natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first of the four articles deals with the objectives of media advocacy and social work as a field of publicity.
Neljästä osajulkaisusta ensimmäinen käsittelee mediavaikuttamisen tavoitteita sekä sosiaalialan julkisuuden kenttää.
All four articles create a basis for the synthesis and conclusions presented in the final chapter chapter of this thesis.
Kaikki neljä osajulkaisua luovat omalta osaltaan pohjaa yhteenvedon synteesille ja johtopäätöksille.
The fourth article focuses on preventing whistleblowing – disclosure of wrongdoings observed within an organization to the public – by analysing the phenomenon of silencing.
Neljännessä osajulkaisussa pureudun epäkohtien paljastamisen estämiseen analysoimalla, millaista on vaientaminen.
The thesis consists of four peer-reviewed articles and a concluding chapter.
Tutkimukseni koostuu neljästä tieteellisestä artikkelista ja yhteenveto-osiosta.
In organizations, people have different degrees of freedom regarding public communication that are subject to constant struggle.
Organisaatioissa on erilaisia viestinnän puhujaoikeuksia, joista käydään kamppailuja.
As a form of professional action within the field of social work, media advocacy is located within the orientation of structural social work, the purpose of which is to promote social justice.
Sosiaalialan professionaalisena toimintana mediavaikuttaminen asemoituu rakenteellisen sosiaalityön työskentelyorientaatioon, jonka tavoitteena on yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden edistäminen.
Among the research traditions of social sciences, the present study is located within structural social work research, as well as in the domain of scientific discussions of the societal role of social work expertise, media advocacy and whistleblowing in the context of social work.
Sosiaalitieteellisistä tutkimustraditioista tutkimukseni paikantuu rakenteellisen sosiaalityön tutkimusten joukkoon sekä tutkimuskeskusteluihin sosiaalityön asiantuntijuuden yhteiskunnallisesta paikasta, sosiaalialan mediavaikuttamisesta ja epäkohtien paljastamisesta.
It sets out to answer the question: "What is structural social work implemented through public communication like and what are its objectives?"
Se vastaa kysymyksiin, millaista julkisen viestinnän avulla toteutettava rakenteellinen sosiaalityö on ja mitä sillä tavoitellaan.
2) What kinds of actions do social work professionals take in the field of media advocacy?
2) Millaista on sosiaalialan ammattilaisen toiminta mediavaikuttamisen kentällä?
In the field of media advocacy, employees in the field of social work seek to subvert the existing power relations to improve their own professional position, the position of the service or organization they represent, or the position of the service user.
Sosiaalialan työntekijät tavoittelevat mediavaikuttamisen kentällä valta-aseman muutosta itselleen, professiolleen, edustamalleen palvelulle, organisaatiolle tai palveluiden käyttäjille.
3) What kinds of power struggles do social work professionals experience in the field of media advocacy?
3) Millaisia valtakamppailuja sosiaalialan ammattilaiset kohtaavat mediavaikuttamisen kentällä?
The aim of the present study is to contribute to our understanding of media advocacy as a tool for structural social work and to conceptualise social work professionals’ experiences of freedom of speech.
Tutkimukseni tehtävänä on lisätä tietoa sosiaalialan mediavaikuttamisesta rakenteellisen sosiaalityön välineenä sekä käsitteellistää sosiaalialan työntekijöiden subjektiivisia sananvapauden kokemuksia.
In this thesis, I examine social work professionals’ engagement in media advocacy and the related power struggles.
Tässä tutkimuksessa tarkastelen sosiaalialan ammattilaisten toteuttamaa mediavaikuttamista ja siihen liittyviä valtakamppailuja.
It addresses the factors contributing to social work professionals’ withdrawal from public discussions and their decision to adopt – or continue to maintain – a culture of silence.
Toinen osajulkaisu kuvailee tekijöitä, jotka ohjaavat sosiaalialan ammattilaisia vetäytymään julkisesta keskustelusta ja jatkamaan hiljaisuuden kulttuuria.
The process of media advocacy is initiated as the social worker becomes aware of his/her power to act, which is followed by exploring the field as an operational environment, struggling in order to be able to enter the field, taking action in the field, and other actors’ reactions to the actions taken.
Mediavaikuttamisen prosessi muodostuu työntekijän oman toimivallan tunnistamisesta, kentän toimintalogiikan tunnustelusta, kentälle pääsyn kamppailusta, kentällä toiminnasta sekä muiden reagoinnista kentällä toimimiseen.
The article answers the question: "How is silencing produced in and through an institutional process?"
Vastaan siinä kysymykseen, kuinka vaientaminen toteutetaan institutionaalisissa prosesseissa.
Social work professionals engage in media advocacy in a field located in the intersection of public communication in social work and structural social work.
Sosiaalialan ammattilaiset toteuttavat mediavaikuttamista toimintakentällä, joka muodostuu sosiaalialan julkisen viestinnän ja rakenteellisen sosiaalityön kohtausalueelle.
The primary data consist of interviews with 19 social workers who have actively engaged in media advocacy.
Tutkimusaineisto koostuu 19 mediavaikuttamista käyttäneen sosiaalialan ammattilaisen haastatteluista.
The study focuses on the social work professional whose engagement in media advocacy is examined in relation to his/her employer organisation in the field of social work.
Tarkasteluni keskipisteenä on sosiaalialan ammattilainen, jonka mediavaikuttamista tarkastelen suhteessa hänen työnantajanaan toimivaan sosiaalialan organisaatioon.
It examines social workers’ experiences of freedom of speech in the context of their attempts to engage in media advocacy.
Kolmas osajulkaisu tarkastelee sosiaalialan työntekijöiden sananvapauden kokemuksia heidän pyrkiessään mediavaikuttamaan.
The results indicate that media advocacy in the context of social work is a process influenced by the individual social worker engaging in an act of media advocacy, the other actors in the field of media advocacy, as well as the nature of the field itself.
Tutkimustuloksissa kuvailen mediavaikuttamisen prosessia, johon vaikuttavat mediavaikuttaja itse, toiset mediavaikuttamisen kentän toimijat ja kentän luonne.
The article answers the question: "How do barriers of media advocacy manifest themselves as experienced by social work professionals?"
Osajulkaisu vastaa kysymykseen, millaisina mediavaikuttamisen esteet ilmenevät sosiaalialan työntekijöiden kertomina.
It also analyses freedom of speech violations and restrictions imposed on participation in public communication as forms of power.
Se vastaa kysymyksiin, millä tavoilla sosiaalialan työntekijöiden julkiseen keskusteluun osallistumista rajoitetaan sekä millaisena vallankäyttönä sananvapauden rajoittaminen ja julkisen keskustelun vaientaminen näyttäytyvät.
The secondary data comprise online and email conversations with social work professionals about media advocacy.
Lisäksi yhdessä osatutkimuksessa olen käyttänyt aineistona kirjallisia keskusteluja mediavaikuttamista toteuttaneiden sosiaalialan ammattilaisten kanssa.
The artistic part is about one-third of the hole thesis.
Taiteellinen osio on laajuudeltaan noin kolmannes koko tutkielmasta.
The principals of the street photography are based especially on Henry Cartier-Bresson’s instructions of the street photography published in the 1950’s, in which a direct perception and a significant amount of coincidence are central.
Katuvalokuvauksen periaatteet pohjautuvat erityisesti Henri Cartier-Bressonin 1950-luvulla valokuvauksesta julkaisemiin ohjeisiin, joissa keskeistä on suora havainnointi ja sattuman merkittävä osuus.
As the subject matter of the study there are hundred photo projects presented in The World Atlas of Street Photography (Jackie Higgins 2014).
Aineistona on sata valokuvaprojektia, jotka on esitelty The World Atlas of Street Photography -teoksessa (Jackie Higgins, 2014.)
The final pieces were composed into postmodern collages, which I was able to view also as a creation process of an abstract picture.
Lopulliset teokset rakentuivat postmoderneiksi kollaaseiksi, joita saatoin tarkastella myös abstraktin kuvan syntyprosessina.
I discussed the reality reflected by the photos and interpreted the modern and postmodern traits manifesting in the methods.
Pohdin kuvien heijastamaa todellisuutta ja tulkitsin menetelmissä ilmeneviä moderneja ja postmoderneja piirteitä.
I think that the typology was a meaningful way in analysing the methods of my own work as well.
Typologisointi oli mielestäni mielekäs myös oman työni kuvausmenetelmien erittelyssä.
The main question of my study is: What kinds of types of photographers are included in the subject matter, when I examine the methods of contemporary photographers in the context of the classical street photography?
Tutkimukseni pääkysymys on: Millaisia kuvaajatyyppejä aineistoon sisältyy, kun tarkastelen nykykuvaajien kuvausmenetelmiä klassisen katuvalokuvauksen viitekehyksessä?
As the basis of the categorisation there was either the photographer’s interference, or the photographer’s non-interference in the photographing situation.
Tyypittelyn perusteena oli kuvaajan puuttuminen tai puuttumattomuus kuvaustilanteeseen.
The typology that was resulted in the study deepens the interpretation and enhances the media literacy of photographs, as the photo project in the application part of my study also suggests.
Tutkimuksen tuloksena syntynyt tyypittely syvensi tulkintaa ja kasvatti valokuvien medialukutaitoa, kuten sovellusosan valokuvaprojekti osoittaa.
For the study I executed an artistic photography project in which I reflected my own activity in regard to the types of photographers presented above.
Toteutin tätä tutkimusta varten taiteellisena sovelluksena katuvalokuvausprojektin, jossa reflektoin omaa toimintaani suhteessa edellä esittämiini kuvaajatyyppeihin.
The director photographers were similarly divided into subcategories: performance photographers, interactive portrait directors, scenographers, effective illuminators and combination photographers.
Ohjaajakuvaajat olivat vastaavasti: kohtauksen rakentajat, henkilökuvien ohjaajat, lavastajat, efektiiviset valaisijat ja yhdistelmäkuvaajat.
The photo series was born both as a bystander and as a director photographer.
Kuvasarja syntyi sekä sivustakatsojana että ohjaajakuvaajana toimien.
I then divided the bystanders into subcategories: flaneurs, semi directors and scientific classifiers.
Sivustakatsojat jaoin alaluokkiin: flanöörit, semiohjaajat ja tutkija-keräilijät.
I divided the subject matter into two main categories: bystanders and director photographers.
Tyypittelin aineiston kahteen pääluokkaan, sivustakatsojiin ja ohjaajakuvaajiin.
In my pro gradu thesis I study the methods of contemporary photographers, which belong to the genre of the street photography.
Tutkin pro gradu -työssäni katuvalokuvauksen genreen sijoittuvien nykytaiteilijoiden kuvausmenetelmiä.
Swamps have always fascinated the minds of Finnish people.
Suot ovat aina kiehtoneet suomalaisia ihmisiä.
Swamp lands have a lot of unused potential.
Soilla on paljon hyödyntämätöntä potentiaalia.
The research has two parts of data.
Tutkimuksessa on kaksi aineistoa.
It has been studied from senses point of view as an esthetic experience.
Sitä on tutkittu eri aistien luomana esteettisenä kokemuksena.
General aim of this research is to study how swamp areas could be used for tourism purposes more than they are at this moment.
Tämän tutkimuksen yleinen tavoite on selvittää, miten suoalueita voisi hyödyntää matkailussa enemmän kuin mitä nykyisellään tapahtuu.
However, this is not visible when people choose their nature tourism destination.
Tämä ei kuitenkaan tule ilmi luontomatkailukohteiden valinnassa.
In different areas, there have been effort to create different kinds of tourism products in various regions, for example in Pohjanmaa.
Eri maakunnissa on pyritty luomaan suon ympärille erilaisia matkailutuotteita kuten Pohjanmaalla.
Both data are being analyzed by using theoretical content analysis.
Sekä havainnointiaineiston että eräkirjallisuusaineiston analysoidaan teorialähtöistä sisällönanalyysia hyödyntäen.
What dimensions does silence have in the swamps?
Mitä ovat hiljaisuuden ulottuvuudet suolla?
Sub-questions are: What can swamp offer for tourism?
Osakysymykset ovat: mitä suoekosysteemi tarjoaa matkailulle?
Other part consists of four wilderness books, especially the swamp parts of them.
Toinen osa aineistoa ovat neljä eräkirjallisuuden teosta, erityisesti niiden suoluontoon liittyvät osat.
In tourism field swamps can be used for many purposes, for example as a place for charging ones’ batteries and relaxing, watching animals, fishing, trekking and for winter activities.
Matkailussa suoekosysteemipalvelua voi hyödyntää monesta näkökulmasta, kuten akkujen lataamiskohteena ja rauhoittumiseen, eläinten tarkkailuun, kalastamiseen, vaeltamiseen ja talviaktiviteetteihin.
With a completed study, the swamp ecosystem service is divided to three different categories: ecological, cultural and silence services that the swamp ecosystem provides.
Analyysin avulla saatiin selville suoekosysteemipalvelun tarjoamat mahdollisuudet, jotka jaettiin kolmeen kategoriaan: suon tarjoamat ekologiset, kulttuuriset ja hiljaisuuteen liittyvät palvelut.
Cultural services are landscapes, lean-tos, wilderness cottages, bird towers, information boards, stories, beliefs, and exercise.
Kulttuuriset suoekosysteemipalvelut ovat: maisemat, laavut, erämökit, lintutornit, opasteet, tarinat, uskomukset ja kuntoilu.
Main research question is: What is swamp ecosystem service embodied by silence?
Päätutkimuskysymys on: millainen on hiljaisuuden suoekosysteemipalvelu?
Silence services are easygoingness, tranquility, stressless feeling, voices of silence, interacting with other people, mysteries, magicalness and arctic emptiness.
Hiljaisuuden suoekosysteemipalvelut: kiireettömyys, stressittömyys, hiljaisuuden äänet, salaperäisyys, taianomaisuus, kanssakäyminen muiden kanssa, sekä arktinen mitättömyys.
Teaching people more about nature’s ecosystem services would quite likely make them to appreciate and pay more attention to the nature of destination they are at.
Kertomalla tarkempaa tietoa matkailijoille luonnon ekosysteemipalveluista, he todennäköisesti huomioivat nämä matkaillessaan tavalla, joka suojelee matkan kohteena olevaa luontoa.
Autoethnographic observation on swamps were conducted during four excursions to swamps.
Autoetnografinen suoluonnon havainnointiaineisto käsittää neljä retkeä eri suoalueille.
Ecological services consist of the voices and moves of animals and birds, fish and berries, emptiness, moisture, fog, lakes, streams, and duckboards.
Ekologiset suoekosysteemipalvelut käsittävät: eläinten ja lintujen äänet ja liikkeet, autiuden, rauhallisuuden, kosteuden, sumuisuuden, järvet, purot, eläimet, linnut, kalat sekä marjat ja pitkospuut.
Swamp nature provides spiritual break to hectic working life.
Suo tarjoaa hengellisen levähdyspaikan hektiseen arkeen.
In this thesis, perspectives to swamp tourism come from the terms ecosystem service and silence.
Suomatkailuun syvennytään ekosysteemipalvelun ja hiljaisuuden käsitteiden näkökulmasta.
Swamp tourism as a concept is existing but there is no solid ground for it. Commercialization of silence in tourism has been researched in the Lapland area by many projects-, and thesis, for example silence as an interactive tourism product.
Hiljaisuutta matkailussa on tutkittu enemmän, esimerkiksi hiljaisuus vuorovaikutteisena matkailutuotteena.
Metsähallitus has had several projects for developing swamp tourism as a part of nature tourism.
Metsähallituksella on ollut lukuisia hankkeita soiden matkailukäytön lisäämiseksi, joista yksi esimerkki on Kolarin suoalueelta.
The main aim of research is to open swamp ecosystem service from these perspectives for tourism purposes.
Suoekosysteemipalvelun avaaminen ja hahmottaminen mainituista näkökulmista matkailun kentässä on työn pääasiallinen tavoite.
First, we need to define, what can the swamp ecosystem service offer for travelers.
Tuotteistamiselle saadaan pohja ja raamit, kun ensin selvitetään mitä suon ekosysteemipalvelu tarjoaa ihmiselle.
It is important to work for sustainable travelling and learning from it.
Suosta ja luonnosta oppiminen osana matkailutuotetta olisi tärkeää luonnonsuojelun ja kestävän matkailun vuoksi.
Earlier study of swamp tourism is minimal.
Aiempaa tutkimusta suomatkailusta on melko vähän, hankkeita löytyy useampia.
In total the questionnaire was answered by 14 people.
Kyselyyn kertyi vastauksia yhteensä 14.
The thesis is a qualitative research with a quantitative research section.
Tutkielma on laadullinen tutkimus, jossa on määrällinen tutkimusosio.
The questionnaire was sent through the mailing list of The Finnish Association of Art Schools for Children and Young people to 64 schools.
Kysely lähetettiin Suomen lasten ja nuorten kuvataidekoulujen liiton postituslistan kautta 64 jäsenkoululle.
The quantitative answers are analyzed statistically and the qualitative answers with content analysis.
Määrälliset vastaukset on analysoitu tilastollisesti ja laadulliset puolestaan sisällönanalyysin avulla.
The resources overall varied between schools.
Resursseissa oli oppilaitoskohtaisia eroja.
The communication interventions are defined as challenges caused by language impairments, hearing impairments, intellectual disability, autism spectrum or syndromes.
Kommunikaation tuella tarkoitetaan kielellisten erityisvaikeuksien, kuulovammaisuuden, kehitysvammaisuuden, autismin kirjon häiriöiden tai syndroomien seurauksena ilmeneviä kommunikaation haasteita.
Due to the low amount of answers the results cannot be generalized but they were analyzed qualitatively.
Tulokset eivät ole yleistettävissä pienen vastaajamäärän vuoksi, mutta niitä voidaan tarkastella laadullisesti.
The communication interventions were primarily done by adapting working methods and evaluation.
Kommunikaation tuen tarpeet huomioitiin ensisijaisesti mukauttamalla opetuksen toteutus- ja suoritustapoja sekä arviointia.
The master thesis answers two research questions: What kind of views art teachers have on communication interventions and how do the art teachers take in account the need for communication interventions in their work?
Tutkielmassa vastataan kahteen tutkimuskysymykseen: millaisia käsityksiä kuvataiteen perusopetuksen kuvataideopettajilla on kommunikaation tuen tarpeista ja miten he huomioivat kommunikaation tuen tarpeet opetuksessaan.
Communication interventions in the basic education of the Visual Arts examines the need for communication interventions from the pedagogic perspective.
Kommunikaation tuki kuvataiteen perusopetuksessa, tarkastelee kommunikaation tukea pedagogisesta näkökulmasta.
Additionally the questionnaire was to sent to the publicist of The Finnish Association of Adult Education Centres who forwarded it to the principals in the adult education centres.
Lisäksi se lähetettiin Kansalaisopistojen liiton tiedottajalle, joka lähetti sen eteenpäin kansalaisopistojen rehtoreille.
Communication challenges caused by temporary impairments or foreign language are not discussed in this master thesis.
Hetkellisesti esiintyvät tai vieraiden kielten kommunikaation haasteet rajautuvat tutkielman ulkopuolella.
Based on the results the views about the communication interventions change with work experience and art teachers are generally willing to learn more about communication interventions.
Tulosten perusteella kyselyyn vastanneiden kuvataideopettajien käsitykset kommunikaation tuesta muuttuvat työkokemuksen myötä ja tietoja ollaan halukkaita päivittämään.
Co-teaching and outside help were reviewed useful for supporting the teaching and the learning in classroom although resources to implement it were reviewed poor.
Yhteisopettajuuden - ja ulkopuolisen tuen resurssit nähtiin kohtalaisen heikkoina, vaikka niiden koettiin tukevan opettamista sekä muiden oppilaiden tai opiskelijoiden oppimista.
The master thesis Space to answer.
Tutkielma, Aikaa vastata.
Our research is an action research, which has characteristics of a qualitative case research.
Tutkimuksemme on toimintatutkimus, jossa on laadullisen tapaustutkimuksen piirteitä.
Especially interaction and dialogue are cross-sectioning themes in our whole research material as well as in our working as research partners.
Erityisesti vuorovaikutus ja dialogisuus ovat läpileikkaavia teemoja niin koko aineistossamme kuin myös työskentelyssämme tutkijaparina.
Our analysis method was theory guided content analysis.
Aineiston analyysimenetelmämme on teoriaohjaava sisällön analyysi.
We emphasize the parallelism of different theories and elderly person's subjective attitude on ageing and art.
Korostamme erilaisten teorioiden rinnakkaisuutta ja ikääntyvän yksilön subjektiivista suhtautumista taiteeseen ja ikääntymiseen.
We have divided our main research material, group interviews held in 2009, in three classes: student's class in which we examine the relation between an ageing art student and teaching, in the class of perceptions guiding the activities we introduce elements which should be noticed in the planning of courses, and third, the class of perceptions supporting the studies.
Tutkimuksemme pääaineiston, kevään 2009 ryhmähaastattelut, olemme jakaneet kolmeen tasoon: opiskelijan tasoon, jossa tarkastelemme ikääntyvän taiteen opiskelijan ja opetuksen suhdetta; toimintaa ohjaavien käsitysten tasoon, jossa tuomme esiin taidepiirin kurssin suunnittelussa huomioitavia seikkoja sekä kolmantena opiskelua tukevien käsitysten tasoon, jossa käsitellään taidepiirin käytännön opetustoiminnassa keskeisiä tekijöitä.
Furthermore, in studying it is important for an elderly person to receive feedback, contact teaching, the accumulation of the study subjects and individual study aims.
Lisäksi opiskelussa ikääntyvälle on tärkeää palautteen saaminen, lähiopetus, opiskeltavan aineiston kertautuvuus sekä yksilökohtaiset tavoitteet.
In research results chapter we have grouped our research material in exploratory research, group interviews and the point of view of the organization.
Tutkimustulokset luvussa olemme ryhmitelleet aineistot kolmeen osaan: esitutkimukseen, ryhmähaastatteluihin ja organisaation näkökulmaan.
We have also wanted to pay attention to developing the interaction between the organizations, which organize the activities of the art study group.
Olemme kiinnittäneet myös huomiota taidepiirin toimintaa järjestävien tahojen ja organisaatioiden välisen toiminnan kehittämiseen.
Our main research material is the half structured theme group interviews, which were held during the spring course in 2009.
Tutkimuksemme pääaineistona on kevään 2009 väriopin ja akryylimaaluksen kurssilla toteutetut puolistrukturoidut teemaryhmähaastattelut.
Our research's theory basis, which examines the learning processes of the elderly, is based on adult education and theories of age related developmental stages.
Tutkimuksemme ikääntymisen oppimisprosesseja tarkasteleva teoriatausta pohjaa aikuiskasvatukseen ja ikävaiheteorioihin.
In our action description we clarify the planning and the contents of the actualized courses, describe the pass of single working dates and adduce our observations of our practical guidance work during both courses.
Tutkimuksemme toiminnan kuvauksessa selvitämme toteuttamiemme kurssien suunnittelua, sisältöjä, työskentelykertojen kulkua sekä tuomme esiin havaintojamme taidepiirin käytännön ohjaustyöstä.
We have examined in the point of views of flow theory, gerotranscendence and pragmatic aesthetics considering the art hobbies of the elderly from an artgerontologic point of view.
Ikääntyvän taideharrastamista olemme tarkastelleet flow-teorian, gerotranssendenssin ja pragmaattisen estetiikan valossa taidegerontologisesta näkökulmasta.
Our research mission is to develop the function of the art study group, which is one of the activities of the Lapland's University of the Third Age.
Tutkimustehtävänämme on Lapin ikääntyvien yliopiston taidepiirin toiminnan kehittäminen.