natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While men have taken the active role of migrating abroad to work and to study, women have played the supporting roles, being the left-behind wives or following male family members abroad.
Miehet ovat muuttaneet ulkomaille työn tai opintojen perässä, naisten huolehtiessa perheestä Kiinassa tai seuratessa miespuolista perheenjäsentä ulkomaille.
Women are directed to certain, less demanding, career paths, and excessive success can stand in a way of marriage.
Naisten menestystä rajoittavat sukupuolittuneet työmarkkinat joilla naisia ohjataan vähemmän vaativille urapoluille sekä pelko siitä, että he liiallisen menestyksen myötä vaarantavat mahdollisuutensa avioitua.
This study combines anthropology with migration studies to examine the increase of familial investment in daughters education as part of a wider transformation of the social and moral landscape of China.
Tutkimus yhdistää antropologian ja siirtolaisuustutkimuksen näkökulmia tarkastellen kiinalaisten opiskeluperäistä siirtolaisuutta sekä kulttuurisia ja rakenteellisia tekijöitä naisten osuuden nopean kasvun taustalla.
This pattern has changed as overseas study has become a major part of Chinese migration.
Tähän on tullut muutos opiskeluperäisen siirtolaisuuden myötä, jonka osuus reformiajan muuttovirroista on kasvanut nopeasti.
Both female and male student migrants draw from their cosmopolitan experiences and symbolic resources, and their access to wider marriage and job markets, when negotiating this difficult position.
Sekä nais- että miespuoliset opiskelijasiirtolaiset ovat avainroolissa Kiinan moraalisen ja kulttuurisen maiseman muutoksessa, ja he hyödyntävät kansainvälistä kokemustaan ja resurssejaan neuvotellessaan oman elämänsä konflikteja.
The difference is that a father s contribution is more in line with his upbringing as the only child, than the mother s. It is the mothers who are expected to use time and energy to nurture and to educate the child, while a father s main contribution is through his personal career success.
Niin pojat kuin tyttäretkin on kasvatettu ympäristössä joka painottaa yksilön menestystä ja itsensä kehittämistä, mutta kun hyvän isän rooli määritetään henkilökohtaisen menestyksen kautta, on "liika" individualistinen kunnianhimo ja menestys ristiriidassa hyvän äitiyden kanssa.
My research problems are: 1.
Tarkat tutkimuskysymykset ovat: 1.
I chose these two areas because of their difference in population, culture and environment.
Valitsin nämä kaksi aluetta, koska ne ovat erilaisia väestöltään, kulttuuriltaan ja ympäristöltään.
The nature of this study was quantitative and qualitative survey research.
Tutkimukseni oli luonteeltaan määrällinen ja laadullinen survey-tutkimus.
Which overtones is relation with these conceptions?
Mitä yhteyksiä taustatekijöillä on näihin käsityksiin?
The school festival tradition definitely needs more research.
Koulun juhlaperinne kaipaa ehdottomasti lisätutkimusta.
I approach the subject from the perspective of the pedagogics and the cultural heritage education.
Tutkimukseni tarkastelee aihetta kasvatustieteen ja kulttuuriperintökasvatuksen näkökulmasta.
All together 245 class teachers of elementary schools from Satakunta (n=118) and Helsinki (n=127) took part in survey which was gathered in the fall of 2012.
Tutkimusjoukko muodostui satakuntalaisista (n=118) ja helsinkiläisistä (n=127) luokanopettajista.
In the centre of this discuss are Christian based festivals and festival tradition.
Erityisesti keskustelun keskiössä ovat kristilliset juhlat ja juhlaperinteet.
Teachers from Satakunta felt school festivals a bit more important than teachers from Helsinki.
Satakuntakuntalaiset opettajat suhtautuivat koulun juhlaperinteeseen hieman myönteisemmin kuin helsinkiläiset.
Teachers also thought that the school festivals were great opportunity to get to know Finnish culture tradition.
Koulun juhlat nähtiin myös mahdollisuutena tutustua suomalaiseen kulttuuriperinteeseen.
It seems that based on this study celebration of the school festival isn't that problematic thing that public conversation sometimes implies.
Tutkimuksen perusteella näyttäisi siltä, että koulun juhlien viettäminen ei ole aivan niin ongelmallista, mitä mielipidekirjoitukset antavat välillä ymmärtää.
Over the last decades the Finnish society has come more plural and that has highlight the questions what festivals should school celebrate.
Aihe on erittäin ajankohtainen, sillä viimeisten vuosikymmenten yhteiskunnan moniarvoistuminen on herättänyt paljon keskustelua siitä, mitä juhlia koulussa tulisi viettää.
Class teachers' conceptions of elementary school festival traditions
Luokanopettajien käsityksiä alakoulun juhlaperinteestä
The aim of this research is to study what kind of conceptions class teachers have about elementary school's festival traditions and especially Christian based festival traditions.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tarkastella luokanopettajien käsityksiä alakoulun juhlaperinteestä painottaen erityisesti kristillistä juhlaperinnettä.
So this study strives to answer this need of research.
Koulun juhlia on tutkittu yllättävän vähän, joten tämä tutkimus pyrkii vastaamaan omalta osaltaan tähän lisätutkimuksen tarpeeseen.
What kind of conceptions have class teachers about the reasons of school festivals?
Millaisia käsityksiä luokanopettajilla on koulun juhlien merkityksestä?
Teachers' experience was that pupil's religious diversity didn't make school festival tradition significantly problematic although it has impact to the staging of the school festivals.
Oppilaiden uskonnollisella moninaisuudella nähtiin olevan vaikutusta koulun juhlien järjestämiseen, mutta sen ei koettu merkittävästä vaikeuttavan sitä.
However altogether teachers' conceptions were positive against the school festival traditions.
Kaiken kaikkiaan opettajien suhtautuminen oli kuitenkin myönteisesti sävyttynyttä.
According to the results of this study the teachers perceived Christian based festival tradition as part of the cultural education of the school.
Tulosten perusteella opettajat pitivät kristillistä juhlaperinnettä osana koulun kulttuurikasvatusta, jota koulun tulisi edistää.
The material was analysed by statistical analysis methods as means and factor analysis and by using qualitative research basic ideas: categorising and formulating types.
Tutkimusjoukon suurella määrällä kahdelta erilaiselta alueelta pyrin saamaan varovasti yleistettävää tietoa siitä, millaisia käsityksiä luokanopettajilla yleisesti koulun juhlaperinteestä on. Analysointiin käytin sekä tilastollisia menetelmiä, kuten keskiarvoja ja faktorianalyysiä sekä laadullisista menetelmistä sisällönanalyysiä.
What kind of conceptions have class teacher about the elementary school's festival traditions?
Millaisia käsityksiä luokanopettajilla on alakoulun juhlaperinteestä?
One viewpoint for the future study could be which issues teachers estimate to include in the Finnish culture heritage, which transmitting is the one assignment of the school.
Yksi mahdollinen lähestymistapa olisi tarkastella, mitä opettajat käsittävät koulussa välitettävän suomalaisen juhlaperinteen sisältävän
Teachers saw that most of the meanings of the festivals were engaged to the purpose of the festival and in to the celebration of the festival.
Juhlien merkitysten nähtiin koskevan pääsääntöisesti juhlien tehtävää sekä niiden viettämistä.
The culture tradition of other cultures was also seen very important part of the school festival.
Opettajat pitivät kuitenkin tärkeänä myös muiden kulttuurien juhlien ja perinteiden esillä oloa koulun juhlissa.
Monitoring Sleep with Force Sensor Measurement
Unen mittaaminen voimasensoreilla
Such easy-to-use sleep measurement may help individuals to tackle sleeping problems.
Helppo ja mukava unen seuranta voisi auttaa unenlaadun parantamisessa.
This thesis presents methods for comfortable sleep measurement at home.
Tämä väitöskirja esittelee uuden mittausmenetelmän, joka mahdollistaa unen määrän sekä laadun mittaamisen helposti omassa sängyssä.
In the first part of the thesis, we propose new signal processing algorithms for measuring heart rate and respiration during sleep.
Lakanan alle laitetaan pehmeästä kalvosta tehty anturi, joka mittaa nukkujan liikkeitä, sydämen sykettä sekä hengitystä.
The sleep information is presented to the user in a web interface.
Uni-informaatio näytetään laitteen käyttäjälle verkkopalvelun tai mobiililaitteen avulla.
We present sleep measurement methods that are based on measuring the body with practically unnoticeable force sensors installed in the bed.
Väitöskirjassa esitellyn unenmittausmenetelmän etu on, että syke- ja hengitystieto saadaan mitattua siitä huolimatta että anturi ei ole suoraan kosketuksissa nukkujan kehon kanssa.
Existing medical sleep measurement systems are costly, disturb sleep quality, and are only suited for short-term measurement.
Nykyiset mittausmenetelmät ovat kuitenkin epämukavia ja suunniteltu lähinnä lääketieteellisten diagnoosien tekemiseen.
A heartbeat model is adaptively inferred from the signal using a clustering algorithm, and the model is utilized in detecting heartbeat intervals in the signal.
Kehitetyt signaalinkäsittelymenetelmät pystyvät erottamaan signaalista sykkeen ja hengityksen, sillä erilaisten mittaushäiriöiden ilmaantuminen signaaliin on otettu huomioon.
The user can track important aspects of sleep such as sleep quantity and nocturnal heart rate and learn how different lifestyle choices affect sleep.
Anturi tunnistaa näiden mittausten perusteella useita uneen liittyviä asioita, kuten unenmäärä, kuorsaaminen sekä yön aikana mitattu leposyke.
As sleeping problems are affecting about 30% of the population, new approaches for everyday sleep measurement are needed.
Unen mittaaminen voimasensoreilla Noin joka kolmannella on ongelmia unen kanssa.
Based on the parameters, the quality and quantity of sleep is analyzed and presented to the user.
Mobiilisovellus antaa ohjeita unen parantamiseksi mittausten sekä käyttäjän profiilin perusteella.
The system measures sleep automatically, by uploading measured force sensor signals to a web service.
Kehitetty tuote toimii siten, että mittaus lähetetään sensorilta langattomasti mobiililaitteelle, jossa unitiedot näytetään käyttäjälle.
How did it move from the top of the society to new roles?
Miten se siirtyi yhteiskunnan huipulta uusiin rooleihin?
A social group that represented 0.2 percent of the population controlled 30-40 percent of manors and higher offices.
Yhteiskuntaryhmä, joka edusti 0,2 prosenttia väestöstä, piti hallussaan 30-40 prosenttia kartanoista ja ylemmistä viroista.
The Finnish Nobility: from the Top of the Society to New Roles 1809–1939
Suomen aateli : yhteiskunnan huipulta uusiin rooleihin 1809–1939
Statistical findings are complemented and illustrated by case studies that portray eight noble families: Armfelt, Furuhjelm, Järnefelt, Mannerheim, Ramsay, Soisalon-Soininen, Törngren and von Wendt.
Tilastollisia havaintoja täydentävät ja elävöittävät kahdeksan esimerkkisukua: Armfelt, Furuhjelm, Järnefelt, Mannerheim, Ramsay, Soisalon-Soininen, Törngren ja von Wendt antavat aatelin historialle kasvot.
When did the nobility loose its social standing, through which mechanisms and why?
Missä vaiheessa aateli menetti asemansa, millä tavalla ja miksi?
Alex Snellman studies this fundamental social transformation in his doctoral dissertation.
Tätä kysymystä Alex Snellman tarkastelee väitöskirjassaan.
Finland did not become a rigid class society in the British manner.
Maahan ei syntynyt vahvaa luokkayhteiskuntaa brittiläiseen tapaan.
The members of parliament, government ministers and business leaders are all non-nobles.
Kansanedustajien, ministerien tai yritysjohtajien sormia eivät korista aatelissormukset.
The Finnish nobility did not perish in a revolution, whereas its peaceful withdrawal from the top of the society has been an important factor in the formation of the current egalitarian Finnish society.
Suomen aateli ei kaatunut vallankumouksessa, mutta sen rauhanomainen väistyminen yhteiskunnan huipulta mahdollisti osaltaan nykyisen tasa-arvoisen Suomen synnyn.
The old elite renounced its power - albeit under social pressure - for the most part voluntarily.
Vanha eliitti luopui vallasta - vahvasti olosuhteiden ohjaamana - mutta kuitenkin jotensakin vapaaehtoisesti.
In part, the nobility lost its position because of legislative reforms, such as the abolition of noble privileges from the 1860s onwards.
Osin aatelin aseman menetys on johtunut lainsäädännöllisistä uudistuksista, kuten yksittäisten erioikeuksien kumoamisesta 1860-luvulta alkaen.
A few nobles have had some influence in the economic elite to this day, but for the most part nobles have lost their economic positions as well.
Taloudellisessa eliitissä on joillakin aatelisilla ollut merkittävä asema näihin päiviin saakka, mutta suurimmaksi osaksi on aateli sieltäkin kadonnut.
And finally, the influence of the nobility vanished in the minds of the people: as it became more and more common to cross the dividing line between nobles and non-nobles in marriages and as the noble rank lost its value and esteem as status capital.
Viime kädessä aatelin merkitys on kuitenkin kadonnut ihmisten mielissä: kun aatelisten ja aatelittomien raja on voitu avioliitoissa ylittää ja kun aatelisarvo on menettänyt arvoaan ja arvostustaan statuspääomana.
The dissertation suggests that the Finnish nobility lost its dominant role in the society at the turn of the century 1800-1900 and disappeared completely from the political elite when the first republic was replaced by the second republic after the Second Wold War.
Väittelijän näkemyksen mukaan Suomen aateli menetti johtavan roolinsa vuosisadan vaihteessa 1800-1900 ja hävisi kokonaan poliittisesta eliitistä ensimmäisen ja toisen tasavallan taitteessa.
The dissertation is based on a simple observation: in the beginning of the nineteenth century the nobility ruled the Grand Duchy of Finland.
Tutkimus on syntynyt yksinkertaisesta havainnosta: 1800-luvun alussa aateli hallitsi maata.
Three-quarters of the government council members were nobles.
Senaatin talousosaston eli hallituksen jäsenistä aatelisia oli 3/4.
Key events include also the abolition of the old legislative assembly (the four-estate diet) in 1906, the dissolution of the monarchy in 1917 and the failure to re-establish monarchy, when Finland gained independence.
Keskeisiä tapahtumia olivat myös säätyvaltiopäivien loppu vuonna 1906 sekä monarkian katoaminen 1917 ja uuden pystyttämättä jääminen 1918.
The approach of the dissertation is socio-historical: the main source for historical analysis is an extensive dataset that includes all the members of the Finnish nobility (nearly 20,000 persons).
Väitöskirjan tärkein lähde ja sen tilastollinen tutkimusaineisto on aatelisaineisto, jonka laajuus on liki 20.000 henkilöä.
The Finnish nobility has turned into a middle-class social group.
Suomen aateli on keskiluokkaistunut.
The nobles were on the top of the society.
Se oli suomalaisen yhteiskunnan huipulla.
Today the nobility is of no relevance, and the nobles have all but disappeared from public life.
Aatelilla ei selvästikään ole mitään merkitystä, ja Suomen aateli on kadonnut melkein kokonaan julkisuudesta.
It is evident that, at least, after the Second Wold War the nobility did not have any social significance.
On selvää, ettei maan aateli ole ollut valtaa käyttävä ryhmä ainakaan toisen maailmansodan jälkeen.
In part, the nobility lost its influence because of political upheavals: the alliance between the Russian emperor and the Finnish nobility was severed during the russification period at the turn of the century.
Osin aateli menetti asemansa poliittisten muutosten seurauksena: hallitsijan ja aatelin liitto murtui sortokausina.
The Finnish society has changed drastically since then.
Kovin toisenlainen on tilanne nykyään.
The study data was obtained from two surveys conducted in 2006 and 2010 among random samples of Finnish physicians (N=2,841, response rate 57%; and N=3780, response rate 56%, respectively).
Tutkimuksen kyselyaineisto kerättiin vuosina 2006 ja 2010 satunnaisotoksena suomalaisilta lääkäreiltä (N=2,841, vastausprosentti 57; ja N=3780, vastausprosentti 56).
In 2010, a survey of all foreign-born physicians resident in Finland (N=1,292) was also conducted (553 respondents, response rate 43%).
Ulkomaalaistaustaisten lääkärien kyselyaineisto, joka kerättiin vuonna 2010, kattoi kaikki Suomessa laillistetut ulkomaalaistaustaiset lääkärit (N=1,292), joilla oli Suomessa kotikunta (N=553, vastausprosentti 43).
A comparative study on challenges in the psychosocial work environment of Finnish and foreign-born general practitioners
Vertaileva tutkimus suomalaisten ja ulkomaalaisten terveyskeskuslääkärien haasteista psykososiaalisessa työympäristössä.
Wellbeing differences were to some extent explained by higher job stressors among public-sector physicians.
Psykososiaaliset rasitustekijät selittivät osin lääkärien hyvinvointieroja eri terveydenhuollon sektoreilla.
The results showed that the work ability and self-rated health of Finnish GPs were lower than those of Finnish medical specialists and private physicians.
Suomalaisten TK- lääkärien kokema työkyky ja koettu terveys olivat heikompia kuin muilla lääkäreillä.
The job satisfaction of foreign-born public-sector physicians was lower than that of foreign-born private physicians, and they also reported higher work-related stressors.
Työllistymisen jälkeen ulkomaalaistaustaiset julkisen puolen lääkärit olivat ulkomaalaisia yksityislääkäreitä tyytymättömämpiä työhönsä ja kokivat jonkin verran enemmän työn psykososiaalisiin tekijöihin liittyvää rasitusta.
The second aim of the study was to investigate the process of foreign-born physicians entering their profession in Finland and also to explore their job satisfaction, work-related stressors and future career interests.
Lisäksi tutkimuksessa tarkasteltiin ulkomaalaistaustaisia lääkäreitä, erityisesti heidän kokemuksia työllistymisestä, työtyytyväisyydestä ja työhyvinvoinnista Suomessa.
Foreign-born GPs more often expressed an intention to leave primary health care than foreign-born medical specialists, private physicians or Finnish GPs.
Ulkomaalaisten TK- lääkärien halu vaihtaa työtä oli suurempi kuin ulkomaalaisten sairaala- ja yksityispuolen lääkärien tai suomalaisten TK- lääkärien.
GPs were compared to medical specialists and private physicians.
Tutkimus kohdistui julkisella sektorilla työskenteleviin TK-lääkäreihin joita verrattiin julkisen puolen sairaalalääkäreihin sekä yksityislääkäreihin.
Finnish GPs and medical specialists both reported more psychological distress than private physicians.
Julkisen puolen lääkärit (TK- ja sairaalalääkärit) kokivat yksityislääkäreitä enemmän psyykkistä kuormittuneisuutta.
For foreign-born physicians, the extensive and challenging licensing process slowed down their career possibilities, particularly among physicians trained outside the EU/EEA.
Ulkomaalaistaustaisilla lääkäreillä työllistymistä hidasti erityisesti monimutkainen ja hankalaksi koettu lupaprosessi, kieliongelmat ja huono tiedon kulku.
Investing in a more efficient and monicultural human resource policy in primary health care and giving GPs more influence in decisions concerning their work could attract more GPs to primary health care - both native and foreign.
Turvatakseen sekä suomalais- että ulkomaalaistaustaisten lääkärien työhyvinvointi, työn hallinnan kokeminen ja työssä pysyminen, tulisi panostaa tehokkaaseen ja monikulttuuriseen henkilöstöpolitiikkaan yhteistyössä henkilökunnan kanssa.
The first aim of the present study was to examine the psychosocial work environment of physicians and how it is associated with their wellbeing and future career plans.
Tässä tutkimuksessa selvitettiin lääkärien kokemia psykososiaalisia rasitustekijöitä ja niiden yhteyttä työhyvinvointiin (työkyky, koettu terveys ja psyykkinen kuormittuneisuus) sekä työpaikan vaihtohalukkuuteen.
The present study suggests that the retention of both Finnish and foreign-born GPs will remain a challenge due to the more often expressed intention among GPs to leave primary health care and higher stressors in comparison to private physicians.
Tutkimustulosten perusteella voidaan olettaa, että TK- lääkäripula ei tule jatkossa helpottumaan ilman toimenpiteitä johtuen TK lääkärien korkeista työpaikan vaihtoaikeista sekä koetuista työn psykososiaalisista rasitustekijöistä.
Furthermore, Finnish GPs expressed their intention to leave their job more often than other Finnish physicians.
Suomalaisten TK- lääkärien työpaikan vaihtohalukkuus oli suurempi kuin muiden lääkärien.
Working as a GP has lost much of its attractiveness as a career option also among Finnish physicians during the past 15 years, and foreign-born physicians are being increasingly recruited to primary health care.
Myös Suomessa ulkomaalaisten terveysalan ammattilaisten määrä on noussut voimakkaasti 2000-luvulla.
"Where should the line be drawn" : Focus group study of students' perceptions of plagiarism
"Missä se raja menee" : Fokusryhmätutkimus opiskelijoiden käsityksistä plagioinnista
19 students of educational sciences from the University of Helsinki took part in this study, from which 6 focus groups were formed.
Tutkimukseen osallistui yhteensä 19 kasvatustieteiden (yleinen ja aikuiskasvatustiede) opiskelijaa Helsingin yliopistosta, joista koostettiin 6 fokusryhmää.
The conversations were analyzed discourse analytically while the previously recognised themes acted as a theoretical premise to an otherwise data led analysis.
Aineistoa analysoitiin diskurssianalyyttisesti aikaisemmissa tutkimuksissa tunnistettujen teemojen toimiessa teoreettisena lähtökohtana muutoin aineistolähtöiselle analyysille.
This study aimed to identify different repertoires of speech the students used when talking about plagiarism, to examine how the repertoires of speech were constructed interactively, and to look into how the themes concerning students' perceptions of plagiarism recognized in a previous study (Confusion, Fear, Perceived sanctions, Perceived seriousness, Academic consequence and Resentment) were reproduced in the students' speech in this study.
Tutkimustehtävinä oli identifioida puhetapoja, joilla opiskelijat puhuvat plagioinnista, tutkia puhetapojen vuorovaikutteista rakentumista sekä selvittää, miten aikaisemmissa tutkimuksissa tunnistettuja opiskelijoiden plagiointia koskeviin käsityksiin liittyviä teemoja (epäselvyys, pelko, käsitykset rangaistuksista, käsitykset vakavuudesta, akateemiset seuraukset ja halveksunta) tuotettiin puheessa.
Focus group conversations were executed with the help of a facilitator introducing the topics of conversation, with the focus group members freely interchanging their thoughts and opinions about the topics.
Fokusryhmäkeskustelut toteutettiin keskustelunvetäjän esittelemien teemojen kautta fokusryhmän keskustelun perustuessa opiskelijoiden keskinäiseen vapaamuotoiseen ajatusten ja mielipiteiden vaihtoon.
The previously recognized themes were largely reproduced in this study.
edellä) tuotettiin merkittävissä määrin tämän tutkimuksen puheaineistossa.
Different types of episodes formed four (4) themes: Confusion and its consequences, Understanding of why plagiarism occurs, Stance towards an act of plagiarism, and Disadvantageousness of plagiarism.
Erityyppiset episodit muodostivat neljä (4) teemaa, joiden kautta opiskelijoiden plagioinnista käyttämät puhetavat jäsennettiin: Epäselvyys ja sen seuraukset, Plagioinnin ilmenemisen ymmärtäminen, Plagiointiin suhtautuminen tekona ja Plagioinnin kannattamattomuus.
This Master's Thesis investigates the perceptions of students of educational sciences (general and adult education) concerning plagiarism.
Tässä pro gradu -tutkielmassa tarkastellaan kasvatustieteiden (yleinen ja aikuiskasvatustiede) opiskelijoiden käsityksiä plagioinnista.
Previous studies regarding students' perceptions of plagiarism have shown that students' understandings of both plagiarism and the principles of academic writing are insufficient.
Opiskelijoiden plagiointia koskevia käsityksiä kartoittaneet aikaisemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että sekä plagioinnin-käsitteen että tieteellisen kirjoittamisen periaatteiden ymmärtämiseen liittyy opiskelijoilla huomattavissa määrin epäselvyyksiä.