natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The first corpus includes only messages from the health discussion area of Suomi24.
Työssä käytetään kahta korpusta, joista yksi sisältää vain viestejä Suomi24:n terveyskeskustelualueelta.
Semantic similarities between these two concepts can be examined by learning the word vector representations from data and exploring the vector space using Word2Vec, a popular word embedding method.
Kahden käsitteen välistä semanttista samankaltaisuutta voidaan tarkastella vektoriavaruudessa kouluttamalla Word2Vec-malli, joka oppii sanojen väliset suhteet muodostamalla dataan sisältyville sanoille vektoriesitykset.
Cosine similarities are evaluated on using concept vocabularies including relevant health related words.
Kosinin samankaltaisuutta arvioidaan hyödyntämällä käsitelistoja olennaisista terveysaiheisista sanoista.
This thesis reviews how the training of word similarity models is affected by increasing corpus size using text retrieval methods.The effects of corpus size are examined by comparing the measured cosine similarity distances between word vectors representations in two different vector spaces.
Korpuksen koon vaikutusta tutkitaan vertaamalla mitattuja kosinin samankaltaisuuden etäisyyksiä sanojen vektoriesitysten välillä kahdessa vektoriavaruudessa, jotka ovat muodostettu hyödyntämällä erikokosia korpuksia.
These methods can be applied to extract the relevant parts of Suomi24 internet health discussion to analyze how people discuss and negotiate their health through words, which represents medication or symptoms.
Näitä menetelmiä hyödyntäen voidaan tutkia Suomi24-keskustelupalstan viestejä ja sitä, miten käyttäjät puhuvat omasta terveydestään.
Effects of Corpus Size on Word Similarity Model
Tutkielmassa selvitetään korpuksen koon vaikutusta sanojen samankaltaisuusmallien kouluttamisessa.
The concept of agency builds on Anthony Giddens’ classical approach.
Näkökulma sosiaaliseen toimintaan ja toimijuuteen pohjautuu Anthony Giddensin lähestymistapaan.
The concept of talk audio was created in the context of data collection and refers to talk-based auditory products.
Käsite talk audio luotiin aineistonkeruun yhteydessä, ja sillä viitataan puheperuisteisiin tuotteisiin.
The thesis explores the use of products in two environments with different cultures; urban Bangalore in India and urban Stockholm in Sweden where semi-structured interviews with undergraduate students were conducted.
Eksploratiivisen työn aineisto kerättiin puolistrukturoiduilla haastatteluilla kahdessa kulttuuriltaan ja yhteiskuntarakenteeltaan erilaisessa ympäristössä: urbaanissa Bangaloressa, Intiassa (n=8) ja Tukholmassa, Ruotsissa (n=8).
The relationship my informants described with talk audio hosts was perceived as distinctively personal; many would describe how they would feel being addressed exclusively or that they would take part in the discussions themselves.
Nuoret kuvasivatkin suhdettaan puheohjelmien juontajiin ja keskustelijoihin henkilökohtaiseksi: monet kokivat, että keskustelijat puhuivat ainoastaan heille ja että he olivat itse jollain tavalla mukana keskusteluissa.
The young people also describe finding perspective e.g. on political topics from talk audio, while they also simultaneously learn, are entertained, get information and develop their social skills.
Puheperusteisista tuotteista nuoret kertoivat myös oppivansa uutta, saavansa tietoa ja näkökulmia poliittisiin aiheisiin sekä kehittävänsä sosiaalisia taitojaan.
Visual products are most often the focus in discussions on human-computer interaction (HCI) and Science Technology Studies).
Human computer interaction (HCI) ja Science Technology Studies (STS) -keskusteluissa visuaaliset tuotteet ovat useimmiten keskiössä, minkä vuoksi toimijuuden tarkastelu myös puheperusteisten tuotteiden yhteydessä on tarpeellista.
This study/research is an explorative work examining the effects of the use of talk audio digital products on agency.
Tutkielma tarkastelee puheperusteisten (eng. talk audio) digitaalisten tuotteiden käytön vaikutusta toimijuuteen.
Young people also constructed their agency less-consciously in order to manage their mood but they, in part, struggled to express how.
Vähemmän tietoisella tasolla nuoret rakensivat toimijuutta hallitakseen tunnetilojaan, mutta kokivat, että toimintaa oli vaikea pukea sanoiksi.
Nevertheless, since the talk audio hosts are mostly unaware of the listeners’ reactions to their content, the social encounter is controlled solely by the listeners, unlike in a traditional interpersonal encounter.
Puheohjelmien keskustelijat eivät voi vaikuttaa tai olla tietoisia kuuntelijoidensa reaktioista keskusteluiden aikana, mikä antaa kuuntelijoille täyden vallan hallita vuorovaikutusta - toisin kuin perinteisessä sosiaalisessa kanssakäymisessä.
The young people would describe talk audio hosts of something similar as talking or hanging out with friends or having a mentor.
Nuoret kokivat "hengaavansa" puheohjelmien juontajien ja keskustelijoiden kanssa ikään kuin he olisivat ystävien tai mentoreiden seurassa.
By comparing talk audio use to music listening, the students described to attain a "normal" level of mood and thoughts instead of strong emotional states they get when listening to music.
Kun siirryttiin vertailemaan musiikin ja puheperusteisten tuotteiden kuuntelua toisiinsa, nuoret kuvasivat saavuttavansa puheperusteisten tuotteiden avulla normaalin tunnetilan voimakkaiden tunnekokemusten sijaan.
Inspired by studies of personal stereo use by Michael Bull and music sociology by Tia DeNora, the thesis explores how individuals construct their agency both consciously and less consciously when using talk audio products.
Toimijuuden rakentumista tietoisella ja vähemmän tietoisella tasolla analysoidaan puolestaan Michael Bullin ja Tia DeNoran kuvaaman käsitteistön avulla.
All of the young people also said to have experienced talk audio products as distinctively personal and intimate.
Nuoret myös pitivät puheperusteisia tuotteita aidompina kuin muita medioita.
The phenomenon of an always-available human-presence decreased the level of loneliness for some participants and thus extended their sociality with technologically mediated content.
Tällaisten alati saavutettavissa olevien mediapersoonien läsnäolo myös vähensi joidenkin nuorten yksinäisyyttä.
When choosing between music and talk audio products, the students aimed to attain a mood that was, in their minds, suitable for the current or future social situation.
Valintaa puheperusteisten tuotteiden ja musiikin välillä pyrittiin ennen kaikkea suhteuttamaan tunnemaailman käsityksiin siitä, millaista olotilaa ja tunnetta ympäröivässä tilanteessa tulisi ylläpitää.
Young people use talk audio products when constructing their agency consciously to manage it in relation to their environment (e.g. to avoid noises of the city, or to escape the repetitive elements of urban life), and to manage their inner reality inside their heads (e.g. manage their thoughts and feelings, avoiding feelings of loneliness, escaping to an imaginary place).
He haluavat esimerkiksi välttää kaupungin melua, paeta arkisen elämän toistuvuutta tai koettavat kontrolloida ajatuksiaan, tunteitaan tai yksinäisyyden kokemusta.
With these findings I argue that the primary material for constructing agency through talk audio use builds from, in light of this data, the perceived relationship the listeners have with the talk audio host.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että toimijuuden rakentuminen puheperusteisissa tuotteissa määrittyy puheohjelmien juontajien ja kuuntelijan välisessä suhteessa.
This creates one form of agency the students build with talk audio; a form of parasocial agency.
Tämä dynamiikka mahdollistaa puheperusteisten tuotteiden käyttäjille uudenlaisen, parasosiaalisen toimijuuden muodon.
In contrast to music use, they described it to "feel strange" to listen together, and they only listened to talk audio alone or with a significant other.
Nuoret kokivat puheperusteiset tuotteet erityisen henkilökohtaisina ja intiimeinä tuotteina verrattuna musiikkiin; he kuvailivat kuuntelevansa musiikkia mielellään muiden kanssa, mutta puheohjelmia ainoastaan yksin tai kumppaninsa kanssa.
According to previous literature on radio and podcasts, the sense of ‘being there’ in a talk audio product can create a sense of a two-way communication for the audience.
Aiemmissa tutkimuksissa on osoitettu, että puheperusteiset ohjelmat voivat tuottaa kuuntelijalle kaksisuuntaisen vuorovaikutuksen ja läsnäolon kokemuksen.
With talk audio, the interviewees describe getting a chance for a change of thoughts to feel less stressful or to gain perspective on their daily issues through the talk audio content and voice of the talk audio host.
Nuorten mukaan puheperusteisten tuotteiden keskustelijat antoivat heille vaikutusmahdollisuuden ajatuksiinsa, minkä seurauksena nuoret kokivat esimerkiksi vähemmän stressiä tai saivat etäisyyttä arkihuoliinsa.
The study belongs to the field of medical anthropology.
Tutkielma kuuluu lääketieteellisen antropologian alaan.
Interviews with five midwives who take care of home births form the main material of this research.
Viiden kotisynnytyksiä hoitavan kätilön haastattelut muodostavat tutkimuksen keskeisimmän aineiston.
The main material consists of semi structured interviews, informal discussions, observations and fieldnotes.
Pääasiallinen aineisto koostuu puolistrukturoiduista haastatteluista, vapaamuotoisista keskusteluista, havainnoinnista ja muistiinpanoista kenttätyön aikana.
Some women still turn to their help because of the good care and presence they give to their patients.
Jotkut naiset kääntyvät edelleen heidän puoleensa, sillä he tarjoavat hyvää hoitoa ja läsnäoloa synnytysten hoidossa.
Home Births in Ashanti Region, Ghana : Midwifery Care in Transition
Kotisynnytykset Ashanti-alueella Ghanassa : kätilötyö muutoksessa
The study is a qualitative ethnography on the work, practices and roles of these midwives in maternity health care services.
Tutkielma on laadullinen etnografinen tutkimus kotisynnytyksiä hoitavien kätilöiden työstä, käytännöistä sekä rooleista äitiyshuollossa.
The aim of this thesis is to give indepth information about the role and place of these midwives in their communities and in the wider society in Ghana.
Tutkimuksen tavoite on tarjota tietoa kotisynnytyksiä hoitavien kätilöiden roolista ja paikasta yhteisöissään ja ghanalaisessa yhteiskunnassa laajemmin.
The data for this research was gathered during a fieldwork in Ashanti Region, Ghana in January and February 2019.
Tutkimuksen aineisto on kerätty tammi– helmikuussa Ashanti-alueella Ghanassa.
Additionally, some hospital workers were interviewed as well as a few mothers concerning their opinions on hospital birth culture and home births.
Lisäksi haastateltiin muun muassa sairaalahenkilökuntaa sekä äitejä liittyen heidän kokemuksiinsa sairaaloiden tarjoamasta äitiyshuollosta sekä kotisynnytyksistä.
These midwives have been crossing the boundaries of health care sectors, and they are still crossing boundaries of different kind for example by cooperating with the formal sector of health care in different ways in a medically pluralistic landscape in Ghana.
He ylittävät rajoja edelleen esimerkiksi tekemällä yhteistyötä sairaaloiden kanssa medikaalisesti monimuotoisella kentällä.
The midwives have different backgrounds and practices.
Tutkimuksen kohteena olevien kätilöiden taustat ja käytännöt vaihtelevat.
Most of them do not have a formal education in midwifery or nursing which makes them to be in a marginal position in a medical landscape where childbirth in gradually but rapidly moving into health facilities.
Useimmilla näistä kätilöistä ei ole muodollista koulutusta, minkä vuosi he ovat marginaalisessa asemassa ajassa, jolloin synnytykset ovat siirtymässä sairaaloihin ja klinikoille.
This study examines the roles of midwives who assist in home births in semi-urban areas in Ashanti Region, Ghana.
Tämä tutkielma tarkastelee kotisynnytyksiä hoitavia kätilöitä Ashanti-alueella Ghanassa, alueilla jotka sijoittuvat kaupunkien ja maaseudun välimaastoon.
Some of the main results of the study are that midwives who take care of home births still have roles even though their work is gradually being replaced by formally trained health workers.
Kotisynnytyksiä hoitavilla kätilöillä on edelleen erilaisia rooleja ja paikka yhteisöissään, vaikka heidän työlleen ei ole monia jatkajia synnytysten siirtyessä sairaaloihin.
The fieldwork that lasted for over a year concentrated on key Facebook accounts and French and English digital news media.
Yli vuoden kestänyt kenttätyö keskittyi liikkeelle keskeisiin Facebook tileihin sekä ranskan- ja englanninkieliseen digitaaliseen uutismediaan.
Visibility enables new personalized communication tactics that are applied to strengthen emotional togetherness in the movement.
Näkyvyys mahdollistaa uusia henkilöityjä viestintätaktiikoita, joita käytetään vahvistamaan yhteisöllisyyden tunnetta liikkeessä.
The research method was digital media ethnography that enabled efficient tracing of the phenomenon in different digital media platforms.
Tutkimusmenetelmänä käytettiin digitaalista mediaetnografiaa, joka mahdollisti ilmiön tehokkaan seuraamisen digitaalisilla alustoilla.
The social movements that organize action partly on digital platforms are often considered as leaderless and horizontal.
Yhteiskunnallisia liikkeitä, jotka organisoivat toimintaansa osittain sosiaalisen media alustoilla pidetään usein horisontaalisina rakenteina, jotka toimivat ilman johtajia.
However, recent research has revealed power dynamics and informal leadership within these movements.
Kuitenkin tämänhetkinen tutkimus on paljastunut valtasuhteita ja epävirallista johtajuutta näiden liikkeiden sisällä.
Based on the findings, it is suggested that future research should concentrate more closely on how informal leadership is channeled in various ways to achieve the goals of the movement.
Tulosten perusteella ehdotetaan, että tulevaisuudessa tutkimus keskittyisi tarkemmin siihen, millä kaikilla tavoilla epävirallinen johtajuus kanavoidaan yhteiskunnallisen liikkeen tavoitteiden saavuttamiseksi.
The results indicate that informal leadership cannot be ignored in the research of contemporary social movements.
Tulokset osoittavat, että epävirallista johtajuutta ei voida ohittaa nykyaikaisten yhteiskunnallisten liikkeiden tutkimuksessa.
As a case study, the master’s thesis examines the yellow vests movement in France and seeks to discover what kind of similarities and differences emerge when comparing the dynamics of the yellow vests movement to other contemporary social movements.
Tapaustutkimuksena tutkielma tarkastelee keltaisten liivien liikettä Ranskassa ja pyrkii kartoittamaan dynamiikkaan liittyviä samankaltaisuuksia ja eroavaisuuksia verratessa toisiin tämän hetken yhteiskunnallisiin liikkeisiin.
The informal leadership of the yellow vests movement is also distributed between key figures and other participants in the movement network, highlighting collective action.
Keltaisten liivien liikkeen epävirallinen johtajuus on myös jaettua keskeisten henkilöiden ja muiden toimijoiden välillä tuoden esille liikkeen kollektiivisen luonteen.
This result supports recent research concerning the dynamics of contemporary social movements.
Tämä tulos tukee tämän hetken tutkimushavaintoja koskien yhteiskunnallisten liikkeiden dynamiikkaa.
Based on the research observations, it can be argued that the structure of the yellow vests movement is not horizontal, but key figures of the movement operate as central points or hubs in the network.
Tutkimushavaintoihin pohjautuen voidaan esittää, että Ranskan keltaisten liivien liikkeen rakenne ei ole horisontaalinen vaan avainhenkilöt toimivat liikeverkoston keskuspisteinä.
However, informal leadership of the yellow vests movement is visible and thus differs from the leadership of anonymous social media administrators.
Keltaisten liivien liikkeen epävirallinen johtajuus on kuitenkin näkyvää erottaen sen anonyymien sosiaalisen median ylläpitäjien johtajuudesta.
Thus, it can be argued that the contribution and determination of the prominent figures in different contexts lay the foundation for the longevity of the yellow vests movement in France.
Näin keskeisten henkilöiden panoksen ja määrätietoisuuden voidaan nähdä luovan pohjan Ranskan keltaisten liivien liikkeen pitkäikäisyydelle yhdessä eri konteksteissa tapahtuvan toiminnan kanssa.
Contemporary social movement leadership is a debated topic among social movement scholars.
Johtajuus tämän hetken yhteiskunnallisissa liikkeissä on herättänyt paljon keskustelua tutkijoiden parissa.
The research findings reveal informal leadership within the yellow vests movement in France.
Tutkimustulosten perusteella voidaan todeta, että Ranskan keltaisten liivien liike sisältää epävirallista johtajuutta.
The scope of this master’s thesis is to build understanding of this informal leadership that concerns different levels and layers in the online and offline contexts.
Tämän pro gradu- tutkielman tarkoituksena on tarkastella tätä epävirallista johtajuutta eri konteksteissa.
Three key events emerging from the social media accounts were analyzed more closely to understand the dynamics of the yellow vests movement.
Keltaisten liivien liikkeen dynamiikan ymmärtämiseksi analyysi keskittyi kolmeen keskeiseen tapahtumaan, jotka nousivat esille tarkastelluilta sosiaalisen median tileiltä.
How does the process work in practice?
Miten prosessi käytännössä tapahtuu?
Does the educational process aim to transform these Othered children into Koreans?
Onko kasvatusprosessin tavoite muuntaa lapset korealaisiksi?
"You’ve Become All Korean" : Reproduction of Koreanness and the "Multicultural" Children of South Korea
"Sinusta on tullut korealainen" : korealaisuuden reproduktio ja Etelä-Korean "monikulttuuriset" lapset
Being Korean in practice presupposed a suitable command of learnable skills such as the Korean language and the proper Korean way of studying.
Käytännön korealaisuus näyttäytyi opeteltavissa olevina taitoina, kuten korean kielen ja oikeanlaisen opiskelutavan hallitsemisena.
Their positionality in regard to Koreanness was dynamic and under constant change.
Kulttuuristen tietotaitojen kehittyminen teki heidän sijainnistaan suhteessa korealaisuuteen dynaamisen ja alati muutoksen alaisen.
Although the current national narrative of the South Korean state emphasises the notion of a multicultural nation, the ethnographic data of this study suggests that the traditional folk definitions of Koreanness have not changed.
Vaikka Etelä-Korean valtion virallinen narratiivi korostaa nykyään monikulttuurista kansakuntaa, tämän tutkielman etnografinen aineisto osoittaa, että korealaisuuden perimmäinen vaatimus ei vaikuta muuttuneen.
The children each participated in the learning process from more or less peripheral localities, defined by the limitations of their relative competence.
Lapset osallistuivat oppimisprosessiin kukin oman kompetenssinsa rajoittamina, toiset keskeisemmästä sijainnista, toiset reunemmalta.
During the last two decades, the South Korean state has switched its national narrative into one of a multicultural nation, discarding the ethnonationalist definition of Koreanness.
Kahden viimeisen vuosikymmenen aikana Etelä-Korean valtion virallinen narratiivi on hylännyt etnonationalistisen korealaisuuden määritelmän ja tuonut tilalle monikulttuurisen kansakunnan ajatuksen.
"Multicultural" children are unable to fulfil the former requirement but are nevertheless situated as subjects of the state and civil society’s multiculturalist educational project in regard to the latter.
Maahanmuuttajataustaiset lapset asettuvat vaatimusten risteyskohtaan: he eivät pysty täyttämään ruumiillisen korealaisuuden vaatimusta, mutta sijoittuvat siitä huolimatta valtion ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden monikulttuurisen koulutusprojektin kohteeksi.
The data of this thesis was collected through participant observation during a three-month long fieldwork period at a South Korean afterschool educational institution catering to children with immigrant backgrounds.
Tutkielman aineisto kerättiin kolmen kuukauden mittaisen kenttätyöjakson aikana osallistuvan havainnoinnin keinoin maahanmuuttajataustaisille lapsille suunnatussa iltapäiväkeskuksessa.
Through a social learning process, they may be able to approximate full membership in the Korean society, but reaching it seems ever elusive.
Taitojen lisääntyessä sosiaalisten oppimisprosessien kautta lapset liikkuvat yhteiskunnan reuna-alueilta kohti täyttä korealaisen yhteiskunnan jäsenyyttä, mutta sen lopullinen saavuttaminen näyttäytyy käytännössä mahdottomana.
The data consists of descriptions of the centre’s educational programme and structure, and a field diary depicting the everyday interactions between the adult Korean staff and the Othered children, as well as among the children.
Aineisto koostuu iltapäiväkeskuksen opetusohjelman ja rakenteen kuvauksesta sekä kenttäpäiväkirjasta, joka selostaa keskuksessa työskennelleiden korealaisten aikuisten ja maahanmuuttajataustaisten lasten välistä vuorovaikutusta sekä lasten keskinäistä kanssakäymistä.
Nevertheless, the explicit and implicit everyday practices of the adult staff upheld the requirement of having Korean blood or being Korean in body, which restricted the children’s positioning in the boundary-making process of defining Koreanness.
Tästä huolimatta, aikuisten niin eksplisiittisten kuin implisiittisten vuorovaikutuskäytäntöjen kautta ylläpitämä ruumiillisen korealaisuuden eli kuvitellun verisukulaisuuden vaatimus rajoitti liikettä.
Is there even a potential for such transformation in the context of the South Korean society?
Onko korealaiseksi muuttuminen ylipäänsä mahdollista ympäröivän yhteiskunnan silmissä?
South Koreans have traditionally considered themselves a strictly homogenous group: in order to stake a claim on Koreanness, one must meet the requirements of being Korean both in body as well as in practice.
Eteläkorealaiset ovat perinteisesti pitäneet itseään erittäin sisäisesti yhdenmukaisena ryhmänä: jotta henkilö tunnustettaisiin yleisesti korealaiseksi, hänen tulee täyttää vaatimukset sekä ruumiillisesta että käytännön korealaisuudesta.
The requirements of being Korean in body and in practice were both salient in the educational setting of the centre.
Ruumiillinen ja käytännön korealaisuus olivat molemmat läsnä lasten opetusympäristössä.
This thesis aims to answer the question of what kind of notion of Koreanness is present in the education of "multicultural" children.
Tämän tutkielman pyrkimyksenä on selvittää, millainen korealaisuuden määritelmä vallitsee maahanmuuttajataustaisten lasten opetusympäristössä.
This thesis examines the notions of ethnicity, nation, and belonging in the context of South Korea, in order to investigate whether the scope of these notions will allow the reproduction of new South Koreans from multicultural subjects through education.
Tämä tutkielma käsittelee etnisyyden, kansakunnan ja kuulumisen käsitteitä Etelä-Koreassa sekä niiden suhdetta korealaisuuden reproduktioon maahanmuuttajataustaisten lasten opetuksessa.
The requirements of being Korean both in body as well as in practice seem to still be dominant in everyday life.
Vaatimus sekä ruumiillisesta että käytännön korealaisuudesta dominoi edelleen jokapäiväisessä elämässä.
They should never be treated as mere means, resources, property or commodities.
Heitä ei pitäisi koskaan kohdella pelkkinä hyödyn välikappaleina, resursseina, omaisuutena tai hyödykkeinä.
All sentient beings feel pleasure and pain.
Kaikki tuntoiset olennot tuntevat mielihyvää ja kipua.
Notwithstanding, the right to freedom can belong solely to sentient beings who are intentional agents.
Oikeus vapauteen voi kuitenkin kuulua vain tuntoisille olennoille, jotka ovat intentionaalisia toimijoita.
They can neither be literally harmed nor possess the rights.
Niitä ei siksi voi vahingoittaa kirjaimellisesti tai pitää oikeuksien haltijoina.
All psychologically paradigmatic mammals, birds and fishes at least are subjects-of-a-life.
Ainakin kaikki psykologisesti paradigmaattiset nisäkkäät, linnut ja kalat ovat oman elämänsä subjekteja.