natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The strong emotional mark on the student left by the art education teacher strongly influenced on the career choices of the student and stirred up efforts to pursue the field of fine arts. Based on my research, encouraging the student individually, a good and open communication, trusting the skills of a student, working through one’s whole personality, empathy, respecting an individual, a constructive feedback and innovativity form the essence of a good art education teachership.
Tutkimukseni mukaan hyvässä kuvataideopettajuudessa keskeistä on oppilaan yksilöllinen kannustaminen, hyvä ja avoin vuorovaikutus, luottamus oppilaan taitoihin, työn tekeminen koko persoonallaan, empaattisuus, yksilön kunnioitus, rakentava palautteenanto ja idearikkaus.
One of the objectives of the thesis was to find out, what kind of agency was born out of experiencing pedagogical love in the interviewee?
Tutkielmani yhtenä tavoitteena oli selvittää, millaista toimijuutta pedagogisen rakkauden kokemisesta syntyi haastateltavalle, millaisista tekijöistä koostuu hyvä kuvataideopettajuus ja miten pedagoginen rakkaus näyttäytyy opettajan työssä?
The learning experiences of the art education teachers are at the core of the thesis.
Tutkielmani keskiössä olivat kuvataideopettajien omat oppimiskokemukset.
Words alone are not enough in therapy.
Puhe ei riitä terapiassa.
The syndrome is usually diagnosed in school children when the behavioural features are at their strongest.
Syndrooma diagnosoidaan yleensä kouluiässä, jolloin käyttäytymispiirteet ovat vahvimmillaan.
The results can not be generalized, because the study subject group is small.
Tutkimustuloksia ei voi yleistää, koska tutkimuksen kohdejoukko on pieni.
Both study subjects have similar experiences of their current rehabilitation.
Molempien tutkittavien kokemukset nykyisestä kuntoutuksesta ovat samanlaisia.
The study method was qualitative interview, which was based on phenomenologic- hermeneutical approach.
Tutkimus on laadullinen haastattelututkimus, joka pohjautuu fenomenologis-hermeneuttiseen lähestymistapaan.
Aspergers syndrome is a neurobiological disorder.
Aspergerin syndrooma on autismin kirjoon kuuluva neurobiologinen häiriö.
The study subjects were one Asperger-person and one ADD/Asperger-person, Maarit age 26 and Jarmo age 41.
Tutkittavat ovat 26–vuotias Maarit ja 41–vuotias Jarmo.
People with Aspergers might have very specific interests and giftedness in certain specific areas.
Asperger-henkilöillä saattaa olla erityisiä kiinnostuksen kohteita ja erityislahjakkuutta tietyillä alueilla.
The results of this study show that the visual world of the study subjects is very versatile and rich.
Tutkimustulosten perusteella tutkittavien visuaalinen maailma on hyvin monipuolinen ja rikas.
The results indicate that getting visual arts education to be a part of the rehabilitation of adults with Aspergers syndrome could open up new promising possibilities in the field of Asperger rehabilitation.
Tulokset kuitenkin kertovat, että kuvataidekasvatuksen saaminen osaksi Asperger-aikuisten kuntoutusta voisi avata lupaavia mahdollisuuksia kuntoutuksen palvelukentälle.
Aspergers syndrome manifests as abnormalities in persons social interaction, non-verbal communication, motorics, emotions, routines and the rhythm of life.
Henkilöllä se ilmenee poikkeavuutena seuraavilla alueilla: sosiaalisessa vuorovaikutuksessa, ei-sanallisessa viestinnässä, motoriikassa, elämän rytmittämisessä, rutiineissa ja emotionaalisuudessa.
In addition they were hoping for regular visual arts education activities.
Sen lisäksi tutkittavat haaveilevat säännöllisestä kuvataidekasvatustoiminnasta.
The study aimed to stress the importance of visual arts education as a part of the rehabilitation of people with Aspergers syndrome.
Tutkimuksella pyritään tekemään näkyväksi kuvataidekasvatuksen tärkeyttä osana Asperger-henkilöiden kuntoutusta.
The positive experiences of the study subjects are the best validation of future art education activities.
Paras peruste kuvataidekasvatustoiminnalle on tutkittavien omat positiiviset kokemukset.
The study subjects longed for visual communication to acompany the spoken language.
He kaipaavat puhutun kielen rinnalle visuaalista viestintää.
However it would be possible to apply the information collected in this study into practise and thus improve current conditions and practises
Saamillani tiedoilla ja toiveilla voitaisiin parantaa vallitsevia olosuhteita ja käytäntöjä.
People with Aspergers typically have problems with starting, finishing, timing, extreme emotions, perfectionism and getting stuck.
Aspergerin syndroomalle ominaiset ongelmat, kuten aloittamiset, lopettamiset, ääripäiset tunnetilat, täydellisyyden tavoittelu, juuttuminen ja ajankulun ongelmallisuus, näkyvät tukittavien taiteellisessa työskentelyssä.
Additional observations and drawings broadened and deepened the interpretation of the data collected via open interview.
Aineistonkeruumetodina on käytetty avointa haastattelua, jonka lisäksi havainnot ja piirrokset ovat laajentamassa ja syventämässä tulkintaa.
Art education activities offer experiences of being normal, being heard and being understood.
Kuvataidekasvatus tukee tulosten mukaan arjesta selviytymistä, täysivaltaistumista ja itsensä arvostamista, se antaa normaaliuden, kuulluksi ja ymmärretyksi tulemisen kokemuksia.
The purpose of the study was to find out the thoughts, experiences and hopes of people with Aspergers syndrome regarding visual world.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää kahden Asperger-tyyppisen (yhden Asperger-henkilön ja yhden ADD/Asperger-henkilön) visuaaliseen maailmaan liittyviä ajatuksia, kokemuksia ja toiveita.
Art also helps with some of the problems of having Aspergers syndrome.
Taide on tutkittaville voimavara, se tuo paljon iloa ja osaltaan auttaa Aspergerin syndrooman ongelmissa.
In the lives of Asperger adults visuality is both sensory function and a way of thinking.
Visuaalisuus korostuu Asperger-aikuisten elämässä aistina ja ajattelutapana.
Throughout the years, children’s clothes have expressed adult’s likes, values, and attitudes as well as the authority of adults
Lasten vaatteet ovat ilmaisseet aikuisten mieltymyksiä, arvoja ja asenteita sekä kertoneet aikuisen auktoriteetista.
The development of the clothing industry made it possible to bring out actual outdoor clothes that were both water and windproof.
Vaateteollisuuden myötä tulivat varsinaiset ulkoiluvaatteet, jotka olivat veden- ja tuulenpitäviä.
Additionally, the FEA-model also considers the environmental use of clothing: the culture and target consumer.
Mallissa otetaan huomioon myös vaatteen käyttöympäristö eli kulttuuri sekä käyttäjä.
Hence, the theoretical framework of the research is mainly based on the concrete aspects of clothes and the environment of the social and cultural aspects.
Teoreettisessa viitekehyksessä liikun aineellisen ja sosiaalisen ympäristön sekä kulttuuriympäristön välimaastoissa.
The research data consists of interviews with ten Finnish from the Finnish arctic area and the analysis method used in the study is a thematic content analysis.
Aineisto koostuu kymmenestä muistelumenetelmällä toteutetusta haastattelusta, jotka on analysoitu teoriaohjaavalla sisällönanalyysillä.
Therefore, the aim of the research is to find out answers to the following question: what has the clothing of children aged below six years been like from the 1920s to the 2010s for the children to stand the cold and stay warm in the Finnish arctic circumstances?
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, millaisilla vaatteilla alle kuusivuotiaat lapset ovat tarjenneet ja tarkenevat Suomen arktisissa olosuhteissa 1920-luvulta 2010-luvulle.
The results of the research reveal that throughout the last century the children have managed in the Finnish arctic outdoor circumstances with wool clothing and layering of their clothes.
Tutkimustulokset kertovat, että arktisissa olosuhteissa lapset ovat tarjenneet pääsääntöisesti villavaatetuksella ja kerrospukeutumisella läpi vuosisadan.
The biggest change that has happened in the children’s clothing is in the outer layers of the clothing.
Suurin muutos on tapahtunut päällimmäisessä vaatekerroksessa.
The subject of the research is the clothing of the Finnish children below the school age in the context of the Finnish arctic.
Tämä tutkimus on pukeutumisen historiatutkimus, jossa tutkin lasten talvivaatteita Suomen arktisuuden kontekstissa.
Furthermore, new materials were developed improving the functionality of the outdoor clothes.
Yksittäisten vaatekappaleiden toimivuus on kehittynyt uusien materiaalikeksintöjen myötä.
The study rests on hermeneutic understanding and it exploits the Lamb & Kallal’s conceptual framework for clothing design called the FEA-model.
Tutkimus sijoittuu laadullisen tutkimuksen kentälle ja pohjautuu taustafilosofialtaan hermeneuttiseen ymmärtämiseen.
The study looks at the development of these objects through children’s winter clothes.
Tarkastelen niitä suhteessa lasten talvivaatteisiin muutoksen näkökulmasta.
I collected data with questionnaire from elementary school students form 7–8 grades after they had completed learning tasks.
Tutkimusaineiston keräsin digitaalisella kyselylomakkeella peruskoulun 7–8 luokan oppilailta joille tehtäväaihiot olivat alun perin suunniteltu.
Results was shown that level of realism did not affect significantly to usability.
Tulosten perusteella kuvituksen realismin tasolla ei ollut merkittävää vaikutusta käytettävyyteen.
Body of the empirical section consisted from two interactive learning tasks from Publishing House Otava´s Digital Learning environmet.
Empiirisen osuuden runkona käytin Otavan TutkinNet-palvelun kahta fysiikan interaktiivista oppimisaihiota.
Task that was thought as entertaining did not effect to the time that student was using during the task.
Viihdyttäväksi koettu tehtävä ei lisännyt merkittävästi tehtävän parissa käytettyä aikaa.
Appropriate challenge motivated students to use more time to solve the task.
Oppimistuloksiin vaikutti viihdyttävyystekijöitä enemmän sopivaksi koettu haasteellisuus ja vaikeustaso, joka sai oppilaat yleisimmin käyttämään enemmän aikaa tehtävän parissa.
Aim of my research was to find out does realistic illustration give more positive effects than abstract illustration in interactive digital learning tasks.
Tavoitteena oli selvittää kuvituksen realismin merkitystä toiminnallisissa digitaalisissa oppimistehtävissä.
Again, there was a signals about that abstract illustration did clarify the logic of usability.
Tutkimus antoi tosin viitteitä pelkistetyn abstraktin kuvituksen selkeyttävän tehtävän toimintalogiikan hahmottamista.
Final set up consisted two task groups where was one version with realistic illustration and another with abstract illustration.
Toinen oli toteutettu realistisella, emootiohin vetoavalla, kuvituksella ja toisen kuvitus puolestaan oli abstrahoitu versio, joka muodostui lähinnä geometrisista muodoista ja konventionaalisista symboleista, kuten nuolista.
In my studies I wanted to find out does the level of realism (–abstraction) effect to usability, entertainment and learning results.
Digitaalisten oppimateriaalien suosion kasvaessa alati visualisoituvassa viihteellistyvässä kulttuurissamme hain tutkimusasetelmallani vastausta siihen vaikuttaako kuvituksen realismin taso tehtävän käytettävyyteen, viihdyttävyyteen ja oppimistuloksiin.
I created comparative tasks to both exisisting learning tasks.
Molemmille aihioille luotiin vertailuparit joiden opetuksellinen sisältö oli identtinen mutta kuvitukset poikkesivat toisistaan.
Educational content was identical between realistic and abstract versions.
Realistisen ja abstraktin kuvituksen vaikutukset interaktiivisessa oppimistehtävässä
Surveying the learning results it was found that appropriate challenge in task gave more positive effects than entertaining factors.
Tulokset kertovat aikaisempien tutkimustuloksien mukaisesti, että interaktiivinen ja tietokoneavusteinen oppimistehtävä on itsessään oppilasta motivoiva.
These are fundamental cultural concepts.
Ne ovat kulttuurisesti fundamentaalisia käsitteitä.
The rehabilitation process was defined and described.
Kuntoutusprosessi määriteltiin ja kuvattiin.
The rehabilitation systems do not work out as expected.
Kuntoutusjärjestelmät eivät toimi toivotulla tavalla.
A change in one of the fundamental concepts challenges the whole system of concepts, including a process.
Tällaisen muuttaminen haastaa koko käsitejärjestelmän, myös käsitteen prosessi.
The World Health Organization (WHO) has created a new standard for the description of functioning abilities of a population.
Maailman terveysjärjestö (WHO) on luonut uuden kansainvälisen standardin väestön toimintaedellytysten kuvaamiseen.
The name of the standard is the International Classification of Functions (ICF).
Standardin nimi on Toimintakyvyn, toimintarajoitteiden ja terveyden kansainvälinen luokitus (International Classification of Functions [ICF]).
This means that in rehabilitation practice the logics of case and situational thinking is applied.
Tämä tarkoittaa, että kuntoutuksessa käytetään järkeä tapaus- ja tilannekohtaisesti.
The aim of this research is to find out possibilities of the ICF to solve problems of rehabilitation.
Tutkimuksen tarkoitus on selvittää, missä määrin ICF voi olla ratkaisu kuntoutuksen ongelmiin.
When compared with the good practices in rehabilitation one finds out that the ICF is made to cope with the general, while the essence of rehabilitation is the individual.
Kun ICF:ää verrataan hyvään kuntoutuskäytäntöön, huomataan ICF:n tähtäävän yleiseen kuntoutuksen ollessa yksilöllistä.
The ICF enlarges the concepts of individual and time.
ICF:ssä laajennetaan yksilön käsitettä viitekehyksessä ja ajan käsitettä kuvauskohteissa.
ICF was created both for practical, management and scientific purposes.
ICF on luotu palvelemaan tutkimusta, käytäntöä, laitosten johtamista ja kuntoutuspolitiikkaa.
In order to understand the dynamics of a rehabilitation process the findings of time, change and contradiction of Georg Henrik von Wright were used.
Tämän lisäksi käyttäen Georg Henrik von Wrightin tutkimustuloksia ajasta, muutoksesta ja vastakohtaisuudesta luotiin prosessin dynamiikkaa kuvaava malli ICF:n käyttöönotto ei paranna kuntoutusprosesseja, mutta siinä on tekijöitä, joiden varassa voidaan luoda kuntoutusprosesseja parantava teoria.
This means that an interpretative tool is used.
Monitarkoituksellisuus merkitsee, että ICF:n tulkinnassa on käytettävä työkalua, joka sopii moneen tarkoitukseen.
It is offered for rehabilitators, administrators and politicians, too.
Sitä tarjotaan myös kuntoutuksen käyttöön.
Handcraft enthusiasts who answered the survey told that handwork sooths, helps problem-solving and other things.
Kyselyyn vastanneet käsityöharrastajat kertoivat käsitöiden rauhoittavan sekä auttavan ongelmanratkaisussa ja muissa asioissa.
The data for this thesis was collected through internet questionnaire and interviews.
Tutkimuksen aineisto on kerätty Intrenet-kyselyllä ja haastatteluilla.
The survey results indicate that homing and handcraft have many positive effects, especially mental ones.
Tutkimuksen tulokset kertovat kotoilulla ja käsityöllä olevan lukuisia positiivisia vaikutuksia harrastajalleen.
Data analysis has been used for the qualitative and quantitative analysis.
Aineistojen analysointi on ollut määrällistä laskentaa sekä laadullista teemoittelua.
The survey questions on the internet comprehended doing handcraft, inspiration to handcraft hobbies, the impact of handcraft hobbies as well as homing and downshifting.
Internetissä tehdyn kyselyn kysymykset koskivat käsityöharrastamista niin tekemisen, inspiraation kuin vaikutustenkin osalta sekä kotoilua ja downshiftausta.
Social media plays nowadays a significant role in communality alongside with the traditional ways of socially practicing handcraft.
Yhteisöllisyys on tärkeää käsityöharrastuksessa, ja perinteisen yhdessä tekemisen rinnalle on tullut sosiaalinen media.
The aim of this pro gradu thesis is to examine homing and where the homing trend has started.
Tutkielmassa selvitetään mitä kotoilu eli homing on ja mistä trendi on saanut alkunsa.
Handcraft courses have increased in popularity over the recent years.
Käsityökurssien suosio on kasvanut lähivuosina, ja kursseilla tutustuminen ja ystävyyssuhteiden ylläpitäminen on suuri osa harrastamista.
Theme interviews have been used in this thesis to support the data from the internet questionnaire.
Kyselyn aineistoa tukemaan on tiedonhakua tutkimuskysymyksiini jatkettu teemahaastatteluilla.
This thesis discusses the relationship between handcraft as a hobby and homing.
Tutkimuksessa pohditaan käsityönharrastuksen suhdetta kotoiluun.
This study examines if handcraft as a hobby has become popular again and what the consequences of this trend are.
Tutkimuksessa selvitetään onko käsitöiden harrastaminen tullut uudestaan suosituksi ja mitä seurauksia muoti-ilmiöillä on. Pro gradussa pohditaan yhteisöllisyyden vaikutusta käsityöharrastukseen.
The results show that communality is important in handcraft.
Mihin yhteisöllisyyttä käytetään, ja miten yhteisöllisyys koetaan käsityöharrastuksessa.
Both finished products and the handcrafting process bring joy to handcrafting enthusiasts.
Käsitöistä saadaan iloa niin prosessina kuin valmiina tuotteenakin.
The third compared the use of two teaching methods in simulated practice.
Kolmannessa osatutkimuksessa verrattiin kahden opetusmenetelmän vaikutusta simuloidussa harjoituksessa.
Data were collected on 124 participants, most of whom were undergraduate nursing students, some of whom qualified social workers.
Tutkimuksen eri osatutkimuksiin osallistui yhteensä 124 hoitotyön opiskelijaa ja sosiaalityöntekijöiden ammattilaisia.
I argue that if a computer-based simulation environment has been developed in collaboration with end-users, it will be meaningful and will constitute a knowledge-creation environment that provides collective benefits.
Tietokonepohjainen simulaatioympäristö on kehitetty yhteistyössä loppukäyttäjien kanssa, ja siitä johtuen siitä tulee uuden tiedon rakentamista tukeva oppimisympäristö.
The first sub-study, a scoping review, provided an overview of the research on the use of simulation in nursing.
Ensimmäinen osatutkimus antoi yleiskuvan siitä, mitä hoitotyön simulaatiotutkimuksen alalla on meneillään.
The fourth grouped 14 characteristics of meaningful learning identified in the simulation environment into six themes that were considered meaningful from the participants’ point of view.
Neljännessä osatutkimuksessa sijoitettiin 14 mielekkään oppimisen piirrettä kuuteen mielekkään oppimiseen teemaan opiskelijoiden näkökulmasta.
The research draws on qualitative as well as quantitative methodologies to address the principal research question: What kind of theoretical and conceptual frameworks and models form a computer-based simulation environment?
Tutkimuksessa hyödynnetään sekä määrällistä että laadullisia metodologisia lähestymistapoja, jotka mahdollistavat tutkimuskysymyksiin vastaamisen ja tietokonepohjaisen simulaatioympäristön kehittämisen mielekkääksi uuden tiedon rakentamisen ympäristöksi.
The present study investigates the potential of the author’s Introduction, Simulation, Scenario, Debriefing (ISSD) model in developing computer-based simulation environments conducive to knowledge creation.
Tutkimukseni tarkoituksena on tarkastella teoreettisesti tietokonepohjaisen simulaatioympäristön (TPSy) KSSO-mallia (Käyttöönotto, Simulaatioon tutustuminen, Skenaario ja Oppimisen reflektointi (ISSD=Introduction, Simulation briefing, Scenario, Debriefing).
The study offers new knowledge to developers, educators and trainers on how computer-based simulation might best be developed if it is to meet the requirements of learning and knowledge distribution.
Tämän tutkimuksen tulokset tuottavat uutta tietoa kehittäjille, kouluttajille sekä loppukäyttäjille siitä, miten tietokonepohjaisia simulaatioympäristöjä pitäisi kehittää, jotta ne täyttäisivät tiedon luomisen ja oppimisen mielekkyyden kriteerit, ja miten paljon ja missä vaiheessa opiskelijat tarvitsevat ohjaajan apua saavuttaakseen oppimisen tavoitteet käytettäessä tietokonepohjaista simulaatioympäristöä.
The fifth sub-study went on to survey the trainees and ascertain quantitatively the extent to which the six themes manifested themselves in the learning environment.
Viides osatutkimus toi esille kuuden mielekkään teeman näkyvyyden oppimisprosessissa.
The principal results of this thesis are the insights into how the ISSD model accords with the trialogical approach to learning and how simulation environments such as that studied support knowledge creation from tacit to explicit in terms of the socialization, externalization, combination and internalization (SECI) learning process.
Tutkimuksen keskeisenä tuloksena saatiin selville, miten KSSO-mallia voidaan soveltaa trialogiseen lähestymistapaan, sekä miten tietokonepohjainen simulaatioympäristö tukee tiedon luomista ja näkymättömän tiedon saamista näkyväksi neljässä erilaisessa oppimisen tilassa.
The second analyzed the simulation environment as well as the extent to which it exhibits the characteristics of meaningful learning from nursing students’ perspective.
Ensin analysoitiin tietokonepohjaista simulaatioympäristöä ja sitten tutkittiin hoitotyön opiskelijoiden näkökulmasta, miten ympäristössä toteutui mielekkään oppimisen piirteet.
The model is elaborated and tested in the context of TETRAsim®, a simulation designed to teach nursing students how to use the TETRA phone, a hand-held device facilitating communication among medical professionals in emergencies.
Tutkimuksessa tarkastelin tietokonepohjaista simulaatioympäristöä, TETRAsim® -opetusohjelmaa.
The thesis has been made in the Finnish Academy funded Tourism as Work Research Project (2006–2009) managed by University of Lapland and Finnish Forest Research Institute (Metla).
Tutkielma on tehty osana Suomen akatemian rahoittamaa, Lapin yliopin ja Metsäntutkimuslaitoksen yhteistä Turismi työnä -tutkimushanketta (2006–2009).
The analysis is divided into three phases.
Tutkielman analyysi jakautuu kolmeen osaan.
They became visible when something out of the ordinary happens, e.g. when a customer becomes a friend and thus monetary exchange becomes questioned.
Analyysi osoittaa arjen jäsennysten olevan häilyviä ja tulevan näkyviksi vasta kyseenalaistuessaan, esimerkiksi kun asiakas muuttuu ystäväksi ja rahanvaihto vaikeutuu.
Theoretical aim of the thesis is to develop the concept of everyday life as an analytical tool for sociological study.
Teoreettisena tavoitteena on kehittää arjen käsitettä sosiologisena tutkimustyökaluna.
The data of the thesis consists of thematic interviews of five home accommodation hosts and field notes of participant observations in two home accommodation business sites.
Tutkielman pääasiallisena aineistona on viiden kotimajoittajan teemahaastattelut ja osallistuva havainnointi kahdessa kotimajoitusyrityksessä.
Home accommodation work is cultural and interactive and requires emotional and esthetic work as well as exploitation of the worker’s personality.
Se hyödyntää elämystuotannon vuorovaikutuksellisuutta ja kulttuurisuutta, ja edellyttää tunnetyötä, esteettistä työtä ja persoonallisuutta.
The study is thus ethnographically oriented.
Tutkimusotteeni on etnografisesti orientoitunutta materiaalista sosiologiaa.
The third phase of analysis discusses the home accommodation work in the context of new service work debate.
Lopuksi tarkastelen kotimajoitustyötä uuden palvelutyön keskustelun kontekstissa.
The argument of this last analysis phase is that it would be fruitful to view home accommodation in the framework of Slow life as an example of New slow work.
Toteankin lopuksi, että kotimajoitustyötä voisi pitää esimerkkinä uudesta hitaasta työstä.
In the first phase the data is analyzed with qualitative content analysis in order to describe the everyday of the home accommodation hosts.
Aluksi kuvailen kotimajoitusyritysten arkea laadullisen sisällönanalyysin avulla.
Strategies of professional, yeoman, worker, housewife and a devotee are distinguished from the data.
Muodostan aineiston pohjalta viisi arjen strategiaa: ammatinharjoittajan, työntekijän, harrastajan, talonpojan ja kotiäidin strategiat.