natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Outages are dealt with concerning people s homes in one hand and the experts from power companies on the other hand.
Tutkielma tarkastelee sähkön katkeamista yhtäältä sähköä kodissaan käyttävien ihmisten, toisaalta sähköverkon asiantuntijoiden kannalta.
The focus of research is the interruptions of electricity delivery, which are also called power outages.
Tutkimuskohteena ovat sähkönjakelun keskeytymiset eli sähkökatkot.
In this master s thesis, I take a different approach to electric power.
Tässä tutkielmassa sähkövoimaa katsotaan toisesta näkökulmasta.
The data of thesis consists of three separate corpuses.
Tutkielman aineistoja on kolme.
But once the outage starts to cause trouble demanding active reactions, the users demanded certainty from the utilities.
Toisaalta kun sähkökatko muuttuu hankalaksi, käyttäjät vaativat sähköverkkoyhtiöiltä toimitusvarmuutta.
Framing these happenings is the changed economic situation through the liberalization of Finnish energy markets that happened in the late 1990 s, and recent weather conditions that have been connected with global warming.
Tämän lisäksi tutkielmaa kehystävät Suomen sähkömarkkinoiden avaaminen kilpailulle ja sen yhteys tekniikan varmuuteen sekä viimeaikaiset myrskyt, jotka ovat aiheuttaneet sähkökatkoja Suomessa.
From Cut to Criticisms : Electric Power Failures as Events and Experiences
Keskeytyksestä kritiikkeihin : sähkönjakelun häiriöiden kokemuksia ja kohtaamisia
Additionally, 115 lay persons from Southern and Eastern Finland answered a survey part of the thesis.
Lisäksi suuremmalle joukolle etelä- ja itä-suomalaisia sähkön käyttäjiä lähetettiin kyselylomake.
The starting point is that ruptures make the electric power networks a novel subject of speech and action.
Oletus on, että keskeytys tuo sähkötekniikan sekä siihen liittyvät käytännöt ja uskomukset uudella tavalla kielenkäytön ja toiminnan piiriin.
Different groups conceptions of nature, institutions and social bonds are supposed to underlie the conception of outages.
Erityisesti asiaa tarkastellaan luontoon, instituutioihin, selviytymiseen sekä asiantuntija- ja maallikkotietoon liittyvien käsitysten näkökulmista.
The experts, on the other hand, used hierarchist representations, hoping that users would think about their electricity use and be prepared for the chance of an outage.
Kielenkäytön osalta asiantuntijat esittivät perusteluita sille, miksi käyttäjien pitäisi varautua sähkökatkoihin nykyistä enemmän.
According to the data analysis, power outage is not a completely uncontrollable situation.
Tutkielman perusteella sähkökatko ei muodostu vaativaksi arjesta täysin eroavaksi tapahtumaksi vaan jäsentyy erilaiseksi toiminnaksi ja käsityksiksi.
An easy outage is something that is manageable, causes egalitarian help from one s neighbours and even brings one closer to nature.
Käyttäjien osalta tietynlaisten sähkökatkojen, joista ei seuraa ylimääräistä vaivaa, haittaa vähätellään ja niissä nähdään jopa luonnonomaista ja yhteisöllistä tunnelmaa.
According to the experts the power network is very reliable, but power outages are still quite normal accidents.
Sekä sähkön käyttäjät että asiantuntijat katsovat, että tietynlaisista katkoista pitäisi selvitä, erityisesti jos katkon aiheuttavat luonnontapahtumat.
The electricity users tend to belittle the trouble of so-called easy outages.
Pääkaupunkiseudulla asuvien sähkön käyttäjien haastatteluista taas selvitetään tarkemmin, mitä vaikutuksia sähkökatkoilla on tavallisen sähkön käyttäjän kannalta.
This data was interpreted by dividing it according to variables such as gender, age, number of experienced outages and geographical area.
Kyseistä aineistoa tarkastellaan ristiintaulukoimalla ja selittämällä löytyneitä eroja laadullisesti.
Both Finnish lay electricity users (9 persons) and experts at Finnish power utilities (7 persons) were interviewed.
Suomen sähköverkon parissa työskentelevien asiantuntijoiden haastattelut tavoittelevat niitä haasteita, joita sähkön toimittamiseen liittyy.
Thesis is based on material collected in the course of three months of ethnographic fieldwork in Los Angeles in 2008, socio-scientific literature on the subject, and newspaper articles.
Työ pohjautuu Los Angelesissa vuonna 2008 suoritetun kolmen kuukauden etnografisen kenttätyön aikana kerättyyn aineistoon, aiheesta julkaistuun yhteiskuntatieteelliseen kirjallisuuteen sekä lehtiartikkeleihin.
The existence of gangs is connected in the thesis with economic restructuring and the concomitant neo-liberal turn in the role of the state.
Jengien olemassaolo yhdistetään työssä taloudelliseen rakennemuutokseen ja toisaalta valtion roolissa tapahtuneeseen neoliberaaliin käänteeseen.
The analysis breaks away from a conception prevailing in socio-scientific literature of gangs as individual- or community-level pathologies and discusses the claimed anachronism of gangs in modern state-level society by approaching the subject onwards from social processes on a local level.
Analyysissä irrottaudutaan yhteiskuntatieteellisessä kirjallisuudessa toistuvasta käsityksestä jengeistä yksilö- tai yhteisötason patologioina ja hahmotetaan jengien väitettyä anakronistisuutta moderneissa valtiotason yhteiskunnissa lähestymällä aihetta paikallistason sosiaalisten prosessien kautta.
The thesis approaches the interrelations between gangs and the state through Gilles Deleuze’s and Felix Guattari’s theoretical observations on the interdynamics between the state and the war machine, which form the second major theoretical underpinning of the study.
Jengien ja valtion suhdetta hahmotetaan työssä Gilles Deleuzen ja Felix Guattarin valtion ja sotakoneen (war machine) välistä dynamiikkaa käsittelevien huomioiden pohjalta, jotka muodostavat tutkimuksen toisen keskeisen teoreettisen tukijalan.
The master’s thesis examines gangs as a form of social and political organization in Los Angeles, California.
Pro gradu – työssä tarkastellaan jengejä sosiaalisina ja poliittisina organisaatioina Los Angelesissa, Kaliforniassa.
In the thesis the neighborhood-based intergenerational gangs in Los Angeles are treated as ahierarchical segmentary groups through which the individual becomes embedded in a historically formed system of social and political interrelations.
Tutkielmassa tarkastellaan Los Angelesin naapurustopohjaisia ja sukupolvien välisiä jengejä hierarkiattomina segmentaarisina ryhminä, joiden kautta yksilö sisältyy osaksi historiallisesti muodostunutta sosiaalisten ja poliittisten suhteiden järjestelmää.
The essential theoretical starting point for the work is anthropologist Susan A. Phillips’ observation that interrelations between gangs in Los Angeles are structured in accordance with Evans-Pritchard’s classic theory of segmentary lineage systems.
Tutkimuksen keskeisen teoreettisen lähtökohdan muodostaa antropologi Susan A. Phillipsin huomio Los Angelesin jengien välisten sosiaalisten suhteiden rakentumisesta Evans-Pritchardin klassisen segmentaarisen linjasukujärjestelmän mukaisesti.
The concept of segmentation applied in the analysis is however based on Paul Dresch’s insights and is understood as a socially constitutive structural principle based on the maintenance of honor between similar parties in a horizontal relationship.
Segmentaation käsitettä kuitenkin sovelletaan työssä Paul Dreschin esittämien huomioiden pohjalta kunnialle perustuvana, horisontaalisia sosiaalisia suhteita konstituoivana periaatteena.
The segmentary, socially constituting interrelations and the larger societal dynamics are brought together in the thesis in the tattoo removal process, which highlights the different modalities of the state and segmentary groups.
Paikallistason segmentaariset, sosiaalisesti konstituoivat suhteet sekä toisaalta laajempi yhteiskunnallinen dynamiikka kohtaavat työssä tarkastellussa tatuoinninpoistoprosessissa, jossa valtion ja segmentaaristen ryhmien erilaiset modaliteetit korostuvat.
The contradictions experienced by the former gang members interviewed in the study become understandable through an analysis of how local social processes unfurl onto broader institutional and interrelational structures.
Tutkielmassa haastateltujen vanhojen jengiläisten kokemat ristiriidat tulevat ymmärrettäväksi tarkasteltaessa paikallistason sosiaalisia prosesseja osana laajempia institutionaalisia ja rakenteellisia suhteita.
Segmentation is thus presented as a principle which constitutes the individual actor comprehensively and is manifested in names, tattoos, and a personal sense of honor.
Segmentaatio esitetäänkin yksilöä kokonaisvaltaisesti konstituoivana periaatteena, joka ilmenee jenginimen, -tatuoinnin sekä näihin tiivistyvän kunniakäsityksen kautta.
The community-based non-governmental organizations in Los Angeles are socially legitimate and seemingly extra-political intermediaries in the state’s attempt to govern the effects of larger societal processes on a local level.
Tutkielmassa esitetään yhteisöpohjaisten kansalaisjärjestöjen Los Angelesissa toimivan sosiaalisesti legitiimeinä ja näennäisen epäpoliittisina välittäjinä valtion pyrkimyksessä hallinnoida laajempien yhteiskunnallisten prosessien seurauksia paikallistasolla.
The removal of the gang tattoo, inextricable from inclusive social relations on a local level, brings out the hopeless abstractness of the modern free market economy’s main protagonist: the free enterprising individual.
Sisällyttävistä paikallistason sosiaalisista suhteista erottamattomissa olevan jengitatuoinnin poistaminen paljastaa modernille, markkinatalouden kautta rakentuvalle itseymmärrykselle keskeisen abstraktion, itseään toteuttavan vapaan yksilön, mahdottomuuden.
While the state secures the workings of the free markets by providing the infrastructure of law and order, the social management of the redundant outcast proletariat is thrust upon the so-called third sector.
Valtion keskeiseksi tehtäväksi on jäänyt vapaalle markkinataloudelle tärkeiden puitteiden ylläpitäminen lain ja järjestyksen infrastruktuurin saralla, kansantaloudelle merkityksettömän 'ylijäämäproletariaatin' sosiaalisen elämän hallinnoinnin siirryttyä ns. kolmannen sektorin harteille.
The exposure of this paradigmatic abstraction underlying modern self-understanding and the socio-scientific discussion on gangs is a central motive of the thesis.
Tämän jengeistä käytyä yhteiskuntatieteellistä keskustelua leimaavan paradigmaattisen abstraktion purkaminen onkin pro gradu – työn keskeinen motiivi.
Outside the segmentary frame of reference the interrelations between the state and gangs in Los Angeles are discussed primarily as the state’s incapability to internalize life on a local level.
Los Angelesin jengien ja valtion suhdetta käsitellään segmentaarisen viitekehyksen ulkopuolella pitkälti valtion kyvyttömyytenä sisällyttää elämää suvereniteettinsa ja lakiensa piiriin paikallistasolla.
It is argued that the state becomes a meaningful actor in segmentary politics, inextricable from immanent social relations, through its police force on the street.
Haastatteluaineistoon sekä historiallisiin tapahtumakulkuihin nojautuen tuodaan esiin valtion väkivaltakoneiston ja jengien organisaationalinen symmetria, jonka pohjalta esitetään valtion asettuvan merkitykselliseksi osaksi segmentaarista, välittömistä sosiaalisista suhteista erottamattomissa olevaa, politiikkaa ensisijaisesti poliisivoimiensa kautta.
Here the anthropological discussion about space and place, as well as political geography are central.
Näissä yhteyksissä antropologinen keskustelu paikasta ja tilasta, kuin myös poliittinen maantiede ovat tärkeitä.
On the one hand, the government seeks to use logging roads built by logging companies as the basis of its own national infrastructure, even though the company roads are often of manifestably poor quality and short-lived.
Yhtäältä valtio pyrkii käyttämään metsäyhtiöiden rakentamia metsäautoteitä oman kansallisen infrastruktuurinsa pohjana, vaikkakin yritysten luoma infrastruktuuri on useimmiten heikkolaatuista ja lyhytikäistä.
Conversely, also the state and companies attempt to conceptualize, modify and administer the environment.
Vastaavasti myös valtio ja yritykset pyrkivät muokkaamaan, käsitteellistämään ja hallinnoimaan ympäristöä, mm. teiden ja kartoituksen avulla.
The disputes affect also political activity, which I discuss at some length in my thesis as well.
Osin kiistat synnyttävät myös poliittista toimintaa, jonka eri muotoja käsittelen työssäni.
In my thesis I have attempted to unpack the notion of 'local' by examining internal power relations of the community and describing various lines of thought and opinions that base on local cultural values.
Olen työssäni pyrkinyt purkamaan 'paikallisen' käsitettä käsittelemällä yhteisön sisäisiä valtasuhteita, jakolinjoja ja eri näkökulmia, jotka pohjautuvat paikalliseen kulttuuriin.
The village, inhabited mainly by the Mengen people, was an interesting case, because logging operations had been conducted in the area with the permission of the people, while on the other hand some villagers had formed a conservation association of their own.
Kylä, jonka asukkaat kuuluvat pääosin mengen-kansaan, oli kiinnostava kohde, sillä alueella oli asukkaiden suostumuksella hakattu metsää 1980-luvulta alkaen, ja toisaalta kylässä toimi paikallinen luonnonsuojeluyhdistys.
Central themes in my thesis are the local values invested in the environment, as well as the ways in which the locals produce their environment both conceptually as well as physically.
Keskeiset teemat työssäni ovat paikallisten ympäristöönsä liittämät merkitykset ja tavat, joilla he tuottavat ympäristönsä niin fyysisesti kuin käsitteellisestikin.
Parliamentary elections were also held in PNG during the time of my fieldwork.
Lisäksi kentällä ollessani PUG:ssa järjestettiin parlamenttivaalit.
The thesis is based on three months of ethnographic fieldwork conducted in 2007 in a village located in the East New Britain province of PNG.
Tutkielmani perustuu vuonna 2007 Papua-Uudessa-Guineassa (PUG), Itä-Uuden-Britannian maakunnassa sijaitsevassa kylässä tehtyyn kolmen kuukauden mittaiseen kenttätyöhön.
Land tenure and disputes are political questions that the locals have to deal with and in some cases these questions also create a need for the judiciary system of the state.
Maanomistus ja -kiistat ovat poliittisia kysymyksiä, joihin paikalliset joutuvat ottamaan kantaa, ja juuri maakiistat lisäävät mm. oikeuslaitoksen tarvetta.
Along with this, commercial logging seems also to elicit the role of the state in two-fold way in East New Britain.
Tämän lisäksi hakkuut edistävät valtion asemaa Itä-Uudessa-Britanniassa.
Locals supporting conservation, as well as those supporting logging, take actively part in national parliamentary as well as local level politics.
Myös hakkuita tukevat paikalliset ovat tiiviisti mukana niin yhteisön sisäisessä kuin parlamenttipolitiikassakin.
Interestingly, the locals, regardless of their political views and affiliations, establish transnational connections ranging from NGOs to government departments and multinational companies.
Paikalliset, poliittisista suuntauksistaan riippumatta, luovat myös yhteyksiä hyvin eri tason toimijoihin aina kansalaisjärjestöistä valtion eri virastoihin
The central research questions are what forms of political awareness and mobilization does commercial logging bring up in the small scale communities and how – if at all – does logging change the relationship between these communities and the state of PNG.
Keskeiset tutkimuskysymykset ovat minkälaista poliittista toimintaa hakkuut synnyttävät paikallisyhteisöissä ja miten hakkuut vaikuttavat valtion ja paikallisyhteisöjen keskinäisiin suhteisiin.
In my thesis I show that environmental conservation in the village is part of a larger attempt to protect local autonomy, culture and the environment, i.e. it is a 'localistic' movement.
Tutkielmassani osoitan, että luonnonsuojelu kylässä liittyy laajemmin paikallisten ympäristön, kulttuurin ja itsemääräämisen suojeluun, ja on siten ns. lokalistinen poliittinen liike, jonka kannattajat ottavat aktiivisesti osaa myös PUG:n parlamenttipolitiikkaan.
During my stay in the village I took part in the village life and conducted interviews.
Kylässä ollessani osallistuin kylän elämään, haastattelin kyläläisiä ja kävin lukuisia epämuodollisia keskusteluja, seurasin vaalikamppanjointia ja keskusteluja maankäytöstä.
On the other hand, problems caused by logging, such as land disputes, create a need among local communities for the state and its services.
Toisaalta hakkuiden aiheuttamat maakiistat ja yritysten väärinkäytökset myös luovat paikallisyhteisöissä tarpeen valtiolle ja erityisesti oikeuslaitokselle.
Because of this I discuss local ways of holding the land communally, as well as PNG's land legislation and ways of dispute management.
Hakkuut ja eri tavat hahmottaa ympäristöä aiheuttavat kiistoja maanomistuksesta, minkä vuoksi käsittelen paikallisten tapoja hallinnoida maitaan kuin myös PUG:n maanomistuslainsäädäntöä.
In commercial logging the post-colonial state of PNG, its local communities, transnational companies and non-governmental organizations come interestingly together.
Pro gradu -työssäni pyrin selvittämään millä tavoilla Papua-Uuden-Guinean politiikka tulee esiin metsätaloudessa, jossa yhdistyvät kiinnostavalla tavalla perifeeriseksi mielletty Papua-Uuden-Guinean valtio, sen paikallisyhteisöt, ylikansalliset yritykset ja kansalaisjärjestöt.
On my way to and from the village I also interviewed several Papua New Guinean NGO-workers in the national and provincial capitals.
Tämän lisäksi haastattelin paikallisten kansalaisjärjestöjen työntekijöitä matkalla kylään ja sieltä pois.
As subsistence farmers the locals depend economically on the condition of their environment.
Omavaraisviljelijöinä toimiville kyläläisille ympäristön tila on taloudellisesti tärkeä, minkä lisäksi ympäristöön liitetään monia merkityksiä; esim. yhteisön historia nähdään siinä.
On the scarcity of time in Western culture : "traditional" and "modern" from a temporal perspective
Ajan niukkuus länsimaisessa kulttuurissa : "traditionaalisen" ja "modernin" aikajärjestelmän vertailua
Finally, attention is drawn to the part that time plays in intra- and intercultural communication and valuation.
Arvoa ja niukkuutta korostava aikakäsitys on tunkeutunut arvoihin ja tätä kautta kulttuurinsisäisiin sosiaalisen normaaliuden samoin kuin vieraiden kulttuurien arviointeihin.
In the first place, to put scarcity of time to the test as a criterion of cultural time turns out to be a case study in the sociology of knowledge.
Tutkielmassa tarkastellaan ajan niukkuutta länsimaisena kulttuuri-ilmiönä.
The point of departure of the thesis is to question the reality of any qualities of time or associated with time - including cases where arguments for reality are based on philosophy or physics.
Avausosiossa lähestytään kriittisesti ajatusta, että sosiaalisen tai kulttuurisen ajan voitaisiin edes filosofiaan tai fysiikkaan tukeutuen hyväksyä edustavan jotain, mitä aika itsessään on.
By comparing two ideal models, traditional and modern time, the treatise strives to demonstrate that value and scarcity are not really qualities of time itself but of certain socially constructed realities and world-views.
Kolmas osio – traditionaalisen ja modernin aikajärjestelmän vertailu ajan runsauden ja niukkuuden lähtökohdasta – osoittaa kysymyksen aiheellisuuden.
An analysis of the meaning of clocks, calendars and precious time shows that the (apparent) lack of (temporal) planning and punctuality in the Third World has all too often been reduced to qualities typical of individual, ethnic, or national character.
Pohjimmiltaan – tähän päätelmään länsimaisuuden yhden tunnusomaisimman piirteen tarkastelu lopulta johtaa – ajan runsaus tai niukkuus palautuu ihmisen itsekäsitykseen, kulttuuriseen käsitykseen ihmisen asemasta maailmassa.
Time is a concept indispensable to modern life.
Luontoiskulttuureissa tuntematon ajan itseisarvo ja niukkuus sitoo yhteen modernin ajan osatekijät.
E-mail, mobile phone and various platforms in the Internet also provided forums or networks for meeting peers and spreading stories about the polytechnics.
Tärkein kanava oli kasvokkaisviestintä, mutta myös sähköposti, matkapuhelin ja internetin keskustelukanavat tarjosivat foorumeita kohtaamisille ja tilaisuuksia tarinoiden levittämiselle.
Firstly, the applicants aimed to have a study place in which they could combine both practical skills and theoretical knowledge (pragmatic-professional dimension).
Ensiksi mainitun mukaan hakija hakeutui opiskelijaksi saadakseen ammatin, jossa hän saattoi yhdistää käytännön taitamisen teoreettiseen osaamiseen.
The purpose of this study was to find out, in retrospect, how the polytechnic students chose their study place and how their conception of the reputation of an educational institute affected their choices during the application process.
Tavoitteena oli selvittää, miten hakeutumisprosessi eteni sekä minkä merkityksen hakijat antoivat oppilaitoksen maineelle opiskelupaikkaa valitessaan.
The applicants’ conception of reputation turned out pragmatic, since the stories they had heard about the daily routines of a polytechnic were regarded as essential for its reputation.
Hakijan käsitys maineesta osoittautui pragmatistiseksi, sillä hänelle keskeistä maineessa olivat oppilaitoksen arjen toiminnasta liikkuvat kirjoitukset ja kuulopuheet.
In the second stage, the analysis was complemented by A. J. Greimas’ three-level semiotic approach, comprising the discursive, narrative (actantial model) and deep levels.
Haastatteluja (17 kpl) tarkasteltiin kertomuksina, joiden erittely perustui Donald Polkinghornen käsitteistön mukaiseen narratiiviseen analyysiin ja A. J. Greimasin edustamaan, strukturalistiseen semiotiikkaan perustuvaan näkökulmaan, jota sovellettiin diskursiivisella, narratiivisella ja syvätasolla.
The applicants highly valued the information they received directly from the polytechnic students.
Hakija antoi arvon tiedoille, joita hän sai ammattikorkeakoulun opiskelijoilta hakuprosessin eri vaiheissa.
The stories about a high number of drop-outs and graduation without employment prospects were considered negative for reputation.
Hakijat yhdistivät opintojen jatkumisen oppilaitoksen maineeseen, sillä suurta keskeyttäneiden määrää pidettiin kielteisenä maineen kannalta.
Grapevine proved to be an effective means of communication, but the applicants also resorted to general information guides and the institutes’ Internet pages, whereas the media’s role turned out less important during the application process.
Hän turvautui myös yleiseen hakuoppaaseen ja oppilaitosten internet-sivustoihin tietoja etsiessään.
The semiotic analysis showed two dimensions along which the choices were made.
Semioottinen näkökulma teki mahdolliseksi seurata hakeutumisprosessin vaiheita.
The narrative analysis prepared the way for the construction of three meta-narratives in accordance with the applicants’ aims.
Narratiivisen tason aktanttimalli paljasti hakeutumisprosessiin sisältyviä jännitteitä, joita syntyi eri tahojen yrityksistä vaikuttaa hakijan ratkaisuihin.
Secondly, the analysis also showed that emotions and values affected the choices they made (dimension of social values).
Sosiaalisten arvojen ulottuvuus osoitti, että opiskelupaikan valinnassa oli kyse myös tunteista ja arvoista.
The study was based on the narrative interviews of 17 first year students from three degree programs of one polytechnic.
Maine välittyi kohtaamisissa, joiden toisena osapuolena oli oppilaitoksen opiskelija.
The conclusions were based on both analyses, i.e. on methological triangulation.
Syvätason analyysilla löytyi kaksi ulottuvuutta, pragmaattis-professionaalinen ja sosiaalisten arvojen ulottuvuus.
The three aims that guided the applicants’ choices were (i) the up-dating of one’s professional skills, (ii) the choice of a profession and (iii) the taking of a degree in a polytechnic.
Narratiivisen analyysin tuloksena aineistosta konstruoitiin kolme uutta kertomusta; ammattitaidon kohentajan, ammatin hankkijan ja tutkinnon suorittajan kertomukset.
The reputation of a polytechnic was considered an important factor of the application process.
Median osuus hakijan tukena ja tiedonlähteenä jäi vähäiseksi.