natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We failed to detect a subset with an abnormally long CDR3 repertoire, as would be predicted by a failure in selection.
Aineistomme ei löytänyt T-solupopulaatiota, jolla olisi ollut epänormaalin pitkä CDR3 reperturaari, toisin kuin olisi ollut ennustettavissa autoreaktiivisen populaation epäonnistuneen negatiivisen valinnan pohjalta.
Analysis of healthy thymuses showed an altogether 1.9 base pair shortening, starting at the CD4+CD8+CD3low stage and continuing until the CD4+ subset, likely encompassing both the positive and negative selection.
Omassa terveiden luovuttajien aineistossamme näimme myös kyseisen lyhenemän, joka alkaa CD4+CD8+CD3low vaiheesta jatkuen CD4+ vaiheeseen asti, käsittäen sekä positiivisen että negatiivisen valinnan.
Comparison of five APECED patients with eight healthy controls showed a skewed repertoire with oligoclonal expansions in the patients' CD4+ and CD8+ populations.
Verrattaessa APECED-potilaiden repertuaareja terveisiin verrokkeihin, potilaiden repertuaarit olivat vinoutuneempia ja niissä esiintyi oligoklonaalisia ekspansioita.
Autoimmune polyendocrinopathy-candidiasis-ectodermal dystrophy (APECED) is caused by mutations in the AIRE gene.
APECEDin aiheuttaa mutaatio autoimmune regulator (AIRE)-geenissä, jonka ajatellaan hiiritöiden perusteella kontrolloivan kudosspesifisten antigeenien esittelyä kateenkorvassa.
We tested this in humans using the TCRb CDR3 length repertoire as a surrogate of thymic selection, as it shortens during the process.
Kateenkorvassa tapahtuvan T-solujen selektioprosessin tutkimiseksi käytettiin T-solureseptorin CDR3-alueen pituusrepertuaarin muutosta toimivan selektion merkkinä, sillä alueen on osoitettu lyhenevän normaalin T-solukehityksen aikana.
Murine studies suggest that AIRE controls thymic expression of tissue-restricted antigens, its absence allowing nonselected autoreactive cells to escape.
Mutaatio johtaa autoreaktiivisten T-solujen vapautumiseen ja autoimmuunimanifestaatioihin, kuten Addisonin tautiin ja lisäkilpirauhasen vajaatoimintaan.
When the point cloud was used, the accuracy (RMSE %) of the most important fuelwood estimates were following: waste wood vol-ume 37.4 %, branch biomass 21.8 % and stump biomass 18.6 %.
Pistepilveä käyttäen tuotettujen tärkeimpien biomassaes-timaattien tarkkuus (suhteellinen RMSE) oli hukkapuulle 37,4 %, latvusbiomassalle 21,8 % ja kantobiomassalle 18,6 %.
Laser scanning (LiDAR) is a remote sensing method which has been used in traditional forest inventories on large forest areas.
Laser-keilaus on kaukokartoitusmenetelmä, jota käytetään laajojen alueiden metsän inventoinneissa.
In recent years objectives to increase fuelwood usage have created a need to develop new re-mote sensing based methods to map fuelwood reserves.
Viime aikoina asetetut tavoitteet puun energiakäytön lisäämiseksi ovat luoneet tarpeen kehittää uusia kaukokartoitukseen perustuvia inventointimenetelmiä energiapuun kartoitukseen.
In order to utilize LiDAR-based fuelwood inventory for wood acquisition in forest industry, methods to estimate the suita-bility of the stand for harvesting need to be developed.
Jotta energiapuun kartoittaminen laserkeilausaineistolta palvelisi metsäteollisuuden energiapuuhankintaa, tulisi jatkossa kehittää menetelmiä, joilla maastosta löydetään energiapuunkorjuuseen soveltuvat kohteet.
The estimates were compared with field inventory results and results from the multi-source National Forest Inventory.
Saatuja estimaatteja verrattiin maastomittauksiin ja monilähteisen valta-kunnan metsien inventoinnin tuottamiin estimaatteihin samalla alueella.
Wood stem volume and biomass estimates were produced by using two dif-ferent methods: point cloud and digital terrain model.
Laserkeilausaineistosta ennustettiin tilavuusestimaatit kahdella eri tavalla, käyttäen pisteaineistoa ja maanpintamallia.
Of the two compared methods the point cloud method was found to be more accurate than the method based on digital terrain model.
Kahdesta ennustamisessa käytetystä menetelmästä todettiin pistepilven käyttö latvusmallin käyttöä tarkemmaksi menetelmäksi.
This study concentrated only to predict the amount of fuelwood on the forest stand level.
Tässä tutkielmassa tarkasteltiin ainoastaan energiapuuksi kelpaavan puuston määrää kuviota-solla.
The study indicates that re-sults got by laser scanning are on similar level as results got with traditional standwise inventory.
Tuloste perusteella energiapuun kartoituksessa laserkeilausaineistolta päästiin suurin piirtein samaan tarkkuuteen kuvioittaisella arvioinnilla.
The aim of this study was to determine the precision of LiDAR based fuelwood inventory on a forest stand level.
Tässä tutkielmassa tarkasteltiin aluepohjaisella laserkeilausinventoinnilla ennustettujen energia-puun määrää kuvaavien tunnusten tarkkuutta kuviotasolla.
The suitability of the stand for fuelwood harvesting was not estimated.
Estimaatit laskettiin puuston kokonaistilavuudelle ja puutavaralajien tilavuuksille.
These inventories have mainly concentrated on the stem volume instead of the total tree bio-mass. Former studies concerning fuelwood inventory accuracy have been made on a sample plot level.
Energia-puun kartoitusta käsitelleet tutkimukset ovat tutkineet tarkkuutta pääasiassa koealatasolla.
On average fast track supply costs were 7.1–13.3 % smaller than conventional supply method.
Fast track -hankintakustannukset olivat keskimäärin 7,1–13,3 % pienemmät kuin perinteisen hankinnan.
The fast track supply chain is based on roadside chipping of logging residues, in which chips from final felling harvested during spring, summer and autumn are transported straight to the power plant with maximum of half month roadside storing.
Tutkimuksessa tuodaan ensimmäistä kertaa esille uusi tienvarsihaketusketjuun perustuvaa hakkuutähteen hankintamuoto, jossa keväällä, kesällä ja syksyllä syntyvä hakkuutähde ohjataan kuivaamatta suoraan polttoon.
This study is part of the joint research program of Sustainable Bioenergy Solutions for Tomorrow (BEST) by Natural Resource Institute Finland.
Tutkielma on osa Luonnonvarakeskuksen, Cleen Oy:n sekä FIBIC Oy:n yhteistyöhanketta Tulevaisuuden kestävät bioenergiaratkaisut (BEST).
Although results proved that fast track supply chain decreases total procurement costs, one should remember that the volume of logging residues must be fitted to power plant’s energy demand.
Vaikka laskelmat osoittivatkin fast track -hankinnan mahdollisuudet säästää hankintakustannuksissa, on kuitenkin muistettava, että hyödyn tavoittamiseksi hakkuutähdevolyymi täytyy suhteuttaa voimalaitosten kysyntään.
In addition, capital costs were 0.4–1.9 % bigger in traditional procurement.
Varastoinnista kertynyt pääomakustannus oli 0,4–1,9 % fast track -hankintaa suurempi.
According to the results supply costs of fast track method was smaller than the costs of the conventional supply method.
Tulokset osoittivat, että fast trackin -hankinnan hankintakustannukset olivat perinteiseen hankintaan verrattuna pienemmät.
Cost of dry matter loss was 5.3–11.5 % higher in conventional supply method than in fast track supply method.
Merkittävimmän kustannuseron muodostit varastointikustannus, jossa kuiva-ainetappio oli perinteisellä hankinnalla 5,3–11,5 % suurempi kuin fast track -hankinnan.
Supply costs were presented in euros per megawatt hour were also compared to the total received energy.
Kustannuksia verrattiin myös saatuun energiamäärään nähden.
Procurement costs of logging residue supply for energy-use can be decreased by using fast track supply chain.
Fast track -hankinnalla on mahdollista pienentää hakkuutähteen hankintakustannuksia.
Storing cost, including dry matter loss and capital cost, was the most significant factor for influencing differences in total supply cost.
Siinä pääomakustannusten ja kuiva-ainetappion osuudet jäävät huomattavasti pienemmiksi, johtuen varastoinnin jättämisestä pois kesäkaudella.
Data for this study was acquired from a large-scale industrial company purchasing forest biomass.
Aineistona käytettiin BEST-hankkeessa mukana olevan suuren bioenergia-alan toimijan kuusivaltaisten uudistushakkuuleimikoiden tietoja.
All activities were identified and costs were calculated in each supply method.
Aineiston pohjalta luotiin vertailulaskelmaa varten kaksi skenaariota.
Activity-based costing was used as a study method for analyzing the supply alternatives of logging residues.
Lisäksi laskennassa apuna käytettiin tämän hetken uusimpia laskentamalleja ja laskennan kannalta oleellisimpia tilastotietoja ja tutkimustuloksia.
The woodland strawberry (Fragaria vesca) exists almost in the entire Northern Hemisphere.
Ahomansikkaa (Fragaria vesca) esiintyy lähes koko pohjoisella pallonpuoliskolla.
There were three daylength treatments; 12h, 14h and 16h.
Päivänpituuskäsittelyjä oli kolme; 12h, 14h ja 16h.
In addition RNA was isolated from five genotypes and the expression of FT-gene was determined.
Lisäksi viidestä genotyypistä eristettiin RNA ja määritettiin FT-geenin ilmeneminen.
After six weeks of treatments plants were moved to greenhouse where the daylength was long (18h).
Kuuden viikon käsittelyn jälkeen taimet siirrettiin kasvihuoneeseen pitkään päivänpituuteen (18h).
FT-gene expression was noticed only in 16h daylength and the expression was the strongest in southern genotypes which didn´t begin flowering in this treatment.
FT-geeni ilmeni vain 16h päivänpituuskäsittelyssä ja ilmeneminen oli voimakkainta eteläisillä genotyypeillä, jotka eivät aloittaneet kukintaa tässä käsittelyssä.
The beginning of flowering depended on daylength and genotype.
Kukinnan alkaminen oli riippuvaista päivänpituudesta ja genotyypistä.
The critical daylength for flower induction was noticed to be over 16h in Norwegian genotypes.
Kukintaan virittymisen kriittisen päivänpituusvaatimuksen havaittiin olevan norjalaisilla genotyypeillä yli 16h.
The southern genotypes flowered last and only after 12h and 14h treatments.
Eteläiset genotyypit kukkivat viimeisenä ja ainoastaan 12h ja 14h päivänpituuskäsittelyissä.
The petiole lengths were shorter in northern genotypes than in southern genotypes.
Pohjoiset genotyypit olivat lehtiruotien pituuksiltaan lyhyempiä kuin eteläiset genotyypit.
On the other hand there weren´t differences in the number of crowns between the genotypes.
Toisaalta genotyyppien välillä ei ollut eroa juurakoiden haaroittumisessa.
In this study the number of stolons and crowns, petiole length, flowering time and the number of inflorescences were observed.
Kokeessa mitattiin rönsyjen ja juurakoiden lukumäärää, lehtiruotien pituutta, kukinnan alkamisen ajankohtaa ja kukintojen lukumäärää.
The northern genotypes began to flower soon after all treatments and they also formed more inflorescences than the southern genotypes.
Pohjoiset genotyypit alkoivat kukkia pian pitkään päivään siirtymisen jälkeen kaikissa käsittelyissä ja ne myös muodostivat eniten kukintoja.
In southern genotypes the critical daylength for flower induction is over 12h but under 14h.
Eteläisillä genotyypeillä kriittinen päivänpituusvaatimus on yli 12h, mutta alle 14h.
The aim was to find out differences in vegetative growth, flowering and FT-gene expression between different genotypes in three daylengths.
Lisäksi haluttiin selvittää ahomansikan genotyyppien eroavaisuuksia vegetatiivisessa kasvussa, kukinnassa ja FT-geenin ilmenemisessä eri päivänpituuskäsittelyissä.
In this study ten different genotypes from different latitudes were used as the plant material.
Kasviaineistona kokeessa käytettiin kymmentä ahomansikan genotyyppiä, jotka olivat peräisin eri leveyspiireiltä.
The critical daylength for flower induction is over 14h but under 16h in Finnish and Central Europe genotypes.
Suomalaisilla ja Keski-Eurooppalaisilla genotyypeillä kriittinen päivänpituusvaatimus on yli 14h, mutta alle 16h.
The aim of this study was to find out the critical daylength for flower induction in woodland strawberry genotypes from different latitudes.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää eri leveyspiireiltä peräisin olevien ahomansikan genotyyppien eroja kukintaan virittymisen kriittisessä päivänpituusvaatimuksessa.
The critical daylength for flower induction depends on the latitude of the origin.
Kukintaan virittymisen kriittinen päivänpituusvaatimus alenee sen mukaan mitä eteläisemmiltä leveyspiireiltä genotyyppi on peräisin.
Longer daylengths enhance vegetative growth except crown branching.
Päivänpituuden vaikutus ahomansikan (Fragaria vesca) genotyyppien vegetatiiviseen kasvuun ja kukintaan
Topography was noticed to have only a minor effect on podzolization.
Topografialla oli vain pieni vaikutus podsoloitumiseen.
In certain situations, indexes based on morphological or chemical properties acts in an opposite way to each other.
Joissain tapauksissa morfologisiin ja kemiallisiin ominaisuuksiin perustuvat indeksit käyttäytyvät toisiaan vastaan.
However several international classification systems exist, one being the World Reference Base for Soil Resources (WRB) used in this study.
On olemassa kuitenkin useita kansainvälisiä maannosten luokittelujärjestelmiä, joista yksi on myös tässä työssä käytetty The World Reference Base for Soil Resources (WRB).
This is one reason why there is a continuous revision of international soil classification systems and a need to test them nationally.
Tämä on yksi syy, miksi kansainvälisten maannosten luokittelujärjestelmien päivitykselle ja testaamiselle kansallisella tasolla on jatkuva tarve.
Soil classification systems provide detailed information of our soils and its properties in soil horizons.
Maannosten luokittelujärjestelmät antavat yksityiskohtaista tietoa maannoksistamme ja niiden ominaisuuksista.
The diagnostic spodic criteria of WRB have six criteria and these are based on morphological properties (horizon thickness and Munsell dry/moist colours) and chemical properties (pH, organic carbon content and acid oxalate extractable Al and Fe contents) of the E and B horizon samples.
WRB:n diagnostisen spodic horisontin kriteerit koostuvat kuudesta kohdasta, jotka perustuvat morfologisiin (horisontin paksuus ja Munsell kuiva/märkä väri) ja kemiallisiin (pH, orgaanisen hiilen määrä, oksalaattiin uuttuvan Al ja Fe pitoisuus) ominaisuuksiin E- ja B-horisonteissa.
Study showed that field classification of Podzols based on morphological features (colour and thickness of the albic and spodic horizons) works well in Finnish soils.
Tutkimuksessa todettiin, että Podsoleiden morfologisiin ominaisuuksiin (albic ja spodic horisonttien väri ja paksuus) perustuva kenttämääritys toimii hyvin Suomen oloissa.
Nevertheless, time and soil texture (parent material) were the most important factors.
Moninaisista yhteyksistä huolimatta aika ja maaperän tekstuuri (lähtöaines) olivat tärkeimmät maannostumistekijät Suomessa.
These factors determine which soil formation processes operate, which properties develop and then which soil type classes are formed.
Ne määrittävät, mitkä maannosprosessit ovat vallitsevia, mitkä ominaisuudet maannokseen syntyvät ja mikä maannostyyppi lopulta kehittyy.
The criteria used in WRB to identify diagnostic properties, horizons and soil materials which are to classify a soil may not work everywhere.
WRB:n kriteerit, joilla määritetään maannoksen diagnostiset ominaisuudet, horisontit ja nimetään itse maannos, eivät välttämättä toimi kaikkialla maailmassa.
In addition, the degree of podzolization of the profiles using a number of podzolization indices (Thickness index, Rubification index, Al+Fe index and Podzolization Development Index) was determinate and importance of various soil formation factors (climate, topography, parent material, biotic, time) on the degree of development of the profiles evaluated.
Lisäksi profiilien podsoloitumisaste määritettiin neljän indeksin (E-horisontin paksuusindeksi, Rubifikaatio indeksi, Al+Fe indeksi ja Podsolisaation kehittymisindeksi) avulla ja arvioitiin eri maannostumistekijöiden (ilmasto, topografia, lähtöaines, bioottiset tekijät, aika) vaikutus maannoksen kehittymisasteeseen.
These soil properties are indicators of the degree of development in the soil.
Nämä ominaisuudet taas ovat maannoksen kehittymisasteen indikaattoreita.
There have been few studies in Finland that have examined the degree of podzolization of podzolized soil profiles in relation to soil formation factors.
Suomessa on tehty vain muutama tutkimus, jotka ovat tutkineet maannostumistekijöiden vaikutusta podsoloituneiden maannosten kehittymisasteeseen.
It is not known how many soil profiles considered to be Podzols actually have spodic B horizons, the official requirement for a soil to be classified as a Podzol.
Tiedossa ei ole ollut kuinka monella Podsoliksi luokitellulla maannoksella on diagnostinen spodic B horisontti, joka on virallinen vaatimus kansainvälisten luokittelujärjestelmien mukaan Podsoliksi luokiteltavalle maannokselle.
The aims of this study were therefore to determine the number of profiles (sampled from all over Finland) that were classified in the field as being Podzol that actually have diagnostic spodic horizons according to World Reference Base for Soil Resources (WRB).
Tämän työn tarkoitus oli selvittää kenttäluokittelussa Podsoleiksi määritettyjen maannosten osuus, joilla oli myös diagnostinen spodic horisontti World Reference Base for Soil Resources (WRB) mukaan.
In Finland problems have been encountered with the criteria of international soil classification systems for defining a spodic B horizon.
Suomessa on esiintynyt ongelmia määritettäessä podsoloituneen maannoksen spodic B horisontti kansainvälisten luokittelujärjestelmien mukaan.
The soil profile data is from the BioSoil project, Natural Resources Institute Finland, Luke.
Maannosprofiilidata on peräisin koko Suomen kattavasta Luonnonvarakeskuksen Biosoil-tietokannasta.
Empirical testing of soils classified as Podzols according to international soil classification systems has not been carried out in Finland.
Myös Podsol-maannosten empiirinen testaaminen näiden luokittelujärjestelmien mukaan on puuttunut.
In Finland, soil classification in forestry has played only a minor role.
Suomessa maannosten nimeäminen luokittelujärjestelmien mukaan on ollut melko vähäistä.
Soil processes occur simultaneously and there is much interaction between/among soil formation factors.
Yksittäinen maannostumistekijä pystyy selittämään podsoloitumisilmiötä melko heikosti, koska maannostumisprosessit tapahtuvat samanaikaisesti ja niiden välillä on monimutkaisia yhteyksiä.
The forest sector has been traditionally important for the economy of both countries and they belong to the global players.
Metsäsektorilla on perinteisesti ollut tärkeä asema molempien maiden taloudessa ja ne kuuluvat tärkeimpiin maailmanlaajuisiin toimijoihin.
The importance of the computer and information technology has increased significantly with the introduction of the Internet.
Tietokoneiden ja tietotekniikan merkitys on kasvanut merkittävästi Internetin yleistymisen myötä.
The results indicate that the business cultures of the selected companies are similar.
Tulokset osoittavat, että valittujen yrityksten liiketoimintakulttuurit poikkeavat vain vähän toisistaan.
The technologies should not be reduced to selling and purchasing functions but should also be used as research and business intelligence tool, as well as information source.
Tätä teknologia ei kuitenkaan pitäisi rajoittaa myynti- ja ostotoimintaan, vaan hyödyntää myös tutkimus- ja liiketoimintatyökaluna ja laajana tietolähteenä.
14 Finnish and 10 German sawmills, as well as 5 Finnish and 12 German paper and paperboard producers fulfilled the research requirements (data collection 2013).
Tutkimuksen vaatimuksen täyttivät lopulta 14 suomalaista ja 10 saksalaista sahaa sekä 5 suomalaista ja 12 saksalaista paperintuottajaa (tiedonkeru 2013).
The research includes two interlinked approaches: web page and performance analysis.
Tutkimus sisältää kaksi toisiinsa liittyvää menetelmää: verkkosivu- ja suoritusanalyysi.
In addition, it is used to select and define the relevant enterprises for the performance analysis.
Sen avulla valitaan ja määritellään myös suoritusanalyysille oleelliset yritykset.
Comparison of the Finnish and German Forest Industry : Computerized Performance Analysis Based on Public Communication and Optimized Neural Network Tool (SOM)
Suomen ja Saksan metsäteollisuuden vertailu : tietokonepohjainen suoritusanalyysi yrityksen viestinnän ja optimoidun neuroverkkomallin avulla
It combines a study related categorization application and the Kohonen’s self-organizing map (SOM).
Työkalu yhdistää tutkimusta varten kehitettyä luokittelusovellusta ja Kohosen itseorganisoituvaa karttaa (SOM).
The web page analysis compares the design and content of the forest industry companies’ Internet sites.
Verkkosivuanalyysi vertaa metsäteollisuuden nettisivujen ulkoasua ja sisältöä.
Inside the paper sector, the Finnish companies point out corporate strategy, development, organizational profile categories and economical performances.
Suomen paperituottajat mainitsevat yhtiön strategian, kehityksen, organisaation tunnusluokat sekä taloudelliset suoritukset .
This study compares the performances of the Finnish and German sawmilling & paper industry by evaluating their public communication.
Tässä tutkimuksessa verrataan Suomen sekä Saksan saha- ja paperiteollisuuden suorituskykyä julkisen viestinnän avulla.
The objective of the automated categorization is to lower manual work and to evaluate text contents more accurately – by taking also the possible future use into account.
Luokittelusovelluksen tarkoituksena on vähentää manuaalista työtä ja evaluoida tekstin sisältöä tehokkaammin.
A closer examination reveals that the clustering by sector is more emphasized that by country.
Tarkastelu paljastaa kuitenkin klusteroinnin korostavan enemmän sektoreiden kuin maiden välisiä eroja.
The web page analysis and related studies evaluate the corresponding categories similarly to the present research and thus support the results of the SOM approach.
Verkkosivuanalyysi ja vastaavat aikaisemmat tehdyt tutkimukset tukevat SOM-analyysin tuloksia.
The German paper sector highlights in particular environmental issues and public relation.
Saksan paperisektorille ympäristöön liittyvät aiheet ja suhdetoiminta ovat erityisen tärkeitä.
The performance analysis is implemented by a content analysis and SOM Tool.
Tulosanalyysissä yhdistyvät sisältöanalyysi ja SOM Tool menetelmät.
The SOM algorithms reduce multidimensional, large and complex data to lower dimensional maps which visualizes the distribution of the companies’ performance categories.
Sen käyttämät algoritmit muuttavat moniulotteiset, laajat ja monimutkaiset tiedot kaksiulotteiseksi ns. tulkintakartoiksi.
Most obvious are the differences between sawmill and Finnish paper industry.
Tutkimuksessa sahateollisuus ja Suomen paperisektori poikkeavat eniten toisistaan.
Small German sawmills emphasized further tradition and history The paper sector stressed social responsibility, corporate structure, external activities and environmental issues.
Paperiteollisuus puolestaan korostaa aiheita sosiaalinen vastuu, yhtiörakenne, ulkoinen toiminta ja ympäristö.
In conjunction with the performance analysis, a neural network tool is compiled, optimized and tested.
Tulosanalyysin lisäksi tutkimuksen tarkoitus on kehittää ja testata neuroverkkomalliin perustavaa työkalua.
The word count data of the content analysis is sorted with a customised classification frame based on the Global Reporting Initiative Guideline and evaluated with the SOM.
Sisältöanalyysissä on käytetty Global Reporting Initiative Guidline:iin perustuvaa luokittelukehystä, joka ei rajoitu yrityksen sosiaaliseen vastuun käsitteeseen.
The sawmill sector highlights especially product, service and macro-environment related aspects.
Tarkempi SOM-analyysi tunnistaa tämän lisäksi paperisektorilla olevan pieniä maiden välisiä eroja Sahat tuovat erityisesti tuotteeseen, palveluun ja makroympäristöön liittyviä näkökohtia esiin.
This subject has not been extensively studied in Finland and never using this method.
Aihetta on Suomessa tut-kittu aikaisemmin hyvin vähän, eikä tällä tutkimusmenetelmällä koskaan aikaisemmin.
Large sums of money are to invest annually to control secondary sprouting.
Vuosittain suuria summia joudutaan investoimaan vesakontorjuntatyöhön.