natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim of this study is to ethnographically illustrate the heterogeneity that is linked with spatial constructions.
Tämän tutkielman tarkoituksena on havainnollistaa etnografisesti tilan rakenteiden heterogeenisyyttä.
This study is an attempt to understand contemporary spatial practices in the relatively little studied Sa’idi region and to provide a reconsideration of spatial divisions in the light of the ethnographic data.
Tässä tutkielmassa pyrin ymmärtämään nykyisiä tilan käytäntöjä suhteellisen vähän tutkitussa Ylä-Egyptissä ja arvioida tilan käsitteitä uudelleen etnografisen aineistoni valossa.
A central argument of this study is that the critical re-evaluation of spatial divisions is needed to come to grips with the complexity of ways in which space is actually understood.
Tutkielman keskeisenä ajatuksena on, että tilanjakoa on tarkasteltava kriittisesti, jotta voidaan käsitellä erilaisia tapoja ymmärtää tilaa.
Spatial categorisations are renegotiated all the time, as is gender.
Aivan kuten sukupuolirooleista, myös tilan jaottelusta neuvotellaan jatkuvasti.
Moreover, it is shown that the urban middle class and the rural lower class have very different kinds of spatial practices.
Lisäksi esitän, että urbaani keskiluokka ja maaseudun alempi luokka on omaksunut hyvin erilaisia tilan käytäntöjä, ja osoitan, että kyky säädellä yksityisyyttä ja jakaa tilaa vaatii varallisuutta.
Sa'idi women negotiate mobility in public space within the community with regard to such principles as the avoidance of shame and respect towards familial authorities.
Esimerkiksi häpeän välttäminen ja kunnioitus perheen auktoriteettihahmoja kohtaan ovat periaatteita, jotka vaikuttavat siihen, kuinka sa'idi-naiset neuvottelevat liikkuvuudesta julkisessa tilassa yhteisössään.
The data was analysed with quantitative methods.
Saatua aineistoa analysoitiin kvantitatiivisin menetelmin.
Individual factors that have found to be associated with food choices and food include gender and food choice motives.
Yksilöllisiä tekijöitä, joiden on huomattu vaikuttavan syömiseen ja ruokavalintoihin, ovat esimerkiksi sukupuoli ja ruokavalintamotiivit.
This study is based on data from on-going population-based prospective study called DIetary, Lifestyle, and Genetic determinants of Obesity and Metabolic syndrome (DILGOM).
Tämän tutkimuksen aineistona on käytetty Terveyden ja Hyvinvoinnin laitoksen (THL) keräämää DILGOM 2014 -seurantatutkimuksen aineistoa (DIetary, Lifestyle, and Genetic determinants of Obesity and Metabolic syndrome), jossa seurataan FINRISK 2007 -tutkimuksen osallistujia.
As a result, the importance of individual factors affecting food choices has increased.
Näiden syiden vuoksi yksilön käyttäytymiseen liittyvät seikat ruoan valinnassa korostuvat.
In addition, choosing between multiple food items and different diets has become more complicated, because selection of foods available has increased.
Lisäksi ruokaan liittyvät valinnanmahdollisuudet ovat kasvaneet, koska ruokaa ja ruokavalikoimaa on jatkuvasti enemmän tarjolla.
Additionally, one aims was to test whether differences in changes in food choice motives mediate the gender differences in vegetable and fruit intake.
Edelleen yhtenä tavoitteena oli tutkia toimivatko muutokset ruokavalintamotiiveissa välittävinä tekijöinä sukupuolen ja kasvisten ja hedelmien kulutuksen välillä.
The main findings of this study were: (a) the importance of ethicality and price motives increased but the importance of health and pleasure food choice motives decreased between years 2007 and 2014 in all participants, (b) the importance of ethicality motive was the only food choice motive that increased more in women than in men from 2007 to 2014.
Tutkimuksessa huomattiin, että eettisyys- ja hintamotiivien tärkeys kasvoi, mutta terveys- ja nautintomotiivien tärkeys laski keskimäärin kaikilla vastaajilla vuosien 2007 ja 2014 välillä.
Therefore, the aim of this study was to examine the potential changes in food choice motives from the year 2007 to year 2014 between genders, and examine whether changes in food choice motives predict relative vegetable and fruit intake in 2014.
Tästä syystä tässä tutkimuksessa päädyttiin tutkimaan muutoksia, joita ruokavalintamotiiveissa on tapahtunut vuosien 2007 ja 2014 välillä ja sitä, ovatko nämä muutokset erilaisia miehillä ja naisilla.
More precisely, if the target is to decrease the disparity of vegetable and fruit intake between genders, should the target be on increasing importance of ethicality motive for men in respect of the results of this study.
Tulosten perusteella voidaan sanoa, että vaikuttamalla ruokavalintojen terveys- ja eettisyysmotiiveihin voidaan mahdollisesti kasvattaa kasvisten ja hedelmien kulutusta, ja jos halutaan vähentää sukupuolten välistä kuilua kasvisten ja hedelmien kulutuksessa, tulisi miesten kiinnostusta eettisyysmotiivia kohtaan kasvattaa.
More studies are needed to analyse eating related behaviours due to the health and wellbeing related outcomes of unhealthy eating habits.
Ruokavalintojen ja syömiseen liittyvän käyttäytymisen tutkiminen on erityisen tärkeää, koska ruokavalio liittyy terveyteen ja hyvinvointiin kokonaisvaltaisesti.
Furthermore, change in the importance of ethicality motive mediated partly the associations between gender and vegetable and fruit intake in 2014.
Ainoastaan eettisyysmotiivin muutos toimi merkitsevänä välittävänä tekijänä sukupuolen ja kasvisten ja hedelmien kulutuksen välillä.
More studies should be conducted to gain more information about this topic.
Lisää tutkimusta aiheesta tarvitaan, jotta tietoa ruokavalintaan liittyvistä seikoista saadaan lisää varsinkin sukupuolten mahdollisten erojen näkökulmasta.
Female gender, being married and change in health and ethicality motive predicted higher vegetable and fruit intake in 2014.
Lisäksi tutkittiin sitä, ennustavatko sukupuoli, erilaiset sosiodemografiset tekijät ja muutokset ruokavalintamotiiveissa suhteellista muutosta kasvisten ja hedelmien kulutuksessa vuonna 2014.
The methods should be improved and widen in the future if more and more reliable information about the associations and trends in food choice motives and food choices are needed.
Tutkimuksen perusteella voi suosittaa, että ruokavalintaan liittyvän tutkimuksen menetelmiä tulisi kehittää edelleen, ja jos mahdollista, aihetta tulisi tutkia myös moni- ja poikkitieteellisin menetelmin.
The school observation data were analyzed qualitatively.
Kouluhavainnointiaineisto analysoitiin laadullisesti.
Keywords: sense of belonging, intensive special education needs, school placement, transition, teachers values and beliefs, school climate
Avainsanat: kuuluvuuden tunne, vaativa erityinen tuki, koulusijoitus, siirtymät, opettajien arvot ja uskomukset, kouluilmapiiri
Study III found that teachers values and beliefs seem to influence the organization of special education (e.g., affecting the overall school climate).
Osatutkimus III osoitti, että opettajien arvot ja uskomukset voivat vaikuttaa erityisopetusjärjestelyihin kouluissa (esim. yleiseen ilmapiiriin erityisoppilaita kohtaan).
Sense of belonging has been defined as the degree to which an individual feels included, accepted, and supported by others in a variety of social settings, for example, a school context.
Kuuluvuuden tunne määritellään yksilön kokemukseksi osallisuudesta ja hyväksytyksi tulemisesta erilaisissa sosiaalisissa konteksteissa, esimerkiksi koulussa.
The material for Study III consisted of (1) survey data on teacher perceptions (N = 526) of the implementation of the education legislation and the current organization of special education services, and (2) observations of the implementation of the legislation in schools (N = 12) across Finland.
Osatutkimuksen III aineisto koostui (1) opettajien näkemyksistä (N = 526) liittyen perusopetuslakiuudistukseen lain voimaan tulon jälkeen ja (2) havainnointiaineistosta kolmiportaisen tuen toteutumisesta kouluissa (N = 12).
Furthermore, the findings of both Studies I and II suggested that, for individuals with intensive special education needs, adapting one s behavior in order to feel a sense of belonging (Juvonen, 2006) might be associated with hiding the unique characteristics of a person s special needs.
Lisäksi osatutkimuksien I ja II tulokset osoittivat, että yksilön oma tietoinen käyttäytymisen muuntaminen (kuuluvuuden tunteen osatekijä; Juvonen, 2006), jos hänellä on vaativan erityisen tuen tarpeita, voi liittyä tuen tarpeen peittämiseen ympäristöltä.
Furthermore, some schools and teachers implemented the law s integration requirement by placing all students with intensive special needs in separate units or school buildings, whereas other schools placed students in general education.
Osa kouluista ja opettajista tulkitsi lakia siten, että kaikki vaativan erityisen tuen oppilaat sijoitettiin erilleen muista yleisen ja tehostetun tuen oppilaista, kun taas osa kouluista sijoitti oppilaat samaan ryhmään muiden oppilaiden kanssa.
The findings further suggested that providing social assistance and positive life experiences during emerging adulthood (ages 18-25) seems to matter most in forming a strong sense of belonging in life.
Tulokset osoittivat myös, että yksilöllinen tuki ja positiiviset elämänkokemukset varhaisaikuisuudessa (vuosien 18 ja 25 välillä) vahvistavat kuuluvuuden tunnetta.
Phenomenographic methods of analysis were utilized in Study I. In Study II, which was based on the narratives of two females (ages 26 and 29) with Autism Spectrum Disorder (ASD), the focus was on sense of belonging and various life transition issues that may appear in childhood, adolescence, and adulthood in the absence of appropriate social supports.
Osatutkimus II perustui kahden autismin kirjoon kuuluvan naisen (iältään 26 ja 29 vuotiaita) narratiiveihin, joissa tarkasteltiin, millainen tuki oli merkityksellistä kuuluvuuden tunteen tukemisessa elämän eri vaiheissa (lapsuus, nuoruus ja aikuisuus).
The results of Study II demonstrated that lack of social support increases the number of school placements and transitions and causes biases in forming a sense of belonging.
Osatutkimuksen II tulokset osoittivat, että yksilöllistetyn tuen puute lisäsi koulusiirtoja ja siirtymiä peruskoulun jälkeisessä elämässä.
The findings suggest that students with intensive special education needs can feel a sense of belonging primarily in schools in which adults work in multidisciplinary collaboration, which helps to create an accepting and supportive school climate.
Väitöstutkimuksen tulosten perusteella voidaan todeta, että vaativan erityisen tuen oppilaat voivat kokea kuuluvuuden tunteen ensisijaisesti kouluissa, joissa aikuiset työskentelevät yhdessä ja monialainen yhteistyö toteutuu.
Qualitative narrative approaches were used in Study II to analyze interview and document data in order to create life transition stories.
Osatutkimuksessa II haastattelu- ja dokumenttiaineistot analysoitiin narratiivisen tutkimuksen metodeilla.
The purpose of this thesis, which consists of three related, internationally published peer-reviewed articles (Studies I-III), was to examine to what extent sense of belonging can be supported in school and in post-school life for students with intensive special education needs in Finland.
Tämän väitöstutkimuksen, joka koostuu kolmesta artikkelista ja yhteenvedosta, tarkoituksena on selvittää miten kuuluvuuden tunnetta voidaan tukea peruskoulussa ja sen jälkeen.
The results of this thesis also shed light on several limitations that prevent generalizations from being made.
Kuitenkaan tulosten perusteella ei ole suositeltavaa tehdä yleistyksiä.
Despite the various placements, the students felt better in their current, special, school, which had a positive climate.
Haastatellut arvioivat, että koulussa vallitsi myönteinen, hyväksyvä ja kannustava ilmapiiri.
Previous research on sense of belonging has mainly focused on students with special needs in inclusive schools.
Aiempi tutkimus on pääasiassa keskittynyt tarkastelemaan kuuluvuuden tunnetta perusopetuksessa oppilailla, joilla on erityistarpeita, joihin tarjotaan yleistä tai tehostettua tukea.
The analysis of the survey data in Study III was based on sequential mixed-methods design.
Osatutkimuksen III kyselytutkimusaineisto analysoitiin monimenetelmällisesti.
Study I examined conceptions associated with sense of belonging in general and special school placements for middle-school students with intensive special education needs (N = 5).
Osatutkimus I tarkastelee oppilaiden (N = 5), joilla on erityisen tuen tarve, käsityksiä kuuluvuuden tunteesta perusopetuksessa.
This thesis has provided an initial exploration into the under-researched area of sense of belonging in different school placements and in post-school life for students with intensive special education needs.
Tämä tutkimus syventää ja laajentaa nykyistä tietämystä kuuluvuuden tunteesta oppilailla, joilla on vaativan erityisen tuen tarpeita.
Therefore, further study is unquestionably needed.
Tätä tutkimusta voidaan pitää esitutkimuksena laajemmille lisätutkimuksille.
Also, the results hypothetically imply that the school principal plays a significant role in creating a school climate that supports a sense of belonging for all students.
Rehtorin rooli kuuluvuuden tunnetta tukevan positiivisen kouluilmapiirin synnyssä vaikuttaisi olevan myös merkityksellinen.
In Study I, the qualitative phenomenographic analyses of interview transcripts revealed various conceptions regarding the students sense of belonging in different school placements (general and special).
Osatutkimuksen I perusteella oppilailla oli monia erilaisia käsityksiä koskien kuuluvuuden tunnetta.
Sense of belonging for students with intensive special education needs : An exploration of students' belonging and teachers' role in implementing support
Oppilaiden käsityksien ja kokemuksien tulkitsemiseen saatiin syvyyttä tarkastelemalla opettajien näkemyksiä kolmiportaisen tuen toteutumisesta.
In the post-school phase, it appeared that positive experiences during emerging adulthood (between the ages of 18 and 25) seem to matter most in generating a strong sense of belonging to a community.
Lisäksi peruskoulun jälkeisinä vuosina myönteiset elämänkokemukset synnyttävät vahvan kuuluvuuden tunteen.
Hence, individuals with intensive special needs would benefit from ongoing support from the time they first enter school with continuation through the post-school transition phase and into adulthood.
Tästä syystä, kuuluvuuden tunnetta tulisi tukea ja vahvistaa varhaislapsuudesta saakka.
Study III examined the implementation of new, special education legislation in Finland (Basic Education Act 642/2010) among students with intensive special education needs.
Osatutkimuksessa III tutkittiin kolmiportaisen tuen toteutumista vaativan erityisen tuen oppilaiden keskuudessa.
Particular focus was placed on the voices of those students in order to understand how best to create a positive school climate that supports sense of belonging for all.
Lisäksi muiden oppilaiden kielteinen suhtautuminen oppilaiden erityistarpeisiin heikensi tutkimukseen osallistuneiden kuuluvuuden tunnetta.
The study used quantitative and qualitative research methods.
Aineistojen analysoinnissa käytettiin sekä laadullisen että määrällisen tutkimuksen menetelmiä.
According to dentist reports no significant difference existed in the incident rate between public and private dental practice.
Hammaslääkärikyselyn perusteella tapahtumien määrässä ei ollut merkittävää eroa yksityisen ja julkisen sektorin välillä.
Compared to the total number of annual dental visits in Finland, severe dental PSIs are rare.
Verrattaessa havaittujen tapahtumien määrää kaikkiin vuosittaisiin hammashoitokäynteihin Suomessa, vakavat vaaratapahtumat olivat harvinaisia.
A total of 1041 dentists responded (response rate 54%) and almost one third reported PSI(s) (n=872).
Yhteensä 1041 hammaslääkäriä vastasi ja heistä lähes joka kolmas raportoi yhdestä tai useammasta vaaratapahtumasta (n=872).
Even serious safety risks that were otherwise probably not captured can be detected.
Jopa vakavia turvallisuusriskejä, joita ei mahdollisesti muuten havaittaisi, tulee ilmi potilaiden yhteydenottojen kautta.
Anonymous, easy-to-use and blame-free reporting systems tailored for the specific features of dentistry might facilitate reporting.
Nimetön, helppokäyttöinen ja syyllistämätön hammashoitoon suunniteltu raportointijärjestelmä saattaisi lisätä ilmoitusaktiivisuutta.
The detected dental incident types in Finland are in many ways identical to reports from other countries.
Tämän tutkimuksen perusteella Suomessa havaitut hammashoidon vaaratapahtumatyypit vastaavat pitkälti muissa maissa raportoituja tapahtumia.
The study also showed that patients and their families can be observant and are capable of identifying several incidents and hazardous circumstances in their dental care.
Tutkimus osoitti myös, että potilaat ja heidän omaisensa pystyvät melko hyvin havainnoimaan useita hammashoitoon liittyviä vaaratapahtumia ja riskitilanteita.
All dental PSIs in both datasets had a broad array of contributing factors including both human factors and latent system-factors.
Molemmissa tutkimusaineistoissa tapahtumien myötävaikuttavat tekijät sisälsivät sekä inhimillisiä tekijöitä että ns. systeemisyitä.
These complaint-prone dentists carried a significantly higher risk for PSIs than did other dentists.
Useasti kantelun kohteena olleilla hammaslääkäreillä oli selvästi korkeampi riski erilaisille vaaratapahtumille kuin muilla tutkituilla.
This study showed that PS in dentistry is a complex and multidimensional issue and it relates to all aspects of care; diagnostics, treatment, devices and premises, medications, leadership and management, infection control, teamwork, communication, practitioner characteristics and patient characteristics.
Tämä tutkimus osoitti, että potilasturvallisuus hammashoidossa liittyy kaikkiin hammashoitotoiminnan osa-alueisiin, esimerkiksi diagnostiikkaan, hoitotapahtumaan, laitteisiin ja vastaanottotiloihin, lääkkeisiin, infektioiden torjuntaan, tiimityöhön, kommunikaatioon, sekä hammaslääkäriin ja potilaaseen liittyviin tekijöihin.
Most patients or family lodged complaints were lodged against individual dental professionals and only a minority was issued against dental practices or organizations.
Useimmat potilaiden ja omaistensa tekemät kantelut koskivat yksittäisiä hammashoidon ammattilaisia ja vähemmistö kokonaisia hoitoyksiköitä.
However, less severe PSIs are more common, especially in prosthetics, dental surgery, endodontic and restorative treatments.
Sen sijaan lievemmät tapahtumat olivat selvästi yleisempiä protetiikassa, suukirurgiassa, juurihoidoissa ja paikkaushoidoissa.
2) The second dataset was compiled from national data on patients or their family complaints and other notifications made against individual dental practitioners or dental practice units (n=948) for six Regional State Administrative Agencies (AVIs) and also from the National Supervisory Authority for Welfare and Health (Valvira) in Finland from 2000 to 2012 inclusive.
2) Sosiaali- ja terveydenhuollon lupa- ja valvontaviraston (Valviran) ja kuuden aluehallintoviraston (AVIt) vuosina 2000 2012 tekemiin ratkaisuihin, jotka liittyivät hammashoidon potilaiden ja heidän omaistensa tekemiin kanteluihin tai muihin ilmoituksiin hammashoidon ammattilaisista tai vastaanotoista (n=948).
Qualitative analyses (root cause analysis and document analysis) aimed to find emergent themes of dental PSIs and the factors related to them.
Laadullisten analyysien (juurisyyanalyysi ja asiakirja-analyysi) tavoitteena oli löytää ja luokitella toistuvia vaaratapahtumien tyyppejä ja niiden taustasyitä.
Yet two thirds (68%) of all studied patient complaints and other notifications concerned private professionals, whereas one third concerned public dental providers (32%).
Kuitenkin kaksi kolmesta AVIlle ja Valviralle lähetetystä potilaskantelusta ja muusta ilmoituksesta koski yksityissektoria kun taas vain kolmannes koski julkista sektoria.
Nine out of ten complaints were made against dentists, the majority being general dental practitioners.
Yhdeksän kymmenestä hammashoitoon liittyvästä kantelusta ja ilmoituksesta kohdistui hammaslääkäreihin.
The problem is that the active use of novel methods varies between individuals and organizations.
Monen uuden potilasturvallisuutta varmistavan menetelmän käytössä on kuitenkin vielä suurta vaihtelua niin yksilö- kuin organisaatiotasollakin.
The objectives of this thesis were to identify types of dental patient safety incidents (PSIs), the contributory factors that played a role on the origin, development of PSIs, or identify the factors that increased the risk of PSIs, the mitigating factors against PSI, suggested by dentists and PS practices in use in their clinics.
Tämän väitöstyön tavoitteena oli tunnistaa hammashoidossa potilaalle sattuneita vaaratapahtumia, niiden syntyyn myötävaikuttaneita tekijöitä, hammaslääkäreiden vastaanotoilla käytössä olevia potilasturvallisuuskäytäntöjä ja koota tietoa hammashoidon vaaratapahtumien ehkäisykeinoista.
Further research should use different datasets, target groups (health care professionals, patients and their families), several PS research methods and include physical, emotional, social and economic consequences of dental incidents.
Aihe vaatii jatkotutkimusta, ja siihen tulisi käyttää useita erilaisia aineistoja, kohderyhmiä (hammashoidon ammattilaisia ja potilaita sekä heidän omaisiaan) ja useita potilasturvallisuuden tutkimusmenetelmiä.
On the other hand, several mitigating factors had already implemented every day dental practice to safeguard patients in Finland.
Toisaalta, tutkimus osoitti myös, että runsaasti potilaan turvallisuutta varmistavia tekijöitä on jo käytössä suomalaisessa hammashoidossa.
Furthermore, this thesis aimed at exploring whether patients or their families are able to observe PSIs in their own dental care.
Lisäksi tavoitteena oli tutkia potilaiden ja heidän omaistensa kykyä tunnistaa hammashoidon riskitilanteita.
Only few studies have hitherto focused on the understanding of either the patients or their families about safety in dentistry.
Myös potilaan tai hänen omaistensa kykyä havainnoida hammashoidon potilasturvallisuuteen liittyviä tekijöitä on tutkittu vielä vähän.
The quantitative analyses examined several variables related to incident types, which included the contributing factors, the mitigating factors and their associations with dentists characteristics.
Määrällisillä analyyseilla, kuten logistisella regressioanalyysilla, tutkittiin muun muassa vaaratapahtumiin myötävaikuttaneiden tekijöiden ja hammaslääkäreihin liittyvien muuttujien yhteyttä havaittuihin vaaratapahtumiin.
Such a culture should include improved incident reporting and should focus on learning from adverse events and also near misses.
Hammashoidon potilaan turvallisuutta voitaisiin nykyisestä lisätä luomalla hammashoitoon turvallisuuskulttuuri, johon kuuluu nykyistä aktiivisempi vaaratapahtumien tunnistaminen ja raportointi, ja haittatapahtumien sekä myös erityisesti läheltä piti tapahtumien käyttäminen yhteiseen oppimiseen.
Most (83%) dental professionals were complained about only once during the study period, however, a small number of dentists were responsible for a notable proportion of complaints from patients or received notifications concerning dentistry.
Suurimmasta osasta hammashoidon ammattilaisista oli kanneltu tai tehty ilmoitus vain kerran tutkimusjakson aikana.
The study findings were derived from two datasets: 1) The first dataset was obtained from an internet-based questionnaire, sent in 2010 that requested practicing dentists to respond to questions on any PSIs that had occurred during the preceding year and any incident mitigating factors.
Väitöstyö perustui kahteen aineistoon: 1) Vuonna 2010 tehtyyn verkkokyselyyn, joka lähetettiin niille potilastyötä tekeville hammaslääkäreille Etelä-Suomen, Länsi- ja Sisä-Suomen ja Lounais-Suomen alueilla, joiden sähköpostiosoite oli Suomen Hammaslääkäriliiton tiedossa.