natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this context the reality was realised in terms of hierarchy, governing and development.
Hegemonisten diskurssien todellisuuskäsityksessä korostuivat hierarkkisesti johdettu toiminta, hallintolähtöisyys ja kehitysmyönteisyys.
The governance network established in Local Agenda 21 ­process included civil servants from environmental department and citizens from different backgrounds.
Paikallisagendatyössä, Tampere 21 -prosessissa, hallintaverkoston muodostivat ympäristövalvonnan edustajat ja kansalaisosallistujat.
They challenged the common understanding of the urban development and the ways of policy making in Tampere.
Ne haastoivat perinteisen ymmärryksen kaupungin kehittämisestä ja politiikan tekemisen tavoista.
The process of sustainable development was not able to change the traditional ways of local policy making.
Kestävän kehityksen nimissä toteutettu toiminta ei kyennyt muuttamaan viranhaltijoiden, luottamushenkilöiden ja kuntalaisten perinteisiä toimintatapoja.
The key concepts used in this study are hegemonic discourse, counter discourse, position and identity.
Kestävän kehityksen suunnittelun puhetavoissa ja käytännöissä ilmeneviä merkityksiä tulkitsen hegemonisina diskursseina ja vastadiskursseina sekä toimija-asemina ja identiteetteinä.
Governance networks shift and blur the boundaries inside local administrations and between the governing bodies and the civil society.
Tavoitteena on paikallisten verkostojen ja hallintojärjestelmän uudelleen organisoituminen, vallitsevien toimijatahojen välisten rajojen muuttaminen ja ylittäminen.
In Tampere the planning of sustainable development emerged as a four stage process in the research period.
Tarkasteltuna ajanjaksona kestävän kehityksen suunnittelusta on erotettavissa neljä erilaista vaihetta.
The focal point is the formation of governance networks reaching for sustainable development.
Kestävän kehityksen suunnittelun ymmärrän paikallisena hallintana (local governance), jonka keskeisenä piirteenä on kestävää kehitystä tavoittelevien paikallisten hallintaverkostojen muodostuminen.
The final stage was the municipal strategy process where sustainable development became a broad goal for local decision making.
Viimeisenä vaiheena tutkimusajankohtana oli kestävän kehityksen suunnittelun yhdentyminen kaupungin strategiasuunnitteluun, Kaikem paree Tampere -prosessiin.
It analyses the power relations between citizens, civil servants and local politicians.
Tutkimus keskittyy kuntalaisten ja kunnallisten viranhaltijoiden ja luottamushenkilöiden välisten suhteiden kuvaamiseen ja analysoimiseen.
The main task was to reach an agreement of sustainable development issues in Tampere.
Toisena vaiheena oli sitoutuminen kansainväliseen kestävän kehityksen prosessiin.
It would be very salient to investigate welfare services and the manner of their production from this point of view.
Nopeasti uudelleen organisoituvien, pohjoismaisen hyvinvointivaltion ominaispiirteenä pidettyjen hyvinvointipalvelukäytäntöjen tutkiminen paikallisen hallinnan näkökulmasta olisi hyvin ajankohtaista.
It focused on environmental issues inside the municipality administration.
Ne kiinnittyivät kaupungin strategiaprosessiin.
In these practises citizens are involved in the local decision making and the production of services.
Näissä prosesseissa kuntalaisten toimija-asema muuttuu aiempaa aktiivisemmaksi, osallistuvaksi kuntalaiseksi ja käsitys paikallisesta demokratiasta laajenee edustuksellisesta demokratiasta osallistuvan demokratian suuntaan.
Shifts of boundaries between citizens, local politicians and civil servants were implemented only temporarily.
Paikallisen hallinnan tavoitteet ­ paikallishallinnon sisäisten ja yhteiskunnan eri sektoreiden välisten rajojen rikkoutuminen ­ eivät toteutuneet kestävän kehityksen suunnittelukäytännöissä.
This process was based on citizen involvement.
Kolmantena vaiheena oli keskustelun laajentuminen kansalaiskeskusteluksi.
Discursive power relations are analysed in the context of discursive struggles emerging in the planning of sustainable development in Tampere.
Toimijoiden väliset rajat ilmentävät heidän osallistumis- ja toimintamahdollisuuksiaan kestävän kehityksen suunnittelussa.
Accordingly local communities should formulate an action plan for sustainable development in collaboration with local stakeholders.
Sen yhtenä keskeisenä toimenpide-ehdotuksena oli kestävän kehityksen suunnittelun, paikallisagendatyön, aloittaminen kaikkialla maailmassa.
The results of this study help to understand the dynamics and the challenges of new governing practises emerging on the local level.
Kestävän kehityksen suunnittelun ohella tutkimus auttaa ymmärtämään muita paikallisia hallintaprosesseja, joissa toiminnan tavoitteena on paikallishallinnon ja kansalaisyhteiskunnan välisten rajojen rikkominen ja ylittäminen.
The governance network included municipal employees mainly from grassroots level.
Kestävän kehityksen hallintaverkostot ja niiden toimijat sijaitsivat paikallisen hallinnan marginaalissa.
Analgesic purchases were examined separately in three age groups (62–66, 72–76, and 82–86 years).
Kipulääkeostoja tarkasteltiin erikseen kolmessa ikäryhmässä (62–66-, 72–76- ja 82–86-vuotiaat).
Multiple factors that were found to relate to pain are known to associate with social exclusion.
Useiden tekijöiden, joiden todettiin olevan yhteydessä kipuun näillä henkilöillä, tiedetään olevan yhteydessä sosiaaliseen syrjäytymiseen.
Based on the pain reports, four pain groups were formed (group I [0–45, moderate to very severe pain intensity and interference], group II [47.5–70], group III [77.5–90], and group IV [100, no pain at all]).
Kipuraportoinnin perusteella tutkittavat jaettiin neljään kipuryhmään (ryhmä I [0–45, kohtalainen–erittäin kova kivun voimakkuus sekä kipuun liittyvä haitta], ryhmä II [47,5–70], ryhmä III [77,5–90], ryhmä [100, ei lainkaan kipua]).
Children may lack understanding and the means to deal with ongoing unwanted physical and mental health conditions.
Lapsilta voi puuttua keinoja käsitellä epämiellyttäviä fyysisiä ja psyykkisiä kokemuksia.
The main focus was in opioid purchases due to the known increase in opioid use among older adults.
Päähuomio kohdennettiin opioidiostoihin, sillä opioidien käytön tiedetään lisääntyneen ikääntyneessä väestössä.
Data regarding older adults’ analgesic purchases for six months prior to and six months after the self-report were retrieved from the Social Insurance Institution of Finland.
Ikääntyneiden reseptikipulääkeostot kuudelta kuukaudelta ennen kyselykaavakkeen täyttöä ja kuudelta kuukaudelta sen jälkeen kerättiin Kansaneläkelaitoksen reseptitietokeskuksesta.
Regarding older adults, the overall pain prevalence was 78% (SF-36 bodily pain < 100); 17% had experienced both moderate to severe pain intensity and pain-related interference.
Ikääntyneistä 78 % raportoi kokeneensa kipua viimeisen kuukauden aikana (SF-36 kipu < 100); 17 % oli kokenut sekä kohtalaista tai erittäin kovaa kipua että kohtalaista tai erittäin voimakasta kipuun liittyvää haittaa.
Increasing efforts should be targeted towards identifying these factors in persons with pain.
Huomiota tulee kiinnittää kyseisten tekijöiden varhaiseen tunnistamiseen kipua kokevilla henkilöillä.
In total, 84% of the participants had purchased at least one prescribed analgesic over the period of one year; 77% had purchased non-steroidal anti-inflammatory drugs (NSAIDs), and 32% had purchased opioids.
Ikääntyneistä 84 % oli vuoden aikana noutanut apteekista jotakin reseptillä määrättyä kipulääkettä; 77 % oli noutanut tulehduskipulääkkeitä ja 32 % opioideja.
A total of 1,420 randomly selected community-dwelling older adults self-reported SF-36 bodily pain (pain intensity and pain-related interference) during the previous month.
Satunnaisotannalla valikoidut, kotona asuvat ikääntyneet (N=1420) raportoivat SF-36-mittarilla kokemaansa ruumiillista kipua viimeisen kuukauden ajalta.
A valid pain coping scale may enhance the distinguishing of vulnerable pain coping at the very early stage of pain becoming chronic.
Validi kipusopeutumismittari voi edistää heikon kivun käsittelykyvyn tunnistamista ennen kuin kipu kroonistuu.
The relationship between questionnaire and clinical data in these groups was explored.
Ikääntyneiden raportoimia kyselytietoja sekä kliinistä aineistoa tarkasteltiin suhteessa kipuun.
Of all examined factors, only morbidities were independently associated with analgesic purchases.
Ainoastaan sairauksien määrä oli itsenäisesti yhteydessä kipulääkeostoihin.
Age did not make a marked difference in drug distribution or purchasing prevalence.
Eri ikäryhmien välillä ei löytynyt mainittavaa eroa kipulääkejakaumassa tai noutojen esiintyvyydessä.
The first objectives of the current study were to examine pain coping in children and to identify factors related to pain in older adults, in order to improve the understanding of the pain experience in these special age groups.
Tutkimuksen tavoitteena oli tutkia kipuun sopeutumista lapsilla ja nuorilla sekä löytää tekijöitä, jotka ovat yhteydessä koettuun kipuun ikääntyneillä.
Secondly, the pain intensity and interference as well as pain-related factors according to the SF-36 were examined among community-dwelling older adults.
Tutkimuksessa tarkasteltiin myös ikääntyneiden SF-36-mittarilla arvioitua kivun voimakkuutta ja haittaavuutta sekä näihin liittyviä tekijöitä.
In addition, purchases of prescribed analgesics among older adults were considered in order to estimate the analgesic administration prevalence in the aging population.
Lisäksi tarkasteltiin ikääntyneiden reseptikipulääkeostoja, jotta saataisiin enemmän tietoa ikääntyvän väestön kipulääkkeiden käytöstä sekä kipulääkeprofiilista.
Careful deliberation in terms of contraindications and potential risks needs to be executed when prescribing NSAIDs and opioids to older adults, especially in older adults with a lower socio-economic status, obesity, and metabolic syndrome.
Erityishuomiota tulee kiinnittää niihin ikääntyviin henkilöihin, jotka sijoittuvat matalampaan sosioekonomiseen luokkaan, ovat ylipainoisia ja joilla on metabolinen oireyhtymä.
Exploratory factor analysis was used for the first-order and higher-order classification of 91 juvenile idiopathic arthritis patients and patients with chronic non-inflammatory musculoskeletal pain symptoms, aged 8–15.
Lastenreumaa sairastavien ja pitkittyneestä kivusta kärsivien lasten (N=91, ikä 8– 15 vuotta) kipuoireet jaoteltiin ensimmäisen ja korkeamman asteen luokkiin käyttäen eksploratiivista faktorianalyysiä.
Special age groups (children, adolescents, older adults) have special characteristics when it comes to pain assessment, pain experience, and pain management.
Kivun arviointiin, kipukokemukseen ja kivun hoitoon liittyy erityispiirteitä ja haasteita erityisikäryhmissä (lapset, ikääntyneet).
Metabolic syndrome and morbidities were independently associated with opioid purchases among these participants.
Metabolinen oireyhtymä ja yleinen sairastavuus olivat itsenäisesti yhteydessä opioidien käyttöön niillä henkilöillä, jotka olivat noutaneet reseptillä määrättyjä opioideja mutta eivät olleet raportoineet lainkaan kipua.
The use of NSAIDs and opioids emerged as being substantial in the older adult population.
Tulehduskipulääkkeiden ja opioidien käyttö ikääntyneillä oli runsasta.
The prevalence of cohabiting as well as socioeconomic status decreased, and obesity and morbidity increased with increasing SF-36 bodily pain.
Ne henkilöt, jotka raportoivat eniten kipua, asuivat useammin yksin, sijoittuivat matalampaan sosioekonomiseen luokkaan ja olivat useammin ylipainoisia sekä monisairaampia.
In older adults, a high prevalence of intense and interfering pain was reported.
Merkittävä osa ikääntyneistä oli raportoinut kipua viimeksi kuluneen kuukauden aikana.
with research-based approaches.
lujasti tutkimuksiin tukeutuen.
In this edited book, the authors seek answers to the question "What is the future of working life?"
Artikkelikokoelmassa etsitään vastausta kysymykseen "Mihin työelämä on menossa?"
The state of working life and its changes and development are affected by many factors starting from global phenomena to workplace level events, actions and procedures.
Työelämän tilaan, muutoksiin ja kehittymiseen vaikuttavat monet tekijät lähtien globaaleista ilmiöistä työpaikkakohtaisiin tapahtumiin ja toimenpiteisiin.
Working life research produces valuable information which is beneficial both at workplace level and at the use of decision-makers who regulate working life matters.
Työelämän tutkimus tuottaa arvokasta tietoa niin työpaikoille kuin työelämäasioita käsitteleville päätöksentekijöille.
The book examines working life trends on multiple levels covering structural development paths, the role of labor policy, organizational practices and subjective experiences of individuals.
Kirja tarkastelee työelämän kehitysilmiöitä monitasoisesti kattaen niin muutoksen rakenteelliset kehityskulut, työvoimapolitiikan roolin, organisaatiokohtaiset käytännöt kuin yksilöiden kokemuksetkin.
The reform was incremental rather than disruptive, and the resulting policy had a layered character.
Uudistus oli enneminkin asteittainen kuin hajottava, ja lopputuloksena syntyneillä menettelytavoilla oli kerroksellinen luonne.
It also challenges the idea that distinct and entirely different governance models exist as historical realities.
Tutkimus haastaa myös idean siitä, että erilliset ja täysin erilaiset hallintomallit ovat olemassa historiallisina todellisuuksina.
Scholars that contributed to this tradition (such as Collier, 2011; Silova, 2010; Kipnis, 2008) revealed that neoliberalism is not a coherent doctrine which is applied in a uniform way across the globe, but in practice it is always partial, plural, and incomplete, emerges as a response to specific local circumstances, and depends on the legacies of inherited institutional frameworks.
Tutkijat, jotka ovat vaikuttaneet tähän perinteeseen (kuten Collier, 2011; Silova, 2010; Kipnis, 2008), osoittavat, ettei uusliberalismi ole yhtenäinen doktriini, joka ilmenee samalla tavalla ympäri maailmaa, vaan käytännössä se on aina osittainen, moniarvoinen ja epätäydellinen ja ilmenee vastareaktiona tiettyihin paikallisiin olosuhteisiin.
The core empirical data for the research were participant observations and interviews conducted in schools and local educational authorities.
Tutkimuksen empiirinen aineisto koostui havainnoista ja haastatteluista, jotka toteutettiin kouluissa ja paikallisviranomaisten kanssa.
Attention to education quality has greatly increased in recent decades because education quality is viewed as a key to economic prosperity and international competitiveness of a country in the age of knowledge economy.
Koulutuksen laatuun on viime vuosikymmeninä kiinnitetty yhä enemmän huomiota, sillä sitä pidetään avaimena tietoyhteiskunnan vaurauteen ja kansainvälisen kilpailukyvyn kasvattamiseen.
However, they avoided overt resistance, and exhibited a "simulated support" (Yurchak, 1997) for new QAE, complying with it only formally or capitalizing on its performancebased opportunities to improve their salaries.
Opettajat kuitenkin välttivät avointa vastarintaa ja ilmaisivat "teeskenneltyä tukea" (Yurchak, 1997) uudenlaista laadunvarmistusta ja - arviointia kohtaan toteuttamalla sitä ainoastaan muodollisesti tai hyötymällä uusista suoriutumisperustaisista mahdollisuuksista palkkojensa korotuksiin.
This standpoint is inspired by critical studies of neoliberalism and specifically by the post-socialist research tradition.
Tämä näkemys on saanut inspiraatiota kriittisestä uusliberalismin tutkimuksesta ja erityisesti jälkisosialistisesta tutkimusperinteestä.
Representatives of the authorities also assumed different positions: while some considered the new evaluation tools effective in promoting change in schools, others mainly used them to report to the supervising authorities and employed more traditional means for making interventions in schools.
Myös viranomaisedustajien välillä oli eroja: Kun toisten mielestä uudet arviointityökalut olivat tehokkaita koulujen muutoksen edistämisessä, toiset lähinnä käyttivät niitä raportoidakseen esimiesasemassa oleville viranomaisille ja käyttivät perinteisimpiä tapoja toteuttaakseen interventioita kouluissa.
Some school administrators chose to actively employ performance-based instruments to manage teaching staff, while other sought to limit the application of such tools to avoid competition-induced conflicts between teachers.
Jotkut koulujen hallintohenkilökunnan jäsenet ottivat aktiivisesti käyttöön suoriutumisperustaisia työkaluja johtaakseen opetushenkilökuntaa, kun taas toiset pyrkivät rajoittamaan kyseisten työkalujen käyttöä välttääkseen kilpailun aiheuttamat ristiriidat opettajien välillä.
Such behavior of local actors arguably perpetuates the controversial audit culture produced by QAE policies, but on the other hand has a potential for undermining it in the long run.
Tämänkaltainen paikallistoimijoiden toiminta epäilemättä vahvistaa kiisteltyä laadunvarmistuksen ja -arvioinnin menettelytapojen tuottamaa auditointikulttuuria, mutta toisaalta se mahdollisesti horjuttaa sitä pidemmällä aikavälillä.
Specifically, largescale assessments of student learning achievement, rankings stemming from them, and evaluations of educational institutions and personnel on the basis of student performance, have gained prominence and attract increasing attention on the part of scholars.
Erityisesti laajat oppimistulosten arvioinnit, niiden pohjalta tuotetut vertailut ja oppilasarvioinnin perusteella tehdyt koulutusinstituutioiden ja henkilökunnan arvioinnit ovat saavuttaneet merkittävän aseman ja ovat siten enenevässä määrin herättäneet myös tutkijoiden kiinnostusta.
The dissertation assumes a critical stance towards the claim that by introducing certain QAE instruments the state necessarily changes the mode of governance.
Tutkimus ottaa kriittisen kannan sitä väitettä kohtaan, jonka mukaan ottamalla tiettyjä laadunvarmistuksen ja -arvioinnin työkaluja käyttöön valtio väistämättä muuttaa hallinnan tapojaan.
The new QAE policy, currently enacted all over Russia, includes high-stakes large-scale assessment of student achievement and performance-based teacher salaries, which makes it similar to the disputed school accountability policies in other countries.
Uudet laadunvarmistuksen ja -arvioinnin menettelytavat, joita otetaan tällä hetkellä käyttöön ympäri Venäjää, sisältävät korkeapanoksisen opiskelijoiden suoriutumisen arvioinnin ja suoriutumisperustaisen opettajien palkkausjärjestelmän, jotka vastaavat muiden maiden kiisteltyjä koulujen tulosvastuureformeja.
Then, the local system for education QAE was analyzed as reflected in the normative documents, reported by educational actors, and observed in everyday school practices.
Toiseksi koulutuksen laadunvarmistuksen ja -arvioinnin paikallisjärjestelmää analysoitiin normatiivisten asiakirjojen avulla; miten koulutustoimijat raportoivat siitä, ja miten se ilmeni jokapäiväisissä koulujen käytänteissä.
The behavior of individual actors, such as teachers, administrators, or representatives of the authorities, also contributes to the mixed character of the local QAE.
Yksittäisten toimijoiden, kuten opettajien, hallintohenkilökunnan tai viranomaisedustajien käytös saattaa vaikuttaa paikallisen laadunvarmistuksen ristiriitaiseen luonteeseen.
They emphasize attentiveness to local practices, appreciate the consideration of subjects’ agency, and call for the research of actually existing regimes, rather than their models.
Tutkijat painottavat paikallisten käytänteiden huomioimista, korostavat eri subjektien toimijuutta ja vaativat hallintajärjestelmien tarkkaa tutkimista mallien oletettujen ilmentymien tarkastelun sijasta.
Teachers interviewed demonstrated a skeptical attitude towards the new QAE instruments and distanced themselves professionally from the new policy.
Haastatelluilla opettajilla oli epäilevä asenne uusia laadunvarmistuksen ja -arvioinnin työkaluja kohtaan, ja he etäännyttivät itsensä ammatillisesti uusista menettelytavoista.
It also draws attention to the agency of local actors who co-construct local QAE policy and practice by reacting to it and utilizing it to gain resources and influence.
Huomiota kiinnitetään myös paikallistoimijoiden toimijuuteen: Miten paikallistoimijat rakentavat yhdessä paikallisia laadunvarmistuksen ja -arvioinnin käytänteitä reagoimalla niihin ja hyödyntämällä niitä resurssien ja vaikutuksen saamiseksi.
Specific attention was payed to the place and roles of the new elements of QAE in the overall system of local education governance.
Tutkimuksessa kiinnitettiin erityistä huomiota uusien laadunvarmistuksen ja -arvioinnin osaalueiden paikkaan ja rooleihin paikallisen koulutushallintatavan kokonaisjärjestelmässä.
Second, it discusses the role of local actors, including teachers, school administrators, and local educational authorities, in constructing governance through QAE.
Toiseksi tutkimuksessa pohditaan paikallistoimijoiden, kuten opettajien, koulujen hallintohenkilökunnan tai paikallisten kouluviranomaisten roolia hallinnoinnin rakentamisessa laadunvarmistuksen ja -arvioinnin avulla.
The analysis revealed that local QAE policy encompassed both traditional and new QAE elements.
Analyysin perusteella paikalliset laadunvarmistuksen ja -arvioinnin menettelytavat sisälsivät sekä perinteisiä että uusia laadunvarmistuksen elementtejä.
The local case for this investigation is a particular area in Russia that recently experienced transformations of the QAE system.
Tutkimuksen aineisto on kerätty eräältä Venäjän alueelta, jonka laadunvarmistus ja -arviointijärjestelmä koki äskettäin muutoksia.
This doctoral dissertation investigates how education is governed at the local level through the instruments of quality assurance and evaluation (QAE).
Tutkimuksen tarkoitus oli selvittää, miten koulutusta hallitaan paikallistasolla laadunvarmistuksen ja -arvioinnin (engl.
Scholars speak about an "epochal change" occurring with the emergence of "new accountabilities" in the public sector (Strathern, 2000) and about the arrival of the ‘postbureaucratic regime’ (Maroy, 2008) and "post-welfarism" (Gewirtz, 2002) in education.
Lisäksi on keskusteltu koulutuksen "jälkibyrokraattisesta hallintajärjestelmästä" (Maroy, 2008) sekä hyvinvointivaltion jälkeisestä ajasta (Gewirtz, 2002).
First, the development of Russian national QAE policy from the post-war Soviet period to the present time was reviewed.
Tutkimuksen rakenne oli seuraava: Ensiksi tarkasteltiin Venäjän kansallisen laadunvarmistuksen ja -arvioinnin menettelytapojen kehitystä sodanjälkeisestä neuvostoajasta nykypäivään.
The diversity of the positions and interests of local actors promotes the diversity of the QAE tools actually used.
Paikallistoimijoiden asemien ja intressien monimuotoisuus edistää laadunvarmistuksessa ja -arvioinnissa käytettyjen työkalujen ja toimintatapojen moninaisuutta.
The rise of these QAE policies is considered to bring major changes to education governance.
Laadunvarmistuksen ja -arvioinnin käytänteiden nähdään tuovan isoja muutoksia koulutuksen hallintatapoihin.
To interpret the diversity of the actually existing QAE at the local level, the dissertation argues for the combined application of governance theories.
Tulkitakseen laadunvarmistuksen ja -arvioinnin monimuotoisuutta paikallistasolla tämä tutkimus esittää eri hallinnan teoriat yhdistävää tutkimusotetta.
The dissertation problematizes the claim about a fundamental change in governance with the arrival of the new mechanisms of QAE, and highlights complexities, contradictions and continuities within and between previous and present regimes of education governance.
Sen sijaan tutkimuksessa nostetaan esille monimutkaisuuksia, ristiriitaisuuksia ja jatkumoja entisten ja nykyisten koulutushallinnan tapojen sisältä ja väliltä.
For example, schools with high student achievement can gain resources and influence through the QAE mechanisms, so they regard them as helpful and contribute to their implementation.
Esimerkiksi ne koulut, joiden opiskelijat suoriutuvat paremmin, voivat saada resursseja ja vaikutusvaltaa laadunvarmistuksen ja -arvioinnin mekanismien avulla.