natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this work, the related Finnish, German and American concepts and categorizations, as well as the role and functions of exclusionary rules in the system of criminal procedure, are explained and clarified.
Tutkielmassani selvitän hyödyntämiskieltoihin liittyvät saksalaiset, suomalaiset ja amerikkalaiset perus- ja lähikäsitteet, oikeustieteessä käytetyt tavat luokitella hyödyntämiskieltoja sekä hyödyntämiskieltojen roolin ja funktiot rikosoikeudellisessa järjestelmässä.
However, the incoherent, inadequately reasoned decisions of the Finnish Supreme Court have left the legal situation somewhat unclear.
Korkeimman oikeuden ristiriitaiset, heikosti perustellut ennakkopäätökset, joissa on toisinaan sekoitettu hyödyntämiskiellot ja todisteen näyttöarvon määrittäminen, ovat kuitenkin jättäneet oikeustilan epäselväksi.
Therefore the Finnish attitude towards exclusionary rules has for long been unfavorable.
Suhtautuminen hyödyntämiskieltoihin onkin ollut viime aikoihin saakka torjuvaa.
In Finnish legal science, influenced strongly by German law and literature in this matter, norms that lead to such exclusion are termed hyödyntämiskielto (in German Beweisverwertungsverbot).
Saksasta vaikutteita saaneessa suomalaisessa oikeustieteessä tällaiseen poissulkemiseen johtavia oikeusnormeja kuvataan käsitteellä todisteen hyödyntämiskielto (Beweisverwertungsverbot), joka voidaan erottaa todisteen hankkimiseen tai esittämiseen kohdistuvista, mahdollisesti myös hyödyntämiskieltoon johtavista kieltonormeista.
Because of this, there has been a willingness to leave the evaluation of evidence to the free discretion of the judge, even when the evidence has been obtained in an illegal way.
Suomessa on korostettu vapaata todistusteoriaa, johon nojaten laittomasti hankitun todistusaineiston arvottaminen on haluttu jättää tuomarin vapaasti harkittavaksi.
The changed attitude towards exclusionary rules is nevertheless apparent in a proposed new section governing exclusion of illegally gathered evidence, to be included in the Finnish Code of Judicial Procedure.
Muuttunut suhtautuminen hyödyntämiskieltoihin käy ilmi myös siitä, että oikeudenkäymiskaareen ehdotetaan nimenomaista hyödyntämiskieltosäännöstä.
In connection with some constitutional amendments, the Supreme Court of the United States has developed a complicated set of rules concerning exclusion of illegally gathered evidence.
Siellä liittovaltion korkein oikeus on kehittänyt perustuslakiin kytkeytyvän, laittomasti hankittujen todisteiden hyödynnettävyyttä koskevan normiston, joka on lähtökohtaisen jyrkkyytensä vastapainoksi täynnä poikkeus- ja rajoitussääntöjä.
In addition, different national approaches to selected questions concerning the scope and procedural treatment of exclusionary rules are analyzed and compared.
Lisäksi käsittelen ja vertailen hyödyntämiskieltojen ulottuvuuteen ja prosessuaaliseen kohteluun liittyviä erityiskysymyksiä, joista keskeisin on suhtautuminen laittomasti hankitun, hyödyntämiskelvottoman todisteen ns. etäisvaikutukseen.
This research followed a cyclical educational design research (EDR) approach (McKenney & Reeves, 2018) whose principles and interventions are based on the actual needs of schools.
Tässä tutkimuksessa käytettiin koulutuksellisen kehittämistutkimuksen, EDR, (McKenney & Reeves, 2018) lähestymistapaa, joka pohjautuu periaatteisiin, joissa ratkaisuja kehitetään sykleittäin koulumaailman todellisiin tarpeisiin.
More specifically, the thesis investigates three writing modalities: (1) handwriting, (2) keyboarding on a computer or laptop, and (3) keyboarding on a touchscreen keyboard of an iPad or mobile phone.
Erityisesti tämä tutkimus keskittyy kolmeen kirjoitusmenetelmään: 1) käsin kirjoittamiseen 2) tietokoneen tai kannettavan tietokoneen näppäimistöllä kirjoittamiseen ja 3) iPadin tai matkapuhelimen kosketusnäytön näppäimistöllä kirjoittamiseen.
Writing skills and practices are constantly evolving due to the digitalisation of working, learning and living environments.
Kirjoitustaidot ja niihin liittyvät käytännöt muuttuvat ja kehittyvät jatkuvasti työelämän, koulutuksen ja elinympäristöjen digitalisoitumisen myötä.
Refining the test battery for these age groups entailed three separate experiments.
Testimateriaalin kohdentaminen ja muotoilu näille koululaisten ikäryhmille sisälsi kolme erillistä kokeilua.
This thesis presents new information regarding different writing modalities and recollections of written texts among different age groups: children, adolescents and adults.
Tämä tutkimus tuotti uutta tietoa eri ikäryhmistä kirjoitusmenetelmiin ja kirjoitettujen tekstien muistamiseen liittyen (lapset, nuoret ja aikuiset).
Sub-study II continued the investigation of the effect of writing modalities on recollection; this time, however, the age groups of participants differed: 10-11-yearold children (N = 92) and 16-year-old adolescents (N = 43).
Toisessa osatutkimuksessa tutkitaan kirjoitusmenetelmien yhteyttä muistamiseen 10–11-vuotiailla lapsilla (N = 92) ja 16-vuotiailla nuorilla (N = 43).
As a primary outcome of this research, the model implies cooperation between body, mind and brain by considering the environmental, cultural and contextual factors underlying memory functions, which are affected by perception and action sequences, prior experiences, emotions and motivations.
Tulokseksi saatiin ensinnäkin harmoninen ja samanaikainen kehon, mielen ja aivojen yhteistyö, joka piirtyy huomioimalla ympäristö-, kulttuuri- ja kontekstuaaliset tekijät.
The main findings of this study were that writing modality has a statistically significant effect on recollection and that students can recall handwritten stories statistically significantly better than stories typed on a computer keyboard or touchscreen.
Ensimmäisen osatutkimuksen päätulos oli, että kirjoittamisen menetelmä vaikuttaa muistiin tilastollisesti merkitsevästi ja että yliopisto-opiskelijat muistavat käsinkirjoitetut tarinat tilastollisesti merkitsevästi paremmin kuin tietokoneen tai iPadin kosketusnäytön näppäimistöllä kirjoitetut tarinat.
In this sub-study, the research design for the three writing modalities was created using testing material.
Tässä artikkelissa luodaan tutkimusmalli kolmelle kirjoitusmuodolle yhdessä testimateriaalin kanssa.
Sub-study I served as the starting point for researching the effect of writing modality on the recollection of short stories among a sample of university students (N = 31).
Ensimmäisessä osatutkimuksessa tutkitaan eri kirjoitusmenetelmien yhteyttä yliopisto-opiskelijoiden (N = 31) muistiin liittyen.
The findings indicated a statistically significant effect of writing modality on recollection among 16-yearold adolescents and 11-year-old children, with handwriting being the best-recalled writing modality compared to keyboarding on a laptop or touchscreen device.
Tulokset osoittivat, että 16-vuotiailla nuorilla ja 11-vuotiailla lapsilla kirjoitusmenetelmällä oli tilastollisesti merkitsevä yhteys, jolloin käsinkirjoitetut tarinat muistettiin paremmin kuin tietokoneen näppäimistöllä tai kosketusnäppäimistöllä kirjoitetut tarinat.
The empirical experiments performed in this research followed an experimental within-subjects research design.
Osatutkimusten tutkimusmenetelmänä käytettiin kokeellista tutkimusotetta.
The principal empirical findings of sub-studies I and II were that writing modality has statistically significant effects on the consequent recollection of written texts starting from the age of 11, as these effects were not evident among 10-year-old children.
Keskeisin tutkimustulos osoitti, että kirjoitusmetodit vaikuttavat tilastollisesti merkitsevästi kirjoitettujen tekstien muistamiseen 11 vuoden iästä lähtien.
The development of the embodied knowledge construction model of affects in writing is the culmination of the empirical and theoretical knowledge acquired from the entire research process and thereby answers the overarching research question: What are the components of embodied knowledge construction in writing?
Kolmannessa osatutkimuksessa koko tutkimusprosessin aikana hankittu empiirinen ja teoreettinen tieto kulminoituu kehollisen tiedonrakentamisen mallin rakentamiseen kirjoittamisen affekteihin liittyen.
These principles and interventions materialised in this study via the development of a theoretical model, study design and test battery for evaluating the effect of any writing modality on a writer’s recollection and by generating new knowledge about the different age groups with respect to the three writing modalities and consequent recollection of written texts.
Nämä periaatteet konkretisoituvat tässä tutkimuksessa muun muassa teoreettisen mallin ja testimateriaalin kehittämisen avulla, joilla voidaan arvioida muistamista eri kirjoitusmenetelmien käytön jälkeen.
This thesis offers a test design and an embodied knowledge construction model for the quantitative and qualitative assessment of knowledge construction and affects in writing.
Toisena keskeisenä tuloksena syntyi testimateriaali sekä kvantitatiivisen ja kvalitatiivisen arvioinnin kehykset kirjoittamiseen liittyvään muistamisen tutkimiseen ja siihen vaikuttaviin tekijöihin.
The thesis examines whether these writing modalities affect the recollection of stories and determines the latent affects influencing knowledge construction in writing.
Tässä tutkimuksessa selvitetään, onko eri kirjoitusmenetelmillä merkitystä muistamiseen liittyen tarinoita kirjoitettaessa.
Importantly, this thesis provides several recommendations, including the systematic instruction of keyboarding, the balancing of writing instruction and practice from an early age for improving learning outcomes, and the improvement of keyboarding abilities among adolescents and adults so that they may function harmoniously in an increasingly digitised world.
Samalla tulee muistaa tarve parantaa nuorten ja aikuisten näppäilytaitoja, jotta he pystyvät toimimaan vaivattomasti digitalisoituvassa maailmassa.
This sub-study sought to design a theoretical model for understanding cognition and affect in writing.
Tässä osatutkimuksessa kootaan olemassa oleva tieto ja pyritään ymmärtämään kehollista tiedonrakentamista ja kirjoittamiseen yhteydessä olevia affekteja.
Write to Recall – An Embodied Knowledge Construction Model of Affects in Writing
Nämä yhdessä kiteytyvät kehollisen tiedonrakentamisen mallissa kirjoittamisen affekteihin liittyen.
Therefore, the aim of this thesis is to understand the effects of the writing process and consequent knowledge construction.
Mallin avulla saatiin syventävää tietoa kirjoittamisen ja siihen yhteydessä olevien tietojen rakentumisesta.
Hence, an embodied knowledge construction model of affects in writing was developed and empirically tested, generating valuable information that deepened our understanding of knowledge construction in writing and the issues that affect it. Data were collected from 172 participants.
Siten artikkeli esittelee kehollisen tiedonrakentamisen mallin, jota myös testataan empiirisesti 16-vuotiaiden nuorten koululaisten tutkimusjoukossa (N= 6).
Sub-study III compiled knowledge acquired from both the empirical studies conducted in this research and from the relevant literature examined throughout the research process.
Lisäksi tutkimus on tuottanut lisää uutta empiiristä tietoa kirjoitusmenetelmiin liittyen.
This particular model can be applied in other sparsely populated areas in Finland too.
Tätä mallia voi soveltaen käyttää myös muualla Suomen harvaanasutuilla seuduilla.
Nowadays, an increasing number of village schools are being closed down.
Nyt kuitenkin kyläkouluja lakkautetaan yhä enenevässä määrin.
During the 21st century the number of schools has been reduced almost by a hundred schools per year and there is no indication that this trend is going to change.
2000-luvulla koulujen määrä on vähentynyt melkein sadan koulun vuosivauhtia eikä toiminnalle ole näkyvissä muutosta.
Even some guilt was expressed.
Syyllisyyttäkin koettiin.
The interviews and the articles indicated that, for instance, the educational quality of the small schools has been questioned.
Haastatteluista ja artikkeleista kävi ilmi, että esimerkiksi pienten koulujen opetuksen laatuun on kohdistettu arvostelua.
Content analysis provided the different themes and types for the present study.
Sisällön analyysissä etsittiin erilaiset teemat ja tyypit.
In reflective phenomenology, the examined themes are approached in a detailed manner.
Reflektiivisessä fenomenologiassa tutkija perehtyy syvällisen yksityiskohtaisesti tutkittaviin asioihin.
The pupils, in turn, may lack a sense of safety and have poorer self-esteem in bigger schools which in the worst case scenario could lead to exclusion.
Oppilas puolestaan voi kokea isossa koulussa turvattomuutta ja itsearvostuksen puutetta, jolloin pahimmassa tapauksessa voidaan ajautua syrjäytymisvaaraan.
The study was conducted in the municipalities of Sodankylä, Inari and Utsjoki (Northern Lapland) and Kittilä, Muonio and Enontekiö (Fell Lapland).
Tutkimuskunnat Pohjois-Lapissa olivat Sodankylä, Inari ja Utsjoki sekä Tunturi-Lapissa Kittilä, Muonio ja Enontekiö.
The changes a school shutdown brings about are enormous and, therefore, people should be given a chance to prepare in advance.
Koulujen lakkauttamiset ovat suuria muutosprosesseja yhteiskunnassa, johon ihmisiä pitäisi valmistella etukäteen.
The immediate effects the interviewees had experienced included longer school transports for children which resulted in the lack of time for rest, hobbies and relaxation.
Lakkautusten välittömiksi vaikutuksiksi katsottiin lasten pidentyneet koulumatkat, josta seurauksena oli ajan puute lepoon, harrastuksiin ja rentoutumiseen.
A school shutdown affects not only the school personnel and the pupils but their parents as well.
Koulun lakkau-tuminen vaikuttaa niin koulun henkilöstöön, oppilaisiin kuin myös heidän vanhempiinsa.
However, some interviewees expressed some hopeful views due to the increased number of jobs in tourism and recreational building business.
Toiveikkaitakin näkymiä löytyy matkailun luodessa työpaikkoja ja mökkirakentamisen lisääntyessä.
Keeping the Sámi languages alive was a reason for concern and, for instance, establishing a Sámi school was suggested as a means to secure the position of the language and culture.
Huolta kannettiin saamenkielten vahvana pysymisestä ja esitettiin saamelaiskoulun perustamista kielen ja kulttuurin turvaamiseksi.
In the Sámi area the teaching of Sámi language could be partially concentrated to a certain school in a municipality.
Saamelaisalueella siinä voisi osittain keskitetysti toimia kunnan saamenkielinen opetus.
The present study set out to investigate how the shutdown of 33 village schools influenced people's lives during the years 1983 – 2005.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin Pohjois-Lapin ja Tunturi-Lapin 33 kyläkoulun lakkauttamisien erilaisia vaikutuksia ihmisten elämään vuosina 1983 – 2005.
There was not enough room for negotiation or discussion about values.
Neuvottelut ja arvokeskustelut jäivät vähäisiksi.
The general consequences of a school shutdown were discussed along with the visions about the future of the village.
Lisäksi kartoitettiin lakkautusten yleiset vaikutukset ja visioitiin tulevaisuuden kyläkuvaa.
Instead, the shutdowns were perceived as badly conducted.
Ymmärrystä ei kuitenkaan riittänyt lakkautustavoille, vaan ne nähtiin erittäin huonosti hoidetuilta.
The themed weeks at schools were seen as important contributors in maintaining Sámi culture.
Koulujen teemaviikkoja saamelaiskulttuurin ylläpitäjänä pidettiin tärkeinä.
The emotions the school shutdowns elicited varied from anger and grief to yielding and adaptation.
Lakkau-tustuntemukset vaihtelivat vihasta ja surusta lopulta periksi antoon ja sopeutumiseen.
The cultural heritage of a village school was closely entwined with the knowledge of one's own region and the surrounding nature.
Kyläkoulun kulttuuriperintöön liittyivät oman alueen tunteminen ja sen hyödyntäminen monella tavalla lappilaisesta luonnosta.
Consequently, enough time should be allocated to these processes and take the mental well-being of the school personnel into account.
Kauaskantoisiin hankkeisiin pitää varata tarpeeksi aikaa ja huolehtia kouluhenkilöstön jaksamisesta myös henkisellä tasolla.
Likewise, some people possibly had a grudge against the officials who carried out the actual shutdown processes.
Myös lakkautuksia hoitaneita virkamiehiä kohtaan on mahdollisesti jäänyt kaunoja.
Furthermore, festivities on Mother's day and at Christmas were considered significant in bringing people together.
Äitienpäivä- ja joulujuhlat koettiin merkittävinä kyläläisiä yhdistävinä koulun toimintoina.
Alternatively, the schools could specialize to certain themes.
Koulun olisi mahdollista myös erikoistua oman alansa kouluksi.
Theme-centered interview was applied for data collection in this qualitative study and the interviewees included head teachers, teachers, heads of local education and culture departments and the parents of the pupils.
Tutkimus oli kvalitatiivinen teemahaastattelututkimus koulujen johtajille, opettajille, kuntien sivistysjohtajille ja oppilaiden vanhemmille.
The municipality could also offer some of the general services in this multifunctional center.
Monitoimikeskuksessa olisi myös mahdollista saada kunnan yleisiä palveluita kyläläisiä ajatellen.
Thus, the aim was to understand the meaning of a text or an action also in a reflective sense while thematizing the content of the data.
Tutkimus korostui fenomenologisena tutkimustyyppinä, koska sisältöä teemoitellessaan tutkijan tarkoitus oli ymmärtää tekstin tai toiminnan merkitystä, myös reflektiivisesti.
Financial reasons and the reducing number of pupils were the factors leading to school shutdowns.
Lakkautussyinä olivat oppilas-määrien pienenemiset ja säästösyyt, jotka osittain ymmärrettiinkin.
Families with children are not likely to be drawn to villages because there are no schools.
Kyläkuvavisioissa kylien elämä hiljenee työ- ja opiskeluikäisten muuttaessa kasvukeskuksiin, eikä lapsiperheitä muuta kylään, koska ei ole koulua.
The centers would combine schooling with distance learning, day care, elderly care, adult education center and other spare time activities.
Lapin harvaanasuttujen seutujen elämisen ja asuttamisen pelastuksena voisi olla kokeileva monitoimikeskusmalli, jossa yhdistyisivät koulutoiminnan ohella esimerkiksi etäopetus, päivähoito, vanhustyö, leirikoulutoiminta, kansa-laisopisto ja muu harrastustoiminta.
In addition to providing schooling for children, the schools have offered premises for festivities, hobbies and different kinds of gatherings.
Kyläkoulu on kautta aikojen ollut kylän tärkein keskus; lähikouluna lapsille ja verrattomana pitopaikkana juhlille, harrastuksille ja erilaisille kokoon-tumisille.
The villagers also felt they no longer had a place for gatherings and, as a consequence, the adult learning center offered fewer activities.
Koulutoiminnan loppumisen myötä loppui kyläläisiltä myös kokoontumispaikka ja kansalaisopiston kurssitarjonta väheni.
Quite often the information people received about the upcoming closing was regarded as inadequate.
Lakkautuksista tiedottamisessa koettiin puutteita.
The rural craft industry had economic significance in Finland, before the industry began to develop.
Kotiteollisuudella oli kansantaloudellista merkitystä Suomessa, ennen kuin teollisuus alkoi kehittyä.
This thesis results confirm earlier studies.
Tutkielmani tulokset vahvistavat aikaisempia tutkimuksia.
At the same time I look forward to raising other phenomenons and themes of Finnish society from between the world wars.
Samalla odotan, että esiin nousee muita ilmiöitä ja teemoja suomalaisesta yhteiskunnasta tuolta maailmansotien väliseltä ajalta.
Behind the articles is economic and climatic factors and the 1920–1930 -century events.
Artikkeleiden taustalla vaikuttavat taloudelliset ja ilmastolliset tekijät että 1920–1930-lukujen tapahtumat.
Mary Ollonqvist articles shows a strong desire to convince readers of the Finnish domestic product excellence.
Mary Ollonqvistin artikkeleissa ilmenee voimakas halu vakuuttaa suomalaiset lukijat kotimaisten tuotteiden erinomaisuudesta.
Home, crafts and design are strongly tied to the Finnish culture and ideology construction.
Koti-, käsi- ja taideteollisuus on voimakkaasti sidottu suomalaisuuteen ja sen ideologian rakentamiseen.
She is focused in her articles to materials and fashion.
Hän keskittyi teksteissään materiaaleihin ja siihen liittyvään muotiin että teollisuuteen.
Mary was Ollonqvist handicraft teacher, journalist and author of handicraft literature and have earned to be raised in the craft and art research.
Mary Ollonqvist oli käsityöopettaja, toimittajana ja käsityökirjailija ja on ansainnut tulla esille käsityö- ja taidealan tutkimuksissa esille.
Technic under the theme articles that include dressing and decoration are mainly embroidery, crochet, knitting and weaving.
Tekniikka teeman alle kuuluvat artikkeleissa esiintyvät somistus ja koristus, jotka pääasiassa ovat kirjonta, virkkaus, neulonta ja kudonta.
The above-mentioned themes I identified under to the housekeeping and craft.
Edellä mainitut teemat määrittelin kuuluvan kodinhoito ja käsityö yläluokan alle.
The thesis provides additional information about her influence in society in 1923–1935.
Tutkielma tuo lisätietoa hänestä yhteiskunnanvaikuttajana vuosina 1923–1935.
I'll take a more detailed examination of what she is writing about, crafts, handicraft, rural crafts and art industry.
Tarkempaan tarkasteluun otan, mitä hän kirjoittaa käsityöstä, koti-, käsi- ja taideteollisuudesta.
Handicrafts and specifically women's textile work is work for women in the Ollonqvist articles.
Käsityö ja nimenomaan tekstiilityö on naisten töihin kuuluvaa Ollonqvistin artikkeleissa.
Ollonqvist articles that arise in the themes.
Tuon Ollonqvistin artikkeleista esille nousevia teemoja.
She was later known as Mary Olki in 1935.
Hänet tunnetaan myöhemmin Mary Olkinimellä vuoden 1935 jälkeen.
My purpose is to display the history of Finnish handicraft and in this case, my point of view is from Mary Ollonqvist Kotiliesi articles from 1923 to 1935.
Tarkoituksenani on tuoda näkyviin Suomen käsityön historiaa ja tässä tapauksessa Mary Ollonqvistin vuosien 1923–1935 Kotilieden artikkeleiden kautta.
Articles by Ollonqvist in Kotiliesi magazine is about 180 aticles from 1923 to 1935.
Artikkeleita Ollonqvist kirjoitti Kotilieteen noin 180 kappaletta vuosina 1923–1935.
Master's thesis is dealing with Ollonqvist Mary (1891–1974) Kotiliesi articles for the years 1923 to 1935.
Pro gradu -tutkielmani käsittelee Mary Ollonqvistin (1891–1974) Kotilieden artikkeleita vuosilta 1923–1935.
With content analysis I outlined four main themes from Mary Ollonqvist articles for the years 1923 to 1935: fashion, technic (textile), material and decoration.
Sisällönanalyysin avulla hahmottelin neljä pääteemaa muoti, tekniikka, materiaali ja sisustus Mary Ollonqvistin artikkeleista vuosilta 1923–1935.
The aspiration behind this research is to find out whether the promises concerning sustainable development of the chosen clothing companies actualise in the common process of giving meanings between the clothing companies and their consumers.
Tavoitteenani on selvittää, toteutuvatko valittujen vaatetusyritysten kestävyyden lupaukset vaatetusyritysten ja kuluttajien yhteisessä merkityksenannon prosessissa.
On the other hand, the meanings of Sustainable Consumption become contradictory due to business, leaning towards the Green level of Sustainable Consumption.
Toisaalta merkitykset kestävän kuluttamisen sisällä muotoutuvat liiketoiminnan vaikutuksesta ristiriitaisiksi, vihreään kuluttamisen tasoon nojautuen.
This research is a qualitative research concentrating on meanings given to Northern Outdoor clothing.
Tutkimus on pohjoisen ulkoilmavaatetuksen merkityksenantoon keskittyvä laadullinen tutkimus.
The results of the research reveal that the meanings given to Northern Outdoor clothing are still today partly based on the historical definitions of North.
Tutkimuksen tulokset paljastavat pohjoiselle ulkoilmavaatetukselle annettujen merkitysten edelleen pohjautuvan osaltaan pitkään pohjoisen määrittämisen historialliseen kertomukseen.