natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The football coaches’ expertise and coaching expertise were understood as both individual and distributed expertise.
Jalkapallovalmentajien ja -valmennuksen asiantuntijuus käsitettiin sekä yksilön näkökulmasta että jaettuna asiantuntijuutena.
Among those areas were pedagogic skills, information evaluation and management, technology and planning skills, leadership of the coaching team and knowing oneself.
Ne koskivat muun muassa pedagogisia taitoja, valmennustiimin johtamista, teknologia- ja suunnitteluosaamista, tiedon arviointiin ja hallitsemiseen liittyvää osaamista sekä itsensä tuntemista ja oman osaamisen tunnistamista.
The aim of the expertise development could be also the specializing in some field of football coaching or in a specific age group.
Asiantuntijuuden päämääräksi käsitettiin myös erikoistuminen tiettyyn ikäluokkaan tai valmennuksen osa-alueeseen.
Work has changed on a societal scale and Finnish football coaching culture has changed, for example athletecentered coaching is more emphasized.
Yhteiskunnan tasolla työ on muuttunut ja samalla suomalaisessa valmennuskulttuurissa on tapahtunut muutosta.
Expanded expertise research is more considerate of the perspective of community and is more interactional.
Asiantuntijuutta tutkitaan yhä laajemmin huomioiden sen vuorovaikutuksellisuus ja yhteisön näkökulma.
The work of the football coaches and the required competence had changed in many different areas, according to the interviewees.
Jalkapallovalmentajan työn ja tarvittavan osaamisen muutokset nähtiin muuttuneen monella eri osa-alueella.
Distributed expertise consisted of perceptions about the competence and skills of coaching teams and coaches and it partly included by using technology.
Jaettu asiantuntijuus muodostui käsityksistä valmennustiimin ja valmentajien osaamisen jakamisesta ja jakautuneisuudesta sekä lähinnä teknologian käyttämisestä osana valmennusta.
The first research question about the expertise of a football coach and coaching in general was analyzed by theory directional content analysis.
Aineisto analysoitiin jalkapallovalmentajan asiantuntijuuteen liittyvien käsitysten osalta teoriaohjaavalla sisällönanalyysillä.
The second research question about the change in Finnish football coaching work and the required competence and the third research question about the development of a coach’s expertise were inductively analyzed by databased content analysis.
Käsitykset työn ja tarvittavan osaamisen muutoksista sekä asiantuntijuuden kehittämisestä analysoitiin aineistolähtöisellä sisällönanalyysillä.
The research method is qualitative.
Tutkimus on laadullinen.
Finland is one of the leading countries in consuming dairy products.
Suomi on yksi maitotuotteiden kulutuksen kärkimaista.
The supply of plant-based products has grown, and consumers have accepted them as an alternative to dairy products.
Kasvipohjaisten elintarvikkeiden tarjonta on kasvanut ja kuluttajat ovat hyväksyneet ne vaihtoehtona maitotuotteille.
The consumption of fluid milk has decreased during the recent years, but the consumption of other dairy products, such as quark and cheese, has increased correspondingly.
Juotavan maidon kulutus on vähentynyt viime vuosina, mutta vastaavasti muiden maitotuotteiden, kuten rahkan ja juuston, kulutus on lisääntynyt.
Ten adults from Finland Proper, Uusimaa and Central Ostrobothnia were interviewed for the research.
Tutkimusta varten haastateltiin kymmentä täysi-ikäistä henkilöä Varsinais-Suomen, Uudenmaan ja Keski-Pohjanmaan alueilta.
Dairy products are consumed somewhat more versatilely than plant-based products, and none of the consumers replaces cheese with plant-based alternatives as of yet.
Maitotuotteita käytetään hieman monipuolisemmin kuin kasvipohjaisia tuotteita ja kukaan kuluttajista ei ainakaan toistaiseksi korvaa juustoja vastaavilla kasvipohjaisilla tuotteilla.
The appropriation of especially oat-based products has been successful, being clearly the most preferred plant-based products among consumers.
Kuluttajat ovat ottaneet haltuun erityisesti kaurapohjaiset tuotteet, jotka ovat selvästi suosituimpia kasvipohjaisia tuotteita heidän keskuudessaan.
In addition, various plant-based beverages and other dairy-like products have gradually risen in popularity.
Lisäksi erilaiset kasvipohjaiset juomat ja muut maitotuotteiden kaltaiset elintarvikkeet ovat lisänneet vähitellen suosiotaan.
This study examines what kinds of dairy products and plant-based dairy product alternatives consumers use and how they explain their product choices.
Tutkimuksessa tarkastellaan millaisia maitotuotteita ja maitotuotteiden kaltaisia kasvipohjaisia tuotteita kuluttajat käyttävät ja miten he perustelevat näiden tuotteiden valintaansa.
Reasons for choosing plant-based beverages and other dairy-like products, in turn, are their taste, health-promoting effects, consumers’ habits, interest in new products, as well as ethical and ecological reasons.
Kasvipohjaisten juomien ja maitotuotteiden kaltaisten elintarvikkeiden valintaa perustellaan puolestaan maulla, tottumuksella, uutuudella, hyvinvointia edistävillä ominaisuuksilla sekä eettisillä ja ekologisilla perusteilla.
Plant-based dairy product alternatives are discussed by addressing the concept of appropriation because, contrary to the case of dairy products, plant-based products are often new to their users who might have found them only over the recent years.
Kasvipohjaisten juomien ja muiden maitotuotteiden kaltaisten elintarvikkeiden käyttöönottoa käsitellään haltuunotto-käsitteen kautta, koska toisin kuin maitotuotteet, kasvipohjaiset tuotteet ovat usein käyttäjilleen melko uusia ja niiden käyttöönotto voi olla osittain vielä kesken.
The photo footage was then used as the basis for discussion in the interviews.
Kuvamateriaalit toimivat keskustelun pohjana.
The Appropriation and Consumption of Plant-based Dairy Product Alternatives Beside Traditional Dairy Products
Kasvipohjaisten juomien ja muiden maitotuotteiden kaltaisten elintarvikkeiden haltuunotto ja käyttö perinteisten maitotuotteiden rinnalla
The data was collected by means of semi-structured interview, accompanied by stimulus photos.
Aineistonkeruu toteutettiin teemahaastatteluina, joissa hyödynnettiin virikehaastattelun menetelmiä.
The participants photographed all dairy products and plant-based dairy product alternatives that they bought within a week.
Ennen haastattelua kuluttajat kuvasivat viikon ajan kaikki ostamansa maitotuotteet, kasvipohjaiset juomat sekä muut maitotuotteiden kaltaiset elintarvikkeet.
Dairy products are chosen for their price, taste and familiarity, and they might also be bought for other people besides the consumers themselves.
Maitotuotteita käytetään niiden hinnan, maun ja tuttuuden takia.
According to the study, the use of dairy products and the use of plant-based dairy product alternatives are concurrent and versatile among consumers.
Tutkimuksen mukaan kuluttajat käyttävät sekä maitotuotteita että niiden kaltaisia kasvipohjaisia tuotteita monipuolisesti rinnakkain.
Music was seen as a natural form of interaction with small children.
Musiikin nähtiin myös olevan luonteva tapa olla vuorovaikutuksessa pienten lasten kanssa.
The study has been carried out as a qualitative research, in which the material has been formed with an electronic questionnaire.
Työn tutkimusosa on toteutettu laadullisena tutkimuksena, jossa aineistonkeruumenetelmänä toimi sähköinen kyselylomake.
The questionnaire was sent with an accompanying letter to 30 early childhood education centers in the city of Helsinki.
Kyselylomake lähetettiin saatekirjeineen 30 varhaiskasvatusyksikköön Etelä-Helsingissä.
The material was analyzed by using recurring themes and finding similarities and resemblances in the answers and studying the differences.
Aineistoa analysoitiin sisällönanalyysin kautta teemoittelemalla etsien aineistosta yhtäläisyyksiä ja samankaltaisuuksia, sekä tutkimalla aineiston eroavaisuuksia.
The final sample consisted of the answers of 10 kindergarten teachers.
Lopullinen otos muodostui 10 kyselyyn vastanneesta varhaiskasvatuksen opettajasta.
Kindergarten teacher`s perceptions on musical education for children under the age of three
Varhaiskasvatuksen opettajien käsityksiä alle kolmevuotiaiden lasten musiikkikasvatuksesta päiväkodissa
The research is limited to concerning only the opinions of kindergarten teachers, as for the teachers work as the groups pedagogical leaders and are responsible for the planning execution of high-quality early childhood education.
Tutkimus on rajattu koskemaan juuri opettajien näkemyksiä, sillä he toimivat ryhmänsä pedagogisina johtajina ja ovat vastuussa koko ryhmän laadukkaan varhaiskasvatuksen suunnittelusta, toteutumisesta ja sen arvioimisesta.
The goal of this research is to explore the perceptions kindergarten teachers, working with children under the age of three, have on the execution of musical education within early childhood education and its significance on a child’s overall growth, development and learning.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää alle kolmevuotiaiden lasten päiväkotiryhmissä työskentelevien varhaiskasvatuksen opettajien käsityksiä varhaiskasvatuksessa tapahtuvan musiikkikasvatuksen toteuttamisesta ja sen merkityksestä lapsen kokonaisvaltaiselle kehitykselle.
According to the results, kindergarten teachers saw musical education as a significant support for the development of linguistics within children under the age of three. Musical education was also seen as creating the feeling of secureness for the child while basic needs were attended to like in toilet and clothing situations.
Tulosten perusteella varhaiskasvatuksen opettajat pitivät musiikkikasvatusta merkittävänä alle kolmevuotiaiden lasten kielen kehityksen tukijana ja turvallisuuden tunteen luojana perushoitotilanteissa.
Musical education is included as a part of other fine arts subjects and musical expression is a typical way of functioning and thinking for a child. Music has been proven to have an influence on the development of a childs’ personality and therefor it is necessary that various ways of musical expression are supported through musical education in early childhood education.
Musiikilla on tutkittu olevan vaikutusta lapsen kokonaisvaltaiseen kehitykseen, sekä oppimiseen ja siksi on tärkeää, että musiikillisen ilmaisun eri muotoja tuetaan varhaiskasvatuksessa toteutettavalla musiikkikasvatuksella.
The teachers saw for example their lack of skills in accompaniment and the scarce knowledge of musical theory as a challenge for accomplishing adequate musical education.
Haasteiksi opettajat kokivat varhaiskasvatussuunnitelman perusteiden musiikille asetettamien tavoitteiden epäselkeyden, omat taitonsa opettaa musiikkia, musiikinteorian riittämättömyyden sekä säestystaidon puutteen.
Teachers experienced musical education in their training leading up to their job as a kindergarten teacher differently.
Opettajien oma musiikillinen harrastuneisuus näkyi vastauksissa siinä, miten he kokivat omat taitonsa toteuttaa varhaiskasvatusta ohjaavien dokumenttien tavoitteiden mukaista musiikkikasvatusta.
The colour of textile materials is a significant factor of the quality of the product.
Väri liittyy olennaisesti tekstiilituotteen laatuun.
Examined materials were wool (n=1), silk (n=3), cotton (n=1) and linen (n=1).
Materiaalit ovat villaa (n=1), silkkiä (n=3), puuvillaa (n=1) ja pellavaa (n=1).
The change of detergent (Erisan, BioLuvil or Ole hyvä) didn’t show significant difference in colour fastness or staining.
Pesuainevalinnalla (Erisan, BioLuvil tai Ole hyvä) ei ollut suoraa yhteyttä väriaineen pysymiseen ja värin tahrimiseen.
For the best result in colour fastness, the best combination for washing was 20 °C tempera-ture and Erisan (pH=8.7) or Ole hyvä (pH=8.2).
Värinkeston kannalta paras pesuohjelma oli 20 °C lämpötila, pesuaineena Erisan (pH=8,7) tai Ole hyvä (pH=8,2).
Colour fastness properties of textiles dyed with Finnish woad (Isatis tinctoria)
Suomalaisella värimorsingolla (Isatis tinctoria) värjättyjen tekstiilimateriaalien värinkestot
Colour fastness of the textiles was examined by testing the materials according to standardised colour fastness tests to rubbing (SFS-EN ISO 105-X12:2003) and domestic laundering (SFS-EN ISO 105-C06:1997).
Näytteille toteutettiin standardien SFS-EN ISO 105-X12:2003 Värien hankauksenkesto sekä SFS-EN ISO 105-C06:1997 Värien pesunkesto koti- ja pesulapesussa mukaiset värinkeston testit.
The aim of this study is to examine the colour fastness to rubbing and laundering of textile materials dyed with the Finnish woad.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on tutkia suomalaisella värimorsingolla värjättyjen tuotteiden värin hankauksen- ja vesipesunkestoja.
Change in colour and staining were assessed with standardised grey scales.
Näytteiden värinmuutos ja tahrivuus arvioitiin standardien mukaisten harmaa-asteikkojen avulla.
Finnish company Natural Indigo Finland cultivates woad (Isatis tinctoria) and produces natural indigo-dyestuff.
Suomalainen Natural Indigo Finland kasvattaa värimorsinkoa (Isatis tinctoria), sekä tuottaa myytäväksi sekä värjättyjä tuotteita että sinistä indigoväriainetta.
Colour fastness of the textiles was also examined by washing the samples in 20 °C and 40 °C temperatures with three different laundry detergents, each suitable for delicate materials.
Näiden lisäksi värin vesipesunkestoa selvitettiin pesemällä näytteet 20 °C ja 40 °C lämpötiloissa kolmella eri pesuaineella.
The changes in colour after different washing conditions were also examined instrumentally by determining the colour before and after each wash with a spectrometer.
Värinmuutoksia eri pesuissa tarkasteltiin myös mittaamalla näytteiden värit ennen pesuja ja niiden jälkeen CIELab-värinmittauslaitteella.
In this study textiles (n=6) dyed with Natural Indigo Finland’s indigo-colours were examined.
Tutkimuksessa tutkittiin Natural Indigo Finlandin tuottamalla indigoväriaineella värjättyjä tekstiilimateriaaleja (n=6).
Finnish indigo-dyes and dyed products are available for consumers, but they have not yet been widely examined.
Suomalaista, kaupalliseen käyttöön suunnattua indigoväriainetta tai sillä värjättyjen tuotteiden ominaisuuksia ei ole juurikaan tutkittu, mutta värejä ja värjättyjä tuotteita on jo kuluttajille saatavilla.
Three of the samples are Natural Indigo Finland’s products available for customers, other three were textiles dyed as tests of the colourant.
Tutkituista näytteistä kolme oli kuluttajille saatavilla olevia valmiita tuotteita ja kolme väriaineen testivärjäyksiä.
All the samples got weaker grades in both change in colour and staining in the wash done according the standard, compared to the other tested washing conditions.
Kaikki värjätyt näytteet saivat kaikista pesuista heikoimmat värinmuutoksen ja tahrivuuden arvot standardin mukaisessa pesussa.
The samples kept their colour and stained the least, when the washing temperature was 20 °C.
Värinmuutos ja värin tahrivuus oli pienintä 20 °C pesulämpötilassa kaikilla näytteillä.
In the test of colour fastness to rubbing with both wet and dry testing material the samples got grades from 3 to 5, originally darker coloured samples faded the most.
Näytteiden märkä- ja kuivahankauksen keston arvot vaihtelivat 3 ja 5 välillä.
Compared to the synthetic dye, the proper-ties of the textiles dyed with natural woad were competitive, as some of the results were bet-ter among the samples dyed with natural colourant.
Näytteiden saamia värinkestojen arvoja verrattiin myös synteettisellä happovärillä värjättyyn suomenlampaan villalankaan, jolle suoritettiin samat testit.
Both in theoretical and ordinary speech, the term is often used as a synonym of discussion and interaction.
Sekä teoreettisessa että arkipäiväisessä puheessa dialogi-sanaa käytetään usein keskustelun ja vuorovaikutuksen synonyyminä.
The research material consisted of 24 international research publications written in English.
Tarkastelun kohteena oli 24 englanninkielistä, kansainvälistä alkuperäistutkimusjulkaisua.
The research combines two different approaches: the material was organized with the method of systematic literature review and it was analysed through philosophical research.
Siinä yhdistettiin kaksi erilaista tutkimuksellista lähestymistapaa: aineiston koonnissa käytettiin systemaattisen kirjallisuuskatsauksen menetelmää ja aineiston analyysissä filosofista tutkimusta.
The material was first studied in relation to the notions and definitions of dialogicality put forward in them, and these were then analysed in the light of Hans-Georg Gadamer’s hermeneutical philosophy.
Aineistoa tarkasteltiin ensin siinä esiintyvien dialogisuutta koskevien käsitysten ja määritelmien näkökulmasta, jonka jälkeen sitä analysoitiin Hans-Georg Gadamerin ajattelun valossa.
What do these conceptions reveal of the understanding of dialogicality, when related to Gadamer’s phenomenological-hermeneutical understanding of its nature?
Miten aineistossa ilmenevät käsitykset paljastavat dialogisuuden ymmärtämisestä, kun ne suhteutetaan Gadamerin fenomenologis-hermeneuttiseen näkemykseen sen luonteesta?
In pedagogical discourses, it is often difficult to discern the background conceptions or theories determining in each case the concept of dialogue.
Myös tieteen diskursseissa on usein vaikea nähdä sitä, millaiset taustateoriat ja näkemykset määrittävät kulloinkin dialogisuuden käsitettä.
The use of the concept, however, only seldom reveals the equivocal nature of the phenomenon.
Dialogisuus-käsitteen käytössä ilmiön monimerkityksisyys tulee kuitenkin harvemmin esiin.
Apparently, the studies are to a certain extent compatible with each other in their thematic content and in their descriptions of interconnected phenomena, but their ways of understanding the nature of dialogicality prove to be incommensurate.
Aineisto näyttää temaattisen sisällön ja ilmiöiden kuvauksen osalta jossain määrin yhtenäiseltä, mutta tarkempi tutkimus osoittaa, että käsitykset dialogisuuden ilmiön luonteesta ovat keskenään yhteismitattomia.
The Polyphony of Dialogy : Dialogicality in 21 st century Finnish pedagogical studies in the light of Hans-Georg Gadamer
Dialogin monet äänet : dialogisuus suomalaisessa kasvatustieteessä Gadamerin hermeneutiikan valossa
With the help of Gadamer’s hermeneutical though, the study attempts to clarify the phenomenon of dialogue and to sharpen the required conceptual grasp and so to elaborate pedagogical research of dialogicality.
Se pyrkii selventämään dialogisuuden ilmiöitä ja terävöittämään tarvittavaa käsitteellistä otetta ja siten täsmentämään aihepiirin tutkimusta.
Dialogicality is an actual topic in pedagogical studies.
Teema on ajankohtainen myös kasvatustieteellisessä tutkimuksessa.
According to the results of the study, there are four central theoretical frameworks defining the research of dialogicality in the pedagogical research in Finland in the 21st century.
Tutkimustulosten mukaan 2000-luvun suomalaista kasvatustieteellistä dialogisuuden tutkimusta määrittää neljä keskeistä teoreettista viitekehystä.
When analysed with the help of Gadamer’s hermeneutics, the research also shows itself as internally divided: the decisive differences are, firstly, whether dialogicality is understood as communication of knowledge, and secondly, whether dialogue is understood instrumentally as a method.
Ratkaisevaa on ensinnäkin se, onko dialogisuus ymmärretty tiedon välittämisen näkökulmasta ja toiseksi se, onko dialogi käsitetty välineellisesti metodiksi.
The aim of the present study is to address this challenge and help to clarify the situation by examining the various ways in which dialogicality has been understood in pedagogical studies in Finland in the 21st century.
Tutkielma selvittää niitä tapoja, joilla dialogisuus on ymmärretty 2000-luvun suomalaisessa kasvatustieteellisessä tutkimuksessa.
The study’s vantage point, and the theoretical framework directing its questioning, was constituted by the phenomenological-hermeneutical thought of Hans-Georg Gadamer.
Gadamerin fenomenologis-hermeneuttinen ajattelu muodosti tutkimuksen teoreettisen viitekehyksen.
How is dialogicality defined in the pedagogical research in Finland during the las two decades 2.
Tutkimuskysymykset olivat: 1.Miten dialogisuus määrittyy suomalaisessa kasvatustieteellisessä tutkimuksessa viimeisen kahdenkymmenen vuoden aikana?
"Am I allowed to identify myself as Finnish?"
"Saanko tuntea itseni suomalaiseksi?"
I applied both nar-rative and thematic methodology in my analysis.
Analyysissä sovelsin sekä narratiivista että temaattista metodologiaa.
This meant understanding the phenomena with the help of narratives but organizing the results thematically.
Tämä tarkoitti ennen kaikkea ilmiöiden hahmottamista narratiivien avulla, mutta tulosten järjestelyä temaattisesti.
The results can be used for further research in the field of racism.
Tuloksia voidaan käyttää rasismitutkimuksen kehittämiseen.
The thesis makes use of Stuart Hall’s theory of cultural identity, and Robert Miles’ theory of racialization.
Tutkimusta ohjaavat Stuart Hallin kulttuurisen identiteetin teoria sekä Robert Milesin rodullistamisen teoria.
Previous studies have shown that there is white normative practice and racism present in the Finnish education system.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että suomalaisessa koulutusjärjestelmässä on sekä valkonormatiivisia käytäntöjä että rasismia.
The thesis also considers the views of the mixed-race Finns on how the white normative school system has impacted their cultural identity.
Tutkimus tarkasteli myös mixed-race-identifioituvien näkemyksiä siitä, miten valkonormatiivinen koulutusjärjestelmä on muovannut heidän kulttuurista identiteettiään.
: the white normativity in the Finnish educational system from the point of view of the ones identifying as mixed-race
: suomalaisen koulutusjärjestelmän valkonormatiivisuus mixed-race-identifioituvien näkökulmasta
Thereby, the white normativity and the whiteness as a precondition for identifying as Finnish defined the cultural identity and its perception of those Finns identifying themselves as mixed-race.
Valkonormatiivisuus ja valkoisuus suomalaisuuden ehtona määrittivät siten mixed-race-identifioituvien käsityksiä kulttuurisesta identiteetistään ja suomalaisuudestaan.
I wrote this thesis as an insider since I identify as a mixed-race Finn.
Tutkimus on toteutettu sisäpiiritutkimuksena, sillä olen itse suomalainen mixed-race-identifioituva.
The white normativity of the Finnish educational system and the racism associated with it contributed to the development of internalized racism experienced by the Finnish mixed-race students.
Valkonormatiiviset rakenteet ja niiden synnyttämä rasismi suomalaisessa koulutusjärjestelmässä olivat siis edesauttaneet sisäistetyn rasismin syntymistä.
When it comes to my results, I discovered that there is the attribute of white normativity con-joined with the Finnish cultural identity.
Tutkimustulosteni valossa suomalaiseen kulttuuriseen identiteettiin on kiinnitetty valkonormatiivisuuden määre.
The purpose of this Master's Thesis is to research the understanding of the white normativity of the Finnish education system and the racism associated within it, from the perspective of the Finns’ who identify as mixed-race.
Tämän Pro gradu -tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää suomalaisten mixed-race-identifioituvien näkemyksiä suomalaisen koulutusjärjestelmän valkonormatiivisuudesta ja siihen liittyvästä rasismista.
In this thesis, I have recognized and named these white normative structures in the Finnish educational system with the focus group inter-viewees.
Tässä tutkimuksessa tunnistin ja nimesin yhdessä tutkittavieni kanssa näitä suomalaisen kulttuurisen identiteetin representaatiojärjestelmän valkonormatiivisia piirteitä koulutusjärjestelmässämme.
Therefore, I wanted to explore the pos-sibilities that examining white normativity in the Finnish education system from this perspective could offer.
Tämän tyyppistä tutkimusta ei ole vielä tehty suomalaisten mixed-race-identifioituvien näkökulmasta ja tutkimuksen tarkoituksena on selvittää näkökulman tarjoamia mahdollisuuksia suomalaisen koulutusjärjestelmän valkonormatiivisuuden tutkimiseen.