natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Emerging language skills can therefore create challenges for learning.
Kehittyvä kielitaito voi näin ollen luoda haasteita oppimiselle.
Immigration has been on the rise since the 21st century and the number of foreign language learners has also been on the rise.
Maahanmuutto on ollut kasvussa 2000-luvulta lähtien ja vieraskielisten oppijoiden määrä on sitä myötä ollut myös kasvussa.
Support for learning consisted of using individual learning material, differentiating, ensuring understanding, support for peers, and flexible teaching arrangements.
Oppimisen tuki muodostui yksilöllisen oppimateriaalin käyttämisestä, eriyttämisestä, ymmärtämisen varmistamisesta, vertaisten tuesta sekä joustavista opetusjärjestelyistä.
Language and language competency are key factors in learning.
Kieli ja kielen osaaminen ovat keskeisiä tekijöitä oppimisessa.
In relation to the two open questions of the questionnaire, a total of 1289 respondents responded to this study, all serving as teachers in the primary school.
Kyselylomakkeen kahteen avokysymykseen liittyen tähän tutkimukseen vastasi yhteensä 1289 vastaajaa, jotka toimivat kaikki opettajina peruskoulussa.
The research material was collected using an electronic questionnaire containing two open questions relating to the subject of the study.
Tutkimusaineisto kerättiin sähköisellä kyse-lylomakkeella, joka sisälsi kaksi avokysymystä liittyen tutkimuksen aiheeseen.
Research material was analysed using the ATLAS.TI software as an aid to analysis.
Tutkimusaineisto analysoitiin sisällönanalyysin keinoin käyttäen Atlas.ti -ohjelmistoa analyysin apuna.
It appears that in the future there will be a growing number of pupils in Finnish primary schools whose native language is not the same as the school's teaching language.
Vaikuttaa siltä, että tulevaisuudessa suomalaisessa peruskoulussa opiskelee yhä useampia oppilaita, joiden äidinkieli ei ole sama kuin koulun opetuskieli.
In light of this as well as previous studies, support for students with an immigrant backgrounds are diverse and varied.
Niin tämän kuin aiempienkin tutkimusten valossa maahanmuuttotaustaisten oppilaiden tuki on moninaista ja vaihtelevaa.
The aim of this study is to highlight how these students are currently supported in Finnish primary school and in which ways.
Tämän tutkimuksen pyrkimyksenä on tuoda esille, kuinka näitä oppilaita tuetaan suomalaisessa peruskoulussa tällä hetkellä ja mitä keinoja opettajilla on käytettävissään.
Pupils with immigrant background are foreign language learners whose native language is different from the school's language of instruction.
Maahanmuuttotaustaiset oppilaat ovat vieraskielisiä toisen kielen oppijoita, joiden äidinkieli on eri kuin koulun opetuskieli.
This study is a qualitative master's thesis.
Tutkimus on kvalitatiivinen pro gradu -tutkielma.
Many ways to support: Supporting students with an immigrant background
Tuen monet muodot: Maahanmuuttotaustaisen oppilaan oppimisen tukeminen
There are also challenges in supporting students with an immigrant backgrounds.
Maahanmuuttotaustaisten oppilaiden tukemisessa nähdään myös haasteita.
The aim of this study was to establish which ways are used to support the learning of students whit an immigrant background and explore what kind of cooperation is done.
Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, millä keinoilla ja millaisella yhteistyöllä maahanmuuttotaustaisten oppilaiden oppimista tuetaan.
Based on the results of the study, various means of learning support are used as support for students with an immigrant background.
Tutkimuksen tulosten perusteella maahanmuuttotaustaisen oppilaiden tukimuotoina käytetään erilaisia oppimisen tukeen liittyviä keinoja ja siinä hyödynnetään koulun eri alojen ammattilaisten yhteistyötä.
Poorly executed assessment can impede the development of professional agency.
Epäonnistunut arviointi saattaa vaikuttaa kielteisesti ammatillisen toimijuuden rakentumiseen.
The data consisted of eight individual interviews, collected from student teachers who were at the final phase of their studies.
Tutkimusaineisto koostui kahdeksasta opintojensa loppuvaiheessa olevan luokanopettajaopiskelijan yksilöhaastattelusta.
The interview data were analyzed using the abductive content analysis approach.
Haastattelut analysoitiin laadullisen teoriaohjaavan sisällönanalyysin keinoin.
Teachers’ professional agency is an integrative concept consisting of three dimensions: motivation, self-efficacy and classroom strategies.
Opettajan ammatillinen toimijuus on integratiivinen käsite, joka sisältää motivaation, minäpystyvyyden sekä toimintastrategioiden ulottuvuudet.
Assessment as its best can enhance students’ experiences of being on the right track, capability for teacher profession and having the sufficient skills for teacher’s work in the future.
Arviointi voi parhaimmillaan vahvistaa opiskelijan käsitystä siitä, että hän on oikealla alalla, ja että hän pystyy ja osaa toimia opettajan työssä tulevaisuudessa.
Based on the results the use of dialogical feedback practices and interactive peer assessment practices can be particularly beneficial in supporting the development of students’ motivation, self-efficacy and classroom strategies.
Tulosten perusteella erityisesti palautekeskustelujen ja keskustelevan vertaisarvioinnin käyttö arviointitapoina voivat tukea opiskelijan motivaation, minäpystyvyyden ja toimintastrategioiden kehittymistä.
Assessment is a central part of academic teacher education studies and supporting the development of professional agency a key objective of assessment in tertiary education.
Arviointi on keskeinen osa luokanopettajaopiskelijoiden opintoja korkeakoulussa, ja ammatillisen toimijuuden kehittymisen tukeminen on yksi keskeisistä arvioinnin tavoitteista.
Furthermore, previous studies have suggested that assessment practices are related to students’ motivation, self-efficacy and learning.
Arviointiin keskittyvässä tutkimuksessa on havaittu, että arviointi on yhteydessä muun muassa opiskelijoiden motivaatioon, minäpystyvyyteen sekä oppimiseen.
The purpose of the present study is to find out what kind of assessment situations student teachers identify as important, and how these assessment situations are related to the development of teachers’ professional agency.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, millaisia merkityksellisiä arviointikokemuksia luokanopettajaopiskelijoilla on oppimisen arvioinnista, sekä miten nämä merkitykselliset arviointitilanteet ovat yhteydessä opettajan ammatillisen toimijuuden rakentumiseen.
Previous studies have shown that the teaching practice periods and social interaction situations during teacher education are important in the development of student teachers’ professional agency.
Aikaisemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että etenkin harjoittelujaksot ja sosiaaliset vuorovaikutustilanteet ovat keskeisiä luokanopettajaopiskelijoiden toimijuuden rakentumisen paikkoja.
Student teachers’ assessment experiences contributing to the development of teachers’ professional agency
Luokanopettajaopiskelijoiden oppimisen arviointikokemukset opettajan ammatillisen toimijuuden rakentajina
Therefore, understanding students’ experiences of being assessed and the development of professional agency in assessment situations is important.
Tämän vuoksi on tärkeää ymmärtää luokanopettajaopiskelijoiden kokemuksia oppimisen arvioinnista ja ammatillisen toimijuuden rakentumisesta arviointitilanteissa.
The participants were asked to recall assessment situations during their teacher education studies which they found important for their professional development.
Haastatelluilta kysyttiin heidän opintojensa aikaisista arviointitilanteista, jotka he kokivat oman ammatillisen asiantuntijuutensa kehittymisen näkökulmasta merkityksellisiksi.
It is important to consider the development of students’ professional agency in developing the assessment practices of the academic teacher education.
Ammatillisen toimijuuden rakentumisen huomioonottaminen on tärkeää luokanopettajakoulutuksen arviointimenetelmiä kehitettäessä.
The results suggested that assessment situations were related to the development of student teachers’ professional agency.
Tulokset osoittivat, että merkitykselliset arviointitilanteet olivat yhteydessä ammatillisen toimijuuden ulottuvuuksien rakentumiseen.
The clearest relation was found between assessment situations and students’ self-efficacy.
Selkeimmin arviointi oli yhteydessä opiskelijoiden minäpystyvyyden rakentumiseen.
Previous studies have not explored students’ assessment experiences in relation to the development of their professional agency.
Opiskelijoiden kokemuksia oppimisen arvioinnista ammatillisen toimijuuden kehittymisen näkökulmasta ei ole aikaisemmassa tutkimuksessa tarkasteltu.
The Critical Incident method was applied when carrying out the interviews.
Haastatteluissa hyödynnettiin merkityksellisten kokemusten (Critical Incident) tekniikkaa.
The students considered formative, timely, dialogical and well-founded assessment as the most beneficial in supporting the development of their professional agency.
Opiskelijan näkökulmasta keskeisimpiä laadukkaan ja ammatillisen toimijuuden kehittymistä tukevan arvioinnin ominaisuuksia olivat formatiivisuus, oikea-aikaisuus, keskustelevuus ja riittävät perustelut.
This qualitative research has a narrative approach.
Tällä laadullisella tutkimuksella on narratiivinen lähestymistapa.
It was mentally a very difficult period.
Kyseessä oli erittäin haastava ajanjakso.
The Covid-19 pandemic forced the Ministry of Education and Culture to make a historical decision, based on which all schools and educational institutions in Finland switched to dis-tance education on March 18, 2020.
Covid-19-viruksen aiheuttama pandemia pakotti Opetus- ja kulttuuriministeriön tekemään his-toriallisen päätöksen, jonka perusteella kaikki maamme koulut ja oppilaitokset siirtyivät etä-opetukseen 18.3.2020.
If necessary, contact teaching was offered only to pupils in grades 1 – 3 or with special support.
Lähiopetusta tarjottiin tarpeen vaatiessa vain luokkien 1.–3.
The data shows the spring 2020 was challenging.
Aineistosta käy ilmi, että kevät 2020 oli ko-konaisvaltaisesti uuvuttava.
As expected, it highlighted loneliness caused by social isolation but also the po-tential of the school to support community.
Siitä nousi odotetusti esiin sosiaalisen eristäytymisen aiheuttama yksinäisyys, mutta myös koulun mahdollisuudet yhteisöllisyyden tukemisessa.
The material consists of diary-based WhatsApp messages from three students and loosely structured thematic interviews with stu-dents and their parents.
Aineisto koostuu kolmen op-pilaan päiväkirjanomaisista WhatsApp-viesteistä sekä oppilaiden ja vanhempien löyhästi strukturoiduista teemahaastatteluista.
At worst, it turned out to be a grueling and lonely drill for the pupil when even the provision of basic learning goals was uncertain.
Pahimmillaan se näyttäytyi oppilasta uuvuttavana ja yksinäi-syyttä kasvattavana puurtamisena, jossa perustasonkin oppimistavoitteiden saavuttaminen oli epävarmaa.
The material has been compiled during exceptional circumstances, and it was possible to find out changes in school practices and pupils’ moods as the distance learning period progressed.
Aineisto on koottu poikkeusolojen aikana, jolloin oli mahdollista selvittää koulun käytänteiden ja oppilaiden tunnelmien muuttumista myös etäkou-lujakson edetessä.
The results show the importance of different teaching practices on mental well-being of the pupil the differences in the level of teaching practices.
Tulokset osoittavat erilaisten opetuskäytänteiden merkityksen oppilaiden henkiselle hyvin-voinnille ja toisaalta opetuskäytänteiden tasoerot.
Covid-19 Pandemic in Spring 2020: Distance Learning Experienced by Pupils and Families
Koronakevät 2020: Etäopetus alakoulun oppilaiden ja perheiden kokemana
At it’s best, distance education was challenging but diverse learning environment that devel-oped future skills and self-esteem of the pupil.
Parhaimmillaan etäkoulu oli haastava, mutta monipuolinen, tulevaisuustaitoja ja itsetuntoa kasvattava oppimisympäristö.
The purpose of this dissertation is to record the experience of pupils aged 7 to 12 years and their parents of the distance school routine overshadowed by exclusionary activities of soci-ety.
Tämän opinnäytetyön tarkoituksena on selvittää vuosiluokkien 1–6 oppilaiden ja heidän huol-tajiensa kokemuksia yhteiskunnan sulkutoimien varjostamasta etäkouluarjesta.
The aim of the dissertation is to find out how dis-tance education was perceived, especially in terms of the mental well-being of pupils and what opportunities the teacher has to support in the community of pupils and other mental well-being in the situation of distance education.
Tutkielma pyrkii selvittämään, millaisena etäkoulu koettiin ja mil-laisia mahdollisuuksia opettajalla on etäkoulutilanteessa tukea oppilaiden yhteisöllisyyttä sekä muuta hyvinvointia.
Experiences of reflectivity and cooperation, on the other hand, were slightly more moderately positive.
Kokemukset reflektiivisyydestä ja yhteistoiminnallisuudesta olivat sen sijaan hieman maltillisemmin positiivisia.
Open-ended responses were analysed by means of content analysis and qualitative description.
Avovastaukset analysoitiin sisällön erittelyn ja laadullisin kuvailun keinoin.
Most teachers did not see obstacles to changing their teaching, although some novices regarded time as a problem.
Suuri osa opettajista ei nähnyt esteitä opetustyön muuttamiselle, joskin noviiseista osa koki ajan ongelmana.
Quantitative data, which measured meaningful learning consisted of preliminary and final surveys of classroom teachers (N=77).
Mielekästä oppimista mitannut kvantitatiivinen aineisto koostui luokanopettajien alku- ja loppukyselyistä (N=77).
The connection of meaningful learning areas, formed on the basis of principal component analysis, and work experience was examined by using the Kruskal Wallis analysis of variance.
Pääkomponenttianalyysin perusteella muodostettujen mielekkään oppimisen osa-alueiden ja työkokemuksen välistä yhteyttä tarkasteltiin Kruskal Wallisin varianssianalyysillä.
However, the characteristics of various stages of career cycles and their typical challenges should be taken into consideration as an important factor in order to ensure the continuity of training for all teachers.
Tärkeänä tekijänä tulisi kuitenkin ottaa huomioon eri uravaiheiden ominaispiirteet ja niille tyypilliset haasteet kaikkien opettajien koulutusjatkumon turvaamiseksi.
Teachers’ job description changes along with the society, which creates pressure to update teacher knowledge and teaching.
Opettajien työnkuva muuttuu yhteiskunnan mukana, mikä patistaa opettajantiedon ja opetuksen päivittämiseen.
In the light of research, well-organized in-service training can be a very meaningful supporter of lifelong learning and a developer of teaching.
Tutkimusten valossa hyvin organisoitu verkkotäydennyskoulutus voi olla hyvin mielekäs elinikäisen oppimisen tukija ja opetustyön kehittäjä.
Participants believed that their updated pedagogical con-tent, in particular, would change their own teaching.
Kurssin käyneet uskoivat etenkin päivitetyn pedagogisen sisältötietonsa muuttavan omaa opetusta.
The theoretical framework was based on models for teachers’ professional life cycles by Huberman, Leithwood, Lähteenmäki and Järvinen and theories of meaningful learning by Ausubel, Jonassen and Ruokamo and Pohjolainen.
Teoreettinen viitekehys pohjautui Hubermanin, Leithwoodin, Lähteenmäen ja Järvisen malleihin opettajien ammatillisesta urakehityksestä ja Ausubelin, Jonassenin sekä Ruokamon ja Pohjolaisen teorioihin mielekkäästä oppimisesta.
The aim was to increase the understanding of in-service training of teachers at different stages of their career cycles and to highlight the challenges associated with those cycles.
Tavoitteena oli lisätä ymmärrystä uran eri vaiheissa olevien opettajien täydennyskouluttautumisesta ja nostaa esiin niihin liittyviä haasteita.
Indeed, teachership is a process that requires lifelong learning and not only systematic in-service training but also an understanding of teachers’ professional life cycles and meaningful learning.
Opettajuus onkin elinikäistä oppimista vaativa prosessi, jonka kasvun tukemiseen tarvitaan paitsi systemaattista koulutusjatkumoa myös ymmärrystä opettajien urakehityksestä ja mielekkäästä oppimisesta.
In addition, many of those more experienced than novice teachers pointed out the increase of specialized content knowledge, which is considered essential for teachers.
Lisäksi noviisiopettajia kokeneemmista moni toi esille opettajille oleellisen matemaattisen erityistiedon karttumisen.
The most meaningful sections were the ones concretely related to the needs of working life, transfer of learning and the teaching of mathematics, although the training succeeded also in strengthening intentional learning.
Mielekkäimpinä osioina korostuivat työelämän tarpeisiin konkreettisesti kytkeytyvät siirtovaikutus ja matematiikan opettajuus, joskin koulutus onnistui myös vahvistamaan erityisesti intentionaalista oppimista.
Respondents’ work experience had a connection to their answers regarding learning, as teachers in the middle of their career cycles found their learning slightly less meaningful than teachers at the beginning or end of their career.
Työkokemuksen pituudella oli yhteyttä oppimisen mielekkyyteen siten, että uran keskivaiheissa olevat kokivat sen hieman alemmaksi kuin uran alussa tai loppuvaiheissa olevat opettajat.
According to the results, the class teachers who completed the in-service training courses had the prior competence and expectations that supported learning well and learning during the courses was also found to be very meaningful.
Täydennyskoulutuksen kurssit suorittaneilla luokanopettajilla oli tulosten mukaan oppimista hyvin tukevat lähtövalmiudet sekä -odotukset, ja myös oppiminen kursseilla koettiin hyvin mielekkääksi.
The data of this multi-method longitudinal study was gathered through surveys completed by classroom teachers who participated in the LUMATIKKA in-service training of mathematics teaching and learning in 2019 or 2020.
Tämän monimenetelmällisen pitkittäistutkimuksen aineistot perustuivat vuosina 2019 tai 2020 matematiikan opetuksen ja oppimisen LUMATIKKA-täydennyskoulutukseen osallistuneiden luokanopettajien täyttämiin kyselyihin.
The qualitative data, on the other hand, consisted of teachers’ open-ended responses (N=107) to the final survey’s questions on how they thought the in-service training experiences would influence teaching.
Laadullinen aineisto puolestaan koostui loppukyselyn yhteydessä kerätyistä luokanopettajien avovastauskerroista (N=107), jotka vastasivat siihen, miten täydennyskoulutuksen oppien koettiin vaikuttavan opetustyön muuttamiseen.
The purpose of this thesis was to survey the connection of in-service training in mathematics and work experience to the meaningful learning and teaching development of class teachers.
Tämän tutkielman tarkoituksena oli kartoittaa matematiikan täydennyskoulutuksen ja työkokemuksen pituuden yhteyttä luokanopettajien mielekkääseen oppimiseen ja opetustyön kehittämiseen.
Thus, this thesis seeks to support the need of the development- and evaluation work of educational continuum which became a topical issue at the beginning of the 21st century and has only become more and more relevant ever since.
Tutkielma pyrkii siten vastaamaan 2000-luvulta lähtien voimistuneeseen, ja yhä ajankohtaiseen koulutusjatkumon kehittämis- ja arviointitarpeeseen.
A longitudinal study of the connection of LUMATIKKA in-service training and work experience to the meaningful learning and teaching development of class teachers.
Pitkittäistutkimus LUMATIKKA-täydennyskoulutuksen ja työkokemuksen pituuden yhteydestä luokanopettajien mielekkääseen oppimiseen sekä opetustyön kehittämiseen.
Keep up the good work.
Oppia ikä kaikki.
Classroom acoustics – a case study
Opetustilojen akustiikka - tapaustutkimus
In Finland, specialists in acoustics have taken part as early as the 1940s and 1950s to the design of schools, and knowledge about the importance of good acoustics to the teaching and learning has been available for decades.
Suomessa akustiikan asiantuntijat ovat osallistuneet jo 1940- ja 1950-luvuilla koulujen suunnitteluun ja tietoa akustiikan merkityksestä opettamiselle ja oppimiselle on ollut saatavilla vuosikymmeniä.
The noise reinforced by the poor acoustics is a health risk for the teachers and the students.
Melu, jota huono akustiikka korostaa ja ylläpitää jälkikaiullaan, on terveysriski niin opettajille kuin oppilaillekin.
The essential parameter of the room acoustics reverb time and the way to calculate it, was developed by experiments in the lecture halls of the Harvard University by professor W.C. Sabine 120 years ago.
Huoneakustiikan keskeinen käsite jälkikaiunta-aika ja sen matemaattinen laskukaava pohjautuvat Harwardin yliopiston luentosalien ko- keellisiin mittauksiin, joita professori Sabine teki 120 vuotta sitten.
The knowledge and the skills to provide good acoustics are readily available but apparently very seldom renovations or the repairs include changing the acoustics when being made.
Tietoa ja taitoa hyvien akustisien olosuhteiden luomiseen on saatavilla, mutta ilmeisen harvoin perus- korjauksissa tai remonteissa osataan vaatia myös akustiikkaan parannusta, esimerkiksi sisäilman laa- dun parantamisen ja kalusteiden uusimisen yhteydessä.
Purpose of this study Classroom acoustics has been studied since the early 1900 ́s.
Tavoitteet Opetustilojen akustiikkaa on tutkittu jo 1900-luvun alusta lähtien.
Studies show that in Finland and also in the other countries, classrooms are problematic in terms of the acoustics, which may cause learning difficulties and even exclusion.
Tutkimukset kuitenkin osoittavat, että sekä Suomessa että ulkomailla opetustiloissa esiintyy runsaasti akustisia ongelmia, jotka saattavat ai- heuttaa oppimisvaikeuksia ja jopa syrjäytymistä oppilaille.
In this study, I present a general overview of current understanding about classroom acoustics and provide a compact package of information about the classroom acoustics and importance of it to the learning and teaching.
Tutkimukseni tarkoitus on luoda yleiskatsaus nykyiseen tietoon opetustilojen akustiikasta ja tarjota opetustiloissa työskenteleville tiivis tietopaketti, ilman monimutkaisia laskukaavoja, akustiikasta ja sen merkityksestä oppimiselle ja opettamiselle.
It remains to be studied, how open learning environments, which are being built in many new schools, with sometimes very high numbers of children, can also support well-being in terms of the soundscape.
Tutkittavaksi jää, kuinka monissa uusissa kouluissa rakennettavat avoimet oppimisympäristöt voivat paikoin suurtenkin lapsiryhmien käytössä tukea myös hyvinvointia äänimaiseman kannalta.
Through material selection and rearrangements in the teaching space, the acoustical properties of the learning environment were improved quite significantly.
Materiaalivalinnan ja opetustilan uudel- leenjärjestelyjen avulla oppimisympäristön akustiset ominaisuudet paranivat paikoin merkittävästi.
In the case study, all user profiles included elements related to the sound environment and acoustics.
Tapaustutkimuksessa kaikissa käyttäjäprofii- leissa oli ääniympäristöön ja akustiikkaan liittyviä mainintoja.
Methods In this study, I performed a compact literature review regarding current studies about the acoustics of learning environments, acoustic problems in those environments, and regarding how children hear and understand what they are listening in environments with different acoustic features.
Menetelmät Tutkimuksessa tutustuin opetustilojen akustiikan tiedonalan nykytietoon opetus- ja oppimistilojen akustiikasta, niiden tyypillisiin akustisiin ongelmiin ja siihen, miten akustiikka vaikuttaa lasten kuullun ymmärtämiseen.