natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The thesis concludes that, although commodification and folklorization are experienced as threats, Vodun as cultural heritage is perceived and experienced as empowering.
Tutkielmassa todetaan, että vaikka esineellistäminen ja folklorisaatio koetaan uhkina, vodun kulttuuriperintönä nähdään ja koetaan voimauttavana.
The thesis looks at definitions, meanings and values of living traditions as cultural heritage through examining the local views of Vodun cults as cultural heritage in Benin, West Africa.
Tutkielma käsittelee merkityksiä ja arvoja, joita liitetään elävien käytäntöjen määrittelyyn kulttuuriperintönä tarkastelemalla paikallisia käsityksiä vodun kulteista kulttuuriperintönä Beninissä, Länsi-Afrikassa.
Giving recognition and valuing a practice which has been extremely denigrated, misrepresented and oppressed for centuries by colonial and other oppressive Western practices is allowing the locals to reclaim agency, redefine Africanness, and defy Eurocentric norms and definitions.
Aiemmin äärimmäisissä määrin halvennetun ja sorretun käytännön arvostaminen kulttuuriperintönä mahdollistaa paikallisille oman toimijuutensa takaisin vaatimisen, afrikkalaisuuden uudelleenmäärittelyn ja eurosentristen arvojen ja määritelmien haastamisen.
By shedding light more specifically on how common people experience, interpret and value the heritagization of a previously misrecognized and diabolized local spiritual practice, the thesis contributes to the anthropological body of knowledge on cultural heritage, West Africa and Vodun.
Tutkielma lisää antropologista tietoa kulttuuriperinnöstä, Länsi-Afrikasta ja vodunista valaisemalla erityisesti sitä, miten tavalliset ihmiset kokevat, tulkitsevat ja arvostavat aiemmin mustamaalatun ja sorretun henkisen käytännön kulttuuriperinnöllistämisen.
The Nobel Prize in Economic Sciences in 2019 was awarded to Banerjee, Duflo, and Kremer for their fight against poverty, as well as for their methodological contributions to development economics.
Vuonna 2019 taloustieteen Nobel-palkinto annettiin Banerjeelle, Duflolle ja Kremerille heidän pyrkimyksistään vähentää köyhyyttä sekä heidän kontribuutioistaan kehitystaloustieteen metodologiaan.
This thesis examines BIE Finland and demonstrates how ethical values can become as constitutive values of the research via decisions over (i) the experimental design and (ii) theoretical content, and via (iii) interpretation of the results.
Tämä tutkielma tarkastelee perustulokokeilua ja osoittaa, miten eettiset arvot voivat muuttua tutkimuksen perustaviksi ja välttämättömiksi arvoiksi (i) koeasetelman menetelmällisten valintojen ja (ii) teoreettisten valintojen kautta sekä (iii) tulosten tarkastelun ja tulkinnan kautta.
It will be argued that these three routes present epistemic risks, but also opportunities to increase the relevance and validity of the research.
Näistä kolme reittiä nostattavat tiedollisia riskejä, mutta myös mahdollisuuksia kohentaa tutkimuksen relevanssia ja validiteettia.
This hinders various value choices regarding the research process and ignores the fact that the quality and nature of the evidence can change in the process.
Tämä kuitenkin piilottaa useat todelliset arvovalinnat tutkimusasetelman suhteen ja sivuuttaa sen kuinka näytön luonne ja laatu voi muuttua tutkimusprosessin aikana.
While these routes show complex trade-offs between epistemic and non-epistemic values, their implications for the objectivity of the research are also not clear.
Samalla kun ne havainnollistavat komplekseja vaihtokauppoja tiedollisten ja ei-tiedollisten arvojen välillä, niiden seuraukset objektiivisuudelle ovat myös epäselviä.
This is not only because, as will be illustrated with BIE Finland, RFE’s are compatible with various epistemic aims and inferences that are not always clear, but also because the consequences of inductive risk for the normative guidelines and evidential standards is neither obvious.
Tämä ei johdu ainoastaan siitä, että satunnaiskontrolloidut kenttäkokeet ovat yhteensopivia useiden tiedollisten tavoitteiden ja päättelyiden kanssa, jotka eivät ole usein kovinkaan selviä, kuten perustulokokeilun suhteen osoitetaan, vaan myös siitä että induktiivisen riskin seuraukset objektiivisuudelle ja näyttöä koskeviin standardeihin ovat myös epäselviä.
Co-creation of the scientific methods and interaction of the science and policy, thus, challenge EBP to reconsider their normative guidelines.
Tutkijoiden ja päätöksentekijöiden osallisuus tieteellisten menetelmien yhteismuotoiluun haastaa näyttöpohjaisen päätöksenteon uudelleenharkitsemaan normatiivisia ohjenuoriaan.
Ultimately these routes show how scientists are troubled by uncertainty and the risk of error, providing also an avenue for subjectivity.
Lopulta ne myös osoittavat sen miten tutkija suhtautuu ja asennoituu epävarmuuteen ja erheen mahdollisuuteen, mikä tekee niistä myös subjektiivisuuden näyttämöitä.
It will be argued that EBP should clarify the constituents of the trained judgment and the role of epistemic and non-epistemic values throughout the research process, because it ultimately shows how researchers are troubled with uncertainty and the risk of error.
Tutkielmassa argumentoidaan, että näyttöpohjaisen päätöksenteon tulisi selventää inhimillisen harkinnan ja siihen vaikuttavien tiedollisten ja ei-tiedollisten arvojen roolia, koska ne osoittavat sen kuinka tutkijat suhtautuvat epävarmuuteen ja erheen mahdollisuuteen.
This claim will be examined, and rejected, in the light of the methodological literature of field experiments in economics and a case study of the Finnish Basic Income Experiment (BIE Finland).
Tässä tutkielmassa tämä väite hylätään kenttäkokeita koskevan taloustieteellisen metelmäkirjallisuuden sekä perustulokokeilua koskevan tapaustutkimuksen nojalla.
It will be argued that EBP’s view on RFE’s objectivity is rooted on the narrow view of mechanical objectivity, which overemphasizes methodological norms, such as randomization.
Tutkielma osoittaa, että näyttöpohjaisen päätöksenteon käsitys satunnaiskontrolloitujen kenttäkokeiden objektiivisuudesta perustuu kapeaan käsitykseen mekaanisesta objektiivisuudesta, joka korosta menetelmällisiä sääntöjä ja normeja.
This requires them to abandon the value-free ideal and move beyond narrow mechanical objectivity in order to address the epistemic risks and potential disappointment associated with the evidence-based policymaking.
Tämä edellyttää näyttöpohjaisen päätöksenteon kannattajia hylkäämään käsityksen tieteen arvovapaudesta ja rikastamaan käsityksiään objektiivisuudesta, jotta he voivat käsitellä satunnaiskontrolloituihin kenttäkokeisiin ja niiden näyttöön liittyviä tiedollisia riskejä ja pettymystä.
This thesis discusses their methodological approach, the use of randomized field experiments (RFE) in policymaking, which according to the advocates of the evidence-based policy (EBP), provide better and more objective evidence.
Näyttöpohjaisen päätöksenteon kannattajien mukaan satunnaiskontrolloidut kenttäkokeet tuottavat parempaa ja luotettavampaa näyttöä.
Interviews are semi-structured and in total 12 interviews were done.
Haastattelut ovat semi-strukturoituja, ja niitä on yhteensä 12 kappaletta.
Crucial ideas that are used are ‘becoming with’, ‘being with’ and from kinship the ‘mutuality of being’ and from exchange theory the idea of ‘inalienable possessions’.
Tärkeimmiksi ajatuksiksi nousivat yhdessä oleminen, yhdeksi tuleminen ja sukulaisuusteoriasta käsite yhteinen oleminen sekä vaihtoteoriasta ajatus erottamattomasta omaisuudesta.
This thesis also questions how the guide dog is seen in different phases of its lifecycle: is it seen as a part of the family, as a family member, a work partner or as an aid tool.
Tutkielmassa samalla mietitään sitä, miten opaskoira nähdään eri vaiheissa koiran elämää eli nähdäänkö opaskoira perheenjäsenenä, yhteistyökumppanina vai apuvälineenä.
It is very clear that no one speaks about the guide dogs as if they are cold objects, instead they are warm, living animals that work as guides and are companions through life.
Selvää on, että kukaan ei puhu opaskoirista pelkästään objektina, esineenä, vaan ne ovat eläviä olentoja, jotka tekevät työtä oppaana ja ovat kumppanina läpi elämän.
Defining the dog’s work is difficult as different people defined and experienced the meaning of work differently.
Koirien työtä ei voitu tässä tutkielmassa selkeästi määritellä, koska eri ihmiset kokivat työn määritelmän eri tavalla.
The guide dogs are seen as a family member and as a companion.
Opaskoira nähdään usein perheenjäsenenä ja elämänkumppanina.
A positive side-effect of the guide dog is that it removes or lessens the stigma of being vision impaired compared to using only the white stick.
Opaskoiran on huomattu poistavan näkövammaisuuden stigmaa ja tekee opaskoiran käyttäjästä helpommin lähestyttävän, mikäli opaskoiran käyttöä verrataan näkövammaisen valkoisen kepin käyttöön.
This thesis has ethnographic fieldwork material but also general history of the dog, guide dogs, and human-animal anthropology theories from wild animals to domestication and the dog becoming a pet. Theories that are used include the ideas of trust and domination, the idea of a social contract between humans and animals.
Tutkielma esittelee etnografisen materiaalin lisäksi yleisesti koiran ja opaskoiran historiaa ja ihmis- eläin- antropologian teorioita kuten ajatuksia villieläimistä, domestikaatiosta ja siitä, miten koirasta tulee lemmikki.
In addition to the previously mentioned roles the guide dogs are also an aid tool, but they are not treated as an object; instead guide dogs have a more active role than a mere object might have.
Lisäksi opaskoira on apuväline, mutta tämä ei korostu niin, että koira olisi objekti, vaan koira on aktiivinen toimija.
The ethnographic research and fieldwork are based in Finland, the capital area of Helsinki and the surrounding cities of Vantaa and Espoo.
Opaskoira tutkimus sijoittuu Suomeen ja pääkaupunkiseudulle.
Other material has been gathered from "Opaskoira" (Guide Dog) yearly publications and from other animal and dog magazines and internet sources.
Lisämateriaalina on käytetty Opaskoira-vuosijulkaisuja kymmenen vuoden ajalta ja muuta opaskoira-aiheeseen liittyvää kirjallisuutta internetistä ja koiralehdistä.
This thesis will look into how interspecies networks are formed between the guide dog and the people participating in its life.
Tutkielma tarkastelee myös, kuinka lajien, ihmisen ja koiran, väliset verkostot muodostuvat ja miten niitä ylläpidetään.
The gathered ethnographic material in this thesis indicates that guide dogs are a part of many families during their lives and get to know many different people.
Tutkimusaineiston perusteella on huomattu, että opaskoirilla on elämänsä aikana monta eri perhettä ja ihmistä osana koiran elämää.
This thesis examines the guide dog topic by looking into different phases of the guide dog in its lifecycle, phases such as how the dog puppies become guide dogs, how guide dogs work and what the guide dog’s work offers.
Tutkielmassa tarkastellaan, miten koiranpennuista tulee opaskoiria, opaskoiria työssä ja mitä opaskoiran työ tarjoaa ihmisille.
The participant observation was done in the Guide Dog School, including the puppy training classes and observing the trainers’ workdays with the trained dogs.
Työ perustuu etnografiseen aineistoon, joka on kerätty tekemällä haastatteluja opaskoira- ja työkoira-aiheen ympäriltä ja osallistuvalla havainnoinnilla Opaskoirakoululla, pentutreeneissä ja kouluttajien työpäiviä seuraamalla.
The guide dogs are not identified as a pet during the puppy period, training period or working period.
Opaskoira ei ole lemmikki aktiivisen pentuvaiheen, koulutuksen ja työuransa aikana, vaan saa lemmikki statuksen vasta eläkkeelle jäädessään.
Additional material was gathered in the penitentiary setting where a drug and gun dog trainer practiced finding different substances with his working dog.
Lisäksi on haastateltu ja seurattu yhtä huume- ja asekoiran kouluttajan koirien harjoittelukertaa.
A guide dog is not seen as having only one role, instead these different roles blend together making the guide to have these all roles.
Opaskoiraa ei voi nähdä yhdessä roolissa, vaan koira on näitä kaikkia läpi opaskoiran elämän: perheenjäsen, kumppani ja apuväline.
Interspecies networks are formed and built due to the nature of the training of the guide dog and its work and its lifecycle.
Opaskoira luo sosiaalisia suhteita eri ihmisten välille johtuen opaskoiran eri elämänvaiheista ja koulutuksen luonteesta.
The guide dog being an object is not a negative issue as being seen as an object, an aid tool, allows the dog to participate in every aspect of life of the vision impaired person.
Opaskoira toimii seurana ja on sosiaalinen tekijä, joka mahdollistaa liikkumisen milloin tahansa opaskoiran käyttäjä haluaa liikkua.
Uniform nutrient taxes are found functional, although spatially differentiated taxes produce higher welfare.
Vakioiset ravinneverot todetaan toimiviksi, vaikka etäisyyden mukaan vaihtuva vero tuottaisi korkeamman hyvinvoinnin.
Study III highlights the importance of accounting for multiple pollutants and their coeffects when designing environmental policies and calculating marginal abatement costs.
Artikkeli III korostaa useiden päästölähteiden ja näiden sivuvaikutusten yhtäaikaisen huomioinnin tärkeyttä ympäristöpolitiikan suunnittelussa ja rajapuhdistuskustannusten määrityksessä.
Study II focuses on the use of nitrogen, land use, dairy cow diet and climate emissions within dairy production.
Artikkeli II keskittyy typen ja maankäyttöön, eläinten dieettiin ja ilmastopäästöihin maidontuotannossa.
The thesis studies crop rotations with legumes and dairy production in detail.
Väitöskirja tutkii yksityiskohtaisemmin palkokasveja sisältäviä viljelykiertoja sekä maidontuotantoa.
Special attention is devoted to the coeffects of agricultural water protection measures on climate mitigation and of climate mitigation measures on water protection and their implications for marginal abatement costs and optimal policies.
Lisäksi tarkastellaan maatalouden vesistötoimenpiteiden ilmastolle aiheuttamia sivuvaikutuksia ja ilmastotoimenpiteiden vesistöille aiheuttamia sivuvaikutuksia, sekä sitä, miten näiden sivuvaikutusten huomiointi muuttaa rajapuhdistuskustannuksia ja optimaalisia ohjauskeinoja.
It additionally derives cost functions for reducing emissions by combining individual measures, such as fertilization, buffer strips, catch crops, tillage methods, afforestation and green fallow.
Rajapuhdistuskustannuksia määritettäessä yksittäisiä toimenpiteitä, kuten lannoitus, suojakaistat, kerääjäkasvit ja maanmuokkausmenetelmä, yhdistetään.
Study I of the thesis shows how legumes in crop rotations outperform cereal monocultures economically and environmentally in many cases, provided there is adequate demand for legumes, and develops differentiated nitrogen tax and buffer strip subsidies based on the cultivated crop.
Artikkelin I perusteella palkokasveja sisältävät viljelykierrot ovat usein talouden ja ympäristön kannalta viljojen monokulttuureja parempia, mikäli palkokasvien kysyntä on riittävä.
In the case of cobenefits, the optimal tax on the focus pollutant is relatively higher, increasing abatement and the supply of cobenefits.
Jos politiikka tuottaa sivuhyötyjä, politiikan kohteena olevan päästön optimaalinen vero on korkeampi, jolloin sivuhyötyjen tarjonta lisääntyy.
This study demonstrates the overall spatial pattern of manure application and illustrates the main measures to reduce greenhouse gas emissions and nutrient runoff.
Artikkeli esittää etäisyyden suhteen optimaalisen lannan levityksen rakenteen ja pääasialliset toimenpiteet ravinnehuuhtouman ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi.
This thesis studies the design of socially optimal policies for climate mitigation and water protection for two agricultural production lines: crop and dairy production.
Väitöskirja tarkastelee yhteiskunnallisesti optimaalisen ilmasto- ja vesistöpolitiikan muotoilua ohjaamaan kasvinviljelyä ja maidontuotantoa kestävämmäksi.
Based on the findings, in comparison to the first-best policies, the second-best policies are relatively effective in producing the desired policy goals.
Tulosten perusteella second-best-ohjauskeinot tuottavat melko lähellä first-best-ohjauskeinoja olevan lopputuloksen.
Therefore, second-best policies, such as uniform taxes levied on animal numbers or fertilization or subsidies based on buffer strip width or transporting manure, are developed and applied numerically.
Siksi väitöskirjassa tarkastellaan second-best-ohjauskeinoja, kuten eläinten tai lannoituksen määrään perustuvaa veroa.
In general, Pigouvian taxes on greenhouse gas emissions or on diffuse nutrient loading as first-best policies are not possible due to problems in measuring nonpoint source loading.
Hajakuormituksen mittausongelmien vuoksi Pigou-malliset verot kasvihuonekaasupäästöille tai ravinnehuuhtoumalle eivät ole mahdollisia.
It provides analytical insights into optimal management, both in the absence and presence of nutrient runoff and greenhouse gas emissions, and develops policies to incentivize private production when externalities to water and atmosphere exist.
Maatilan optimaalinen hallinta ratkaistaan analyyttisesti sekä yksityisen viljelijän että yhteiskunnan näkökulmasta, kun yhteiskunta ottaa huomioon tuotannon aiheuttaman ravinnehuuhtouman ja kasvihuonekaasupäästöt.
This thesis consists of an introductory section and four articles that analyze the different forest management practices and associated water protection.
Väitöskirja koostuu yhteenvedosta ja neljästä artikkelista, jotka analysoivat eri metsänhoitotoimenpiteitä ja niiden yhteydessä käytettäviä vesiensuojelumenetelmiä.
The Faustmann rotation model is extended to include the runoff function to describe the water quality impacts of nutrient and sediment loads from forestry.
Faustmannin kiertoaikamallia laajennetaan sisältämään huuhtoumafunktio, joka kuvaa metsätalouden aiheuttaman ravinne- ja kiintoainekuormituksen vaikutuksia veden laatuun.
A cost-effective solution requires the highest nutrient reductions in agriculture, though it also implements water protection measures, especially in drained peatland forestry.
Yhteiskunnallisesti kustannustehokas ratkaisu edellyttää suurimpia päästövähennyksiä ravinnekuormituksen suhteen maataloudessa, sisältäen kuitenkin metsätalouden vesiensuojelumenetelmien käytön erityisesti ojitetuilla turvemailla.
The nitrogen load caused by final harvesting in mineral soils results in relatively low nitrogen load damages.
Kivennäismaiden päätehakkuiden aiheuttama typpikuormitus vesistöön aiheuttaa melko alhaiset typpikuormituksen haitat.
Finally, the water protection costs in forestry and agriculture are compared in a river basin model.
Väitöskirjassa vertaillaan myös metsätalouden ja maatalouden vesiensuojelun kustannuksia valuma-aluetason mallin avulla.
Furthermore, the cost-effectiveness of water protection measures differs significantly.
Lisäksi tulokset osoittavat, että metsätaloudessa käytettävien eri vesiensuojelumenetelmien kustannustehokkuus vaihtelee merkittävästi.
The main contribution of this thesis is the developed framework for analyzing socially optimal forest management when water quality is taken into account.
Väitöskirjan tärkein tieteellinen kontribuutio on yhteiskunnallisesti optimaalisen viitekehyksen luominen metsätalouden vesistövaikutusten analysointiin.
Examined practices include final harvesting in both mineral soils and peatlands, stem-only harvesting and whole-tree harvesting in peatlands, and ditch network maintenance.
Tarkasteltavat hoitotoimenpiteet ovat päätehakkuut sekä kivennäismailla että turvemailla, runko- ja kokopuukorjuu turvemailla ja kunnostusojitus.
In contrast, the sediment load damages due to ditch network maintenance in the sensitive headwater catchment are very high.
Kunnostusojituksen aiheuttaman kiintoainekuormituksen haitat päinvastoin ovat hyvin suuret erityisesti herkillä purokohteilla latvavesistöalueilla.
The water protection measures included are buffer zones in mineral soil forestry and overland flow fields and sedimentation ponds in drained peatlands.
Tarkasteltavat vesiensuojelumenetelmät kattavat kivennäismaiden päätehakkuiden yhteydessä käytettävät suojakaistat sekä ojitetuilla turvemailla käytettävät pintavalutuskentät ja laskeutusaltaat.
Overland flow fields are very cost-effective water protection measures for peatland forestry.
Toisaalta turvemailla käytettävät pintavalutuskentät ovat erittäin kustannustehokas vesiensuojelumenetelmä.
This dissertation develops a framework to examine socially optimal forest management when nutrient and sediment loads from forestry are considered as a negative externality.
Väitöskirja tutkii yhteiskunnallisesti optimaalista metsänhoitoa ottaen samanaikaisesti huomioon metsätalouden aiheuttaman vesistökuormituksen negatiivisena ulkoisvaikutuksena.
The analysis shows that the nutrient and sediment load damages associated with forest management depends highly on management practices.
Väitöskirja osoittaa, että metsätalouden aiheuttaman vesistökuormituksen yhteiskunnalliset haitat riippuvat merkittävästi kyseessä olevasta metsänhoitotoimenpiteestä.
From society´s viewpoint, the buffer zones used in mineral soil forest management are not a cost-effective water protection measure but when biodiversity benefits are taken into account, in addition to water quality, they become socially desirable.
Yhteiskunnan näkökulmasta kivennäismailla päätehakkuiden yhteydessä käytettävät suojakaistat eivät ole kustannustehokas vesiensuojelumenetelmä.
These hesitation markers are 1) explicit phrases, 2) filled pauses, 3) prosodic markers, 4) unfilled pauses, 5) lexical markers, 6) repeated lexical elements, and 7) delays in fulfilling the pragmatically projected component.
Eri epäröintitapoja on seitsemän: 1) eksplisiittiset ilmaukset, 2) ns. tauon täyttäjät, 3) prosodiset merkitsimet, 4) tyhjät tauot, 5) leksikaaliset merkitsimet, 6) toistot ja 7) pragmaattisen projektion toteutumisen sanallinen viivyttely.
By hesitation I mean a situation in which the speaker does not know how to react and encounters a speech production problem or some trouble in interaction.
Epäröinnillä tarkoitan tilannetta, jossa puhuja ei tiedä, miten reagoida vuorovaikutuksen tai puheen tuottamisen kannalta.
I also take into consideration psycholinguistic studies of speech production phases.
Tukeudun tutkimuksessani jonkin verran myös psykolingvistisiin tutkimustuloksiin puheentuotannon vaiheista.
Therefore, this involves all pragmatic, semantic, structural, lexical and phonetic problems that emerge in talk in the different delays in a projected trajectory.
Näin ollen epäröinti käsittää kaikki vuorovaikutuksen sujumiseen sekä puheen tuottamiseen liittyvät pragmaattiset, semanttiset, rakenteelliset, leksikaaliset ja foneettiset ongelmat, jotka tulevat ilmi kaikenlaisina viiveinä puheen etenemisessä.
Generally, the results of this dissertation partly replicate and partly widen the findings of previous studies concerning hesitation in Russian and some other languages.
Yleisesti tutkimustulokseni osin vahvistavat ja osin laajentavat ja syventävät aiempia venäjää ja muita kieliä koskevia epäröintitutkimuksia.
Furthermore, because of the multifunctionality of linguistic devices, there are circa 375 markers that imply or might imply hesitation among the other functions that they fulfil.
Koska puheelle on ylipäänsä ominaista monifunktioisuus, aineistoni koostuu myös noin 375 muusta merkitsimestä, jotka saattavat muiden tehtäviensä ohella kertoa puhujan epäröinnistä.
The analysis focuses on finding different markers of hesitation in Russian television shows, exploring the differences in the use of the different hesitation markers and discovering possible limitations of their use.
Tarkoituksenani on löytää eri epäröintitavat venäläisissä televisiokeskusteluissa, tarkastella eroja eri ilmaisutapojen välillä ja löytää mahdollisia rajoituksia eri ilmaisutapojen käytölle.
The data for the study consist of four extracts from Russian television shows of 1 h 15 min in length.
Tutkimusaineistoni koostuu neljästä Venäjän televisiossa 1990-luvulla esitetystä keskusteluohjelman katkelmasta (kesto yhteensä 1 t 15 min).