natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 1982, the Finnish government decided that the Vuotos reservoir would not be built and t River Ounasjoki was protected by special law in 1983.
Suojelijoiden toiminta sai median huomion ja poliitikkojen tuen: Vuotoksen tekoaltaasta luovuttiin vuonna 1982 ja Ounasjoki suojeltiin erityislailla vuonna 1983.
In my research, I studied the meanings that local people attached to nature.
Kolmantena tutkimustehtävänä olen pohtinut rakentajien ja suojelijoiden luontoon liittämiä henkilökohtaisia merkityksiä Bourdieun habituksen ja pääoman käsitteiden kautta.
Harnessing the River Kemijoki began right after the Second World War and the construction project is still underway.
Kemijoen valjastaminen sähköntuotantoon käynnistyi heti sotien jälkeen.
In my study, I have analysed the disputes over Vuotos and the Ounasjoki from the perspective the local] people.
Väitöskirjani toisena tutkimustehtävänä on Vuotos- ja Ounasjoki-kamppailujen analyysi symbolisen vallankäytön näkökulmasta.
Varying interests and values clash in the discussions on using natural resources; there are different ideas on regional development and meaning of nature.
Matkailun, luonnonvarojen koneellisen tehohyödyntämisen ja pienimuotoisen luontaistalouden suhde luontoon on keskenään ristiriitainen.
Up until the end of the 1970s, the northern rivers we harnessed in the name of national interest but at the turn of the 1980s, local environmental activism arose against construction plans.
Aina 1970-luvun loppuun saakka vesivoimaa rakennettiin valtiojohtoisesti kansallisen energiatarpeen nimissä.
It is difficult to combine these alternative sources of livelihood, which is the reason why environmental questions are so heatedly discussed in Lapland.
Eri elinkeinojen pohjimmaiset luontosuhteet eivät kohtaa ja tästä rakentuu syy sille, miksi luonto on Lapissa jatkuvan konfliktin aihe.
In the letters-to-the-editor in Lapin Kansa, the South ruled.
Tällaisia doksisia merkitysjärjestelmiä ovat Lapin Kansan mielipidesivua hallinneet yleisen edun, kehityksen ja etelän diskurssit.
In 1974, the state-owned energy company announced its plans to harness the River Ounasjoki and to build the Vuotos reservoir at the headwaters of the Kemijoki.
Vuonna 1974 julkistetut suunnitelmat Ounasjoen valjastamiseksi ja Vuotoksen tekoaltaan rakentamiseksi ovat osa tätä Suomen suurinta yhtäjaksoista vesivoiman rakentamishanketta.
Development was the euphemism that demanded the construction of the hydroelectric power stations because of the economic and modern prosperity.
Yleisen kansallisen edun nimissä ja taloudelli¬seen kehitykseen vedoten vesivoiman rakentaminen näyttäytyy kiistämättömänä kansallisena politiik¬kana.
While some think that the strong utilization of natural resources is the only way to develop Lapland, others believe in traditional sources of livelihood and tourism.
Ratkaisumallit vain ovat erilaiset: rakentajat näkevät metsän, vesien ja malmien hyödyntämisen ainoana keinona taata elämisen mahdollisuudet Lapin maaseudulla.
The discourses of (ortho)doxa: hegemonic discourses that limit the universe of arguments.
Bourdieun doksa tarkoittaa tilannetta, jossa yksi tulkinta dominoi puhe avaruutta.
With the idea of doxa, he means the symbolic domination that is so self-evident it goes without saying.
Lappilainen käsite "vuotostelu" kuvaa päätöksenteon tempoilevuutta.
The euphemism of general interest obligated the local people to sacrifice their homes for the sake of the national need for energy.
Keskustan ja kokoomuksen noustessa hallituksen pääpuolueiksi aluetaloudelliset vaatimukset ja teollisuuspiirien energiapoliittiset tarpeet yhdistyivät.
The euphemism of the south expressed the feelings of the local people; they had no political or economic power to decide their own future.
Etelä-puheen kautta sekä rakentajat että suojelijat paikantavat itsensä epätasa-arvoiseen aluejärjestelmään, jossa etelä on keskus ja Lappi periferia.
In local discussions: nature conservation was seen as the opposite of economic development.
Traditionaalisille luonnonkäyttömuodoille luonto on elintila kun taas luonnon koneellinen tehokäyttö näkee luonnon vain resurssina.
For my data, I have used newspaper articles and the letters-to-editor in the provincial newspaper Lapin Kansa and I have interviewed twenty-one citizen activists from both camps.
Aineisto koostuu paikallisten rakentaja- ja suojelija-aktivistien haastatteluista.
The role of language is essential.
Siinä kielenkäyttö on keskeistä.
The methodological approach was social constructionism, according to which the reality – as in rehabilitation practices in this study – is constructed by interaction between persons.
Tutkimuksen metodologinen lähestymistapa on sosiaalinen konstruktionismi, jonka mukaan todellisuus, kuten kuntoutuskäytännöt tässä yhteydessä, rakentuu ihmisten välisessä vuorovaikutuksessa.
The observational data was analysed by discourse analysis and the interviews were analysed using narrative approach and thematic content analysis.
Videoaineisto analysoitiin diskurssianalyysillä ja haastatteluaineisto käyttämällä kerronnallista analyysiä ja temaattista sisällönanalyysiä.
Influencing factors to the human agency found in this study were the connection between rehabilitation and persons´ life course and goals, reciprocal and dynamic partnership between the client and the professional and communication focusing on hearing and constructing shared interpretation in the rehabilitation encounters.
Asiakkaan toimijuuteen vaikuttaneita tekijöitä olivat kuntoutuksen yhteys elämänkulkuun ja tavoitteisiin, vastavuoroinen ja dynaaminen kumppanuussuhde ammattilaisten kanssa sekä kuunteleva ja yhteistä tulkintaa rakentava kommunikaatio kuntoutustilanteissa.
Human agency is a key concept of Alfred Bandura's social cognitive theory, which is the main theoretical approach used in this study.
Toimijuutta käsitellään erityisesti Alfred Banduran sosiokognitiivisen oppimisteorian näkökulmasta.
These results are useful for physiotherapy education and more widely in developing communication and encounter competence among rehabilitation professionals.
Tulokset ovat hyödynnettävissä fysioterapeuttikoulutuksessa ja laajemminkin kuntoutusalan ammattilaisten osaamisen kehittämisessä.
Human agency as a goal for rehabilitation directs to perceiving rehabilitation as a part of client's individual life course and social coping and not only as physical ability.
Toimijuus kuntoutustavoitteena ohjaa tarkastelemaan asiakkaan kuntoutumista osana hänen yksilöllistä elämänkulkuaan ja sosiaalista selviytymistään eikä vain fyysisenä toimintakykynä.
These elements are the tools used by the physiotherapists and tools, which still need further development to strengthen client´s agency and to remove agency restrictions.
Nämä osatekijät ovat fysioterapeuttien käytössä olevia ja edelleen kehittämistä edellyttäviä työvälineitä asiakkaan toimijuuden edistämiseksi ja toimijuutta rajoittavien tekijöiden purkamiseksi.
Enhancing human agency requires more time and space for the clients to share their expectations, feelings and experiences and for joint discussions of them.
Toimijuuden tukeminen edellyttää tilaa ja aikaa asiakkaan odotusten, tunteiden ja kokemusten kerrontaan ja niiden yhteiseen käsittelyyn.
Discursive methods were used to collect data about how the language was used.
Tässä tutkimuksessa käytettiin kielenkäyttöön kohdistuvia diskursiivisia menetelmiä.
The projects’ rehabilitation interventions enhanced client’s role as a learner and early discharge.
Hankkeiden kuntoutusinterventiot edistivät asiakkaan aktiivista oppijan roolia ja nopeaa kotiin paluuta.
A goal of a client-oriented rehabilitation is to strengthen a person's role as an agent in her/his life and as a participant in rehabilitation encounters.
Asiakaslähtöisen kuntoutuksen tavoite on vahvistaa ihmisen roolia toimijana omassa elämässään ja kuntoutumiseensa liittyviin tilanteisiin osallistujana.
Synthesis produced practical examples of the ways how to strengthen the clients' role as an agent, coping at home and self-efficacy for returning to social community after stroke.
Yhteenveto tuotti käytännönläheisiä esimerkkejä keinoista, joilla voidaan edistää asiakkaiden toimijan roolia, arjessa selviytymistä ja luottamusta palata omaan sosiaaliseen ympäristöön.
The goal of this study was to describe and to reach deeper understanding about the manifestation of human agency in rehabilitation narratives and physiotherapy encounters.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kuvata ja lisätä ymmärrystä siitä, miten asiakkaan toimijuus ilmenee sairastuneiden ihmisten kuntoutuskokemuksiin liittyvässä kerronnassa ja kuntoutukseen sisältyvissä fysioterapiatilanteissa.
Reciprocal partnership develops client´s self-direction, which requires knowledge about grounds and possibilities of rehabilitation, learning for coping strategies and self-efficacy.
Asiakkaan ja ammattilaisen vastavuoroinen kumppanuus vahvistaa asiakkaan itseohjautuvuutta, joka edellyttää tietoa kuntoutumisen perusteista ja mahdollisuuksista, selviytymiskeinojen oppimista sekä uskoa omaan pystyvyyteen.
Based on synthesis human agency was manifested in reaching for coping with activities of daily living or learning new strategies, planning for returning to earlier roles in a family or work, evaluating progress, expressions of worries and looking for new identity.
Sen perusteella asiakkaan toimijuus ilmeni arjessa selviytymisen ja oppimisen tavoitteluna, perheen rooleihin ja työhön paluun ennakointina, edistymisen arviointina, huolen ilmauksina ja identiteetin etsimisenä.
The results are first presented based on four original research reports and then summarized in synthesis.
Osatutkimusten tulokset esitellään neljän erillisjulkaisun perusteella.
This study is based on four original research reports and their synthesis, which uses human agency as a frame of reference.
Tutkimus perustuu neljään osatutkimukseen ja niitä yhdistävään yhteenvetoon, jossa osatutkimusten tuloksia tarkastellaan toimijuuden viitekehyksessä synteesinä.
Participation and strong personal agency enhance person’s ability to return to her/his social community and to promote the experience of coping after a serious disease.
Osallistuminen ja vahva toimijuus tukevat paluuta vakavan sairastumisen jälkeen omaan elinympäristöön ja tuottavat kokemusta oman elämän hallinnasta.
There is a need to proceed forward from traditional professional-oriented rehabilitation practice to a partnership, which enhances client´s self-reflection and to communication, which strengthens client´s self-efficacy.
Perinteisestä asiantuntijalähtöisestä kuntoutuskäytännöstä on tarpeen tietoisesti edetä asiakkaan oman toiminnan reflektiota ja pystyvyyskäsityksiä vahvistavaan kumppanuuteen ja kuuntelevaan kommunikaatioon.
This is a qualitative study and the data was collected in two research and development projects connected with rehabilitation after cerebrovascular disorders (stroke).
Tutkimuksen lähestymistapa on laadullinen, ja aineistot kerättiin osana kahta tutkimus- ja kehittämishanketta.
The core features of personal agency are intentionality, forethought as forward directed planning, self-regulation and selfreflectiveness.
Toimijuuteen sisältyy tavoitteellisuutta, tulevaisuuteen suuntaavaa ennakoivuutta, itsesäätelyä ja oman toiminnan reflektiota, joita kuntoutuksella voidaan vahvistaa.
Physiotherapy encounters were videotaped and clients’ experiences were collected by interviews.
Asiakkaan ja ammattilaisen välisiä kohtaamisia tutkittiin videoimalla fysioterapiatilanteita.
The connection between rehabilitation and persons´ life course direct for intentionality.
Kuntoutuksen yhteys elinympäristöön aktivoi tavoitteellisuuteen ja tulevaisuuden ennakointiin.
The practical goal was to find out in what ways rehabilitation practices influence clients’ agency.
Käytännöllinen tavoite oli tuottaa tietoa toimijuuteen vaikuttaneista tekijöistä.
Home-based rehabilitation practices and communication in rehabilitation encounters needs more attention.
Tutkimuksessa ilmeni kotiympäristöön liittyvien toimintakäytäntöjen ja kuntoutukseen sisältyvän kommunikaation kehittämistarpeita.
The manifestation of personal and shared agency and the influencing factors found in the rehabilitation narratives and physiotherapy encounters are described.
Yhteenvedossa kuvataan toimijuuden ilmeneminen henkilökohtaisena ja jaettuna toimijuutena sekä tarkastellaan toimijuuteen vaikuttaneita tekijöitä osatutkimusten synteesinä.
I make use of the existing models and thoughts of Clive Ashwin, Leonard B. Meyer and Scott McCloud.
Tarkastelen tutkielmassa Clive Ashwinin, Leonard B. Meyerin ja Scott McCloudin lähestymistapoja tyyliin.
Style is an often used but nevertheless poorly understood concept in the visual arts.
Tyyli on käsitteenä usein käytetty, mutta kuitenkin huonosti ymmärretty.
The recurring features within a single work or a body of work always define the style of that work.
Tietyn työn, töiden tai tyylisuuntauksien sisällä toistuvat tyylilliset piirteet määrittävät lopulta aina jonkin tyylillisen kokonaisuuden.
Irrespective of the scope of the work, the most important defining feature of style proved to be replication.
Laajuusasteesta riippumatta tyylillisten piirteiden keskeisimmäksi määrittäväksi tekijäksi paljastui toistuvuus.
I apply the analytical model I created in the analysis of 16 illustrative images selected from my source material in an attempt to find stylistically relevant features in the chosen images.
Näiden pohjalta toteuttamani analyysimalli toimii apuvälineenä tutkielman varsinaisessa analyysivaiheessa, jossa analysoin kuusitoista kuvaa valitsemastani aineistosta pyrkien löytämään niistä tyylin kannalta tärkeitä piirteitä.
The results of the study showed how different stylistic features vary in importance depending on whether one is looking at a singular work, a body of work or larger stylistic trends.
Tyylin käsitteestä voidaan erottaa erilaisia laajuusasteita riippuen siitä puhutaanko yksittäisestä kuvasta, tietyn taiteilijan tuotannosta, vai laajemmista tyylisuuntauksista.
Things like composition and subject matter were considered to be stylistically less relevant in the context of a singular illustration because these types of features are more readily replicated in the context of a body of work rather than a single image.
Piirteet kuten kuvan sisältö tai sommittelu nähtiin edellisiä vähemmän tärkeinä osina yksittäisen kuvan tyyliä, koska nämä eivät täyttäneet toistuvuuden vaatimusta yhtä hyvin.
Firstly, I will take a look at how style has been treated in my reference material, after which I attempt to create an analytical model for the analysis of a singular illustrative image.
Aluksi tyylin käsitettä pohditaan lähdeaineiston avulla, jonka jälkeen muodostetaan analyysimalli kuvituskuvan tyylianalyysiä varten.
In the case of a singular illustration the tools and materials as well as the way in which the content of the image was represented were stylistically the most important defining features.
Yksittäisen kuvituskuvan kohdalla tyylin kannalta olennaisimmiksi asioiksi muodostuivat kuvituksen toteutukseen käytetyt välineet, niiden käyttötapa sekä kuvituksessa esitettyjen asioiden esitystapa.
In this study I will take a look at the concept of style as it relates to illustration.
Tässä tutkielmassa käsitellään tyylin käsitettä kuvituskuvan kontekstissa.
The main purpose of this study is to better understand the concept of style as it relates to a singular illustrative image.
Tutkielman tarkoituksena on pyrkiä paremmin ymmärtämään sekä käsitettä itseään, että sitä miten se ilmenee yksittäisessä kuvituskuvassa.
The research is qualitative in nature.
Tutkimus on luonteeltaan laadullinen.
The methodology chosen is a design-based approach in which I apply principles of critical realist evaluation.
Valittu metodologia on design-perustainen lähestymistapa, jossa sovellan realistis-kriittisen evaluaation periaatteita.
They feel a shared responsibility for completion of the scheduled project.
Opiskelijat tuntevat jaettua vastuuta aikataulutetusta projektin toteutuksesta.
The theoretical framework is based on social and cognitive constructivist conceptions of learning.
Teoreettinen viitekehys pohjautuu sosio- ja kognitiiviskonstruktivistiseen käsitykseen oppimisesta.
In light of its multidimensional nature, the research represents a multidisciplinary perspective.
Tutkimustehtävän moniulotteisuuden vuoksi, tutkimukseni edustaa monitieteistä näkökulmaa.
The participants in the research comprised the students involved part in the projects (N=143), vocational teachers (N=46) and clients in working life who commissioned projects (N=17).
Tutkimuksen kohderyhmänä ovat olleet projekteihin osallistuneet opiskelijat (N=143), ammatillisen koulutuksen opettajat (N=46) ja työelämän toimeksiantajat (N=17).
Students are motivated and commit themselves to working on the project, which requires perseverance and occasionally forces them to leave their comfort zone.
Opiskelija on motivoitunut ja sitoutunut työskentelemään projektissa, jonka resurssit vaativat häneltä sinnikkyyttä ja toisinaan myös mukavuusalueen ylittämistä.
and 2) What are the factors that underlie the attributes of the project actors (student, teacher, project sponsor) in work-oriented project learning?
sekä 2) Mistä eri tekijöistä muodostuvat projektitoimijoiden (opiskelija, opettaja, työelämän toimeksiantaja) ominaisuudet työelämäorientoituneessa projektioppimisessa?
The model that I have developed in the present research can in practice be implemented and developed in a wide range of contexts.
Tutkimuksessani syntynyttä työelämäorientoitunutta projektioppimisen toimintamallia voi käytännössä toteuttaa ja kehittää monenlaisissa konteksteissa.
If it is to succeed, the model requires that the institution offer a well-functioning infrastructure, a supportive and inspiring atmosphere, internal motivation and functional networks in working life.
Toimintamalli vaatii onnistuakseen toimivan infrastruktuurin oppilaitoksessa, kannustavan ja innostavan ilmapiirin, sisäisen motivoitumisen sekä toimivat työelämäverkostot.
The course content and educational practices of the relevant institution work in developmental and interactive relation with the surrounding community.
Oppilaitoksen opetussisällöt ja kasvatuskäytännöt toimivat kehittävässä ja vuorovaikutuksellisessa yhteistyössä yhdessä ympäröivän yhteiskunnan kanssa.
Indeed, a crucial aspect of project learning is a sense of community and an experiential feeling of security.
Projektioppimiseen liittyykin oleellisesti yhteisöllisyys sekä kokemuksellinen turvallisuuden tunne.
The cooperative nature of project learning supports students’ socio-emotional skills, such as working in a group, self-regulation and emotional skills.
Projektioppimisen yhteisöllinen luonne tukee myös opiskelijan sosioemotionaalisia taitoja, kuten ryhmässä toimimista, itsesäätely- ja tunnetaitoja.
Work-oriented project learning supports the generic key skills needed for lifelong learning and provides students, at least indirectly, with a direction to take in working life and a foundation for life management skills.
Työelämäorientoitunut projektioppiminen tukee elinikäisen oppimisen geneerisiä avaintaitoja ja antaa — ainakin välillisesti — opiskelijalle suunnan työelämään ja perustan elämänhallintataidoille.
As project learning can be applied with students of essentially any level, it requires solid skills of the teacher in the area of special pedagogy.
Koska projektioppimismenetelmä soveltuu lähes kaiken tasoisille opiskelijoille, edellyttää se opettajalta vahvoja erityispedagogisia taitoja.
The objective of the research was to to produce a pedagogical model describing work-oriented project learning in vocational education and to address the following questions: 1) What are the distinctive features of work-oriented project learning in vocational education?
Tutkimustehtävänä on tuottaa työelämäorientoitunutta projektioppimista kuvaava pedagoginen malli sekä vastata seuraaviin tutkimuskysymyksiin: 1) Mitä ovat työelämäorientoituneen projektioppimisen ominaispiirteet ammatillisessa koulutuksessa?
Further informing my approach to the topic are insights from special pedagogy, the psychology of leadership and theories of motivation.
Lisäksi olen lähestynyt tutkimusaihettani erityispedagogisesta, johtamisen psykologian sekä motivaatioteorioiden tulokulmista.
The research provides timely knowledge and contributes to the current pedagogical debate in the area of vocational education.
Tutkimus tarjoaa ajankohtaista tietoa ja ottaa kantaa ammatillisessa koulutuksessa käytävään didaktiseen keskusteluun.
These materials have been analysed using methods appropriate to the type of source, for some parts using theory-based analysis.
Aineisto on analysoitu pääasiassa aineistolähtöisesti, joiltain osin teoriajohteisesti.
In the work, I define work-oriented project learning as a method for cooperative learning and learning by doing in which knowhow is acquired under the guidance of a teacher in authentic, or open, learning environments.
Olen tutkimuksessani määritellyt työelämäorientoituneen projektioppimisen yhteisöllisen ja toiminnallisen oppimisen menetelmäksi, jossa osaamista hankitaan opettajan johdolla autenttisissa työelämän tarjoamissa, niin kutsutuissa avoimissa oppimisympäristöissä.
The pedagogical model for project learning elaborated here requires students to apply their personal attributes in what is a process of developing into an employee who is socially qualified for working life.
Työelämäorientoituneiden projektiopintojen pedagoginen malli vaatii opiskelijalta henkilökohtaisten ominaisuuksiensa käyttämistä kasvamisprosessissaan sosiaalisesti sopivaksi työntekijäksi työelämään.
Based on the research one may put forward the claim that students’ skills improve in the social interaction that occurs when they learn cooperatively in projects.
Tutkimustulosten perusteella voidaan väittää, että opiskelijan taidot lisääntyvät sosiaalisessa vuorovaikutuksessa yhteisöllisesti projekteissa oppien.
Project learning makes experiences of success possible for each participant at his or her particular level of knowhow.
Projektioppiminen mahdollistaa onnistumisen kokemuksia kaikille jokaisen osaamistason mukaisesti.
The project then carry out the clients’ assignments, with the group receiving guidance and producing a concrete outcome; in the present case, this was a service design product.
Projekteissa toteutetaan ohjatusti työelämän toimeksiantoja ja tuotetaan ryhmässä konkreettinen tuotos, palvelumuotoilutuote.
In keeping with the nature of design-based research, my roles have included those of researcher and teacher as well as that of participant in the projects carried out in working life in connection with the research.
Design-perustaisen tutkimuksen luonteen mukaisesti olen toiminut tutkimukseni aikana sekä tutkijan positiossa että opettajana ja yhtenä projektitoimijana toteuttamissani työelämäorientoituneissa projekteissa.
It can be assumed that the skills and competences presented in the research develop in the students an entrepreneurial attitude beyond the project learning environment proper.
Voidaan olettaa, että tutkimuksessa esitellyt opiskelijan ominaisuudet kehittävät hänen yrittäjämäistä asennoitumistaan myös projektioppimisen ulkopuolella.
My interest lies in the learning processes involved in performing work and the acquiring knowhow when students share expertise in groups.
Tutkimuksessani olen ollut kiinnostunut työn tekemiseen ja osaamisen hankkimiseen liittyvistä projektioppimisen prosesseista opiskelijoiden soveltaessa ryhmässä jaettua asiantuntijuutta.
The skills and abilities practiced by the students improve their self-confidence, making them better prepared for working life.
Taidot ja kyvyt, joita hän harjoittaa, kehittyvät ja lisäävät hänen itseluottamustaan.