natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Previous studies show that the village school teacher has been quite alone and separate from the villagers when entering teacher's position in the village community and the villagers were expecting good teacher's signs from the new teacher.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että kyläkoulun opettaja on ollut varsin yksin ja erillään kyläläisistä tullessaan opettajaksi kyläyhteisöön ja kyläläiset ovat odottaneet hyvän opettajan tunnusmerkkejä opettajalta.
Was I too harsh : Kaarlo Juho Vitalis Ollila - an elementary school teacher for 42 years
Olinko minä liian ankara : Kaarlo Juho Vitalis Ollila – Klaukkalan Metsäkylän kyläkoulun johtaja 42 vuoden ajan
This qualitative Master's thesis is a narrative case study which examines life of an elementary school teacher who worked for 42 years in the same school in a municipality located in Uusimaa region in the early 20th century.
Tämä laadullinen pro gradu -tutkielma on narratiivinen tapaustutkimus, jossa tarkastellaan 42 vuotta samalla koululla työskennelleen kansakoulunopettajan elämänvaiheita Uudenmaan kunnassa 1900-luvun alkupuolella.
Data were transcribed by the theme.
Aineisto litteroitiin teemoittain.
The study aims to answer what kind meaning Ollila's teaching had to his students and their parents.
Tutkimus pyrkii vastaamaan myös siihen, minkälainen merkitys Ollilan opetustyöllä oli hänen oppilailleen ja heidän vanhemmilleen.
How does the third age come up when discussing retirement?
Millä tavalla kolmas ikä tulee esiin kaupan alan työntekijöiden puhuessa eläkeajasta?
Therefore their working was guided by external motivational factors.
Työskentelyä siis ohjasi ulkoinen motivaatio.
In current economic situation people are very concerned about the sustainability gap deriving from changes in age dependency ratio.
Tämänhetkisessä taloustilanteessa ollaan hyvin huolissaan huoltosuhteen muutoksesta johtuvasta kestävyysvajeesta.
Extending a working career was seen as a positive factor especially in a situation where there are not many other social contacts.
Työssä jatkaminen nähtiin hyvin positiivisena seikkana etenkin sellaisessa tilanteessa, missä muita sosiaalisia kontakteja ei juurikaan ole.
Also in this case flexibility in working hours and being able to influence on the matter was considered very important.
Työajan joustot ja omat vaikutusmahdollisuudet nousivat kuitenkin tärkeinä esiin tässäkin tapauksessa.
In any event it was important to all interviewees to be able to spend well-earned retirement days while one is still able to achieve and realize things that one wants, for example traveling, spending time with family or doing voluntary work.
Tärkeää kaikille oli kuitenkin päästä viettämään hyvin ansaittua vapaa-aikaa vielä, kun oma toimintakyky on tallella, jotta itseään voisi toteuttaa haluamallaan tavalla, esimerkiksi matkustelun, perheen tai vapaaehtoistyön merkeissä.
However, in some cases external motivation had converted to internal as they had discovered reasonable elements in their work.
Joidenkin kohdalla motivaatio oli kuitenkin muuttunut sisäiseksi, kun työstä oli löytynyt itselle mielekkäitä elementtejä.
The qualitative research material consisted of transcribed, semi-structured theme interviews conducted on ten employees between the ages of 30 to 49 years working in the retail trade.
Tutkimusaineisto koostui kymmenestä, 30–49-vuotiaan, kaupan alalla työskentelevän henkilön litteroidusta haastattelusta.
Extending working lives is considered to be one of the solutions to the problem.
Yhtenä ratkaisuna tilanteeseen pidetään työurien pidentämistä.
"Crazy to be willing to work after retirement" : Extended working lives in the retail sector
"Kuka hullu nyt tekee eläkkeellä töitä, jos ei ole pakko" : Kaupan alan työntekijöiden työssä jatkaminen
Which factors are considered meaningful regarding employee motivation?
Mitkä tekijät ovat kaupan alan työntekijöiden mielestä merkityksellisiä työmotivaation kannalta?
The concepts included in the research questions were utilised as main categories for the analysis, and within the categories data based content analysis was put into practise.
Analyysimenetelmänä käytettiin sisällönanalyysia ja tutkimuskysymysten sisältämiä, teoriasta johdettuja käsitteitä hyödynnettiin analyysin pääkategorioina.
The purpose of this master's thesis is to study thoughts arising from extending working lives among employees working in retail trade with the aid of the following research questions.
Tässä laadullisessa pro gradu -tutkielmassa tarkastellaan kaupan alan työntekijöiden ajatuksia työssä jatkamisesta seuraavien kolmen tutkimuskysymyksen avulla 1.
Which factors are considered meaningful regarding extended working life?
Mitkä tekijät ovat kaupan alan työntekijöiden mielestä merkityksellisiä työssä jatkamisen suhteen?
Extended working was a realistic option for many because of earnings-related pension.
Työssä jatkaminen olikin monelle realistinen vaihtoehto siitä syystä, että kaupan alalla työskentely ei kerrytä kovinkaan suurta eläkettä.
Some of the interviewees had ended up working in retail due to monetary reasons, such as being unable to get work corresponding their education.
Osa tutkimuksessa haastatelluista työntekijöistä oli ajautunut töihin kaupan alalla rahan takia esimerkiksi siitä syystä, ettei oman alan töitä ollut löytynyt.
However, it was very clear that if financial and social aspects of life are in order working in the retail trade will not be continued after retirement, but for example working in charity or a different field is an option.
Selvää myös oli, että jos taloudellinen ja sosiaalinen tilanne on hyvä, ei työtä kaupan alalla jatketa enää eläkkeellä.
The research data was analysed using content analysis method.
Pääkategorioiden sisällä sovellettiin aineistolähtöistä sisällönanalyysia.
It was regarded as a relevant inconvenience especially in situations when working is continued after retirement age.
Työmotivaation kannalta merkityksellistä olivat kuitenkin huonot vaikutusmahdollisuudet omaan työhön sekä työvuoroihin, jotka nostettiin negatiivisena esiin etenkin tilanteessa, jossa työskentelyä jatketaan vielä eläkkeelläkin.
Four-factor structures were found best fitting for all the age groups.
Neljän faktorin rakenne sopi parhaiten joka ikäryhmälle.
The objectives of the current study were: 1) To explore what are the best fitting factor structures for 3- to 4-year-old, 5- to 6-year-old, and 7- to 15-year-old children; and 2) To compare the resulting factor structures to the NEPSY-II six cognitive domains.
Tutkielman tavoitteena oli: 1) Löytää sopivat faktorirakenteet 3–4-vuotiaille, 5–6-vuotiaille ja 7–15-vuotiaille lapsille; ja 2) Verrata näitä faktorirakenteita NEPSY-II:n kuuteen kognitiiviseen osa-alueeseen.
The four-factor structures considerably differed from the NEPSY-II six cognitive domains.
Neljän faktorin rakenteet erosivat huomattavasti NEPSY-II:n kuudesta kognitiivisesta osa-alueesta.
The structure of the NEPSY-II, as presented in the manual, is divided into six cognitive domains: Attention and Executive Functioning, Language, Memory and Learning, Sensorimotor Functions, Social Perception and Visuospatial Processing.
NEPSY-II:n rakenne jakautuu käsikirjan perusteella kuuteen kognitiiviseen osa-alueeseen: Tarkkaavuus ja toiminnanohjaus, Kielelliset toiminnot, Muisti ja oppiminen, Sensorimotoriset toiminnot, Sosiaalinen havaitseminen ja Visuospatiaaliset toiminnot.
Thus, it provides an additional perspective to clinical assessment alongside the prevailing neuropsychological knowledge.
Siten se tuo lisänäkökulman kliiniseen arviointiin käytettävissä olevan neuropsykologisen tutkimustiedon lisäksi.
Further, although there were similarities between the factor structures, there were also notable differences in how the subtests related together.
Yhtäläisyyksien lisäksi faktorirakenteiden välillä oli myös selkeitä eroja osatestien välisissä suhteissa.
Exploration of the Internal Structure of the NEPSY-II
Tutkielma NEPSY-II:n sisäisestä rakenteesta
The EFAs were conducted employing the NEPSY-II Finnish standardization sample.
Analyysit tehtiin käyttäen NEPSY-II:n suomalaista standardointiaineistoa.
The internal structure of the NEPSY-II, a developmental cognitive test, was examined by explorative factor analyses (EFAs).
Tutkielma tarkastelee NEPSY-II:n, lasten kognitiivisen testin, sisäistä rakennetta eksploratiivisen faktorianalyysin (EFA) keinoin.
The thesis produces scientific knowledge on the relations between the subtests that may also be employed in clinical assessment.
Tämän tutkielman tuottamaa psykometrista tietoa osatestien välisistä suhteista voidaan hyödyntää myös kliinisessä arvioinnissa.
The presented psychometrical knowledge might clarify how the problems that present themselves in distinct subtest in an assessment setting are related.
Nyt esitetty tutkimustieto saattaa selkeyttää arviointitilanteessa eri osatestien kohdalla esiin tulevien ongelmien mahdollisia yhteyksiä toisiinsa.
These structures shared three roughly similar factors: Language, Visuospatial/Motor Functions, and Processing Speed, although the exact set of subtests loading on each factor differed from one group to another.
Näissä faktorirakenteissa oli kolme samankaltaista faktoria: Kielellinen osaaminen, Visuospatiaaliset- ja motoriset taidot ja Prosessointinopeus.
The remainder of examined variables were assessed with single Likert-scaled items.
Loput muuttujista mitattiin yksittäisillä Likert-asteikollisilla kysymyksillä.
Disordered gambling among Finnish adolescents and emerging adults : A comprehensive cross-sectional examination of the correlates of disordered gambling
Ongelmallinen rahapelaaminen suomalaisilla nuorilla ja nuorilla aikuisilla : Ongelmallisen rahapelaamisen korrelaattien laaja tarkastelu poikkileikkaustutkimuksella
Mental health was measured with the five item Mental Health Inventory and risky alcohol consumption was assessed with the Alcohol Use Disorders Identification Test -Consumption.
Mielenterveys arvioitiin viisi osioisella Mental Health Index mittarilla ja alkoholin riskikäyttö mitattiin Alcohol Use Disorder Identification Test–Consumption mittarilla.
The purpose of the present study was to identify the strength of the various risk factors of disordered gambling, examine whether specific risk factors are associated to certain gambling types and if there are age and gender related differences in regards to the associations between disordered gambling and its risk factors.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää riskitekijöiden yhteyksien voimakkuutta ongelmalliseen rahapelaamiseen, tarkastella onko riskitekijät yhteydessä tiettyihin rahapeleihin ja esiintyykö ikä ja sukupuoli eroja riskitekijöiden ja ongelmallisen rahapelaamisen yhteyksien välillä.
Methods: A cross-sectional population based random sample (n = 822, 49.3 % female) of individuals aged 15 to 28 from the self-reported Finnish Gambling Survey 2011 was utilized.
Menetelmät: Suomalaisten rahapelaamisen 2011 väestökyselyn itseraportoidun aineiston otos oli satunnainen ja koostui 15–28 vuotiaista (n = 822, 49.3 % naisia).
Results and conclusions: Male gender, risky alcohol consumption, tobacco smoking, and frequently feeling lonely were significantly associated to DG.
Tulokset ja johtopäätökset: Sukupuoli (mies), alkoholin riskikäyttö, tupakan poltto, ja yksinäisyyden tunteminen usein olivat merkitsevästi yhteydessä ongelmalliseen rahapelaamiseen.
Feeling lonely was associated to online poker, casino betting and private betting.
Yksinäisyys oli yhteydessä nettipokeriin, vedonlyöntiin kasinolla ja yksityiseen vedonlyöntiin.
Previous studies have indicated that specific types of gambling are more strongly associated to DG that others.
Edelliset tutkimukset ovat osoittaneet, että tietyt rahapelit ovat muita voimakkaammin yhteydessä ongelmalliseen rahapelaamiseen.
The correlates of DG and gambling types were examined with logistic regression models.
Ongelmallisen rahapelaamisen korrelaatit tutkittiin logistisella regressioanalyysillä.
DG is conceptualized as a behavioural addiction, and its development is influenced by the availability of gambling opportunities, prevalence of other addictive behaviours, and psychological well-being.
Ongelmallinen rahapelaaminen ymmärretään käyttäytymisen riippuvuutena, jonka kehitykseen vaikuttaa rahapelaamisen saatavuus, muiden riippuvuuksien samanaikainen esiintyvyys ja psyykkinen hyvinvointi.
Risky alcohol consumption seemed to be a stronger risk factor for DG among males, and tobacco smoking stronger among females.
Alkoholin riskikäyttö vaikutti olevan suurempi riskitekijä miehillä, ja vastaavasti tupakan poltto suurempi naisilla.
Slot machine gambling, online gambling other than poker, private betting, and casino betting were strongly associated to DG.
Rahapeliautomaatit, nettirahapelaaminen (muu kuin pokeri), yksityinen vedonlyönti, ja vedonlyönti kasinolla olivat voimakkaasti yhteydessä ongelmalliseen rahapelaamiseen.
Objectives: This thesis examined the relationship between disordered gambling (DG) with mental health, loneliness, perceived general health, risky alcohol consumption, tobacco smoking and computer gaming frequency by age and gender among adolescents and emerging adults.
Tavoitteet: Tutkimuksessa tarkasteltiin ongelmallisen rahapelaamisen yhteyttä mielenterveyteen, yksinäisyyteen, koettuun terveyteen, alkoholin riskikäyttöön, tupakointiin ja tietokonepelaamisen iän ja sukupuolen suhteen nuorilla ja nuorilla aikuisilla.
There were indications of gender differences in regards to the gambling types associated to feeling lonely.
Sukupuoli eroja oli havaittavissa yksinäisyyden ja rahapelien yhteyksien välillä.
The aforementioned gambling types were strongly associated to risky alcohol consumption and tobacco smoking along with sports betting.
Edellä mainitut rahapelit olivat urheiluvedonlyönnin lisäksi yhteydessä alkoholin riskikäyttöön ja tupakan polttamiseen.
Current findings warrant further investigation of DG in regards to loneliness, and reconsideration of national gambling policies.
Jatkossa on syytä tutkia ongelmallista rahapelaamista ja yksinäisyyttä enemmän, ja muuttaa lainsäädäntöä liittyen rahapeleihin.
DG was assessed with the Problem Gambling Severity Index, such that a score of 2 or more indicated DG.
Problem Gambling Severity Index (PGSI) mittaria käytettiin ongelmallisen rahapelaamisen arviointiin.
Which things affected to their choice?
2.Mitkä asiat vaikuttavat heidän valintaansa?
The data were analyzed with a qualitative method called qualitative content analysis.
Aineisto analysoitiin laadullisen sisällönanalyysin avulla.
The qualitative data were collected by focus-group interviews from the students of 15–24 years old (N=20) in spring 2014.
Laadullinen aineisto kerättiin ryhmähaastattelua (N=20) hyödyntäen keväällä 2014.
Childhood's taste preferences affect through one's lifetime.
Lapsuuden makumieltymykset vaikuttavat läpi koko elämän.
Also, whether one lives in childhood home or on his/her own, affects to their choices.
Lisäksi se, asuuko lapsuudenkodissa vai itsenäisesti, on merkitystä opiskelijoiden valintaan.
Factors affecting students' food choices were: taste, weekdays, health aspects and own eating habits.
Opiskelijoiden ruokavalintaan vaikuttavia asioita ovat ruoan maku, viikonpäivät, terveysnäkökohdat sekä omat ruokailutottumukset.
In the future will the share of home-made foods decrease even more, as the share of industrially made food grows.
Tulevaisuudessa kotiruoan osuus tulee entisestään vähenemään ja valmisruokien käyttö lisääntyy.
The students also thought that industrially made food was unhealthy and tasteless.
Teollisesti valmistettu ruoka oli opiskelijoiden mielestä epäterveellistä ja mautonta.
Another aim is to clarify the functions behind the choices and students views about the future of homemade food and new food trends.
Lisäksi tavoitteena on selvittää valintojen taustalla olevia tekijöitä sekä opiskelijoiden käsityksiä kotiruoan tulevaisuudesta ja uusista ruokatrendeistä.
The role of family is remarkable in building the eating habits of a young person.
Perheen rooli on merkittävä nuorten ruokatottumusten muodostajana.
Minced meat soup was also kept as a home-made food even if it included industrially produced vegetables which were pre-handled.
Kotiruokana pidettiin myös jauhelihakeittoa, jonka valmistamiseen oli käytetty valmisruokateollisuuden esikäsiteltyjä vihanneksia.
According to the students home-made food was self-made, healthy food made of quality ingredients.
Kotiruoka oli opiskelijoiden mielestä itse kotona hyvistä raaka-aineista valmistettua terveellistä ruokaa.
The purpose of research is to clarify vocational school students' images about home- and industrially made food.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää ammatillisen oppilaitoksen opiskelijoiden mielikuvia kotiruoasta ja teollisesti valmistetusta ruoasta.
What do they think how will the relation between homemade food and industrially-made food change?
3.Millä tavoin valmisruokien ja kotiruoan suhde tulevaisuudessa tulee heidän mielestään muuttumaan?
Vocational school students' images of homemade food and industrially made food
Toisen asteen opiskelijoiden mielikuvia kotiruoasta sekä teollisesti valmistetusta ruoasta
Where do the students think the line between home-made and industrially-made goes?
Missä menee opiskelijoiden käsitysten mukaan kotiruoan ja teollisesti valmistetun ruoan raja?
Food as an part of Russians identity in metropolitan area
Ruoka osana pääkaupunkiseudulla asuvien venäläisten identiteettiä
Methods: A qualitative interview was used as the research method.
Tutkimusmenetelmänä käytettiin laadullista haastattelututkimusta.
In addition the informants had to have moved to Finland as an adult so that Russian food habits and cultural traditions had already been fully adopted.
Lisäksi informanttien oli täytynyt muuttaa Suomeen aikuisiällä, jotta venäläiset ruokatottumukset ja kulttuuriset perinteet olisi ehditty omaksua.
A theme interview was conducted with seven Russians, who had resided in Finland for over ten years and were living in the metropolitan area at the moment of the research.
Tutkimuksessa haastateltiin seitsemää venäläistä, joiden asuinkunta oli tutkimushetkellä pääkaupunkiseudulla ja jotka olivat asuneet Suomessa yli kymmenen vuotta.
The results were compiled and bound to a theoretical framework using content analysis.
Haastattelut nauhoitettiin ja litteroitiin, jonka jälkeen tulokset koottiin ja analysoitiin sisällönanalyysin avulla sitoen ne teoreettiseen viitekehykseen.
An additional objective was to find out Russians positive and negative experiences concerning Finnish food culture.
Lisäksi halutaan kuvata venäläisten myönteisiä ja kielteisiä kokemuksia suomalaisesta ruokakulttuurista ja ruokaan liittyvistä kulttuurisista eroista.
Objectives: The main objective of the research was to find out the changes in eating habits of Russians who had been residing in Finland for over ten years and the reasons behind the changes.
Tutkielman tarkoituksena on selvittää, millä tavoin yli 10 vuotta Suomessa asuneiden venäläisten ruokatottumukset ovat muuttuneet ja millaiset syyt siihen ovat vaikuttaneet.
Results and conclusions: During the years residing in Finland, Russians eating habits had changed towards a diet containing less fat, salt and sugar.
Tutkielmaan osallistuneiden informanttien ruokatottumukset olivat muuttuneet Suomessa asutun ajan aikana vähemmän rasvaa, suolaa ja sokeria sisältäviksi.
However, the results can be considered as guidelines.
Tulokset ja johtopäätökset.
The Russians had adapted well to Finland without major negative signs of acculturation.
Venäläiset olivat akkulturoineet Suomeen hyvin.
Results of the study have been compared to a survey by Pirjo Honkanen and Research by Ganskau et al. about food selection of Russian consumers has also been used as an aid in analyzing the results.
Tuloksia on peilattu myös Pirjo Honkasen (2008) ja Ganskaun, Mininan, Semenovan ja Gronowin (2013) tekemiin venäläisille tehtyihin tutkimuksiin ruoan valinnasta.
The results of the research are in line with Koctürks theory of eating habit changes while residing in a foreign country.
Tuloksista löydettiin yhtenäisyyksiä Tahire Koctürkin ruokatottumuksia ja niiden muutosta kuvaavan teorian kanssa, jossa muutokset alkavat tapahtua etukäteen ennustettavassa järjestyksessä.
Due to the small amount of informants, it is not possible to generalize the results to cover all Russian immigrants residing in Finland.
Yleispäteviä, koko Suomen venäläisiä koskevia linjauksia ei tämän tutkielman tuloksista voida tehdä, mutta suuntaa-antavana niitä voidaan pitää.
Furthermore, the Russians food choices can be explained by the factors listed by Kittler et al. Based on this thesis, it can be concluded that dietary habits are affected by immigration but some of the cultural habits remain unchanged.
Tutkielman perusteella voidaan sanoa, että maahanmuuttajien ruokatottumuksissa tapahtuu muutoksia kulttuurisen ympäristön muuttuessa, mutta osa opituista kulttuuria ilmentävistä ruokatottumuksista säilyy maahanmuutosta huolimatta.
In addition, Kittlers chart explaining the selection of food was used.
Venäläisten Suomessa tekemiä ruokavalintoja pystyttiin selittämään myös Kittlerin et al. listaaamien ruoan valintaan vaikuttavien tekijöiden avulla.
Tahire Koctürks theory of eating habit changes while living in a foreign country was used as the main theory in the research.
Tutkielman viitekehyksenä on käytetty Tahire Koctürkin (1995, ss. 1–5) luomaa teoriaa ruokatottumusten muutoksesta toisen kulttuurin alueella asuttaessa.
The analysis is divided in two parts.
Aineiston analyysi jakautuu kahteen osaan.
Previous researches have proposed that language is an important part of identity and and they cannot be separated.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että kieli on osa identiteettiä, eikä niitä voida erottaa toisistaan.
Language use among plurilingual youth : Language as an identity marker
Monikielisten nuorten kielenkäyttöympäristöt : Kieli identiteetin merkkaajana
Even though there are multiple languages spoken in the country, only a few language has an official status.
Kieliä on käytössä siis suuri määrä, mutta yhteiskunnassa virallinen asema on vain harvalla kielellä.
Reasons behind linguistic choices among youth are also viewed.
Lisäksi analyysissa on tarkasteltu syitä nuorten kielellisten valintojen taustalla.
With critical discourse analysis I research plurilinguistic discourses of how informants represent and identify themselves as language users.
Kriittisen diskurssianalyysin avulla aineistosta on etsitty monikielisyysdiskursseja ja sitä, millä diskursseilla nuoret representoivat ja identifioivat itseään kielten käyttäjinä.
However most people still speak Finnish as their mother tongue.
Suomi on viime vuosikymmenten aikana monikielistynyt nopeasti, mutta suuri osa väestöstä puhuu kuitenkin äidinkielenään suomea.
In this study I research linguistic choices among plurilingual youth, language discourses and hierarchies between languages.
Tutkimukseni käsitteli monikielisten kielivalintoja, kielidiskursseja, kielellistä tietoisuutta ja kielten välisiä hierarkioita.
Discourse is seen as a limited source of socially constructed entities.
Diskurssi puolestaan nähdään tässä tutkimuksessa rajattuna muodostelmana sosiaalisesti tuotettuja erilaisia todellisuuksia.
My data consists of two focus group interviews.
Aineisto koostuu kahdesta kolmen 13–20-vuotiaan nuoren ryhmähaastattelusta.
With a content analysis I have researched interviewees knowledge of linguistic equality and hierarchies between languages.
Laadullisen teorialähtöisen sisällönanalyysin avulla aineistosta on nostettu esiin nuorten kokemuksia kielten tasa-arvosta ja kielten välisistä hierarkioista.
In this study I also research how plurilingual youth speak about languages and do they find hierarchies between languages and how different languages are treated in society.
Tutkimuksessani tarkastelen myös sitä, miten nuoret puhuvat kielistä, ja näkevätkö he kielten välillä eroavaisuuksia tai hierarkioita.
The purpose of this study is to understand how plurilingual people create their plurilinguistic identity in a rather monolingual country.
Tutkin gradussani sitä, miten nuoret rakentavat diskursseissa monikielistä identiteettiään varsin yksikielisessä Suomessa.