natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Follow-up study aimed to explore how graduates’ evaluate their academic competences and career success after three years of graduation, and what kinds of challenges graduates have encountered in working life.
Neljäntenä tavoitteena oli tutkia valmistuneiden työelämässä menestymistä ja työelämässä koettuja haasteita kolme vuotta valmistumisen jälkeen.
The main aim was to explore graduates’ evaluations of their academic competences and how these evaluations are related to their learning.
Toinen tavoite oli tutkia, miten akateemiset kompetenssit ovat yhteydessä oppimisen lähestymistapoihin.
The results showed that significant changes in graduates’ evaluations of academic competences had occurred.
Seurantatutkimuksen tulokset osoittivat, että valmistuneiden arviot akateemisten kompetenssien kehittymisestä yliopisto-opintojen aikana muuttuivat hieman valmistumisen jälkeen.
Most graduates were able to extensively describe their competences, including those that are more demanding such as critical thinking and applying knowledge, as well as more practical competences.
Suurin osa valmistuneista kuvasi monipuolisesti kehittämiään valmiuksia, kun taas osa kuvasi valmiuksia suppeammin tai heillä oli vaikeuksia kuvata niitä.
This doctoral thesis indicates that a mixed methods approach is needed to explore graduates’ employability and especially competences more profoundly.
Tutkimus antoi tärkeää tietoa oppimisen yhteydestä työllistyvyyteen ja erityisesti akateemisiin kompetensseihin sekä opintojen aikaiseen työssäkäyntiin.
The results of Study IV also revealed that most of the challenges that graduates reported having encountered in working life were related to a need for more academic competences, especially presentation and social competences.
Tulokset myös osoittivat, että kyky kuvata monipuolisesti omia akateemisia kompetensseja valmistumishetkellä oli yhteydessä oppimiseen.
The analysis was based on the discourse theory of Ernesto Laclau and Chantal Mouffe.
Aineiston analyysissa hyödynnetyn lukutavan lähtökohtana oli Ernesto Laclaun ja Chantal Mouffen diskurssiteoria.
The research material consists of one group discussion and four thematic interviews with a total of 13 interviewees.
Aineisto koostuu yhdestä ryhmäkeskustelusta ja neljästä teemahaastattelusta.
The notion of sustainability is considered an empty signifier, which receives situation-related meanings, for example through decisions made in teaching practices.
Kestävyyden käsitettä on kuvattu tyhjänä merkitsijänä, joka saa tilanteisesti, esimerkiksi opetuksen käytännöissä, erilaisia merkityksiä.
"You can make a difference" : A discourse analysis on the meanings of sustainability in university teaching
"Sä voit vaikuttaa asioihin" : Diskursiivinen analyysi kestävyyden merkityksistä yliopisto-opetuksessa
On the other hand, it has been suggested that the integration of sustainability into teaching requires consideration of the epistemological starting points of the disciplines.
Toisaalta aiheen integroinnin opetukseen on esitetty edellyttävän tieteenalojen epistemologisten lähtökohtien huomioon ottamista.
Some of the interviewees emphasized radical meanings of sustainability, highlighting the necessity of change in the discipline and society.
Osa haastateltavista liitti kestävyyteen radikaaleja merkityksiä esittäen tieteenalan ja yhteiskunnan muutoksen välttämättömänä.
The interviewees integrated sustainability into their teaching through the use of their understandings of both sustainability and teaching and through their assumptions about the students.
Haastateltavat sovittivat kestävyyttä tieteenalan opetukseen hyödyntäen kestävyyttä ja opetusta koskevia näkemyksiään sekä opiskelijoita koskevia oletuksiaan.
Through situated choices, sustainability in teaching could be approached more easily, although teachers sometimes chose not to consider sustainability as a multidisciplinary subject with political and emotional dimensions.
Opetusta koskevien valintojen avulla kestävyydestä rakentui haastateltavien kuvauksissa opetettavissa oleva, mutta samalla opettajien valinnat saattoivat rajata kestävyyden ulkopuolelle aiheen monialaisuuden sekä poliittisen ja tunteiden ulottuvuuden.
study, I examine the meanings of sustainability in university teaching.
Tarkastelen tutkielmassa kestävyyteen yliopisto-opetuksessa kytkeytyviä merkityksiä.
For this research, I interviewed university teachers who integrate sustainability into their teaching and service personnel who develop sustainability education in a Finnish university.
Tuotin aineiston haastattelemalla suomalaisessa yliopistossa kestävyyttä tieteenalallaan opettavia ja kestävää opetusta kehittäviä henkilöitä.
It has been suggested that in higher education the meanings of sustainability are adapted to the political-economic climate of the society, and researchers have called for a stronger perspective on sustainability in higher education.
Kestävyyden on arvioitu toteutuvan korkeakoulutuksessa yhteiskunnassa vallitsevaan poliittis-taloudelliseen ilmapiiriin sopeutuvana.
In their definitions, the interviewees adapted sustainability to the contexts of society and discipline, thus producing meanings that can be seen as reformist.
Haastateltavat korostivat kestävyyttä ratkaisuina ja liittivät kestävyyteen yhteiskunnan ja tieteenalan reunaehtoihin sopeutuvia, reformistia merkityksiä.
During the process of answering the research questions, two different sets of data acquired from questionnaires was utilized.
Tutkimuskysymyksiin vastaamisessa hyödynnettiin kyselyn tuottamaa kahta erilaista dataa.
The methods of analysis were both qualitative (content analysis based on the research material) and quantitative (cluster and factor analysis).
Aineiston analysointimenetelmät olivat sekä kvalitatiivisia (aineistolähtöinen sisällönanalyysi) että kvantitatiivisia (klusterointi ja faktorianalyysi).
The methodological approach was based on a phenomenographic method.
Tutkimusote perustui fenomenografiseen tutkimusotteeseen.
While the participants provided little direct criticism towards play or the role of the adult, they acknowledged the challenges when attempting to find a balance between active and passive participation in play.
Vastaajat eivät juurikaan tuoneet esille kritiikkiä aikuisen roolia tai leikkiä kohtaan, tosin pohdittiin haastavuutta löytää tasapaino aktiivisen ja passiivisen osallistumisen välillä.
Essentially a mixed method study in which quantitative and qualitative phases followed one another, these approaches were applied simultaneously during both the acquisition of the research material and the analysis.
Kyseessä oli mixed methods -tutkimus, jossa kvantitatiiviset ja kvalitatiiviset vaiheet seurasivat toisiaan, ja tutkimusotteet kulkivat rinnakkain sekä aineiston hankinnan että analyysin vaiheissa.
The research material was collected via an internet survey in which the participants were voluntary students interested in the topic.
Aineisto hankittiin itsevalikoituneen internetkyselyn avulla eli siihen osallistuivat vapaaehtoiset sekä aiheesta kiinnostuneet opiskelijat.
The expectation of the thesis was to acquire insight into the gradually forming perception and understanding of the students on the role of the playing adult and how this process is influenced by their own personal play experiences, their approach towards the importance of play and their experiences in education and working life.
Tutkimuksessa odotettiin muodostuvan kuva opiskelijoiden rakentumassa olevista käsityksistä ja ymmärryksestä leikkivän aikuisen roolista, ja miten siihen prosessiin ovat vaikuttamassa käsitykset leikin merkityksestä, heidän omat leikkikokemuksensa sekä kokemuksensa koulutuksesta ja työelämästä.
Teacher education within the context of early childhood education has an integral role in reinforcing the perception of future teachers as regard the significance of play in the development and well-being of children and in supporting the development of the role of the playing adult.
Varhaiskasvatuksen opettajan koulutus on avainasemassa vahvistamassa tulevien opettajien käsityksiä leikin merkityksestä lasten oppimisen ja hyvinvoinnin kannalta sekä tukemassa leikkivän aikuisen roolin kehittymistä.
The objective of this thesis was to examine the perceptions of first and second year teacher students studying early childhood education at the University of Helsinki on the meaning of the role of the adult in play within the context of early childhood education.
Tässä tutkimuksessa selvitettiin Helsingin yliopiston ensimmäisen ja toisen vuoden varhaiskasvatuksen opettajaopiskelijoiden käsityksiä aikuisen roolin merkityksestä leikissä varhaiskasvatuksen kontekstissa.
The study shows that when reflecting on their own play experiences that often stemmed from childhood, the participants found meaningful connections to the meaning of play and the role of the playing adult.
Tutkimuksessa kävi ilmi, että vastaajien reflektoidessa omia, melko usein lapsuuteen liittyviä leikkikokemuksiaan, he löysivät niistä yhteyksiä leikin merkitykseen sekä leikkivän aikuisen rooliin.
The results concerning the possibilities and challenges in the role of the adult during play also reflect phenomena common in the field.
Tutkimustulos aikuisen roolin mahdollisuuksista ja haasteista leikissä heijastelee myös varhaiskasvatuksen kentällä esiintyviä ilmiöitä.
Looking for The Playful Adult : Perceptions of the Role of the Adult During Play by Early Childhood Education Teachers
Leikkivää aikuista etsimässä : Varhaiskasvatuksen opettajaopiskelijoiden käsityksiä aikuisen roolista leikissä
Overall the thesis reveals that the students had a positive attitude towards play and the role of the adult within the context of play.
Kaiken kaikkiaan tutkimuksessa oli nähtävissä opiskelijoiden arvostava ja myönteinen käsitys leikistä ja aikuisen roolista siinä.
The project went on for over three months, spanning from December 2017 to April 2018.
Projekti alkoi joulukuussa 2017 ja päättyi huhtikuussa 2018.
In addition to typical categories, they imagined high fantasy worlds and time travelling to the future.
Tyypillisten kategorioiden lisäksi he kuvittelivat korkean fantasian maailmoja ja aikamatkustusta tulevaisuuteen.
The self-reported self-efficacy of boys was statistically significantly higher than the girls corresponding.
Poikien raportoima pystyvyys oli tilastollisesti merkittävästi tyttöjä korkeampi.
Three teachers and 59 students, 5-6th graders, from two different Finnish elementary schools participated in this study.
Tutkimukseen osallistui kolme opettajaa ja 59 5.-6. luokkalaista oppilasta kahdesta eri koulusta.
The three teachers in this study applied a VR system that consisted of HTC Vive -device and Google Earth VR -program.
Opettajat ottivat käyttöön VR-järjestelmän, joka koostui HTC Vive -laitteesta ja Google Earth VR -sovelluksesta.
There are but few earlier studies on similar topics, most of which have been conducted in clinical settings.
Vastaavaa on tutkittu aiemmin lähinnä kliinisissä olosuhteissa.
The purpose of this study is to implement immersive virtual reality (VR) technology as part of an environmental studies project in the actual complex school reality and analyze both the students’ and their teachers’ experiences and observations on the use of VR in learning and teaching.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on tutkia virtuaalitodellisuusteknologian (VR) soveltamista osana ympäristöopin projektia kompleksisessa koulutodellisuudessa ja raportoida niin oppilaiden kuin opettajienkin kokemuksia ja havaintoja sen käytöstä.
The VR system was mostly used as a motivational addition to learning.
VR järjestelmää käytettiin projektissa lähinnä motivoivana lisänä.
By and large, the students appeared willing to use VR technology again in the future.
Yleisesti ottaen oppilaat vaikuttivat halukkailta jatkamaan VR teknologian käyttöä tulevissa opinnoissaan.
Altogether, VR technology appears to be something that these 11-12-year-old students would gladly include in their learning environment, on the other hand, the teachers rightfully felt that the implemented VR system was too complex and demanding for permanent inclusion.
Kaiken kaikkiaan vaikuttaisi siltä, että tutkimukseen osallistuneet 11-12 vuotiaat oppilaat ottaisivat VR teknologian mieluusti osaksi omaa oppimisympäristöään, toisaalta opettajat oikeutetustikin kokivat, että sovellettu VR järjestelmä olisi siihen vielä liian monimutkainen ja vaativa.
Students found the device as very comfortable and the program as user-friendly.
Oppilaat pitivät VR laitetta erittäin mukavana ja VR ohjelmaa käyttäjäystävällisenä.
The students found the VR program to be a credible source mostly due to the virtual world’s realism or resemblance with their experiences of the real world.
Oppilaat pitivät VR ohjelman maailmaa luotettavana lähteenä lähinnä kokemusperäisesti; joko järjestelmän tuottaman todentuntuisuuden takia tai koska virtuaalimaailma vaikutti vastaavan täsmällisesti heidän kokemuksiaan fyysisestä maailmasta.
Besides the visually enhanced exploration of the Earth and tourist role-play, the VR system’s actualized affordances included enjoyment and interest, realism and mental immersion, and mastery experiences.
Roolileikkien ja maapallon visuaalisesti tehostetun tutkimisen lisäksi VR järjestelmän havaitut toiminnan mahdollisuudet sisälsivät oppilaiden mielenkiinnon heräämistä, teknologian käytöstä nauttimista, todentuntuisuuden ja mielen uppoutumisen kokemuksia, sekä onnistumisen kokemuksia.
The students assessed the use of the VR system during and after the project.
Oppilaat arvioivat VR-järjestelmän käyttöä ja siihen liittyviä omia kokemuksiaan niin projektin aikana kuin sen päätyttyäkin.
Its main purpose was to provide opportunities for trying out and developing virtual reality, augmented reality and Internet of things -technologies in education.
Hanke on valtakunnallinen ponnistus kokeilla ja kehittää virtuaalitodellisuuteen-, lisättyyn todellisuuteen ja esineiden Internettiin liittyvien teknologioiden opetuskäyttöä.
This mostly qualitative data was analyzed with clustering content analysis, where I would find similarities and differences in the participants’ answers and place them in schematized categories.
Pääsääntöisesti laadullista aineistoa analysoitiin sisällönanalyysin varassa teemoitellen aineistoa, ja analysoiden eroja ja yhtäläisyyksiä osanottajien kirjallisesti kuvaamissa kokemuksissa.
Their post-survey measures for self-efficacy and interest to engage with the technology were relatively high.
Projektin jälkimittauksissa heidän itseraportoimansa minäpystyvyys ja osallistumisen into olivat korkeat.
Virtual field trip project : Affordances and user experiences of virtual reality technology in actual school settings
Virtuaaliluokkaretki : Virtuaalitodellisuusteknologian koulukäytön mahdollisuudet ja kokemukset
Their conception of virtual reality was evidently affected by the applied VR system and its uses during the virtual field trip project.
Näytti siltä, että sovellettu VR järjestelmä ja sen käyttötavat projektin aikana vaikuttivat oppilaiden käsityksiin virtuaalitodellisuudesta.
The teacher’s encountered technical, spatial and temporal challenges, as well as challenges in orchestrating the implementation of the VR system.
Opettajat kohtasivat vaihtelevasti oppimisen orkestroinnin haasteita, teknisiä vaikeuksia, sekä tilallisen - ja ajallisen ulottuvuuden rajoitteita projektin aikana.
The participants were all volunteers and took part in a nationwide VISIOT-project, coordinated by a nationwide Innokas Network.
Osanottajat olivat vapaaehtoisia VISIOT-hankkeeseen osallistujia.
This study focuses on the user experiences and affordances that the appliance of VR technology brings forth in education.
Tutkimuksen keskiössä ovat VR teknologian havaitut toiminnan mahdollisuudet ja käyttäjien kokemukset.
Despite of this, the students were able to imagine diverse learning worlds for VR.
Tästä huolimatta oppilaat kykenivät kuvittelemaan monenlaisia virtuaalisia maailmoja, joissa haluaisivat vierailla ja opiskella.
The different ways in which the teachers ended up implementing the VR system turned out to be an important research topic in this study.
Tutkimuksessa seurattiin kuinka opettajat keksivät soveltaa VR-järjestelmää osana ympäristöopin projektia.
It appeared that VR’s implementation in education demanded more innovative scripts and different spatial, temporal and pedagogical arrangements than the two studied schools were used to. Albeit, the students adapted to the use of VR technology rather quickly and had a very positive emotional experience with it.
Vaikutti siltä, että sovelletun VR järjestelmän sujuva käyttöönotto vaatisi olemassa olevien skriptien purkamista, sekä toisenlaisia ja jouhevia tilallisia, ajallisia ja pedagogisia ratkaisuja, kuin mihin kouluissa oltiin totuttu.
Data was gathered with online questionnaires, pre and post-surveys for students, a test of the students’ spatial reasoning abilities, and with a pre-survey and innovative post interviews for the teachers.
Lisäksi tutkimuksessa mitattiin oppilaiden avaruudellista hahmotuskykyä, ja kuultiin opettajien havaintoja innovatiivisten verkkohaastatteluiden avulla.
It is questionable whether the principle of purpose limitation can still meet the objectives it was created to fulfil and whether it is still a viable way of protecting personal data.
On kyseenalaista, täyttääkö käyttötarkoitussidonnaisuuden periaate edelleen tavoitteensa ja onko se edelleen tehokas tapa suojata henkilötietoja.
The big data phenomenon consists of an enormous increase of information and the automated use of it that has led to a considerable change in data processing practices.
Massadata-ilmiöön kuuluu tietomäärän valtaisa kasvaminen ja sen automatisoitu käsitteleminen, mikä on johtanut merkittäviin muutoksiin tietojenkäsittelykäytännöissä.
The Article 29 Working Party has developed in its opinions certain criteria for the compatibility assessment that have now been introduced in the legislative text of the GDPR.
Tietosuojatyöryhmä WP 29 on kehittänyt lausunnoissaan yhteensopivuuden arviointiperusteita, jotka tuotu GDPR:n säädöstekstiin.
The research method of this research is legal dogmatic.
Menetelmälliseltä lähestymistavaltaan tutkielma on lainopillinen.
The focus of the research is on examining the meaning and content of the purpose limitation principle and analyzing its objectives in the context of big data.
Tutkimuksen päämääränä on tarkastella käyttötarkoitussidonnaisuuden periaatteen merkitystä ja sisältöä sekä analysoida sen tavoitteita massadata-ilmiön kontekstissa.
The subject of this Master’s Thesis is to analyze the compatibility of the purpose limitation principle of the General Data Protection Regulation (GDPR) and the big data phenomenon.
Tämä pro gradu -tutkielma analysoi yleisen tietosuoja-asetuksen (GDPR) käyttötarkoitussidonnaisuuden periaatteen ja massadata-ilmiön yhteensopivuutta.
The purpose limitation principle has been one of the core principles of European data protection law since 1970s and it requires personal data to be collected for specified, explicit and legitimate purposes and not further processed in a manner that is incompatible with those purposes.
Käyttötarkoitussidonnaisuuden periaatteen mukaan henkilötiedot on kerättävä tiettyä, nimenomaista ja laillista tarkoitusta varten, eikä niitä saa käsitellä myöhemmin näiden tarkoitusten kanssa yhteensopimattomalla tavalla.
Secondly, the thesis examines the compatibility assessment of the purpose limitation principle in the context of big data.
Toiseksi, tutkielma tarkastelee käyttötarkoitussidonnaisuuden periaatteen sisältämää yhteensopivuuden arviointia massadatan kontekstissa.
The thesis concludes that in practice it is very difficult to apply the requirement in the context of data discovery.
Tutkielman päätelmänä on, että vaatimusta on käytännössä vaikeata soveltaa, kun otetaan huomioon massadata-analytiikan ominaisuudet.
The thesis examines the requirements of the compatibility assessment in light of the characteristic of big data in which value is derived from data by re-purposing them in novel ways.
Tutkielma tarkastelee yhteensopivuuden arvioinnin vaatimuksia suhteessa massadata-ilmiön ominaisuuteen, jossa dataa käytetään uudella tavalla eri käyttötarkoituksiin kuin mihin se alun perin kerättiin.
There seems to be an inherent conflict between the purpose limitation principle and the big data phenomenon.
Käyttötarkoitussidonnaisuuden periaate ja massadata-ilmiö vaikuttavat olevan perustavanlaatuisessa ristiriidassa keskenään.
Firstly, the thesis describes the purpose specification requirement as developed in the opinions of the Article 29 Working Party and examines the conflict between the requirement and the characteristic of big data in which data are analyzed to find correlations and trends that may reveal new uses for the data.
Tutkielma tarkastelee massadata-analytiikan ominaisuutta, jossa tietomassasta voidaan analyysin avulla löytää korrelaatioita ja tietämystä, joiden avulla dataa voidaan käyttää uusiin tarkoituksiin.
The thesis concludes that the criteria of the compatibility assessment can be hard to fulfil when considering the characteristics of big data.
Tutkielma tulee siihen johtopäätökseen, että massadatan käyttäminen uuteen käyttötarkoitukseen ilmiölle ominaisella tavalla on GDPR:n näkökulmasta haastavaa, kun ottaa huomioon yhteensopivuuden arvioinnin kriteerit.
This is a qualitative study implemented with theory-based content analysis.
Tutkimus on laadullinen tutkimus, joka on toteutettu teorialähtöisen sisällönanalyysin avulla.
In this study, holistic development is divided into cognitive, physical, and socio-emotional aspects of child development.
Tässä tutkimuksessa kokonaisvaltaisella kehityksellä tarkoitetaan kognitiivista, fyysistä ja sosio-emotionaalista kehitystä.
This study is based on a very limited data and these results cannot be generalised.
Tämä tutkimus pohjautuu pieneen aineistoon, jonka perusteella ei voi tehdä yleistyksiä.
It also indicates that the less the teaching advice includes text book or classroom work, the more it meets the characteristics for experiential and functional teaching methods.
Analyysista ilmeni, että mitä enemmän opetusvihje oli oppikirjatyöskentelystä ja luokkahuoneesta irrallinen, sitä enemmän se täytti toiminnallisen opetuksen tunnusmerkkejä.
The analysis of the teacher’s guides shows that five types of teaching advice meet the characteristics for active teaching to a varying degree.
Analyysissä opettajan oppaista nousi viisi eri asteisesti toiminnallisen opetuksen tunnusmerkkejä täyttävää opetusvihjetyyppiä.
One book series, Tutkimusmatka (2016) by publishing company Otava, was found in the market for study material, and is used as a basis for the analysis.
Oppimateriaalimarkkinoilta löytyi yksi kirjasarja, kustannusyhtiö Otavan Tutkimusmatka (2016), joka täyttää tutkimuksen aineiston valinta kriteerit uuden opetussuunnitelman pohjalta tehtynä 1-2 vuosiluokan ympäristöopin opettajan oppaana.
Teacher`s guide as pedagogical source of ideas : Experiential and functional teaching methods supporting child development
Opettajan opas pedagogisena ideapankkina : Toiminnalliset opetusvihjeet lapsen kokonaisvaltaisen kehityksen tukemisen työvälineenä
On that time children develop their basic skills in learning and conceptions of themselves as learners.
Koulun alku on lapsen koulupolun ja elämän kannalta tärkeää kehityksen aikaa, jolloin alkuopetusikäinen rakentaa perustaitojaan ja käsityksiään itsestään ihmisenä ja oppijana.
According to previous studies, experiential and functional teaching methods are the most natural way to learn for the 1st and 2nd graders, and they best support children’s holistic development.
Aiempien tutkimusten mukaan toiminnallinen opetus on alkuopetusikäiselle luontevin tapa oppia.
The purpose of this study is to examine how teacher’s guides in environmental studies take into account children’s holistic development through various teaching methods.
Tämän tutkimuksen tehtävä on tarkastella millaisia opetusvihjeitä uuden opetussuunnitelman pohjalta tehdyt ympäristöopin opettajan oppaat antavat lapsen kokonaisvaltaisen kehityksen tukemiseksi.