natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The research activities extended from cyanobacterial cultivation for biomass accumulation, CO2 sequestration and production of some valuable metabolites, such as carbohydrates and carotenoids to conversion of solar energy into energy of hydrogen biofuel by alginate‐entrapped cultures.
Kokeet käsittivät syanobakteerien kasvatusta biomassan tuotantoa, hiilidioksidin sitomista ilmakehästä ja erinäisten arvokkaiden lopputuotteiden kuten hiilihydraattien ja karotenoidien tuottoa varten sekä lisäksi vedyntuottoa aurinkoenergian avulla alginaatille kiinnitetyissä syanobakteereissa.
To summarize, my results show that the acclimation responses of H2 producing cyanobacteria to various stress‐inducing conditions are indeed strain specific.
Kaiken kaikkiaan tulokseni osoittavat, että vetyä tuottavien syanobakteerien sopeutuminen erilaisiin stressioloihin vaihtelee kannasta riippuen.
The main objective of this thesis was to improve our understanding of the growth and cellular acclimation of cyanobacteria in response to specific environmental conditions such as N deficiency leading to the improved H2 photoproduction yield and simulated Martian atmosphere.
Väitöstutkimukseni päätavoite oli lisätä ymmärrystämme syanobakteerien kasvusta ja sopeutumisesta tiettyihin ympäristöoloihin kuten typenpuutteeseen, jolloin monien syanobakteerien vedyntuotto valossa lisääntyy, sekä Marsin ilmakehää muistuttaviin oloihin.
Here, the availability of CO2 and N2, and the presence or absence of O2 showed an effect on the growth and heterocyst formation in cyanobacteria, in an interdependent manner.
Hiilidioksidin ja typpikaasun saatavuus sekä hapen saatavuus vaikuttivat syanobakteerien kasvuun ja heterokystien muodostumiseen.
I evaluated possible routes to prolong H2 photoproduction in native (Calothrix 336/3) and model (Anabaena PCC 7120, ΔhupL) strains of cyanobacteria entrapped in Ca2+‐ alginate films.
Arvioin erilaisia keinoja pidentää Ca2+‐alginaattifilmien sisällä kasvavien syanobakteerien vedyntuottoa käyttäen kotoperäistä syanobakteeria (Calothrix 336/3) sekä malliorganismia (Anabaena PCC 7120, ΔhupL).
Factors such as simple nutritional requirements, flexibility to genetic manipulations and ability to adapt to fluctuating environmental conditions make these organisms suitable for bioindustrial processes that could be leveraged to address earthbound challenges like climate change and extraterrestrial ambitions like long‐term manned missions to space.
Nämä ominaisuudet tekevät tästä organismista sopivan erilaisiin bioteollisuuden sovelluksiin, jotka pyrkivät vastaamaan sellaisiin haasteisiin kuten ilmastonmuutos tai pitkäkestoiset miehitetyt avaruuslennot.
Research revealed that alginate‐entrapped cyanobacteria under H2 photoproducing conditions tend to employ strain‐specific strategies to counteract the C/N imbalance and oxidative stress, especially when exposed over extended periods.
Tutkimukseni paljasti että olosuhteissa, jotka johtavat tehokkaaseen vedyntuotantoon, alginaatissa kasvavat syanobakteerit käyttävät organismista riippuen erilaisia strategioita selvitäkseen epäoptimaalisesta C/N‐suhteesta sekä hapettavasta stressistä, erityisesti kun olosuhteet jatkuvat pidemmän aikaa.
Despite obvious recovery of the photosynthetic activity, the H2 photoproduction yields did not alter post air‐treatments of the wild‐type Anabaena PCC 7120, which could be linked to the presence of active uptake hydrogenase recycling H2.
Huolimatta fotosynteesiaktiivisuuden palautumisesta Anabaena PCC 7120 ‐villityypin vedyntuotto ei lisääntynyt, mikä johtunee vetyä kuluttavan hydrogenaasin (engl.
In depth understanding of such behavior is especially important to consider when designing a commercially inclined platform incorporating cyanobacteria.
Syvällinen ymmärrys syanobakteerien stressivasteista on erityisen tärkeää, kun suunnitellaan teolliseen tuotantoon tähtääviä syanobakteerisovelluksia.
In general, Calothrix showed a more stable photosynthetic apparatus and resilience to H2 photoproducing conditions.
Calothrix‐syanobakteerin yhteytyskoneisto kesti muita testattuja kantoja paremmin olosuhteita, joissa vedyntuotto lisääntyi, mikä todennäköisesti johtui tehokkaasta reaktiivisten happiyhdisteiden vaimentumisesta.
During recent years, cyanobacteria have been gaining popularity rapidly as a platform for CO2 sequestration and production of a wide range of industrially attractive products.
Nykyisin hiilidioksidin sitominen ilmakehästä sekä monien erilaisten kaupallisesti kiinnostavien yhdisteiden tuotto tapahtuu yhä useammin syanobakteereiden avulla.
The results indicate that the service users are mostly women, rather young, 16−29 year-olds, or above middle-age, 50−65 year-olds, employed or studying, and highly educated.
Tulokset osoittavat, että palvelua käyttävät suurimmaksi osaksi naiset, suhteellisen nuoret 16−29- vuotiaat, tai yli keski-ikäiset 50−65-vuotiaat henkilöt, jotka ovat joko työssäkäyviä tai opiskelijoita ja korkeasti koulutettuja.
How do the consumers perceive the quality of these services?
Miten kuluttajat kokevat näiden palveluiden laadun?
Measures derive from the theoretical framework which is based on previous research.
Mittarit tehdään teoreettisen viitekehyksen pohjalta, joka perustuu aikaisempaan tutkimukseen.
Consumers use content-based digital services all the time to find out more about their health.
Kuluttajat käyttävät sisältöpohjaisia digitaalisia palveluita jatkuvasti saadakseen lisää tietoa terveydestään.
At the same time they evaluate the services they use in terms of quality.
Samalla he arvioivat käyttämiensä palveluiden laatua.
The service is used for information gathering usually in the early stages of the disease.
Yleensä palvelua käytetään tiedon hakemiseen sairauden alkuvaiheessa.
How does the usage and perceived service quality differ across different user groups?
Kuinka käyttötarkoitus ja koettu laatu eroavat eri käyttäjäryhmissä?
The study is conducted with a web-based survey.
Tutkimus toteutetaan web-pohjaisella kyselytutkimuksella.
This purpose can be broken down into three sub-questions: For what purposes consumers use content-based digital services?
Tutkimuksen tarkoitus voidaan jakaa kolmeen osa-ongelmaan: Mihin tarkoituksiin kuluttajat käyttävät sisältöpohjaisia digitaalisia palveluita?
Moreover, as there are few minor differences in the perceptions of different user groups, the service provider decides which preferences to follow.
Koska muutamia pieniä eroja käyttäjäryhmien näkemyksissä havaittiin, palveluiden tuottaja päättää, minkä ryhmän mieltymyksiä se noudattaa.
The empirical part of the study is run as a pop-up survey on the studied website enabling all the users of the website to answer to the questionnaire.
Tutkimuksen empiirinen osuus suoritetaan pop-up tutkimuksella, joka sijoitetaan tutkittavalle sivustolle antaen näin kaikille palvelun käyttäjille mahdollisuuden vastata kyselyyn.
The purpose of this study is to describe consumers’ views of a content-based digital service Masennusinfo.fi, which is a website providing information about depression.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvailla kuluttajien näkemyksiä Masennusinfo.fi:stä, joka on sisältöpohjainen digitaalinen palvelu, ja joka tarjoaa käyttäjilleen tietoa masennuksesta.
Based on the findings, it is suggested that the service is modified to respond better the usage purposes of the users, and the typical user.
Löydöksien perusteella esitetään, että palvelua muokataan vastaamaan yhä paremmin sen käyttötarkoituksia ja tyypillistä käyttäjäprofiilia.
The study aims to find out how consumers perceive the quality of a digital service maintained by a pharmaceutical company and for what purposes do they use the service.
Päämääränä on selvittää, kuinka kuluttajat kokevat lääkeyrityksen tarjoaman palvelun laadun ja mihin tarkoituksiin sitä käytetään.
Companies should identify and analyse the consumers’ experiences of their services, and purposes for which the services are used, in order to design and offer the best digital services for their users.
Jotta yritykset voisivat suunnitella ja tarjota parhaita mahdollisia digitaalisia palveluita kuluttajille, yritysten tulisi tunnistaa ja analysoida kuluttajien kokemuksia ja käyttötarkoituksia heidän palveluissaan.
Also the usage of the service is perceived somewhat consistently among the respondents.
Käyttötarkoituksetkin ovat jokseenkin samankaltaisia eri käyttäjäryhmissä.
Moreover, Masennusinfo.fi is evaluated as a service of good quality.
Masennusinfo.fi nähdään laadukkaana palveluna kaikissa käyttäjäryhmissä sekä sen käytettävyyden että sisällön perusteella.
However, the effect was not as dramatic as is generally thought.
Vaikutus ei kuitenkaan ole yhtä jyrkkä kuin yleisesti arvellaan.
This applies to both younger and older old-age pensioners in different European countries.
Tämä koskee sekä nuorempia että ikääntyneempiä vanhuuseläkeläisiä eri Euroopan maissa.
The data consists of results from "The Welfare and Services survey in Finland" from the years 2004, 2006 and 2009 as well as a cross-section of and longitudinal data from EU-SILC (European Union Statistics on Income and Living Conditions) from the time period 2005−2013.
Aineistoina on käytetty Suomalaisten Hyvinvointi ja Palvelut -kyselytutkimuksia vuosilta 2004, 2006 ja 2009 sekä Eurooppalaisen tulo- ja elinoloaineisto EU-SILC:n poikkileikkaus- ja pitkittäisaineistoja vuosilta 2005−2013.
For this reason, we cannot dismiss the existence of the satisfaction paradox.
Tämän vuoksi tyytyväisyysparadoksin olemassaoloa ei voida kumota.
This phenomenon is called the satisfaction paradox.
Ilmiötä on kutsuttu myös tyytyväisyysparadoksiksi.
This applies to Finnish pensioners as well as more broadly to older people living in Europe.
Tämä koski sekä suomalaisia eläkeläisiä että laajemmin Euroopassa asuvia ikääntyneitä.
Perceptions of weakened adequacy cannot be explained by the absolute decrease in income, but rather by changes between a person's previous economic status and current status.
Heikentyneet toimeentulokokemukset eivät selity absoluuttisella tulojen vähenemisellä, vaan pikemminkin aiemman taloudellisen aseman ja nykytilanteen välisillä muutoksilla.
These differences may, for instance, be linked to people's expectations on the sufficiency of their pension.
Erot voivat liittyä esimerkiksi siihen, millaisia odotuksia eläkkeiden riittävyydelle asetetaan.
The purpose of this doctoral thesis is to expand the relative perspective in the analysis of financial satisfaction in old age, by which is meant the formation of financial satisfaction as part of different types of comparisons.
Tämän väitöskirjan tarkoitus on laajentaa ikääntyneiden taloudellisen tyytyväisyyden tutkimuksen suhteellista näkökulmaa, jolla tarkoitetaan taloudellisen tyytyväisyyden muodostumista osana erilaisia vertailuja.
With the help of multilevel and longitudinal analyses, this study investigates how income levels in European countries and retirement are associated with subjective economic well-being.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan monitaso- ja pitkittäisanalyysien avulla, millaisia yhteyksiä Euroopan maiden tulotasoilla ja eläkkeelle siirtymisellä on subjektiiviseen taloudelliseen hyvinvointiin.
Results show income and experience to be linked as presumed.
Tulokset osoittivat tulojen ja kokemusten olevan yhteydessä toisiinsa oletetulla tavalla.
This difference may be linked to the expectations on consumption created by different standards of living.
Ero voi liittyä esimerkiksi maiden erilaisten elintasojen luomiin kulutusta koskeviin odotuksiin.
This may indicate that a newly retired person does not immediately consider other pensioners as his or her reference group, or it may be a general indication of weakened future prospects.
Tämä voi kertoa siitä, että muita eläkeläisiä ei pidetä vertailuryhmänä heti eläkkeelle siirtymisen jälkeen tai yleisemmin heikentyneistä tulevaisuudennäkymistä.
What does matter, on the other hand, is the average income level of pensioners in the country, which can also be seen as an indication of the standard of living.
Sen sijaan maiden keskimääräisellä eläkeläisten tulotasolla, jonka voidaan katsoa kuvaavan myös maiden elintasoa, on merkitystä.
However, results also showed that the oldest age groups experience a greater ease in making ends meet than might be assumed based on their income.
Tulokset kuitenkin osoittivat, että vanhimmat ikäryhmät kokevat toimeentulonsa helpommaksi kuin tulojen perusteella voisi olettaa.
The theoretical framework of this thesis consists of Nordic welfare research, quality of life research and economist-driven happiness research.
Tutkimuksen teoreettiset lähtökohdat ovat pohjoismaisessa hyvinvointitutkimuksessa, elämänlaaduntutkimuksessa ja taloustieteellisessä subjektiivisen hyvinvoinnin tutkimuksessa.
The results clarify our understanding of the relationship between objective income and subjective evaluations of economic well-being in the old-age population.
Tulokset täsmentävät ymmärrystä objektiivisten tulojen ja subjektiivisten toimeentulokokemusten välisestä suhteesta ikääntyneiden väestöryhmässä.
Questions of central importance to this study include to what degree satisfaction can be explained by the population group one compares oneself to, and to what degree one's current economic status is compared to one's own previous economic status.
Keskeisiä kysymyksiä ovat missä määrin tyytyväisyys selittyy sillä, mihin väestöryhmään omaa taloudellista tilannetta verrataan ja missä määrin nykyistä tilannetta verrataan omaan aiempaan taloudelliseen tilanteeseen.
The old-age population is known to be financially more satisfied than other population groups, a paradoxical finding considering their generally lower-than-average income level.
Ikääntyneiden tiedetään olevan muita väestöryhmiä tyytyväisempiä taloudelliseen tilanteeseensa, mikä on ristiriitainen havainto ottaen huomioon heidän keskimääräistä matalampi tulotasonsa.
In countries with a higher standard of living, pensioners perceived their income adequacy as lesser than in countries with a lower standard of living.
Korkeamman tulotason maissa eläkeläiset kokevat toimeentulonsa heikommaksi kuin matalamman tulotason maissa.
A European comparison showed weakened perceptions of adequacy at retirement for those transferring directly from working life, but a significant improvement for the unemployed retiring and a slight improvement in the perceptions of those retiring from other statuses.
Eurooppalainen vertailu osoitti työstä eläkkeelle siirtyneiden toimeentulokokemusten heikkenevän mutta työttömyydestä eläköityvien paranevan selkeästi ja muista asemista eläköityvien paranevan hieman.
Income distribution within a country also does not have any bearing on pensioners' evaluation of income adequacy.
Maiden sisäisellä tulonjaolla ei ole merkitystä eläkeläisten toimeentulokokemusten kannalta.
The Finnish study, on the other hand, showed that improved relative income status gained at retirement compared to the population at large increased the experience of income sufficiency.
Suomalainen vertailu puolestaan osoitti, että eläkkeelle siirtymisen myötä kohentunut tuloasema väestön keskuudessa lisää kokemusta toimeentulon riittävyydestä.
All in all, it may be concluded that the financial satisfaction of the aged population is linked to income as well as to what we compare our own economic status.
Kaikkiaan ikääntyneiden taloudellisen tyytyväisyyden voidaan todeta olevan yhteydessä sekä tuloihin että siihen, mihin omaa taloudellista asemaa kulloinkin verrataan.
For the unemployed and others, getting a pension means having a stable and continuous source of income.
Työttömien ja muiden kohdalla eläketulo lisää myös varmuutta toimeentulon jatkuvuudesta.
Those with the highest income experienced their income as more adequate in making ends meet than did those with a lower income.
Suurituloisimmat kokivat tulojen riittävän paremmin menojen kattamiseen kuin pienituloiset.
Income growth also increased the sense of ease associated with income adequacy.
Tulojen kasvu myös lisäsi koetun toimeentulon helppoutta.
Pensioners evaluate their income in relation to other pensioners rather than to the population as a whole, or to the population of active age.
Koko väestön tai työikäisten sijaan eläkkeellä olevat arvioivat toimeentuloaan suhteessa toisiin eläkeläisiin.
Retirement weakened the perception of income adequacy.
Eläkkeelle siirtyminen heikensi koettua toimeentuloa jonkin verran.
Experiences of income adequacy were weakened, however, when the individual's relative income status became higher in relation to that of other pensioners compared to previous status among active age population while still working.
Kokemuksia sen sijaan heikensi tilanne, jossa uusi tuloasema eläkeläisten keskuudessa oli parempi kuin aiemmin työikäisten keskuudessa.
Retirement and the economic context of the country of residence play a role in these comparisons.
Näihin vertailuihin ovat keskeisesti yhteydessä sekä eläkkeelle siirtyminen että asuinmaan taloudellinen konteksti.
Overall, 13 semi-structured expert interviews were conducted with 12 AI organizations, and the data was analyzed following the Gioia method.
Kaiken kaikkiaan 13 puolistrukturoitua asiantuntijahaastattelua suoritettiin 12 tekoälyä hyödyntävän organisaation kanssa, ja näistä saatu data analysoitiin Gioia-menetelmällä.
However, there have been equally alarming predictions of discriminatory systems, biased decision-making, and privacy violations.
Tämä on kuitenkin nostanut esiin hälyttäviä ennusteita syrjivistä järjestelmistä, vinoutuneesta päätöksenteosta ja yksityisyyden loukkauksista.
Moreover, ethical AI practices were not purely considered important for ethical reasons.
Eettisiä tekoälyn toimintatapoja ei kuitenkaan suoritettu puhtaasti eettisistä syistä.
Instead, organizations were more motivated by the pragmatic drivers, such as regulatory requirements, stakeholder pressure, maintaining customer trust or managing risks.
Sen sijaan organisaatioita motivoivat enemmän käytännölliset tekijät, kuten regulaatiovaatimukset, sidosryhmien paineet, asiakkaiden luottamuksen ylläpitäminen tai riskien hallinta.
The widespread application of AI comes with high expectations of benefits for many domains, including healthcare, finance, education, and transport.
Tekoälyn laajempi käyttöönotto mahdollistaa monia etuja eri toimialoilla, kuten terveydenhuollon, rahoituksen, koulutuksen ja liikenteen parissa.
Therefore, this study aims to fill this gap between theory and practice by conceptualizing some of today’s ethical AI practices.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on täyttää tämä aukko teorian ja käytännön välillä käsitteellistämällä joitakin nykypäivän eettisen tekoälyn toimintatapoja ja käytänteitä.
Prior research on AI ethics has been highly theoretical and conceptual, focusing on creating ethical AI guidelines and frameworks, whereas the empirical research is still under-researched and poorly available.
Aikaisempi tutkimus tekoälyn etiikasta on ollut erittäin teoreettista ja käsitteellistä, keskittyen lähinnä tekoälyn eettisten ohjeiden ja viitekehysten luomiseen, minkä takia empiirinen tutkimus näistä on edelleen vähäistä ja huonosti saatavilla.
This has sparked a public concern and discussion on applied AI ethics.
Nämä kaikki ovat herättäneet yleistä huolta ja keskustelua tekoälyn etiikasta.
The findings indicate that AI organizations had implemented relatively similar ethical AI practices that were recommended by today’s AI guidelines and frameworks.
Tulokset osoittavat, että tekoälyorganisaatiot olivat toteuttaneet suhteellisen samanlaisia eettisen tekoälyn toimintatapoja, joita nykyiset tekoälyn eettiset ohjeet ja viitekehykset suosittelevat.
As a result of the analysis process, it can be concluded that ethical AI principles are implemented as governance, and AI design and development practices, as well as knowledge management and stakeholder communication activities.
Analyysin tuloksena voidaan päätellä, että tekoälyn eettisiä periaatteita toteutetaan hallinto-, ja tekoälyn suunnittelu- ja kehittämiskäytänteinä, sekä osaamisen ja ymmärryksen kehittämisen ja sidosryhmien viestinnän keinoilla.
As for the drivers, the ethical AI practices are motivated by trust and risks, regulatory and stakeholder pressure, and business drivers.
Eettisen tekoälyn toimintatapojen ajureina toimivat taas luottamus ja riskit, regulaation ja sidosryhmien painostus, sekä liiketoiminnannalliset ajurit.
This study was set out to examine how ethical AI principles are put into practice in organizations developing or deploying AI, and to find out what are the drivers of implementing ethical AI.
Tämä tutkimus lähti selvittämään, miten tekoälyn eettisiä periaatteita sovelletaan käytännössä tekoälyä kehittävissä ja käyttävissä organisaatioissa, ja mitkä ovat ajureita eettisen tekoälyn soveltamiselle.
Furthermore, the identified individual ethical AI practices and drivers are discussed in this research.
Tässä tutkimuksessa käsitellään myös yksittäisiä eettisen tekoälyn toimintatapoja ja ajureita.
Outcome data were analyzed by repeated measurement analysis.
Tilastolliset analyysit toteutettiin toistomittausten varianssianalyysillä.
Women with a positive PoC immunotest score during gestation had elevated BOP values and MMP-8 concentrations also after pregnancy and lactation in comparison to Pr women with weak positive (BOP p=0.027, MMP-8 p=0.027) and negative PoC immunotest scores (BOP p=0.056, MMP-8 p=0.004), respectively.
Odottavilla naisilla, joilla tuolinvierustestitulos oli positiivinen, oli myös kohonneet BOP -arvot ja MMP-8 -pitoisuudet raskauden ja imetyksen päättymisen jälkeen verrattaessa naisiin, joilla testitulos raskauden aikana oli heikko positiivinen (BOP p=0,027; MMP-8 p=0,027) tai negatiivinen (BOP p=0,056; MMP-8 p=0,004).
The study included salivas from 20 generally healthy, non-smoking, periodontitis-free pregnant (Pr) women, collected once during the second trimester, after childbirth, and after the lactation period, and salivas from 20 age-matched non-pregnant (N-Pr) women as controls.
Tutkimusaineistona käytettiin 20 tupakoimattomalta, perusterveeltä naiselta kolmella eri tutkimuskäynnillä eli toisen raskauskolmanneksen aikana, synnytyksen jälkeen ja imetyksen päätyttyä kerättyjä sylkinäytteitä sekä 20 parafiinilla stimuloitua sylkinäytettä, jotka oli kerätty samanikäisiltä, ei-raskaana olevilta verrokeilta.
The outcomes of the aMMP-8 PoC immunotest used were defined as negative, weak positive, and positive.
Tuolivierustestitulokset tulkittiin visuaalisesti kolmeen ryhmään: negatiivinen, heikko positiivinen ja positiivinen tulos.
No difference was found between Pr and N-Pr women, when the BOP values were compared according to their PoC test scores.
Tilastollisesti merkitsevää eroa ei havaittu raskaana ja ei-raskaana olevien naisten välillä, kun BOP -arvoja verrattiin tuolinvierustestien tuloksiin.
In order to detect susceptible individuals for periodontal disease, point-of-care (PoC) tests that analyze levels of selected biomarkers from various oral fluids have been developed.
Viime aikoina on kehitetty immunologisia tuolinvieruspikatestejä, joita voidaan hyödyntää parodontaalisairauksien diagnostiikassa mittaamalla valikoituja biomarkkereita suunesteistä.
Elevated levels of aMMP-8 in saliva may act as an indicator of the future periodontal disease susceptibility.
Tuolinvierustestillä todettu positiivinen aMMP-8 tulos raskauden aikana saattaa ennustaa kohonneesta parodontaalisairauden riskistä tulevaisuudessa.
The highest bleeding on probing (BOP) values and frequency of sites with 4 mm pseudopockets (i.e., increased probing pocket depth without loss of clinical attachment) were found during the second trimester.
bleeding on probing; BOP) ja 4 mm pseudotaskuja (syventyneitä ientaskuja ilman kliinistä kiinnityskudoskatoa).
During pregnancy, women are prone to increased gingival inflammation.
Ientulehdusalttius lisääntyy erityisesti toisen raskauskolmanneksen aikana.