natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The objective of this research is to study the construction of masculinity in primary school and how this construct of masculinity is manifested by school achievement.
Tavoitteena tässä tutkimuksessa oli tutkia maskuliinisuuden rakentumista peruskoulun alakoulussa ja tämän rakennetun maskuliinisuuden näyttäytymistä koulumenestyksessä.
Objectives: Inspiration for this study came from the public discourse and concern for boys' poor school achievement, as well as from the author's own perceptions.
Tavoitteet: Virike tutkimukselle tuli julkisuudessa poikien huonosta koulumenestyksestä käydystä keskustelusta ja sen aiheuttamasta huolesta sekä tutkimuksen tekijän omista havainnoista.
School success and mainstream masculinity could be compatible, but success also required compensatory aspects.
Koulumenestys ja vallalla oleva maskuliinisuus olivat yhteensovitettavissa, mutta se vaati myös menestystä kompensoivia tekijöitä, kuten hyvää menestymistä urheilussa.
Thus, there should be more room and opportunities for different kinds of masculinity in the school environment.
Kouluyhteisössä tulisi antaa tilaa ja mahdollisuuksia toteuttaa erilaisia maskuliinisuuksia.
Previous studies have shown that masculinity is one of the key aspects of boys' poor school achievement.
Aikaisempien tutkimusten perusteella maskuliinisuus osoittautui yhdeksi voimakkaaksi tekijäksi poikien heikolle koulumenestykselle.
The research subjects comprised pupils and teachers of a 5th grade comprehensive school class (10-11-year-olds) in the Uusimaa county.
Tutkimuskohteena oli yksi Uudenmaan läänissä olevan peruskoulun alakoulun 5. luokka opettajineen.
Its leader is the philosopher-geopolitician Alexander Dugin.
Liikkeen johtohahmo on filosofi-geopoliitikko Alexandr Dugin.
How is the idea of empire constructed or understood, and how can this be interpreted?
Kuinka imperiumin idea rakentuu tai käsitetään ja tämän voi tulkita?
I separate the various themes that arise in to five main themes.
Esiin nousee monta toisiinsa liittyvää teemaa, jotka jaottelen viideksi pääteemaksi.
The central research questions of this work are: What is the empire and what are its central motivations and themes?
Keskeisiä tutkimuskysymyksiäni ovat: Mikä imperiumi on ja mitkä ovat sen keskeisiä motivaatioita ja teemoja?
I see discourse analysis as the research of the ways of producing social reality in different social practices.
Näen diskurssianalyysin sen tutkimisena, miten sosiaalista todellisuutta tuotetaan erilaisissa sosiaalisissa käytännöissä.
The movement has been officially founded in 2003, but it draws a strong historical continuity from a movement in the 1930s called classic Eurasianism.
Liike perustettiin virallisesti 2003, mutta rakentaa vahvasti historiallista yhteyttä 1930 -luvun klassiseen eurasianismiin.
At the same the research of these discourses, following a Foucauldian tradition, critically examines the (actualized or potential) power relations that they produce.
Samalla näiden diskurssien tutkiminen, foucautlaisen perinteen myötä, tarkastelee kriittisesti niiden tuottamia (aktualisoituneita sekä potentiaalisia) valtasuhteita.
All in all, the empire is presented as an abstract, utopian and a 'total' entity.
Kokonaisuudessaan imperiumi tuli esiin abstraktina, utopistisena ja 'totaalisena' kokonaisuutena.
However, at the same time the concept russkij (more an ethnic Russia) is used in a wider and more all-encompassing way than usually, and first and foremost Russia is the main referent of the empire.
Samalla kuitenkin etnisen venäläisen (russkij) käsitettä käytetään tavallista laajemmin ja kattavammin kuin tavallisesti, ja ennen kaikkea Venäjä nousee imperiumin keskeisimmäksi tekijäksi.
I also discuss the concepts of people, nation, ethnos and nationalism and how they are used in the Neo-Eurasianist discourse.
Käsittelen myös kansan, kansakunnan, etnoksen ja nationalismin käsitteitä ja sitä, miten ne nousevat neo-eurasianistisessa diskursissa esiin.
Apart from this its discourse has a lot of on Soviet, fascist, neo-conservative and nationalist characteristics, among others.
Tämän lisäksi sen diskurssissa on paljon neuvostoliittolaisia, fasistisia, uuskonservatiivisia ja nationalistisia piirteitä.
By the Neo-Eurasianist movement I here mean the activists of the International Eurasianist Movement (Meždunarodnoe Evrazijskoe Dviženie) and its youth section the Eurasian Youth Union (Evrazijskij Sojuz Molodëži).
Neo-euraasianistisella liikkeellä tarkoitan tässä työssä Kansainvälistä Euraasianistista liikettä (Meždunarodnoe Evrazijskoe Dviženie) ja sen alahaaraa Euraasianistista Nuorisoliittoa (Evrazijskij Sojuz Molodëži).
Throughout the work I try to contextualize the discourse and examine the ways it draws motives also from the historical-cultural ways of perceiving the area and its inhabitants.
Pyrin kontekstualisoimaan diskurssin ja tarkastelemaan tapoja, joilla se ammentaa motiiveja myös historiallis-kulttuurisista tavoista hahmottaa aluetta ja sen asukkaita.
My material consists of interviews that were collected during the spring of 2008, and written materials produced by the movement (various printed publications and internet sites).
Materiaalina käytän haastatteluja, jotka on kerätty Moskovassa keväällä 2008, ja liikkeen kirjallisia tuotoksia (lehdet ja Internet -sivut).
What could be seen to be the effects of their ways of imagining Eurasia?
Minkälaisia seurauksia voi tulkita heidän tavallaan Euraasia nähdä olevan?
Out of these I examine more closely the theme of empire as the benefactor of all peoples (political side), the source of external power (historical-geopolitical side) and as the creator of the collective subject (imperial-nationalist side).
Näistä tarkastelen lähemmin imperiumia 'kaikkien kansojen hyväntekijänä (poliittinen puoli)', ulkoisen voiman lähteenä (historiallis-geopoliittinen puoli) sekä kollektiivisen subjektin luojana (imperialistis-nationalistinen puoli).
I also use the concept of 'imagined communities' of Benedict Anderson, which contributes to understanding the way my subjects build the empire as a community.
Käytän työssäni myös Benedict Andersonin kuvitellun yhteisön (imagined communities) käsitettä, joka auttaa hahmottamaan tapaa, jolla tutkimuskohteeni rakentavat imperiumia yhteisönä.
I interpret that their empire -discourse has an instrumentalist character: it legitimizes Russian claims to influence especially over the area of the former Soviet Union.
Tulkitsen, että liikkeen imperiumi -diskurssilla on instrumentaalinen luonne: se legitimoi aktivistien vaatimuksia varsinkin entisen Neuvostoliiton alueen suhteen.
The concept of imperial nationalism (imperskij nacionalizm) helps in understanding the ways the movement is trying to distance itself from nationalism and at the same time use some of the basic themes of the nationalist discourse.
Imperiaalisen nationalismin (imperskij nacionalizm) käsite auttaa ymmärtämään niitä tapoja, jolla liike tekee sekä pesäeroa nationalismiin että samalla hyödyntää monia nationalistisen diskurssin perusteemoja.
Of the positive images attached to the Eurasian empire, I look more closely in to the idea of multinationalism and the empire as the house of peoples, which I see to be a considerable rhetoric theme in all the material.
Euraasialaiseen imperiumiin liitetyistä positiivistista mielikuvista käsittelen tarkemmin monikansallisuuden ja kansojen kodin ideaa, joka nousee mielestäni huomattavaksi retoriseksi taustaksi kaikessa materiaalissa.
In the speech of the activists the empire (imperiâ) comes out mostly as a positive thing, and as 'their own,' whereas the term imperialism (imperialism) mostly has a negative connotation, and is related to the main enemy, the USA.
Aktivistien puheessa imperiumi (imperiâ) tulee esiin pääasiallisesti positiivisesti ja 'heidän omanaan,' kun taas termi imperialismi (imperializm) pääosin negatiivisena, liittyen etenkin keskeisenä vihollisena pidettyihin Yhdysvaltoihin.
In this thesis I study the Neo-Eurasianist movement in Russia and the ways the activists of the movement construct Eurasia as a unified entity and an empire.
Työssäni tarkastelen venäläistä neo-euraasianistista liikettä ja tapoja joilla liikkeen aktivistit rakentavat Euraasiasta yhtenäistä kokonaisuutta ja imperiumia.
The 'Eurasian people' works as a possible unifying factor instead of the 'Soviet people' for Eurasia.
'Euraasialaisen kansan' ajatus toimii mahdollisena Euraasiaa yhteisenä tekijänä 'Neuvostokansan' tilalla.
Closely related to this there is also the 'liberating' role of empire, which I see as a branch of the same discussion.
Tähän liittyy vahvasti myös saman teeman sivujuonne, eli imperiumin 'vapauttava' rooli.
I also shortly discuss the reasons for the criticism of nation in Russia and the suitability of the term to Russia, and the stratification of concepts of Russianness.
Pohdin myös kansakunnan (nation) hyljeksimisen syitä ja käsitteen sopivuutta Venäjälle, kuten myös venäläisyyden käsitteiden kerrostuneisuutta.
One of the main differences to the so called mainstream of nationalism is that the word 'nation (naciâ)' has a strong negative connotation.
Eräs liikkeen diskurssin keskeisistä eroista niin sanottuun nationalismin valtavirtaan on 'kansakunnan (naciâ)' käsitteen vahva negatiivinen konnotaatio.
In opposition to nation, the concept of people (narod) is highlighted.
Sen vastakohtana esiin nostetaan vahvasti kansan (narod) käsite.
In the background to this work I am interested in the ways the so called intelligentsia or intellectuals affect nationalism, or discourses that define the change and development of social groups.
Työn tausta-ajatuksena minua kiinnostaa etenkin nk. älymystön tai intelligenttien vaikutus nationalismiin tai sosiaalisia ryhmiä määrittelevien diskurssien kehitykseen ja muutokseen.Tarkastelen materiaalia diskurssianalyyttisesta näkökulmasta.
On the basis of my material I interpret that on the background of this 'people' is Russia and Russian -specific claims more than others.
Sen taustalla materiaalistani päätellen siintävät kuitenkin enemmänkin Venäjä ja venäläis -spesifit vaateet kuin koko Euraasia.
The DNA-library created during the study is in use for identification of polypores.
Tutkimuksen aikana luotua DNA-kirjastoa käytetään lajien tunnistamiseen.
The results can also be utilised in the search for biotechnological applications from polypores, since characters that are interesting from the biotechnological perspective often follow polypore genealogies.
Tuloksia voidaan hyödyntää myös etsittäessä bioteknologisia sovelluksia käävistä, sillä sovellusten kannalta kiinnostavat ominaisuudet seuraavat usein sienten sukupuuta.
Increased information about species diversity and genealogy produced in this study benefits ecological research and assessments about endangered species.
Tarkentunut tieto lajimäärästä ja lajien sukulaisuussuhteista hyödyttää ekologista tutkimusta sekä arvioita lajien uhanalaisuudesta.
As a form group polypores can be compared to trees in that neither all polypores nor all trees are related despite their similar appearance.
Muotoryhmänä kääpiä voi verrata vaikka puihin siinä mielessä, että käävät kuten puutkaan eivät ole samankaltaisuudestaan huolimatta kaikki sukua toisilleen.
Majority of Antrodiella belong to the family Steccherinaceae, which was redefined in this study.
Valtaosa sitkokääpiin luetuista lajeista kuuluu orakarakoiden heimoon (Steccherinaceae), joka rajattiin tässä tutkimuksessa uudelleen.
Typically poroid and hydnoid fungi are classified in separate genera regardless of their microscopic similarity.
Perinteisesti käävät ja orakkaat on viety eri sukuihin riippumatta niiden mikroskooppisesta samankaltaisuudesta.
In the thesis work I studied evolutionary history of several polypore genera using DNA and traditional methods.
Tutkimuksessani syvennyttiin useamman kääpäsuvun polveutumishistoriaan hyödyntäen DNA:ta ja perinteisiä menetelmiä.
Two Antrodiella species new to Finland were found during the study (A. ichnusana and A. leucoxantha).
Tutkimuksessa löytyi kaksi Suomelle uutta sitkokääpää, leppikääpä (A. ichnusana) ja nipukkakääpä (A. leucoxantha).
The results show that poroid and hydnoid fungi mostly seem to belong to separate genera, but there are also exceptions (Antrodiella, Metuloidea and Steccherinum).
Tulosten valossa orakarakoiden heimossa käävät ja orakkaat pysyvät pääosin erillisissä suvuissa, mutta tästä on myös poikkeuksia (Antrodiella, Metuloidea ja Steccherinum).
The results have wider implications in polypore classification by showing which characters are significant in classifying polypores.
Tulokset antavat eväitä kääpien luokitteluun laajemminkin osoittamalla, mitkä ominaisuudet ovat luokittelun kannalta merkityksellisiä.
This thesis deals with genealogy of polypores.
Tutkimus käsittelee kääpien sukulaisuussuhteita.
Taxonomy and phylogeny of white-rot polypores : case studies in Hymenochaetales and Polyporales (Basidiomycota)
Valkolahottajakääpien taksonomia ja evoluutiohistoria Hymenochaetales- ja Polyporales-lahkoissa
Almost all genera that were defined with the aid of DNA could be characterised with fruiting body and microscopic characters.
Lähes kaikki DNA:n perusteella määriteltävissä olevat suvut ovat tunnistettavissa itiöemien ominaisuuksiensa perusteella.
The classification formerly in use was based on fruiting body characters, and has turned out to be highly unnatural from the perspective of genealogy.
Aiemmin käytetty, itiöemien ominaisuuksiin perustunut luokittelu on osoittautunut keinotekoiseksi sukulaisuussuhteiden kannalta.
Polypores are a form group of basidiomycete fungi (Basidiomycota).
Käävät ovat kantasienten (Basidiomycota) muotoryhmä, joiden itiöemien alapinta muodostuu yhteensulautuneista pilleistä.
Species currently included in the genus belong to two orders and to a minimum of 13 genera.
Tämä noin 70 lajia sisältävä suku osoittautui rikkonaiseksi - sitkokääpiin luetut lajit kuuluvat kahteen sienilahkoon ja oikesti vähintään 13 sukuun.
Three new polypore genera were also described (Obba, Sidera and Sebipora).
Uusi kääpäsuku ja -laji kuvattiin myös Indonesiasta (Sebipora aquosa).
The use of DNA is revolutionising our understanding of how polypores are related.
DNA:n käyttö sukulaisuussuhteiden selvittämisessä on aloittanut mullistuksen kääpien luokittelussa.
This study focused on the evolutionary relationship between hydnoid and poroid species within Steccherinaceae.
Sen sisällä selvitettiin kääpien ja orakkaiden sukulaisuussuhteita.
Main results of the study are related to the polypore genus Antrodiella, which includes about 70 species.
Tutkimuksen keskeisimmät tulokset liittyvät sitkokääpien sukuun (Antrodiella).
Cognitive functioning and its heritability in bipolar I disorder
Kognitiiviset toiminnot ja niiden periytyvyys bipolaarihäiriössä
Bipolar I disorder is a severe psychiatric disorder characterized by episodic mood alterations that can be manic, depressive or mixed.
Kaksisuuntainen mielialahäiriö eli bipolaarihäiriö on vakava psykiatrinen sairaus, johon liittyy masennus- ja maniajaksojen toistuva vaihtelu.
Information concerning cognitive impairments and their association with the psychosocial consequences of bipolar disorder is important in planning treatment.
Tieto sairauteen liittyvistä kognitiivisista muutoksista, niiden yhteydestä sairauden puhkeamiseen, kulkuun ja geneettiseen alttiuteen on tärkeä osa bipolaarihäiriön tutkimusta ja sen hoitoa.
The study showed that especially executive functioning and processing speed fulfilled the endophenotype criteria.
Tutkimuksessa ilmeni, että toiminnanohjaus ja tiedonkäsittelynopeus voivat olla bipolaarihäiriön endofenotyyppejä.
The present thesis is part of the Genetic Epidemiology and Molecular Genetics of Severe Mental Disorders in Finland project.
Tämä väitöstutkimus on osa laajempaa bipolaarihäiriön geneettisen taustan ja syytekijöiden tutkimusta suomalaisessa väestössä.
Impairments in these functions were found in bipolar patients and in their relatives irrespective of other severe psychopathology in the family.
Vaikeuksia näissä toiminnoissa oli sekä potilailla että terveillä sukulaisilla.
Study also showed that generalized impairment in verbal memory may associate more with bipolar disorder than to vulnerability to other psychotic disorders, and be more related to fully developed disease; impairments in verbal learning and memory were found only in patients, and they were not found to be highly heritable.
Oppimis- ja muistivaikeudet eivät olleet vahvasti periytyviä, ja ne näyttivät liittyvän enemmän sairauden puhkeamiseen, koska niitä ilmeni vain potilailla.
Thus, cognitive functions and their heritability were studied in bipolar I disorder patients and in their unaffected first-degree relatives from a population-based sample of families, comparing them to a population-based control group.
Tutkimuksessa verrattiin bipolaaripotilaiden, heidän lähisukulaisten sekä väestöpohjaiseen otokseen perustuvan kontrolliryhmän kognitiivista suoriutumista, ja selvitettiin kognitiivisten toimintojen periytyvyyttä.
These impairments may be present also among some of the relatives of these patients, who may be vulnerable to the disorder.
Myös osalla potilaiden terveillä perheenjäsenillä voi ilmetä vastaavia, mutta lievempiä kognitiivisia vaikeuksia.
In recent years, studies have found that euthymic patients with bipolar disorder may have impairments particularly in executive functioning, verbal learning and memory.
Bipolaaripotilailla on havaittu kognitiivisia eli tiedonkäsittelyn vaikeuksia, jotka voivat olla osalla potilaista pysyviä, eivätkä ne liity suoraan masennukseen tai maniaan.
It is also important to understand and acknowledge that patients may have cognitive impairments that affect their everyday life.
Kognitiivisten muutosten mahdollisuus on tärkeää huomioida potilaiden hoidossa ja tutkia myös niiden kuntouttamisen mahdollisuuksia.
The specific aim was to investigate whether neuropsychological test variables would indicate genetic liability to the disorder and could therefore be regarded as endophenotypes.
Tiettyjä kognitiivisia toimintoja voidaankin pitää mahdollisina sairauden endofenotyyppeinä, sisäisinä ilmiasutekijöinä, jotka liittyvät mahdollisesti sairauden geneettiseen alttiuteen sen puhkeamisesta riippumatta.
Bipolar disorder seems to be highly genetic, but the etiology of this complex disorder has remained elusive.
Vaikka sairaus on selvästi perinnöllinen, ei sen syytekijöitä vielä täysin tunneta.
Processing speed, in particular, has also been shown to be a valid endophenotype in subsequent association analyses in psychiatric genetics in Finland and internationally.
Kognitiivisia toimintoja endofenotyyppeinä on hyödynnetty jo useissa bipolaarihäiriön alttiusgeenejä tutkivissa suomalaisissa ja kansainvälisissä tutkimuksissa.
Psychosocial interventions and neuropsychological rehabilitation may supplement other conventional treatments for bipolar patients.
Tutkimuksessa tutkittiin neuropsykologisesti perheitä, joissa esiintyy paljon bipolaarihäiriötä.
Finally, the most potential endophenotype, i.e. processing speed, seemed to contribute to a range of other cognitive dysfunctions seen in bipolar disorder patients.
Tiedonkäsittelynopeus vaikutti merkittävästi potilailla havaittujen muiden kognitiivisten vaikeuksien taustalla, selittäen osan potilailla havaituista muistin ja oppimisen vaikeuksista.
The empirical part of the study is based on content analysis and qualitative close reading of 1,782 articles in five newspapers (Hufvudstadsbladet, Vasabladet, Helsingin Sanomat, Iltalehti and Ilta-Sanomat) during various research periods between 1999 and 2007.
Olen analysoinut tutkimuksessani sekä määrällisin että laadullisen menetelmin 1782 aihepiiriini liittyvää lehtikirjoitusta viidessä sanomalehdessä (Hufvudstadsbladet, Vasabladet, Helsingin Sanomat, Ilta-Sanomat ja Iltalehti).
The study also asks how media users of various ethnocultural backgrounds make sense of these mediated stories.
Pohdin myös, mitä mieltä taustoiltaan monikulttuuriset ja kantasuomalaiset mediakäyttäjät ovat näistä puhetavoista.
Four case studies on print media content are followed up by a focus group study involving 33 newspaper readers of Bosnian, Somalian, Russian, and 'native' Finnish backgrounds.
Aineistoon kuuluu myös kuusi ryhmähaastattelua, joihin osallistui 33 venäläis-, somalialais-, bosnialais- ja kantasuomalaistaustaista median käyttäjää.
Conditionally One of 'Us' : A Study of Print Media, Minorities and Positioning Practices
Osa meitä, mutta tietyin ehdoin : Maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen positioinnit sanomalehdissä
In support of contemporary developments in social sciences, some of these negotiations are seen as occurring in a network type of communicative space.
Osa neuvotteluista käydään kollektiivisesti median välityksellä, puhutaanhan paljon yhteiskunnan medioitumisesta.
Hence, although the will for the communicative space to be more diverse and inclusive exists — and has also in many cases been articulated in charters, acts and codes — the positioning of ethnic minorities and immigrants differs significantly from the ideal.
Maahanmuuttajia ja etnisiä vähemmistöjä käsiteltiin tutkimusaineistossa monin eri tavoin ryhmästä, yksilöstä, juttutyypistä, toimittajasta ja aiheesta riippuen: jotkut ryhmät yhdistettiin lähes aina negatiivisiin uutisaiheisiin, kun taas taidetta, kulttuuria ja viihdealaa käsittelevissä lehtikirjoituksissa vähemmistötausta nähtiin usein merkkinä siitä, että tekijä on kosmopoliitti tai identiteettikysymyksien asiantuntija.
This study deals with how ethnic minorities and immigrants are portrayed in the Finnish print media.
Väitöskirjani tarkastelee sitä, miten suomalaiset sanomalehdet ovat käsitelleet etnisyyttä ja kulttuurista moninaisuutta vuosina 1999 2007.
When key insights are distilled from the five empirical cases and related to the main theories, one of the major arguments put forward is that the media were first and foremost concerned with a minority actor's rightful or unlawful belonging to the Finnish welfare system.
Näennäisesti monitahoisessakin raportoinnissa tehtiin selkeää rajanvetoa sen perusteella, katsottiinko maahanmuuttaja- tai vähemmistötaustaisen yksilön tai ryhmän todistetusti tai oletetusti käyttävän hyväkseen suomalaista hyvinvointiyhteiskuntaa.
This thesis joins scholars who assert that in order to understand inclusionary and exclusionary mechanisms, the theoretical starting point must be a recognition of a decent and non-humiliating society.
Yhtenä tutkimuskysymyksenä on myös se, minkälaisesta näkökulmasta ja minkälaisin erittelyvälinein tutkijan kannattaa lähestyä ja tulkita tällaisia mediaesityksiä.
A more general objective is to elucidate negotiations of belonging and positioning practices in an increasingly complex society.
Tutkimuksen lähtökohtana on se, että tarve neuvotella siitä kuka kuuluu mihinkin ryhmään lisääntyy silloin kun ympäristö muuttuu.
Students agencies were limited the more they experienced pain.
Opiskelijoiden toimijuus näytti rajoittuvan sitä enemmän, mitä enemmän kipua oli.
Focus group method I have applied.
Ryhmäkeskustelumenetelmää olen soveltanut.
If part-time studying would have been possible economically, it would have made the life easier for a part of the students.
Jos osapäiväinen opiskelu olisi rahallisesti ollut mahdollista, se olisi tehnyt osalle opiskelijoista helpomman arjen.
I have five interviewees and the group consisted of two people and the researcher.
Haastateltavia opiskelijoita oli viisi ja ryhmässä oli kaksi henkilöä ja tutkija.
From students experiences I do interpretation of their agency.
Opiskelijoiden kokemuksista teen tulkintaa heidän toimijuudestaan.
Students thought that university education is more possible to them than vocational education.
Yliopistokoulutusta opiskelijat pitivät ammattikoulutusta mahdollisempana heille.
Interviews were like halfstructured theme and open interviews.
Haastattelut olivat teemahaastattelun ja avoimen haastattelun kaltaisia.