natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Normative discourses in sexual education : gender and sexuality in enviromental studies, biology and health education textbooks
Seksuaalikasvatuksen normatiiviset diskurssit : sukupuoli ja seksuaalisuus ympäristötiedon, biologian ja terveystiedon oppikirjoissa
The objective of this study was to show, analyze and interpret the construction of normativi-ties related to gender and sexuality in environmental studies, biology and health education textbooks.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kuvata, analysoida ja tulkita sukupuoleen ja seksuaalisuuteen liittyvien normatiivisuuksien rakentumista ympäristötiedon, biologian ja terveystiedon oppikirjoissa.
Hence the previous studies haven’t reached all the normativities that this study brings to light.
Nämä tutkimukset on kuitenkin julkaistu ennen vuotta 2014 eivätkä ne ole tavoittaneet kaikkia niitä normatiivisuuksia, joita tässä tutkimuksessa käsitellään.
The study was carried out as a qualitative research and the research method was content analysis with aspects of critical discourse analysis.The data of this study was gathe-red from 5th and 6th grade environmental studies textbooks and upper level biology and health education textbooks released after the implementation of the Finnish National Core Curriculum 2014.The data was delimited to contain only the chapters concerning puberty, reproduction and interpersonal relationships.
Tutkimuksen aineisto koostui vuoden 2014 Perusopetuksen opetussuunnitelmauudistuksen jälkeen julkaistuista viides- ja kuudesluokkalaisille suunnatuista ympäristötiedon oppikirjoista sekä yläkoulun biologian ja terveystiedon oppikirjoista.
The study shows that the conception of acceptable and valued sexuality is very delimited, although there appeared to be some aspirations to deconstruct these norma-tive conceptions.
Tutkimuksen perusteella oppikirjoissa ilmenevä käsitys hyväksytystä ja arvostetusta seksuaalisuudesta ja sukupuolisuudesta on tarkkaan rajattu.
The heteronormativity of Finnish textbooks has been researched before, but the studies have focused on textbooks released prior to the Finnish National Core Curriculum 2014, which this study focuses on.
Oppikirjojen sukupuoleen ja seksuaalisuuteen liittyviä normatiivisuuksia on tutkittu (ks. Laajasalo 2001, Lehtonen 2003, Jurva 2012).
The total number of responses was 2487.
Vastauksia tutkimuskysymykseen sain 2487.
Resources are not directly related to increasing equality in assessment, however resources were seen as a barrier or enabler for the other factors.
Resurssit eivät suoraan liittyneet arvioinnin yhdenvertaisuuden lisäämiseen, mutta resurssit nähtiin esteeksi tai mahdollistajaksi muille tekijöille.
The brainstorming session was organized by Fountain Park, and funded by Finnish National Agency for Education.
Verkkoaivoriihen toteutti Fountain Park, Opetushallituksen rahoittamana.
In addition, prior research has observed that teachers evaluate pupils with respect to other pupils rather than with respect to general learning objectives.
Lisäksi aiemmat tutkimukset ovat tuoneet esiin, että opettajat suhteuttavat oppilaiden osaamisen toisiin oppilaisiin, eivätkä yleisiin tavoitteisiin.
Ultimately, this thesis seeks to develop assessment but also to shed light to underlying challenges of equal assessment.
Lopulta tämä tutkielma tähtää arvioinnin kehittämiseen, mutta myös yhdenvertaisen arvioinnin taustalla olevien haasteiden esille tuomiseen.
For the identified factors to be realized in practice, different actors on levels of teachers, schools, as well as administration are needed.
Jotta esiin nousseet käytännöt toteutuvat, tarvitaan eri toimijoita, niin opettaja- koulu- kuin hallintotasolla.
Equality in assessment and increasing it : Views of primary school teachers on ways to increase equity in assessment of learning
Arvioinnin yhdenvertaisuus ja sen lisääminen : peruskoulun opettajien näkemyksiä keinoista oppimisen arvioinnin yhdenvertaisuuden lisäämiseksi
As a support his/her assessment work, a teacher needs knowledge and trainings provided by the administrative actors, collaboration with colleagues, and sufficient assessment skills.
Opettaja tarvitsee arviointityön tueksi hallintotoimijoiden järjestämiä koulutuksia ja tarjoamaa tietoa, kollegoiden kanssa toteutettua yhteistyötä, mutta myös riittävää arviointiosaamista.
The responses were first categorized by using Atlas.ti qualitative analysis software due to the large number of responses.
Apuna aineiston analyysissa käytin kvalitatiivisen aineiston analyysiin tarkoitettua Atlas.ti -tietojenkäsittelyohjelmaa, aineiston suuren koon takia.
Increasing the equality of assessment is needed, as varying assessment sets pupils to inequal position with regards to further studies as well as development and growth as learner.
Arvioinnin yhdenvertaisuuden lisäämiselle on tarvetta, sillä vaihteleva arviointi asettaa oppilaat eriarvoiseen asemaan jatko-opintojen, kuin oppijana kasvamisen ja kehittymisen kannalta.
The research methodology applied in this thesis was sample-based and inductive qualitative analysis.
Tutkimusmenetelmänä sovellettiin aineistolähtöistä laadullista sisällönanalyysia.
As a result of data analysis and conceptualization, eight categories were created.
Analyysin päätteeksi ja käsitteellistämisen tuloksena loin kahdeksan luokkaa, joiden pohjalta kirjoitin työn tulokset.
The eight factors increasing equality in assessment found in this research are 1) requirements of collaboration between evaluators, 2) increasing knowledge e.g. through trainings, 3) diverse assessment methods, 4) consideration of individuality in assessment, 5) nationwide assessment system including e.g. exam and assignment library 6) openness of assessment towards pupils, 7) detailed assessment criteria and objectives in the curriculum and 8) resources.
Arvioinnin yhdenvertaisuutta voi opettajien mukaan lisätä arvioijien yhteistyöllä, tiedon lisäämisellä esimerkiksi koulutuksien kautta, käyttämällä monipuolisia arviointimenetelmiä, yksilöllisyyttä huomioivalla arvioinnilla, valtakunnallisella arviointijärjestelmällä, johon kuuluvat esimerkiksi kansalliset koe- ja tehtäväpankit, oppilaille avoimella arvioinnilla, tarkennetuilla arviointikriteereillä ja -tavoitteilla opetussuunnitelmassa sekä resursseilla.
Prior research on educational literature has identified shortcomings in equality in assessment.
Aiemmissa tutkimuksissa on havaittu yhdenvertaisuuden puutteellisuus kouluarvioinnissa.
The data utilized in this thesis was based on a web-based brainstorming session made for teachers and other actors in primary school, and in particular on responses to question on how to increase equality of assessment.
Tutkielman aineisto koostui peruskoulun opettajien ja toimijoiden anonyymeistä vastauksista kysymykseen siitä, miten arvioinnin yhdenvertaisuutta voidaan lisätä.
This thesis seeks to examine assessment from perspectives of validity and equality and to offer solutions in increasing the equality in assessment.
Tämän tutkielman tarkoitus on avata arviointia yhdenvertaisuuden näkökulmasta ja samalla tarjota ratkaisuja, miten opettajien mukaan arvioinnin yhdenvertaisuutta voidaan lisätä.
The research material was gathered through an online questionnaire.
Tutkimuksen aineisto kerättiin verkkokyselylomakkeen avulla.
The use of different senses in familiarizing with food, as well as knowledge of traditions, customs and culinary culture, must be further strengthened.
Eri aistien käyttämistä ruokaan tutustuessa, sekä perinteiden, tapojen ja ruokakulttuurin tuntemusta tulee edelleen vahvistaa.
Experiences of early childhood educators of early childhood education and pre-school eating and food education
Varhaiskasvattajien kokemuksia varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen ruokailusta ja ruokakasvatuksesta
Qualitative and quantitative content analysis were used to analyse the data.
Aineiston analyysi toteutettiin laadullisen sisällönanalyysin ja määrällisen sisällönerittelyn avulla.
The goal of this study was to describe, analyze and interpret the ways in which early childhood education and pre-school educators strive for good food education, how food and food education goals are achieved, and what needs to be further developed.
Tutkimuksen tavoitteena oli kuvata, analysoida ja tulkita sitä, millä tavoin varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen kasvattajat tukevat päivähoidossa ja esiopetuksessa lasten hyvän ruokakasvatuksen toteutumista, kuinka ruokailulle ja ruokakasvatukselle asetetut tavoitteet toteutuvat, sekä millaisia asioita tulisi vielä kehittää.
The questionnaire was answered by 86 respondents who had studied either early childhood education and care or pre-school education, and who were working with children of age 3 and above.
Kyselyyn vastasi 86 varhaiskasvatukseen tai esiopetukseen suuntautuneet opinnot suorittanutta ja 3-vuotiaiden tai sitä vanhempien lasten parissa työskentelevää kasvattajaa.
The study aims at identifying methods to further improve food education in early education.
Tutkimuksen avulla pyritään löytämään keinoja varhaisen ruokakasvatuksen laadun kehittämiseen.
The children also participated in dining arrangements, especially in setting the table and cleaning up afterwards.
Lapsia osallistettiin ruokailutilanteiden järjestelyistä erityisesti kattamiseen ja jälkisiivoukseen.
Teaching good table manners to children was seen as the most important thing and respondents felt that the standards in this regard were mostly met.
Hyvien pöytätapojen opettaminen koettiin tärkeimmäksi lapsille opetettavaksi ruokailuun liittyväksi asiaksi, ja sen koettiin myös tavoitteena toteutuvan enimmäkseen hyvin.
Children were given more time to familiarize themselves with the food and were mainly allowed to leave their food on the plate when refusing to eat.
Uusiin ruokiin tutustumiselle annettiin aikaa, ja lapsen kieltäytyessä syömästä, sai ruoan pääsääntöisesti jättää syömättä.
The standards set for self-reliance and independence were met very well.
Ruokailulle ja ruokakasvatukselle virallisissa asiakirjoissa asetetuista tavoitteista erittäin hyvin toteutuivat omatoimisuus ja itsenäisyyden vahvistuminen.
The goals for food and food education, to which the answers of survey participants were reflected on, were taken from the curriculum for early childhood education and care and the curriculum for pre-school education.
Ruokailulle ja ruokakasvatukselle asetetut tavoitteet, joihin kasvattajien vastauksia peilattiin ja joiden toteutumista heidän tuli arvioida, oli nostettu varhaiskasvatussuunnitelmasta ja esiopetuksen opetussuunnitelmasta.
Survey participants also desired counselling and further training in order to improve their food education skills.
Varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen kasvattajat toivoivat myös oman ruokakasvatuksellisen osaamisensa vahvistamiseksi neuvontaa ja koulutusta.
Key development areas in early childhood education and care and pre-school education were tight scheduling, improving food services and further increasing the children’s participation.
Varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen keskeisiksi kehittämistarpeiksi osoittautuivat kiireettömyyteen pyrkiminen, ruokahuollon laadun parantaminen, ja lasten osallisuuden vahvistaminen ruokailutilanteissa entisestään.
For example, forceful feeding was avoided and children were allowed to eat at their own pace.
Lasten hyvän ruokakasvatuksen toteutumista edistettiin esimerkiksi lapsentahtista ruokaan tutustumista kunnioittamalla, ja välttämällä syömispakkoa.
Material used in this thesis is published by the Finnish Association for Autism as a part of their 100 autisms campaign.
Tutkielmassa käytetty aineisto on Autismiliiton tuottamaa materiaalia, joka on julkaistu heidän verkkosivuillaan osana 100 autismia -kampanjaa.
The purpose of the study is to highlight the processes of autism spectrum disorder’s social construction and to construe reality in behalf of more equal and free society.
Tutkimuksen tarkoituksena on tuoda esille autismikirjon häiriön sosiaalisen rakentumisen prosesseja sekä konstruoida todellisuutta tasa-arvoisemman ja esteettömämmän yhteiskunnan puolesta.
Autism spectrum disorder as a social construct
Autismikirjon häiriö sosiaalisena konstruktiona
As an element of social interaction autism spectrum disorder was to explain and help, but also something that brought both challenge and joy to other participants of interaction.
Vuorovaikutuksen elementtinä autismikirjon häiriö ilmeni selittävänä ja pelastavana elementtinä, joka voi tuottaa haasteita sekä iloa muille vuorovaikutukseen osallistujille.
Autism spectrum disorder was found to be an unnecessary element in certain circumstances.
Oikeanlaisissa olosuhteissa autismikirjon häiriö voi olla myös tarpeeton elementti.
Analysis of this study is conducted with discourse analysis using Erving Goffman’s sociological perspective to interaction and theory on facework.
Aineiston analyysissa on sovellettu diskurssianalyysia Erving Goffmanin vuorovaikutuksen sosiologisesta näkökulmasta hyödyntäen kasvotyön analyysia.
Material is interpreted as a political statement by the Finnish Association for Autism that aims to advance positive knowledge of autism spectrum disorder.
Aineisto on tulkittu Autismiliiton yhteiskunnalliseksi puheenvuoroksi, jonka tarkoituksena on edistää myönteistä tietoisuutta autismikirjon häiriöstä.
This thesis targets the theoretical framework of social constructionism to specific social contexts that illustrate autism spectrum disorder through real life experience.
Tutkielmassa kohdennetaan sosiaalisen konstruktionismin teoreettinen viitekehys sellaisiin sosiaalisiin konteksteihin, joissa autismikirjon häiriö saa muotonsa elämänkokemusten kautta.
The theoretical framework of social constructionism showed the social construction of autism spectrum disorder through language based meanings that gave the phenomenon its construed essence.
Sosiaalisen konstruktionismin teoreettinen viitekehys toi esille autismikirjon häiriön sosiaalista rakentumista, jolloin autismikirjon häiriö sai olemuksensa sosiaalisessa vuorovaikutuksessa kielellisesti ja sanallisesti muodostettujen merkitysten kautta konstruoituvana ilmiönä.
Results of the study and conclusions.
Tulokset ja johtopäätökset.
This study is a qualitative research.
Tutkimus toteutettiin laadullisen tutkimuksen keinoin.
The interviews were recorded and transcribed after which the results were analyzed using theme analysis.
Haastattelut nauhoitettiin ja litteroitiin, jonka jälkeen aineistosta saadut tulokset analysoitiin teema-analyysia soveltaen.
The research data of this study was collected in half-structured interviews and by observing.
Tutkimusaineisto kerättiin puolistrukturoitujen haastatteluiden ja havainnoinnin avulla.
Mental health skills is a new concept mentioned in the educational curriculum of 2014, and includes different dimensions, which are for example self-esteem, social skills and emotional skills.
Mielenterveystaidot ovat vuoden 2014 opetussuunnitelmassa mainittu uusi käsite, joka pitää sisällään esimerkiksi itsetunnon, sosiaalisten taitojen sekä emotionaalisten taitojen ulottuvuuden.
Furthermore, mental health and mental health skills are topics that have been covered a lot recently in the media in the context of schooling.
Mielenterveys ja siihen liittyvät mielenterveystaidot ovat myös hiljattain paljon mediassa uutisoitu aihe koulukontekstissa.
Mental health skillsof pupils and how to support them : perspective of three teachers
Alakoululaisten mielenterveystaidot ja niiden tukeminen : kolmen luokanopettajan näkökulma
Supporting mental health skills during the first year of school is especially important in order for pupils to feel safe whlist studying and functioning at school.
Mielenterveystaitojen tukeminen alakoulussa on erityisen tärkeää aloittaa heti ensimmäisellä luokalla, jotta oppilaat kokevat olonsa turvalliseksi opiskellessaan ja toimiessaan koulussa.
The interviewed primary school teachers considered that the methods to support mental health skills on a daily basis consisted of four different dimensions: daily interaction between a teacher and a pupil, feedback, maintaining fairness and supporting peer relationships.
Tutkitut luokanopettajat kokivat opettajan koulun arjen tukikeinojen koostuvan neljästä eri osa-alueesta: jokapäiväisestä kohtaamisesta, palautteesta, oikeudenmukaisuuden ylläpidosta sekä vertaissuhteiden tukemisesta.
Moreover, it is important to practice and support mental health skills during the first year of school so that pupils can realize their own skills and improve them if needed when they are growing up.
Lisäksi taitoja on tärkeää harjoitella ja tukea alkuopetuksessa, jotta oppilas osaisi tiedostaa omia taitoja ja kehittää niitä tarpeen vaatiessa myös kasvaessaan.
The interviewed teachers strive to support mental health skills by including discussions and assignments on mental health topics in lectures and subjects such as art, biology and religion.
Lisäksi opettajat pyrkivät mielenterveystaitojen tukemiseen sisällyttämällä keskustelua ja tehtäviä aiheesta myös oppiaineisiin, kuten taideaineisiin, ympäristöoppiin ja uskontoon.
The aim is to research how primary school teachers can support mental health skills in their teaching and outside the classroom, for example during breaks.
Tavoitteena on tutkia, kuinka luokanopettaja voi tukea mielenterveystaitoja sekä opetuksessaan että opetuksen ulkopuolella, esimerkiksi välitunneilla.
Three primary school teachers, who all work as first grade teachers, were selected to be interviewed.
Haastateltavaksi valikoitui kolme luokanopettajaa, jotka työskentelivät luokanopettajina alkuopetuksessa.
The interviewed teachers found it helpful to use additional materials besides the material they use for the subjects in order to teach comprehensively about the topic.
Oppiaineiden ulkopuolisten materiaalien hyödyntäminen koettiin tarpeelliseksi, jotta aiheesta osattiin opettaa kattavammin.
The aim of this study is to examine the different methods how teachers support mental health skills of primary school pupils.
Tämä tutkimus tarkastelee luokanopettajan keinoja tukea alakoulun oppilaiden mielenterveystaitoja luokanopettajan näkökulmasta.
Moreover, it can provide primary school teachers the opportunity to reflect on the subject more often.
Tukikeinojen tarkastelu selkeyttää luokanopettajaa tunnistamaan ja hyödyntämään keinoja ja pohtimaan aihetta useammin.
The data of this study were collected in 2015-2016.
Tämän tutkimuksen aineisto on kerätty vuosina 2015-2016.
Participants were 697 Finnish children aged 3 to 6 years.
Tutkittavina oli 697 3–6-vuotiasta suomalaista lasta.
Physically active lifestyle begin to develop early in childhood, and thus, it is important to know factors behind it.
Fyysisesti aktiivisen elämäntavan kehittyminen alkaa jo lapsuudessa, joten sitä tukevien tekijöiden tunteminen on tärkeää.
The data analysis methods were quantitative.
Aineiston analysoinnissa käytettiin määrällisiä menetelmiä.
Physical activity was assessed using ActiGraph -accelerometer.
Lasten fyysistä aktiivisuutta mitattiin ActiGraph -kiihtyvyysmittarilla.
All linear and logistic regression analyses were adjusted for potential confounders.
Lineaarisen ja logistisen regression analyysien mallit vakioitiin mahdollisilla sekoittavilla tekijöillä.
The association between childhood temperament dimensions and physical activity were investigated with Pearson correlation coefficient and linear regression analyses.
Lasten temperamenttiulottuvuuksien ja fyysisen aktiivisuuden välistä yhteyttä tutkittiin Pearsonin korrelaatiokertoimella ja lineaarisella regressioanalyysillä.
The effect modification of age and gender was investigated by including an interaction term in the linear regression analysis.
Iän ja sukupuolen vaikutusta tutkittiin lisäämällä yhdysvaikutustermi lineaariseen regressioanalyysin malliin.
The association between temperament dimensions and meeting the physical activity recommendations was investigated with logistic regression analysis.
Temperamenttiulottuvuuksien ja liikuntasuositusten yhteyttä tutkittiin logistisella regressioanalyysillä.
Moreover, age or gender were not effect modifying factors in the associations between temperament dimensions and physical activity.
Ikä ja sukupuoli eivät muokanneet temperamenttiulottuvuuksien ja fyysisen aktiivisuuden välistä yhteyttä.
Association between temperament and physical activity in children aged 3 to 6 years
Temperamentin ja fyysisen aktiivisuuden yhteys alle kouluikäisillä lapsilla
The second research question was whether there is an association between temperament dimensions and meeting the physical activity recommendations.
Toisena tutkimuskysymyksenä oli, ovatko temperamenttiulottuvuudet yhteydessä lasten liikuntasuositusten täyttymiseen.
The aim of this study was to investigate the associations between temperament dimensions and physical activity in a sample of Finnish preschool children.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää temperamenttiulottuvuuksien yhteyttä fyysiseen aktiivisuuteen alle kouluikäisillä lapsilla.
Temperament was assessed using a parent-reported questionnaire (the Childhood Behavior Questionnaire, very short form), and three broad temperament dimensions were constructed: surgency, negative affectivity and effortful control.
Temperamentti määriteltiin kolmeen ulottuvuuteen: ulospäinsuuntautuneisuus, negatiivinen emotionaalisuus ja tahdonalainen itsesäätely.
There was a positive association between surgency and physical activity, whereas effortful control was negatively associated with physical activity.
Tulosten mukaan lasten temperamenttiulottuvuuksista ulospäinsuuntautuneisuus oli positiivisesti yhteydessä lasten fyysiseen aktiivisuuteen, kun puolestaan tahdonalainen itsesäätely oli negatiivisesti yhteydessä lasten fyysiseen aktiivisuuteen.
This study showed that it is important to pay attention to the children`s different temperaments while supporting the development of the physically active lifestyle in early childhood.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että koska temperamentti vaikuttaa fyysiseen aktiivisuuteen jo alle kouluikäisillä lapsilla, erilaiset temperamentit tulisi huomioida lasten fyysisesti aktiivisen elämäntavan edistämisessä.
There were no significant associations observed between negative affectivity and physical activity or physical activity recommendations.
Negatiivinen emotionaalisuus ei ollut tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä fyysiseen aktiivisuuteen.
The first research question was whether there is an association between temperament dimensions and physical activity (examined as overall and intensity-specific physical activity).
Ensimmäisenä tutkimuskysymyksenä oli, mikä on temperamenttiulottuvuuksien ja fyysisen aktiivisuuden välinen yhteys.
In addition, the interaction of children`s age and gender in the aforementioned associations was examined.
Lisäksi tutkittiin, onko ikä tai sukupuoli vaikutusta muokkaava tekijä lasten temperamenttiulottuvuuksien ja fyysisen aktiivisuuden välisessä yhteydessä.
Accordingly, surgency had positive association whereas effortful control had negative association with meeting physical activity recommendations.
Ulospäinsuuntautuneisuus lisäsi liikuntasuositusten täyttymisen riskiä ja tahdonalainen itsesäätely vähensi riskiä.
This is an important subject to study because gender segregation in Finnish labour force is extremely high.
Aihetta on tärkeä tutkia, koska sukupuolten välinen eriytyminen työelämässä on Suomessa erittäin voimakasta.
However, this was found to be the case only for feminine characters.
Tämä näkyi kuitenkin vain feminiinisten hahmojen kohdalla.
A decision to examine the material through a theory-based content analysis was made, because the study material´s categorization is based on a previously established framework.
Päätin tarkastella aineistoani teorialähtöisen sisällönanalyysin avulla, koska aineistoni analyysin luokittelu perustuu aikaisempaan viitekehykseen.
The study was done as a qualitative content analysis.
Toteutin tutkimukseni kvalitatiivisena sisällönanalyysinä.