natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Explanations of loyalty formation in the marketing field have been drawn primarily from cognitive psychology, with theories of attitude formation guiding most of the work.
Asiakasuskollisuuden lisäämiseen ja kehittämiseen investoidaankin liike-elämässä kasvavia summia asiakkuudenhallintajärjestelmien ja kanta-asiakasohjelmien muodossa.
In these negotiations, the perspective of the child’s best interest has become an important argument.
Näissä neuvotteluissa lapsen edun näkökulma on noussut tärkeäksi perusteluksi.
The data is analysed using thematic coding and content analysis.
Analyysimenetelminä käytetään temaattista koodausta ja sisällönanalyysia.
The arguments can lead to surprising new practices, such as establishing a child welfare unit inside a prison.
Kannanotot voivat johtaa yllättäviinkin käytäntöihin, kuten lastensuojelulaitoksen perustamiseen vankilan sisälle.
Prison, parenthood and children - different perspectives on family practices
Vankila, vanhemmuus ja lapsi - näkökulmia perhekäytäntöihin
Appealing to children’s rights has changed the politics of the family concretely to the extent that being in prison with a child is currently a public concern.
Lasten oikeuksiin vetoaminen on muuttanut perheen politiikkaa konkreettisesti siten, että vankilassaolosta lapsen kanssa on tullut julkinen asia.
The data consist of interviews with mothers in prison with their children (n=17), group interviews with staff members from the Criminal Sanctions Agency’s evaluation units (n=6), group interviews with staff members from the prison’s family unit and prison staff members who work closely with the prison’s family unit (n=3), and parliamentary documents about children in prison (legislation, reports, government proposals, and the statements of parliamentary Ombudsman).
Aineistoina ovat vankilassa lastensa kanssa olevien naisten haastattelut (n=17), Rikosseuraamuslaitoksen arviointikeskusten työntekijöiden ryhmähaastattelut (n=6), vankilan perheosaston toimintaan liittyvien työntekijäryhmien ryhmähaastattelut (n=3) sekä lapsen vankilassaoloon liittyvät parlamentaariset dokumentit (lait ja raportit, hallituksen esitykset ja oikeusasiamiehen kannanotot).
The diversity of prisoners’ family relations produces continuous negotiations about what family practices and family relations should be like.
Vankien perhesuhteiden monimuotoisuus ylläpitää jatkuvaa neuvottelua siitä, millaisia perhekäytäntöjen ja perhesuhteiden tulisi olla.
In addition to prisons, the prisoners’ families are split up over many different locations, including other institutions.
Vankilan lisäksi perheet jakautuvat monille tahoille ja muihin instituutioihin.
The empirical case studies demonstrate how different parties balance and negotiate between family responsibilities, organisational tasks, and ideological perceptions.
Osatutkimukset osoittavat, kuinka eri tahoilla tasapainotellaan ja neuvotellaan perhevastuiden, sääntelyn, organisatoristen tehtävien ja ideologisten käsitysten välimaastossa.
The aim is to explore how family practices are negotiated and justified in the prison context and to investigate the kind of implications different institutional practices have for parents in prison, particularly for mothers and their children.
Tutkimustehtävänä on tarkastella sitä, miten perhekäytäntöjä neuvotellaan ja perustellaan vankilaympäristössä sekä millaisia seurauksia erilaiset institutionaaliset käytännöt tuottavat vankilassa oleville vanhemmille, erityisesti äideille ja lapsille.
The theoretical framework steers the research to view prisoners’ family relations and parenthood – and related institutional activities – as negotiations from several perspectives; in this study, they are viewed from the perspectives of families, the prison organisation, societal regulation and the everyday life of institutions.
Teoreettinen kehys ohjaa katsomaan vankien perhe- ja vanhemmuussuhteita sekä niihin liittyvää institutionaalista toimintaa neuvotteluina useista näkökulmista - tässä tutkimuksessa yksittäisten perheiden, vankilaorganisaation, yhteiskunnallisen sääntelyn ja instituutioiden arjen suunnista.
The study demonstrates that even in the context of a total institution, family relations and family responsibilities are negotiated in many ways.
Tutkimus tuo esiin, että totaalisessa instituutiossakin perhesuhteista ja –vastuista vanhemman vankeuden yhteydessä neuvotellaan monin tavoin.
The research consists of four empirical case studies.
Tutkimus on laadullinen ja koostuu neljästä empiirisestä osatutkimuksesta, jotka perustuvat kukin omaan aineistoonsa.
The negotiations of practices concerning the prisoners’ parenthood and families contain an especially strong moral element in the prison context.
Perhettä ja vanhemmuutta koskevat käytännöt vankilaympäristössä näyttäytyvät erityisen vahvan moraalisen neuvottelun kohteena olevina käytäntöinä.
The parent’s prison sentence brings forth institutional contentions and negotiations concerning care and family responsibilities.
Vanhemman vankeus tuo näkyväksi monenlaisia institutionaalisia kannanottoja ja neuvotteluja hoivan ja huolenpidon kysymyksistä.
The approach presents a novel perspective on prisoners’ family life instead of offering a predefined problem-oriented approach.
Perheen ja vankeuden monitasoinen tarkastelu antaa lähtökohtaisesti tilaa moninaisen tiedon tuottamiselle ja avaa uudenlaisen näkökulman vankien perhe-elämään ilman ongelmalähtöistä orientaatiota.
The study highlights the importance of viewing and examining families in different unconventional contexts and institutional practices, in addition to pointing to the necessity for sensitivity in using suitable concepts and methods of knowledge production for these specific contexts in the future.
Tutkimus korostaa perheiden tutkimisen ja tarkastelun tärkeyttä erilaisissa epätavanomaisissa ympäristöissä ja institutionaalisissa käytännöissä.
This doctoral dissertation explores prisoners’ parenthood and family relations and how these relations are negotiated when a mother is in prison with her child. Methodologically, the study is based on social constructionism and the idea of family as a practice.
Tutkimuksessa tarkastellaan vankien vanhemmuus- ja perhesuhteita sekä niistä neuvottelua silloin, kun äiti on vankilassa lapsensa kanssa.
The other work cultural features were non-existing feedback, backbiting, indifference, avoidance of dealing with problems, covering up, carelessness, bossing around, culture of silence and indecisiveness.
Muita piirteitä olivat palautteettomuus, panettelu, paneutumattomuus, pehmoilu, peittely, piilottelu, piittaamattomuus, pomottelu, puhumattomuus ja päättämättömyys, joita esiintyi eri tavoin painottuneina yksilö-, ryhmä- ja yhteisötasolla.
Theoretical frame of reference was the x-efficiency theory in which human decision-making is opposed to base on bounded rationality.
Tehottomuusilmiötä avaavana teoriana käytettiin X-tehokkuusteoriaa, jossa yksittäiset ihmiset mielletään tärkeimmiksi tehokkuustekijöiksi.
Typical styles of leadership were autocratic "bossy" management and weak "non-management".
Johtamisen ongelmia, joiden vuoksi tehottomuus lisääntyi olivat heikko ei-johtaminen ja autoritaarinen, johtajakeskeinen "pomotus".
Empirically research focused on those work communities in the social sector that provide services for the elderly in four Finnish municipalities.
Esimerkkikohteena kuntien sosiaalitoimen vanhuspalveluja tuottavat työyhteisöt
Personnel felt that these were not given sufficiently.
Henkilöstön osaaminen oli osin vajaakäytössä ja osin riittämätöntä.
On the group level, internal inefficiency resulted from the low effort level caused by group pressures and sanctions.
Resurssien riittämättömyys ja työn paineet Tehottomuustekijöiden lisäksi henkilöstölle paineita ja kuormittavuutta aiheutti se, että voimavarat koettiin riittämättöminä.
The external pressures coming from the economy, co-operation partners (e.g. work communities in the health care sector), challenges to change as well as from the elderly and their relatives were felt to be negative.
Rutiinit, porukan paineet ja johtamisen ongelmat Työn standardeilla, rutiineilla ja talon tavoilla sekä porukan paineilla pyrittiin muovaamaan työ samankaltaiseksi ja ryhmän jäsenet tasapäisiksi.
According to the findings, the individual-, group- and work-community-level variables consistent with the XE theory caused internal inefficiency in all cases.
Eri yksilöiden työsuoritukset, työmäärä, työtahti ja työn laatu vaihtelivat eri yksilöiden kesken huomattavasti ja aiheuttivat keskinäisiä paineita sekä yhteisten pelisääntöjen ja normien sopimisen tarpeen.
The work culture in the work communities was task- and employee-centred (routines, standards and tacit norms).
Työtä tehtiin tehottomissa rakenteissa ja tehottomin, epätaloudellisin ja tuottamattomin työtavoin, koska rutiinit, standardit ja talon tavat alensivat työn tuottavuutta.
The purpose of the study was to analyse internal, organizational inefficiency theoretically and empirically.
Tutkimuksen tulokset auttavat ymmärtämään, miten tehottomuutta syntyy, mihin se vaikuttaa ja minne painottuu.
Non-interference was the work cultural feature that connects all cases.
Tehottomuuden 11P-oireyhtymä Tehottomuus kietoutui organisaatiokulttuurin kielteisiin piirteisiin eli 11P-oireyhtymään, jonka keskeisin piirre oli puuttumattomuus.
The main organizational factor that caused inefficiency was the management system.
Vain siten on mahdollista tavoittaa tehottomuutta aiheuttavia tekijöitä.
Four different types of work behaviour could be differentiated: job controllers, overworkers, underperformers and underworkers.
Se näkyi mm. puuttumattomuutena ristiriitoihin, kiusaamiseen, liian matalaan tai heikkoon työpanokseen, alentuneeseen työkykyyn, huonoon työmoraaliin, töiden laiminlyönteihin, vanhusten kaltoinkohteluun, resurssien ja osaamisen tuhlaukseen.
Experiences of not having enough possibilities to influence and participate linked to leadership.
Työtä tehtiin ainainen riittämättömyyden tunne ja kiire seuralaisina.
Vertical approval expected from superiors was called feedback, support and appreciation.
Ryhmäpaineet alensivat työn tuottavuutta, vaikuttavuutta ja laatua.
This study includes three parts.
Tutkimus koostuu kolmesta osasta.
This study gives new knowledge to the Finnish child research since similar research has never been carried out before.
Tutkimus antaa merkittävää lisäarvoa suomalaiselle lapsitutkimukselle, koska tämänkaltaista tutkimusta ei ole aikaisemmin tehty Suomessa.
The research problem was, first of all, how socialization occurs between siblings and what kind of a social agent is the older sibling.
Tutkimuskysymyksistä keskeisimpiä olivat, miten sosiaalistuminen tapahtuu sisarusten välillä ja millainen sosiaalistaja on vanhempi sisarus.
The second and the third part-studies focus on understanding different siblinghood in the case when age gap is large, at least 14 years.
Toisen ja kolmannen osatutkimuksen avulla kartoitetaan sisarussuhdetta, jossa ikäero on suuri (vähintään 14 vuotta).
Attachment between siblings continues until the adult age in case they take tender care of their mutual relationship.
Kun kiintymys on syntynyt, se kestää aikuisuuteen saakka, mikäli suhdetta vaalitaan.
The aim of this study was to describe meaning of older sibling in child's social development.
Yhteinen ja erillinen lapsuus -väitöstutkimus kartoittaa vanhemman sisaruksen merkitystä pienen lapsen sosiaalisessa kehityksessä.
The first part investigates prosocial - and imitative action between siblings under 10 years.
Ensimmäinen aineisto rakentaa kuvaa siitä, millaista prososiaalista toimintaa (sääntöjen oppimista, auttamista ja empatiaa) ja jäljittelyä esiintyy sisarusten välillä.
The second interesting result in my study is how siblings become attached to each other.
Toinen mielenkiintoinen tulos on kiintymyssuhteen syntyminen ja siihen vaikuttavat tekijät.
When sibling's age gap is large and younger child can not speak yet, observational learning becomes less and they communicate by symbolic means.
Tutkimustulosten mukaan jo 1,5-vuotias lapsi, joka ei osaa vielä puhua, pystyy rakentamaan elekieleen perustuvan kommunikointijärjestelmän yhdessä vanhemman sisaruksensa kanssa.
My research is based theorically on socialization and its results.
Näissä kahdessa osatutkimuksissa näkökulmana on paitsi sosialisaatio myös kiintymyksen kehittyminen.
This data is based on survey-interwievs and it describes the most common situation in siblings life when age gap is small.
Tulokset kumoavat aiemmat tutkimustulokset, joiden mukaan veljesten välit ovat sitä lämpimämmät, mitä pienempi on heidän ikäeronsa.
When the age gap is large, attachment depends on mutual willingness to be together and older child's caretaking of the younger.
Kun sisarusten ikäero on suuri, kiintymystä ei synny automaattisesti vaan se on rakennettava molempien osapuolten halukkuudesta.
The third section consisted of interwievs of adult siblings.
Kauhajoen tragedian yhteydessä on myös puhuttu sisaruuden merkityksestä.
They together construct gesture language which includes rules, refusal, acceptance and apology.
Näin sisarukset rakentavat oman pienoiskulttuurinsa, jossa on tarkat säännöt ja rutiinit.
Traditionally the attachment-theory was linked to mother-child -relationships, but I found it also applies on the siblinghood-study.
Samoin tutkimukseni osoitti, että biologisuus ei vaikuta sisarussuhteen laatuun.
The second section consisted of longitudinal observation of a sibling pair.
Yhteisen arkielämän jakaminen ja päivittäinen yhdessäolo eivät siis takaa sitä, että sisarussuhteesta muotoutuu läheinen ja lämmin.
In analysing my data I paid attention to three discursive themes, namely the state of the environment, sustainable development, and community structure.
Tutkin kaupungin ympäristönäkökulmaa sitä kokoavien diskursiivisten teemojen avulla eli tutkin prosessien eri toimijoiden ja osallisten käsityksiä ja määrittelyjä ympäristön tilasta, kestävästä kehityksestä ja kaupunkirakenteesta.
My aim was to find definitions of those themes in the processes I examined, since these definitions can tell us something about the environmental viewpoint of each city.
Muiden muassa näiden teemojen määrittely ja asema suunnitteluprosesseissa rakentaa kunkin kaupungin ympäristöstä käytävää keskustelua, josta kaupunkien ympäristötarinat tutkimuksessani kertovat.
The planners, the environmental authorities, and those in charge of forestry sometimes see themselves as representatives of neutral expertise and the common good, with other participants in the process being seen as merely representing their own special interests.
Eri alojen asiantuntijat ja vahvat ammatilliset ryhmät kuten arkkitehdit, metsänhoitajat ja ympäristöviranhaltijat esittävät oikeina pitämiään ympäristökäsityksiä ja -näkemyksiä valmisteltavana olevasta asiasta eikä yhteisymmärrystä aina synny.
The main argument in this thesis is that no obvious environmental habitus of the town can be defined, since the environmental viewpoint tends to be so fragmented that it can be detected and understood only occasionally, during an intensive examination of the various planning processes of the town.
Ympäristöpolitiikka on niin kovin moniteemainen ja laaja, ettei sitä voi kiteyttää koko kaupungin hallintoa käsittäväksi kuin hetkittäin tai nostamalla esiin joitakin teemoja.
The participants defined the significances of local nature elements.
Kaikissa näissä vaiheissa määritellään ympäristön merkitystä.
The aim is to highlight the preparation processes that take place in administration, prior to decisions in political organs such as city councils or town committees, and further to illuminate the processes that follow political decisions, after the decisions have been implemented.
Käsittelen tässä tutkimuksessa julkisia päätöksiä edeltäviä, usein näkymättömiin jääviä asioiden valmisteluprosesseja sekä päätösten toimeenpanovaiheita.
Behind the practices one can see different professional ways of thinking and different conceptions of nature in the fields of local planning processes.
Kaupungin ympäristöpolitiikka määrittyy poikkihallinnollisesti ja yhteistyöverkostoissa, Ympäristöä koskevat, toisistaan poikkeavat käsitykset tulevat esiin päätettävien asioiden valmistelun eri vaiheissa.
Similarly, it can happen that in town planning and during an environmental permit process, issues connected with the protection of the flying squirrel or with saving an old-growth forest create a hegemonic discourse.
Se, millaisena toimijat näkevät metsän eli onko jokin metsäalue puuraaka-ainevarasto, virkistysalue vai suojeltava luontokokonaisuus, luo metsän käsittelyn periaatteet ja toimintatavat, kuten Kajaanissa Pöllyvaaralla tai Mikkelissä Kalevankankaalla.
In the local environmental narratives ­ which were constructions of various environmental events within those three towns ­ the actors and participants dealt with and argued about nature protection in the forests, the impacts of town planning, and the effects of a water power plant.
Keskustelu siitä, millainen merkitys joella eri toimijoille on eli onko se esimerkiksi energiavarasto, jota energialaitos hyödyntää, kalapaikka turisteille ja kaupunkilaisille vai kaavoituksessa hyödynnettävä maisemaelementti, näkyi jokea koskevissa kannanotoissa ja toimenpiteissä esimerkiksi tunnelivoimalan rakentamisessa Kajaaninjokeen.
Undeclared Politics: The Governance of Environmental Issues within three Finnish Towns The focus of this study is on local environmental policy.
Paikallisen ympäristöhallinnon muodolla ja sijoittumisella hallinnon rakenteessa ei tutkimukseni mukaan ole ollut suurta merkitystä ympäristöasioiden huomioonottamisessa kaupungin toiminnassa.
I chose three kinds of processes for empirical examination: (i) town planning processes, (ii) the process of obtaining environmental permits, and (iii) the processes involved in determining strategies.
Tutkimukseni kohdistuu erityisesti niihin kaupungin suunnitteluprosesseihin, joita pidän keskeisinä ympäristövaikutuksiltaan ja jotka muovaavat ja tuovat esiin kaupungin ympäristöpolitiikkaa eli keskityn kaupungin strategiseen suunnitteluun, kaavoitukseen ja ympäristölupaprosesseihin.
I interviewed planners working in the town administration and collected qualitative data on the various environmental processes in those towns.
Eri ammatillisten ryhmien ympäristökäsitykset ja niiden välittyminen määrittelivät osaltaan kaupungin ympäristöpoliittisia linjauksia eri prosesseissa.
The main research question in my study concerned how environmental policy develops and is transmitted within the administration of a town.
Lähtökohtana tässä tutkimuksessa on, että ympäristön merkitystä määritellään kaupungin toiminnan eri prosesseissa.
Nevertheless, these new bodies were effective in getting environmental problems and impacts discussed, and also in gaining publicity in the local media.
Heidän on myös vaikea halutessaan päästä määrittelemään uudelleen ajallisesti pitkissä prosesseissa ja vakiintuneissa hallintokäytännöissä muotoutuneita asiain tiloja sekä havaita ja arvioida ympäristökysymyksissäkin piiloutuvaa politiikkaa.
On the other han!
Piiloutuva politiikka.
What kind of processes are involved in the execution of the environmental laws and in the decisions of the town administration?
Tutkimukseni osoittaa, kuinka lakisääteistenkin tehtävien toimeenpanossa ja suunnitteluprosesseissa käydään määrittelykamppailuja eri näkökulmista kaupungin hallinnon sisällä.
I sought to illuminate these processes by setting out narratives concerning the environment of three middle sized towns, situated in different parts of Finland, i.e. Mikkeli (in the eastern part of Finland), Kajaani (also eastern, but further to the north), and Kemi (situated in Lapland).
Toimijoiden luontokäsitys tulee näkyviin, kun rajataan liito-oravan riittävää elinpiiriä lain vaatimuksiin sopiviksi tai mietitään rakentamattoman luonnon ja ympäristön säilyttämistä rakentamisen paineissa, kuten Kajaanissa Karolineburgin asuinalueella rakennusluvan harkinnassa tai Laakajärveä kaavoitettaessa tuli näkyviin.
The new Land Use and Building Act of 2000 put an increased emphasis on communication and participatory planning, and it became clear during the early years of the 21st century that environmental protection issues often led to conflicts during planning processes.
Tämän tutkimuksen mukaan kaupunkien strategiset ohjelmat keskittyivät elinkeinoelämän toimintaedellytysten ja tulosjohtamisen näkökulmaan, ympäristönsuojelun tai ympäristön eri osa-alueiden hallintaan liittyvää tavoitteellisuutta ei kaupunkistrategioissa ollut juurikaan nähtävissä.
More recently, studies have been carried out on the influence and functioning of the new local environmental administrative bodies.
Suurempi merkitys on ollut muun muassa ympäristöasioita hoitavan henkilöstön yhteistyökyvyllä ja symbolisen pääoman ja -vallan määrällä.
My aim in the present study was to examine planning processes, which are important because of their environmental impacts.
Tämänkin tutkimuksen mukaan ympäristökonflikteiksi kehittyvien tapauskulkujen selvittäminen nostaa esiin monia toimijoita ja heidän toimintakäytäntöjään ja ympäristökäsityksiään.
Thus, when constructing a paper mill, the nature associations may raise issues concerning a regional wood reserve.
Siksi poliittisten päättäjien kaupunginvaltuustossa ja lautakunnissa voi olla vaivalloista havaita päätöksen ympäristövaikutuksia.
The field of power was different in every process, and the symbolic power (meaning the power to determine issues) and the importance of the environmental viewpoint was not always easy to observe.
Strategisen suunnittelun kenttä oli kaupungeissa sulkeutunut eikä ympäristönäkökulmaa tuotu juurikaan esiin.
This thesis is composed of two different parts.
Tämä väitöskirjatyö koostuu kahdesta erillisestä osiosta.
Therefore, the development of alternative treatment methods is essential.
Tämän vuoksi uusien hoitomenetelmien ja vaihtoehtoisten siirremateriaalien kehittäminen on tärkeää.
However, the optimal biomaterial for urothelial applications has not been found yet.
Kuitenkaan optimaalista biomateriaalia uroteelisovellutuksiin ei ole vielä kehitetty.
Tissue Engineering in Urological and Gynaecological Applications
Urologisten ja gynekologisten sovellusten kudosteknologiaa
However, further research is needed to evaluate the in vivo applicability and biocompatibility of PLCL.
Lisätutkimuksia kuitenkin tarvitaan, jotta voidaan arvioida polykaprolaktonin käytettävyyttä ja bioyhteensopivuuttaa in vivo.
The biomaterial should be biodegradable, biocompatible, elastic, easy to handle and suture, support the urothelial cell growth and the structure of the de novo urethra.
Uroteelisovellutuksia varten biomateriaalin pitäisi olla biohajoava, bioyhteensopiva, elastinen, helposti käsiteltävä leikkauksen yhteydessä ja sen tulisi tukea uroteelisolujen kasvua sekä virtsaputken rakennetta.
Further, the biomaterial should not evoke inflammatory tissue reaction.
Kriittistä myös on, että biomateriaali ei aiheuta haitallista tulehdus reaktiota kudoksessa.
In our clinical pilot study we demonstrated that ASCs in combination with collagen gel is a safe and moderately effective treatment method for female urinary incontinence.
Kliinisessä pilottitutkimuksessa totesimme, että rasvakudoksen kantasolut yhdessä kollageenin kanssa ovat turvallinen ja kohtalaisen tehokas hoitokeino käytettäväksi virtsainkontinenssin hoitoon.
However, on all the studied synthetic biomaterials the hUCs maintained their viability and phenotype.
Kaikilla tutkituilla synteettisillä kalvoilla uroteelisolut olivat elinkykyisiä ja säilyttivät fenotyyppinsä.
In the first part, the hAM did not support the hUCs proliferation, viability and phenotype compared to the PLCL.
Työn ensimmäisessä vaiheessa havaitsimme, että amnionkalvo ei tukenut uroteelisolujen jakautumista, elinkykyä ja fenotyyppin pysyvyyttä verrattuna polykaprolaktonikalvoon.
Further, ASCs derived from the treated patients were confirmed to differentiate towards myogenic, adipogenic, osteogenic and chondrogenic cell lineages in vitro.
Lisäksi totesimme, että potilailta eristetyt rasvakudoksen kantasolut erilaistuvat lihas-, rasva-, luu- ja rustosolujen suuntaan in vitro.