natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Junnila also made an extensive career outside of politics, first as an economist and then as an executive of Finland's leading commercial bank Kansallis-Osake-Pankki.
Junnila teki mittavan päivätyön myös politiikan ulkopuolella, ensin taloustieteen tutkijana ja sitten Kansallis-Osake-Pankin johtokunnan jäsenenä.
It also looks at Junnila's work as an economist and practical banker.
Selvityksensä saavat myös Junnilan toiminta taloustieteen tutkijana ja käytännön pankkimiehenä.
Junnila is remembered primarily as a persistent opponent of Urho Kekkonen, a long-term Member of Parliament, a conspicuous opposition member and a prolific political writer.
Junnila muistetaan ennen muuta Urho Kekkosen itsepintaisena vastustajana sekä pitkäaikaisena parlamentaarikkona, näkyvänä oppositiomiehenä ja tuotteliaana poliittisena kirjailijana.
In terms of domestic policy, Junnila demanded as early as the 1940s that a "third force" should be established in Finland to counterbalance the agrarian and labour parties by uniting conservative and liberal ideologies under the same roof.
Sisäpolitiikan alalla Junnila vaati jo 1940-luvulla, että Suomen poliittiseen elämään oli muodostettava agraari- ja työväenpuolueiden vastapainoksi "kolmas voima" kokoamalla konservatiiviset ja liberaalit poliittiset suuntaukset saman katon alle.
The Young Conservative is a partial biography written using traditional historical research methods, which examines Junnila's personal history and his activity in public life up to 1956.
Nuori konservatiivi on perinteisen historiantutkimuksen keinoin toteutettu osaelämäkerta, jonka puitteissa Junnilan henkilöhistoria ja hänen toimintansa suomalaisessa yhteiskuntaelämässä tulevat selvitetyiksi vuoteen 1956 saakka.
Tuure Junnila, PhD (1910-1999) was one of Finland's most renowned conservative politicians of the post-war period.
Filosofian tohtori Tuure Junnila (1910 1999) oli eräs Suomen tunnetuimmista oikeistopoliitikoista toisen maailmansodan jälkeisinä kylmän sodan vuosikymmeninä.
Junnila, as did the Coalition Party as a whole, adopted a consistently critical approach towards Urho Kekkonen between 1951 and 1956, but this attitude was not as bluntly negative and all-round antagonistic as many previous studies have implied.
Junnilan ja Kokoomuksen suhtautuminen Urho Kekkoseen oli vuosina 1951 1956 johdonmukaisen kriittistä, mutta ei lainkaan niin suoraviivaisen kielteistä ja kaikessa mahdollisessa vastustavalle kannalle asettuvaa kuin monissa tutkimuksissa on aikaisemmin annettu ymmärtää.
Junnila's ideologies and political views were conservative, and he is one of the most outstanding figures in the history of the National Coalition Party.
Aatteellisilta ja poliittisilta näkemyksiltään Junnila oli konservatiivi ja hän lukeutuu Kansallisen Kokoomuksen historian merkkihenkilöihin.
Junnila was one of the leading Finnish conservatives of the early 1950s and in all essence his views were analogous to the general alignment of the Coalition Party at the time: conservative in ideology and general policy, and liberal in economic policy.
Junnila oli yksi 1950-luvun ensimmäisen puoliskon johtavista kokoomuslaisista ja hänen näkemyksensä kävivät kaikessa olennaisessa yksiin Kokoomuksessa tuolloin hallitsevassa asemassa olleen aatteellisissa ja yleispoliittisissa kysymyksissä konservatiivisen ja talouspolitiikassa liberaalin linjan kanssa.
This policy was very popular within the Coalition Party during the early 1950s, making Junnila the leading conservative economic politician of the time.
Tämä linja nautti Kokoomuksessa suurta suosiota 1950-luvun ensimmäisellä puoliskolla ja Junnila olikin tuon ajanjakson johtava kokoomuslainen talouspoliitikko.
No social or economic claims were made.
Sosiaalisia tai taloudellisia vaatimuksia ei esitetty.
The revivalists wanted only to have the right to follow their conscience.
Heränneet halusivat ainoastaan oikeuden noudattaa omaatuntoaan.
However, the revivalists do not seem to have started any moral revolution in their village.
Heränneet eivät kuitenkaan aloittaneet moraalista vallankumousta kylässään.
The revival was an individual phenomenon affected by general factors.
Herätys oli henkilökohtainen tapahtuma, johon yleiset tekijät vaikuttivat.
Revivalism will be considered a religious phenomenon as well as a cultural and social phenomenon.
Herätystä tarkastellaan sekä uskonnollisena, sosiaalisena että kulttuurisena ilmiönä.
First, there were factors that brought about a quest for an applicable system of meanings.
Ensinnäkin jotkut tekijät synnyttivät ihmisessä halun löytää toimivan merkitysjärjestelmän.
The religious aspect defined the limits of the protest and the resistance towards authorities.
Uskonto määritti protestin ja auktoriteettien vastustuksen rajat.
The revival altered the situation of its members only on a symbolic level, yet it also offered them status within their own group.
Herätys muutti jäsentensä asemaa symbolisella tasolla, minkä lisäksi se tarjosi oman piirin sisäistä statusta
Culturally, the revival meant a change in the system of symbols or meanings, so it was not solely a matter of intensified religious fervour.
Kulttuurisesti herätys merkitsi symboli- tai merkitysjärjestelmän muutosta, ei pelkästään uskonnollisen innokkuuden voimistumista.
Second, there were factors that appealed to the people in the message and character of the preacher, Henrik Renqvist.
Toiseksi oli tekijöitä, jotka vetivät puoleensa herätyssaarnaaja Henrik Renqvistin henkilössä ja sanomassa.
As a result, many of the revivalists had low status and poor expectations for the future.
Monet heränneet olivat alhaisessa asemassa ja heillä oli heikot tulevaisuudennäkymät.
For instance, Communion, prayer, reading, and perhaps baptism symbolised different things to the revivalists than to other villagers.
Esimerkiksi ehtoollinen, rukous, lukeminen, alkoholi ja ehkä kaste merkitsivät heränneille eri asioita kuin muille.
The freedom granted the female members was limited to the religious sphere.
Herätyksen naisille suoma liikkumavapaus oli sekin rajattu uskonnon piiriin.
They also had plentiful contacts both with unrelated inhabitants of Oravisalo and with the neighbouring villages.
Yhteyksiä oli paljon sekä ei-sukulaisiin että naapurikyliin.
The conflict between the revivalists and the chaplain of Rääkkylä also generated other documentary material.
Molemmat yhteentörmäykset ovat myös synnyttäneet muuta asiakirja-aineistoa.
These factors included at least three important issues: the Great Partition of land, the crisis of slash-and-burn cultivation, and a population growth that increased the proportion of the landless in the village.
Oravisalossa oli 1820-luvulla meneillään ainakin kolme merkittävää muutosta: isojako, kaskikriisi ja väestönkasvu, joka kasvatti tilattomien osuutta kyläläisistä.
The Village of Oravisalo in Rääkkylä Parish and the Renqvistist Revivalism in the 1820s.
Herätys kylässä ja tuvissa : Rääkkylän Oravisalon kylä ja renqvistiläinen herätys 1820-luvulla
People lived in complex and varying forms of households.
Oravisalo oli suhteellisen kerrostunut yhteisö, jossa asuttiin moninaisissa ja vaihtelevissa kotitalouksien ja omistuksen muodoissa.
My purpose is to apply the science of religion and the study of past communities to the study of religious revivalism.
Tutkimuksen tavoitteena on yhdistää herätysliiketutkimukseen yhteisötutkimuksen ja uskontotieteen näkökulmia.
The revivalists formed a new community within the village but the community was neither very tightly-knit nor was it closed.
Herätys muodosti uuden yhteisön kylän sisälle, mutta se oli suhteellisen löyhä.
In Oravisalo, the revival for the most part fell into a certain social stratum and did not severely damage existing relationships within families or among acquaintances.
Kylässä se asettui pitkälti tiettyyn sosiaaliseen kerrokseen eikä paljonkaan rikkonut vanhoja sukulaisuus- ja tuttavuussuhteita.
Third, the proximity of the village to Liperi, where the revival got its start, was crucial to revivalism s spread to Oravisalo.
Kolmanneksi herätykselle oli ratkaisevaa, että Oravisalo oli Liperin, herätyksen alkusijan, naapurikylä, joten herätys välittyi sinne.
Through these contacts the inhabitants of Oravisalo were introduced to revivalism.
Herätys tuli oravisalolaisille tutuksi näitä yhteyksiä pitkin.
What makes this study unique is the possibility to reconstruct a list of participating revivalists based on entries in the communion book of the time.
Tuo tapa tarjoaa mahdollisuuden tunnistaa heränneet rippikirjoista.
This dissertation is divided into two parts.
Väitöskirja jakautuu kahteen osaan.
The outsider puppet masters surely follow the theory, but they do not necessarily know its origin.
Ulkopuoliset nukkemestarit toki noudattavat sitä esityksissään, vaikka eivät välttämättä tunne sen alkuperää.
These meanings are closely related to the plot of the play at the moment.
Nämä merkitykset liittyvät läheisesti tarinan juonen sen hetkisiin tapahtumiin.
In relation to this a special tool for analysing gamelan music, developed for the purpose of this study, is also presented.
Tässä yhteydessä esitellään myös tätä tutkimusta varten kehitetty gamelanmusiikin analyysityökalu.
The theoretic-methodological basis of the study is an enlarged model of research of cultural music, in which a person in the centre of the model with his/her concepts and by his/her behaviour creates a work of art and receives criticism through feedback, while the process of reciprocal action dynamically affects the whole development of the culture in question.
Tutkimuksen teoreettis-metodologinen lähtökohta on laajennettu kulttuurisen musiikin tutkimuksen malli, jonka keskiössä ihminen käsityksineen ja käyttäytymisineen luo teoksen, josta hän kritiikin muodossa saa palautteen, vuorovaikutusprosessin samalla myös dynaamisesti muovatessa koko kulttuurin kehitystä.
The first part deals with the theory, history and practice of Central Javanese shadow theatre.
Ensimmäinen osa käsittelee keskijaavalaisen varjoteatterin teoriaa, historiaa sekä käytäntöä.
In connection with the concepts of the work of art, the manner of approach of this study is also semiotic as the tone symbol theory gives a particular meaning to each musical note.
Käsityksiin teoksesta liittyen tutkimuksen lähestymistapa on myös semioottinen, koska sävelsymboliteoria liittää tiettyjä merkityksiä yksittäisiin säveliin.
This study proves that the tone symbol theory of Sastrapustaka is of tantristic tradition from the Hindu-Javanese period before the 16th century and before the appearance of Islam in Java.
Tutkimus osoittaa, että Sastrapustakan sävelsymboliteoria on tantristista perua hindulais-jaavalaiselta ajalta ennen 1500-lukua ja islamin uskon saapumista Jaavalle.
The aim of this study is to define and analyse the symbolism hidden in the gamelan music of the Central Javanese, especially in the Yogyakartanese wayang kulit shadow theatre.
Tutkimus pyrkii määrittelemään ja analysoimaan keskijaavalaisen, etenkin yogyakartalaisen wayang kulit -varjonäytelmän gamelanmusiikin symboliikan.
But it seems that knowledge about the tone symbolism connected to the shadow theatre especially has only been preserved in the sultan s palace of Yogyakarta and its intimate circles.
Kuitenkin tietämys juuri varjoteatteriin liittyvästä sävelsymboliikasta on säilynyt muutamien henkilöiden tiedossa ainoastaan Yogyakartan sulttaaninpalatsissa ja sitä lähellä olevissa piireissä.
As a result of the musical analysis, it is obvious that the musical pieces used for the shadow theatre bear different kinds of symbolic meanings which only an initiated person can feel and understand.
Analyysin tuloksena ilmenee, että varjoteatterissa käytetyissä musiikkikappaleissa tavataan erilaisia symbolisia merkityksiä, jotka vain asiaan vihkiytyneet osaavat tunnistaa.
The second part of this dissertation deals with material collected through interviews and observations as well as representative samples of musical pieces for shadow theatre and their analyses.
Väitöskirjan toinen osa käsittää haastattelujen ja havainnoinnin avulla saadun materiaalin sekä edustavan otoksen varjoteatterin musiikkikappaleita analyyseineen.
The variants of the previously mentioned theory can be found also in other fields of Javanese advanced civilization, such as architecture and dance.
Teorian toisintoja tavataan muissakin jaavalaisen korkeakulttuurin osa-alueissa, kuten esimerkiksi arkkitehtuurissa sekä tanssitaiteessa.
Thus the purpose of this study is to find answers to how the tone symbol theory manifests itself in practical music making, what its origin is, if it is well known or not, and whether shadow theatre music supports this theory.
Tutkimus pyrkii vastaamaan kysymyksiin miten sävelsymboliikka ilmenee käytännön musisoin-nissa ja mikä on sen alkuperä, miten tunnettu se on ja noudattaako varjoteatterimusiikki sitä.
It also presents the tone symbol theory on which this study is based of B. Y. H. Sastrapustaka, the court servant and musician of the sultan s palace of Yogyakarta.
Osassa esitellään myös Yogyakartan sulttaaninpalatsin hovipalvelijan ja -muusikon B. Y. H. Sastrapustakan sävelsymboliteoria, joka toimii tutkimuksen peruslähtökohtana.
For historical comparison, other theories and phenomena that seem to have some connections with the previously mentioned tone symbol theory are presented here as well as the equipment of the shadow theatre, its music, musical instruments and the shadow theatre in general in literature.
Historiallisen vertailun vuoksi esitellään myös muita vastaavia teorioita ja ilmiöitä, joilla näyttäisi olevan yhteyksiä mainittuun sävelsymboliteoriaan.
Sufficiently versatile material on the essence and meaning of the shadow theatre collected from many puppet masters of an older generation, many of whom are no longer with us, constitutes an important part of this study.
Haastattelujen avulla saatu riittävän monipuolinen tietoaines muodostaa tärkeän osan tutkimusta, sillä se tallentaa monen nyt jo edesmenneen vanhan polven mestarin näkemyksiä varjoteatterista ja sen merkityksistä.
Like an Icebreaker : The Finnish Seamen’s Union as collective bargaining maverick and champion of sailors social safety 1944-1980
Järjestö jäänmurtajana : Suomen merimiesunioni työmarkkinaosapuolena ja suomalaisten laivatyöntekijöiden turvallisuuden vankentajana 1944-1980
Finnish seamen were thus granted special pension rights, reductions on income taxes and import duties, and other social privileges.
Vällärin keinoin merimiehet saivat vapautuksen palkkasäännöstelystä, poikkeuksellisia tulli- ja veroetuja sekä ensimmäisenä palkkatyöväen ammattikuntana Suomessa työeläkejärjestelmän.
After the sailors of the Finnish icebreaker fleet also joined its ranks, the FSU could, in effect, block Finnish foreign trade in wintertime.
Talviaikaan merimiesunioni saattoi käytännössä katkaista Suomen ulkomaankaupan pysäyttämällä jäänmurtajat.
Torpedoes, mines and confiscations had caused severe losses to the Finnish merchant marine.
Laivanvarustajat ja valtiovalta joutuivat hyväksymään suljetun työpaikan järjestelmän, koska sotamenetysten pieneksi kutistama Suomen kauppalaivasto piti välttämättä saada liikkeelle.
The FSU members have not lost their social benefits, but they are under constant fear of losing their jobs to cheap foreign labor.
Merimiesunioni säilytti toimintakykynsä mutta joutui taipumaan palkanalennuksiin jäsentensä työpaikkojen pelastamiseksi.
The successful union and its tactically clever chairperson, Niilo Välläri, were continuously but erroneously accused of syndicalism.
Liittoa kolmen vuosikymmen ajan taitavasti ja arkailematta johtanut Niilo Välläri ei halunnut vaarantaa kotimaisen kauppamerenkulun kannattavuutta vaan kohdisti vaatimuksensa julkiseen valtaan.
Välläri s policy was successfully followed by the FSU until the late 1980s when Finnish ship-owners were allowed to flag their vessels outside the national registry.
Suomalaiset varustamot saivat luvan viedä pääomaa ulkomaille ja alkoivat ulosliputtaa aluksiaan ulkomaisiin rekistereihin.
After the war the FSU was in an exceptionally favorable position to exploit the introduction of coordinated capitalism, which was based on social partnership between unions, employers and government.
Pienen avainryhmän etuja valvoneen merimiesunionin epäsolidaarinen linja menestyi sekataloudessa, jossa kasvun varmistamiseksi markkinavoimia kontrolloitiin ja teollisuustyöntekijöiden suuret ammattiliitot tyytyivät maltillisiin palkkavaatimuksiin.
Both ship-owners and government alike understood the crucial importance of using the remaining national shipping capacity effectively.
Merimiesunionin työmarkkina-aseman vankentuminen perustui toisaalta siihen, että liitto sai jäsenikseen valtion omistamien jäänmurtajien laivatyöntekijät.
Välläri did not aim for socialism but wanted the Finnish seamen to get all the social benefits that capitalism could possibly offer.
Jatkosodan päätyttyä Suomen ammattiyhdistysliike sai aiempaa paljon laajemmat toimintamahdollisuudet, joita laivatyöntekijöiden ammattiliitto käytti nopeasti hyväkseen.
The Finnish Seamen's Union (FSU), which was established on a national basis in 1920, was one of the first Finnish trade unions to succeed in collective bargaining.
Kun pääoman- ja työvoimansiirtojen vapautta hyödyntävä merenkulun uusi järjestys ulottui myös Suomeen, suomalaisia merimiehiä uhkasi joutuminen korvatuksi halpatyövoimalla ja heidän ammattiliittonsa neuvotteluvoima heikkeni vakavasti.
Charles S. Peirce s theory of signs in a communicative perspective is taken as a basis for the framework.
Charles S. Peircen merkkiteoria kommunikatiivisesta perspektiivistä on otettu tämän teoreettisen kehyksen perustaksi.
Concepts that developed within social psychology, developmental psychology, neurosciences and semiotics, are discussed.
Käsittelen käsitteitä, joita on työstetty sosiaalipsykologiassa, kehityspsykologiassa, neurobiologisissa ja neuropsykologisissa tieteissä sekä semiotiikassa.
In addition, the analysis brings up the issues of the unifying tendency of the visual artefacts of different cultures, but also demonstrates that the visual artefacts are able to hold the local signs and meanings, and sometimes are able to represent the local meanings although the signs have changed in the unifying process.
Lisäksi analyysi nosti esille eri kulttuurien välillä tapahtuvan visuaalisten elementtien yhtenäistyvän tendenssin, mutta demonstroi myös, että visuaaliset artefaktit voivat säilyttää lokaaleja merkityksiä ja ilmaista joskus näitä merkityksiä, vaikka merkit ovatkin muuttuneet yhtenäistävässä prosessissa.
It becomes clear that different theories and approaches have mutual affinities and do complement each other.
Tutkimuksen mukaan eri teorioilla ja lähestymistavoilla on tiettyjä samankaltaisuuksia, jotka täydentävät toisiaan.
The common aspect of the approaches is that they in one way or another concentrate on mediation provided by signs in explaining human activity and cognition.
Yhteistä näiden lähestymistapojen aspekteille on se, että ne tavalla tai toisella keskittyvät merkkien toimimiseen välittävinä elementteinä selostettaessa ihmisen toimintaa ja kognitiota.
An interdisciplinary approach is chosen for this dissertation.
Tämän tutkimuksen lähestymistavaksi on valittu monitieteellinen tarkastelu.
This consists of an analysis of beer brands including a comparison of brands from two different cultures.
Tapaustutkimus koostuu oluttuotemerkin analyysista, ja kahden eri kulttuurin oluttuotemerkkien vertailusta.
Seeing the interpretation and meaning-making through semiosis allows for the analysis of groups, taking into account the embodied and emotional component.
Kun tulkinta ja merkityksien muodostaminen nähdään semiosiksen kautta, mahdollistaa se ryhmien analysoinnin joka ottaa huomioon ruumiillisen ja emotionaalisen aspektin.
In addition, the affinities in different disciplines somewhat provide credence to the various views.
Lisäksi samankaltaisuudet eri tieteenalojen välillä antavat uskottavuutta käsitellyille näkökannoille.
The holistic approach and conceptual toolbox found are employed in a case study.
Holistista lähestymistapaa ja muodostettuja käsitteellisiä työkaluja käytetään analysoimaan yksittäistä tapaustutkimusta.
The purpose of this study is to find a framework for a holistic approach to, and form a conceptual toolbox for, investigating changes in signs and in their interpretation.
Tutkimuksen tarkoituksena on löytää kehys holistiselle mallille ja luoda työkaluja käsitteellistä analyysia varten, jonka avulla voidaan tutkia ja tulkita muutoksia merkeissä ja merkkien tulkinnassa.
From the combined approach described, it becomes apparent that by the semiosic process, the emerging semiotic self intertwined with the Umwelt, including emotions, can be described.
Holistisen lähestymistavan kautta tulee ilmi, että kehkeytyvä semioottinen itse kietoutuneena Umweltiin sisältäen emootiot, voidaan selostaa semioottisten prosessien kautta.
The analysis of the beer labels expresses well the intertwined nature of the relationship between signs, individual consumers and society.
Olutetikettien analyysi osoitti hyvin yksilön, yhteisön ja merkkien kietoutuneen luonteen.
To discover the possibility of such a holistic approach to semiosic processes and to form a conceptual toolbox the following issues are discussed: i) how the many Objects with two aspects involved in Peirce s definition of sign-action, promote multiple semiosis arising from the same sign by the same Interpretant depending on the domination of the Objects; ii) in which way can the relation of the individual and society or group be made more apparent in the construction of the self since this construction is intertwined with the process of meaning-creation and interpretation; iii) how to account for the fundamental role of emotions in semiosis, and the relation of emotions with the often neglected topic of embodiment; iv) how to take into account the dynamic, mediating and processual nature of sign-action in analysing and understanding the changes in signs and in the interpretation of signs.
Käsittelen neljää seuraavaa kysymystä tutkimuksessani, jotta holistinen lähestymistapa semioottisiin prosesseihin ja käsitteellisten työkalujen luominen olisi mahdollista: i) Kuinka monet Objektit kaksine aspekteineen, jotka kuuluvat Peircen määritelmään merkityksenannosta, voivat edistää monilukuisia semiosiksia samasta merkistä saman tulkitsimen kautta riippuen dominoivasta Objektista?
It is concluded that emotions have a crucial role in all human activity, including so-called reflective thinking, and that emotions and embodiment should be consciously taken into account in analysing signs, the interpretation, and in changes of signs and interpretations from both the social and individual level.
Emootiot ja ruumiillistuminen pitäisi ottaa tietoisesti huomioon sekä yhteiskunnallisella että yksilöllisellä tasolla, kun analysoidaan merkkejä, tulkintaa, merkkien muutoksia ja tulkinnan muutoksia.
Many direct influences from society on the label design are found, and also some indirect attitude changes that become apparent from magazines, company reports, etc.
Tutkimuksessa löydettiin monia suoria ja epäsuoria vaikutuksia yhteiskunnasta merkkien muutoksiin ja tulkinnan muutoksiin.
Part two deals with the persona of Armi Kuusela and the public reception of her world tour and marriage, based on material from both Finland and the Philippines (newspapers, magazines, advertisements, books and films).
Armi Kuuselan maailmanmatkaa ja avioitumista tarkastellaan suomalaisen lehdistökirjoittelun ja yleisönosastokeskustelun, 1953-1954 julkaistun kolme kirjan, Filippiineiltä kerätyn sanoma- ja aikakauslehtiaineiston sekä Armi Kuuselan Suomessa ja Filippiineillä tekemien kahden elokuvan avulla.
In comparison with the sexualized Southern men at the Olympics and the racialized Orient in the representations of Armi Kuusela’s travels and marriage, Finland emerged as part of the civilized North, placed firmly within the perimeters of Western Europe.
Olympialaisten yhteydessä Suomi liitettiin osaksi geopoliittista Pohjoista asettamalla "etelämaalaiset" miehet rodullistetun ja seksualisoidun "toisen" asemaan, ja Armi Kuuselan avioliiton yhteydessä tuotettiin rodullistettua eroa, jossa vertauskohdan siirtyminen Euroopasta Aasiaan liitti Suomen länteen.