutuksista vastalauseena koulujen lakkauttamispolitiikalle ei löydy empiiristä tukea.
Relative to previous literature, where bad school performance has influenced school shut downs, in the setting of the present study only cost savings are used to justify school closings.
Aikaisempaan kirjallisuuteen verrattuna, joissa koulujen heikko taso on vaikuttanut sulkemispäätöksiin, tämän tutkimuksen asetelmassa koulujen lakkautuksia on perusteltu vain taloudellisilla säästöillä.
To address the non-random displacement of students, the effect of school closures on student grades and high school graduation rates are estimated by comparing the displaced students to control students that are matched based on a number of relevant covariates.
Lakkauttamisen vaikutukset oppilaiden arvosanoihin ja lukiostavalmistumisasteeseen estimoidaan vertaamalla lakkautettujen koulujen oppilaita oleellisten taustamuuttujien suhteen kaltaistettuihin verrokkeihin, joiden avulla epäsatunnaista valikoitumista kontrolloidaan.
I find no adverse effects of school closures on any of the measured outcomes.
Tutkimuksessa ei löydy haitallisia vaikutuksia koulujen lakkauttamisesta yhteenkään mitattuun tulemaan.
Especially rural schools with low enrollment have been the target of these savings.
Kohteena ovat olleet erityisesti kyläkoulut, joissa oppilaita on vähän.
Finally, it presents the findings by answering the above-presented research question.
Lopuksi em. tutkimuskysymykseen vastataan.
In particular, the thesis asks, to what extent the EU security sector reform support action in the DRC has succeeded in understanding and adopting an approach that focuses on security system thinking and the concept of broad security, and that seeks to promote human security.
Sen tutkimuskysymys on, missä määrin EU:n SSR-tukitoiminta Kongossa on onnistunut omaksumaan ja toteuttamaan lähestymistapaa, joka keskittyy turvallisuussysteemiajatteluun ja laajan turvallisuuden käsitteeseen, sekä pyrkii edistämään inhimillistä turvallisuutta.
It focuses on the implementation of the EU’s normative human security approach in the context of the Congo.
Tutkielma keskittyy tarkastelemaan EU:n normatiivisen inhimillistä turvallisuutta korostavan lähestymistavan implementointia Kongon kontekstissa.
This thesis examines the European Union’s involvement in the Security Sector Reform (SSR) in the Democratic Republic of the Congo (DRC).
Tämä tutkielma tarkastelee Euroopan Unionin toimintaa Kongon Demokraattisen Tasavallan turvallisuussektorin reformissa tukitoimissa (Security Sector Reform, SSR).
The most important conclusion that can be drawn from the findings of this study is that the practical implementation of the EU SSR appporach in the DRC does not correspond to the normative aspirations spelled out in the policy.
Tutkielman tärkein johtopäätös on, ettei EU:n käytännön toiminta Kongon turvallisuussektorin reformin tukemisessa vastaa politiikkadokumenttien normatiivisia tavoitteita.
This is followed by an analysis of the primary data, obtained through key stakeholder interviews with the identified EU officials in the DRC.
Pääaineistona tutkielmassa käytetään EU:n tukea toteuttavien haastattelujen analyysia.
Firstly, it examines the EU SSR policy documents and other sources outlines the normative aspects of the EU SSR approach.
Aluksi tutkielma keskittyy EU:n normatiivisten inhimillistä turvallisuutta käsittelevien politiikkadokumenttien tarkastelemiseen.
Therefore, safer and more patient friendly drug delivery method would be needed.
Turvallisemmalle ja potilasystävällisemmälle annosmuodolle olisi siis tarvetta.
Therefore, the model is not yet realiable enough to be used as a tool in drug development.
Tällaisenaan malli ei siis ole riittävän hyvä käytettäväksi lääkekehityksen apuvälineenä.
On average the prediction accuracy of the model was quite good: the simulated AUC of the drug concentration in the vitreous was 125 % and Cmax 117 % of the measured reference value.
Keskimäärin simulaatiomallin ennustetarkkuus oli varsin hyvä, sillä simuloitu lasiaisen lääkeainepitoisuuden AUC oli 125 % mitatusta ja Cmax 117 % mitatusta.