natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This study also showed that university pedagogical training seems to have a positive relation to the development of high-quality university teaching among the teachers of University of Helsinki.
Yliopistopedagogisella koulutuksella näyttäisi tutkimuksen perusteella olevan myönteinen yhteys laadukkaan yliopisto-opetuksen kehittämiseen Helsingin yliopiston opettajilla.
The 3rd level of thinking about teaching, which emphasizes student-centred features, could be identified on majority of the teachers.
Valtaosalla yliopiston opettajista opetusajattelu oli opiskelijakeskeisiä piirteitä korostavalla 3. tasolla.
Furthermore, the relation of university pedagogical training to development of teaching was analyzed.
Lisäksi selvitettiin yliopistopedagogisen koulutuksen yhteyttä opetuksen kehittämiseen Helsingin yliopiston opettajilla.
The purpose of this study was to examine the development of high-quality university teaching among the teachers of the University of Helsinki.
Tutkimuksessa selvitettiin laadukkaan yliopisto-opetuksen kehittämisen ilmenemistä Helsingin yliopiston opettajien käsityksissä ja käytännöissä.
Result and conclusions.
Tulokset ja johtopäätökset.
The theoretical background for the evaluation of learning was based primarily on the theories of Brown (1997), Karjalainen (2001) and Rowntree (1977, 1988).
Oppimisen arvioinnin teoreettinen tausta rakentui ensisijaisesti Brownin (1997), Karjalaisen (2001) ja Rowntreen (1977, 1988) esittämistä teorioista.
Teachers instead expected students to actively ask for feedback.
Opettajat sen sijaan odottivat, että opiskelijat itse aktiivisesti kysyvät palautetta.
Students also felt that they are not giving enough information on the opportunities to get feedback.
Opiskelijat kokivat myös, että heille ei anneta riittävästi tietoa palautteensaantimahdollisuuksista.
Feedback practices were examined through the theory of Ramsden (1992) and many recent research articles.
Palautekäytäntöjä tutkittiin Ramsdenin (1992) teorian sekä monien viimeaikaisten tutkimusartikkeleiden pohjalta.
The data was gathered by interviewing the teachers responsible of basic and postgraduate studies, as well as students taking their basic studies.
Aineisto kerättiin haastattelemalla perus- ja jatko-opintojen opetuksesta vastaavia opettajia sekä perusopintojaan suorittavia opiskelijoita.
The differences and similarities between the perceptions of these two groups were also studied.
Tutkimuksessa selvitettiin myös, minkälaisia eroja ja yhtäläisyyksiä kokemuksissa on näiden kahden ryhmän välillä.
In the future, more effort must be put on the research of the evaluation of learning and feedback, as the quality assurance and continuous improvement of the teaching calls for new data.
Tulevaisuuden oppimisen arviointia ja palautekäytäntöjä on tutkittava enemmän, koska opetuksen laadunvarmistaminen ja jatkuva kehittäminen edellyttävät ajankohtaista tutkimustietoa.
The Biggs (2003) model on aligned teaching was used as an example of quality university education.
Esimerkkinä laadukkaasta yliopisto-opetuksesta käytettiin Biggsin (2003) linjakkaan opetuksen mallia.
The most essential difference in evaluation of learning was that students perceived the evaluation of the examinations to be inaccurate.
Keskeisin ero oppimisen arviointikokemuksissa oli, että opiskelijat kokivat tentin arvioinnin liian epätäsmälliseksi, kun taas opettajat pitivät tentin arvioinnin nykykäytäntöjä toimivina.
The data from these themed interviews were analyzed by means of content analysis.
Tilaisuudet toteutettiin teemahaastatteluina ja kerätty aineisto analysoitiin sisällönanalyysilla.
The qualitative study was executed by examining the evaluation of learning and feedback practices of the courses in mechanical engineering at the Helsinki University of Technology.
Kvalitatiivinen tutkimus toteutettiin tarkastelemalla oppimisen arviointia ja palautekäytäntöjä Teknillisen korkeakoulun konetekniikan osaston kursseilla.
This study showed that teachers and students have similar perceptions of evaluation of learning and feedback excluding a few significant differences.
Tutkimus osoitti, että opettajien ja opiskelijoiden kokemukset oppimisen arvioinnista ja palautteesta ovat samansuuntaisia, mutta merkittäviä erojakin löytyi.
Students perceived the need for exploiting the course feedback for course development purposes more than before.
Opiskelijoiden mielestä olisi tärkeää hyödyntää kurssipalautetta nykyistä enemmän kurssien kehittämisessä.
Four group interviews were arranged for both teachers and students, each with three participants.
Neljä ryhmähaastattelua järjestettiin sekä opettajille että opiskelijoille kesän ja syksyn 2007 aikana.
Teachers saw foremost the challenges and problems in the exploitation of the feedback.
Opettajien mukaan palautteen hyödyntämiseen sisältyy lähinnä haasteita ja ongelmia.
Course feedback was examined, and a target was set to rationalize the collation and exploitation of the feedback data.
Yhtenä palautteenantomuotona tutkittiin kurssipalautetta, tavoitteena tehostaa sen keräämistä ja hyödyntämistä opetuksen laadun kehittämisessä.
Perceptions of evaluation of learning and feedback among teachers and students of mechanical engineering at the Helsinki University of Technology
Teknillisen korkeakoulun konetekniikan osaston opettajien ja opiskelijoiden kokemukset oppimisen arvioinnista ja palautteesta
The purpose of this study was to examine perceptions of evaluation of learning and feedback among teachers and students of mechanical engineering at the Helsinki University of Technology.
Tutkimuksessa tarkasteltiin Teknillisen korkeakoulun konetekniikan osaston opettajien ja opiskelijoiden kokemuksia oppimisen arvioinnista ja palautteesta.
I examined the whole community of students, the home groups of four students and the main actors who were central for the community.
Tarkastelin koko opiskelijayhteisöä, neljän opiskelijan kotiryhmiä ja yhteisön kannalta keskeisiä toimijoita.
In the social interaction networks, which I studied, more relations exist inside the home groups than between them, which is congruent with earlier researches.
Tutkimissani sosiaalisissa verkostoissa on runsaammin suhteita kotiryhmien sisällä kuin niiden välillä, mikä on yhtenevä aiempien tutkimusten kanssa.
I analyzed the data using a network analyzing program and a content analyzing method.
Analysoin aineiston verkostoanalyysiohjelmalla ja sisällönanalyysimenetelmällä.
I gathered the research data using quantitative and qualitative research methods.
Keräsin tutkimusaineiston sekä kvantitatiivisella että kvalitatiivisella tutkimusotteella.
The analysis focused on the distribution network of professional knowledge and know-how, the distribution network of social support and the network of reciprocal interaction.
Analysoin ammatillisen tiedon ja osaamisen jakamisen verkostoa, sosiaalisen tuen jakamisen verkostoa ja vastavuoroisen vuorovaikutuksen verkostoa.
Quantitative network enquiry led me to do 9 theme interviews.
Kvantitatiivisen verkostokyselyn ohjaamana tein 9 teemahaastattelua.
The central distributors of professional know-how are adult students who have long working life experience.
Keskeisiä ammatillisen osaamisen jakajia ovat pitkän työelämäkokemuksen omaavat aikuisopiskelijat.
The goal was also to research the meaning of shared working life experience in improving the professional know-how of the students.
Tavoitteena oli myös tutkia työelämäkokemuksen jakamisen merkitys heidän ammatillisen osaamisensa kehittymiseen.
My research can be utilized by using its research methods and emphasizing its results in adult education planning and guidance.
Tutkimukseni hyödynnettävyys on tutkimusmenetelmällinen sekä tulosten mukainen painottaminen aikuiskoulutuksen suunnittelussa ja ohjauksessa.
My research is positioned in the field of supporting environments for adult learning with an emphasis on interaction between students in social networks.
Tutkimukseni asemoituu aikuisten oppimista tukevien ympäristöjen tutkimusten kenttään painottuen opiskelijoiden väliseen vuorovaikutukseen sosiaalisissa verkostoissa.
The structural factors are participation in adult education and in home groups and also organizational arrangements of learning.
Rakenteellisina tekijöinä ovat osallistuminen täydennyskoulutukseen ja kotiryhmiin sekä oppimisen organisatoriset järjestelyt.
The participants of my research were 31 adult students taking part in continuing education program at the time of my study.
Tutkimukseni osanottajina oli 31 yliopistolliseen täydennyskoulututukseen tutkimusajankohtana osallistuvaa aikuisopiskelijaa.
The goal of my research was to describe how adult students perceive professional knowledge and know-how, and how these diffuse among a group of students during a continuing education program.
Tutkimukseni tavoitteena oli kuvata kuinka aikuisopiskelijat käsittävät ammatillisen tiedon ja osaamisen ja kuinka ne leviävät heidän välillään täydennyskoulutusjakson aikana.
The factors that emphasize co-operation relationships are encouragement and doing learning assignments together.
Yhteistyösuhdetta korostavina tekijöinä ovat kannustus ja oppimistehtävien tekeminen yhdessä.
The factors that promote the distribution of professional experience and know-how are structural ones and factors that emphasize co-operation relationships.
Ammatillisen osaamisen jakamista edistävät rakenteelliset ja yhteistyösuhdetta korostavat tekijät.
The meaning of the diffusion of professional experience and know-how for improving professional know-how of a single adult student is in developing his professional identity and adding his social capital.
Ammatillisen kokemuksen ja osaamisen leviämisen merkitys yksittäisen aikuisopiskelijan ammatillisen osaamisen kehittymiseen ilmenee haastatteluaineistossa ammatillisen identiteetin kehittymisenä ja sosiaalisen pääoman lisääntymisenä.
Professional knowledge and know-how that diffuse between adult students in continuing education, is mostly hands-on tips and occupational experience.
Tutkimassani täydennyskoulutuksessa aikuisopiskelijoiden välillä leviävä ammatillinen tieto ja osaaminen ovat käytännön vinkkejä ja työelämäkokemusta.
The interviewees' ages were between 17-22 years.
Haastateltavien iät jakaantuivat 17-22 ikävuoden välille.
The research material consisted of seven individual interviews and two group interviews.
Tutkimusaineisto muodostui 7 yksilöhaastattelusta ja 2 ryhmähaastattelusta.
The objective of social employing is to support the employment of those persons who are in a weak labour market position and to maintain their ability to function.
Sosiaalisessa työllistämisessä tavoitteena on tukea heikossa työmarkkina-asemassa olevien henkilöiden työllistymistä ja toimintakyvyn ylläpitoa.
The interviews were carried out as semi-structured interviews.
Haastattelut toteutettiin puolistrukturoituna teemahaastatteluina.
Workshops can be seen as a one kind of occupational model in the field of the social employing.
Työpajat ovat eräs toimintamalli, jonka voidaan nähdä kuuluvan sosiaalisen työllistämisen kenttään.
In the group interviews five apprentices were those who had also participated in the individual interviews and one apprentice who did not participate.
Ryhmähaastatteluihin osallistui yksilöhaastatelluista työharjoittelijoista 5 sekä 1 työharjoittelija, joka ei osallistunut yksilöhaastatteluihin.
"Yes we do here all kind of things…" : Experiences of apprentices from youth workshop services and learning in workshops
"Kyllähän täällä tehdään kaikenlaista laidasta laitaan..." : Nuorten työpajatoiminta ja oppiminen työpajoilla työharjoittelijoiden kokemana
The apprentices considered that significant experiences in the workshop services were the entry to the workshop, the form of activity of the workshop, workshop community, the achieving of life management and work experience, the understanding of the significance of the education and the planning of the future.
Työharjoittelijat pitivät merkittävänä kokemuksina työpajatoiminnassa työpajalle hakua, työpajan toimintamuotoa, työpajayhteisöä, elämänhallinnan ja työkokemuksen saavuttamista, koulutuksen merkityksen ymmärtämistä sekä tulevaisuuden suunnittelua.
According to earlier studies the apprentices have experienced the workshops as useful periods in their lives and also they believe that other people in society appreciate the experience that apprentices have been received from the workshops.
Aiempien tutkimusten mukaan nuoret kokevat työpajat hyödyllisinä jaksoina elämässään ja uskovat myös muiden arvostavan työpajoilta saatua kokemusta.
Its methodological foundation is in phenomenology and especially in existential phenomenology.
Tutkimusta voi kuvata laadulliseksi tutkimukseksi, jonka metodologisena pohjana toimi fenomenologia ja erityisesti eksistentiaalinen fenomenologia.
The objective of this study was to analyse how the apprentices experience the workshop services as well as learning in the workshops and thus describe how the workshops are shaped at the youth workshops.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää miten työharjoittelijat kokevat työpajatoiminnan ja oppimisen sekä siten kuvata työpajatoiminnan muotoutumista nuorten työpajoilla.
The starting point for this study was to clarify what the workshops are like, what the services are like and how learning can be seen from the point of view of the workshop services.
Tämän tutkimuksen lähtökohtana oli selvittää millaisia työpajat ovat sekä millaista työpajatoiminta on ja minkälaista oppimisen voidaan nähdä olevan työpajatoiminnan näkökulmasta.
The workshop as a concept is still quite sparsely defined and also an unknown occupational model to the large part of people.
Työpajatoimintaa Suomessa on sen melko pitkästä historiasta huolimatta tutkittu suhteellisen vähän ja se on edelleen melko väljästi määritelty ja tunnistamaton toimintamalli suurelle osalle ihmisiä.
The method which was utilised in the analysis of the research material is developed by Juha Perttula (2000).
Tutkimusaineiston analyysissa hyödynnettiin Juha Perttulan (2000) kehittelemää eksistentiaaliseen fenomenologiaan pohjautuvaa metodia.
Regarding to learning the attitude, on-the-job learning, the importance of the mentors, the new information and new skills achieved were significant experiences at the workshop for the apprentices.
Oppimisen suhteen työpajalla merkittäviksi kokemuksiksi nousivat asenne, työssäoppiminen, ohjaajien merkitys, uudet tiedot ja uudet taidot.
Results of this study are also compatible to the results of earlier studies of apprentices' positive experience of the workshop services.
Työharjoittelijoiden kokemukset kuvastavat hyvin työpajatoiminnalle asetettujen tavoitteiden saavuttamista sekä myötäilevät aiempien tutkimusten tuloksia työharjoittelijoiden myönteisistä kokemuksista työpajatoiminnasta.
The results can be utilised in developing the workshop services to offer more versatile experiences than before and to improve learning conditions on the workshops.
Saatuja tuloksia voidaan hyödyntää työpajatoiminnan kehittämisessä entistä monipuolisempien kokemusten tarjoamiseksi sekä oppimisedellytysten parantamiseksi työpajoilla kiinnittäen huomiota työssäoppimisen järjestämiseen ja ohjaajien toiminnan merkitykseen.
The objectives of the workshops, which are offering work experience and learning of life management, maintain the same goal as social employment.
Tätä tavoitetta kuvaavat myös työpajatoiminnalle asetetut tavoitteet työkokemuksen tarjoamisesta ja elämänhallinnantaitojen oppimisesta.
The research material consisted of webblogs from the year 2005.
Tutkimusaineisto koostui blogikirjoituksista vuodelta 2005.
The research task had two parts.
Tutkimustehtäväni on kaksiosainen.
Discussion of the university's New Salary System : breaking academic values or fulfilling wishes?
Keskustelu yliopiston uudesta palkkausjärjestelmästä : akateemisten arvojen murtaja vai toiveiden täyttäjä?
Webblogs were located in the internet and one had free access to them.
Blogeihin oli vapaa pääsy ja se oli myös vapaasti saatavilla internetistä.
There has been a change in university's position in society during the last of decades from traditional university to result-based university.
Yliopiston yhteiskunnallisessa roolissa on tapahtunut parin viime vuosikymmenen aikana muutos sivistysyliopistosta tulosvastuuyliopistoon.
Result-based is considered as a steering mechanism.
Tulosohjaus on koettu toimintaa ohjaavana mekanismina.
Supporters used arguments such as the need to make individual's performance visible and breaking the existing power structures.
UPJ-kannatus puolestaan käytti argumentteinaan yksilötyön näkyväksi tekemistä ja olemassa olevien valtarakenteiden rikkomista.
The purpose of the study was to understand the discussion of the New Salary System and how this discussion should be interpreted.
Tutkimuksen tavoitteena oli ymmärtää UPJ:n herättämää keskustelua, ja miten tämä keskustelu oli tulkittavissa.
Opposition was based on arguments for the traditional university; peer review, truth, academic profession, academic community and university's autonomy are the most important arguments.
Vertaisarviointiperinne, totuuden tavoittelu, kutsumustyö, akateeminen yhteisö, vapaa ajattelu ja autonominen yliopisto ovat käytettäviä argumentteja.
In the first part the objective was to identify how the academic work was conceptualised.
Ensimmäisessä identifioin, miten akateemisesta työstä puhuttiin.
The analysis shows that the New Salary System was opposed and supported.
Aineiston analyysi osoittaa, että UPJ:ään suhtauduttiin sekä vastustaen että kannustaen.
Besides the salary system writers discussed the university and the academic work.
Blogeihin kirjoittivat yliopistolaiset, jotka keskustelivat palkkausjärjestelmän lisäksi mm. yliopistosta ja akateemisesta työstä.
The context in this study is the period when the New Salary System was introduced.
Tässä tutkimuksessa kontekstina on yliopiston uuden palkkausjärjestelmän (UPJ) käyttöönotto.
In the second part I analyzed how one related to the New Salary System and how this was interpreted in relation to representation of academic work.
Toisessa osassa analysoin, miten UPJ:ään suhtaudutaan ja miten suhtautuminen on tulkittavissa suhteessa akateemiseen työhön.
In the New Salary System salary is based on the performance appraisal made by the supervisor.
UPJ:ssä palkkausperusteena on esimiehen antama suoritusarviointi.
Two different ways of talking about the academic work were found in research material.
Aineistosta oli identifioitavissa kaksi tapaa puhua akateemisesta työstä: yhteisöllinen ja yksilöllinen, jotka eroavat toisistaan täysin.
They were: clarity, diversity and planning.
Niitä olivat selkeys, monipuolisuus ja suunnitelmallisuus.
The teachers also brought out some demands for good education.
Opettajat toivat esiin myös joitakin vaatimuksia hyvälle opetukselle.
In second part the teachers were interviewed by using a stimulated recall method.
Toisessa vaiheessa opettajia haastateltiin stimulated recall -menetelmää käyttäen.
Metatheory level beliefs were not found.
Metateoriatason uskomuksia ei ollut tunnistettavissa.
Differences also occurred between principles.
Myös intervention periaatteiden välillä oli eroja.
Beliefs were approached through the referencing of varied different theories.
Uskomuksia lähestyttiin monipuolisesti eri teoreetikoihin viitaten.
When the teachers discussed learning, they emphasized the importance of understanding.
Oppimisesta puhuessaan opettajat painottivat ymmärtämisen merkitystä.
Placement of beliefs in levels of pedagogical thinking was also examined.
Myös uskomusten sijoittumista pedagogisen ajattelun tasoille tarkasteltiin.
Even though shared themes were found, the teachers emphasized different aspects of their work.
Vaikka yhteisiä teemoja oli löydettävissä, painottivat opettajat eri asioiden merkitystä opetustyössä.
The goal of this research was to investigate how five main principles of the intervention come forward in teachers' thinking.
Tutkimuksessa pyrittiin selvittämään, miten intervention viisi keskeistä periaatetta tulevat esiin opettajien ajattelussa.
Specifying research question was: how similar teachers' beliefs are to the main principles of intervention.
Tarkentavana tutkimuskysymyksenä oli: missä määrin opettajien uskomukset ovat yhdenmukaisia intervention perusperiaatteiden kanssa.
Teachers' beliefs were divided in themes and contents of these themes were described.
Siinä opettajien uskomuksia teemoiteltiin ja teemojen sisältöjä kuvailtiin.
The research material was gathered in two parts.
Tutkimuksen aineistonkeruu oli kaksivaiheinen.
It aimed to investigate and identify beliefs from teachers' speech when they were reflecting their own teaching.
Sen tarkoituksena oli selvittää, minkälaisia opetustyöhön liittyviä uskomuksia on tunnistettavissa opettajien puheesta heidän reflektoidessaan omaa opetustaan.
In the first part two mathematics lessons of three class teachers were videotaped.
Ensimmäinen vaihe muodostui kolmen peruskoulun opettajan luokkahuonevideoinneista.
The purpose of this research was to examine teacher's pedagogical thinking based on beliefs.
Tutkimus kohdistui opettajan pedagogiseen ajatteluun uskomusten näkökulmasta.
They were much more consistent and transparent in the beliefs of one teacher than of the other two teachers.
Yksi opettajista toi niitä esiin johdonmukaisemmin kuin kaksi muuta opettajaa.
The second starting point for a study was the Instrumental Enrichment -intervention, which aims to enhance learning potential and cognitive functioning of students.
Tutkimuksen toisena lähtökohtana toimi oppilaiden ajattelun taitojen kehittämiseen tähtäävä Instrumental Enrichment -interventio.
This part of analysis was inductive.
Analyysin ensimmäinen vaihe toteutettiin aineistolähtöisesti.
Teachers' beliefs about teaching were individual.
Opetustyöhön liittyvien uskomusten huomattiin olevan yksilöllisiä.
Feuerstein theory of Structural cognitive modifiability and Mediated learning experience completed the theory of teacher thinking.
Ajattelututkimusta täydennettiin interventioon liittyvillä rakenteellisen kognitiivisen muovautuvuuden ja ohjatun oppimiskokemuksen teorioilla.
Because most of the beliefs were close to practice and related to concrete classroom situation, they were situated in Action level of pedagogical thinking.
Suurin osa opettajien uskomuksista oli lähellä käytäntöä ja liittyi konkreettiin opetustilanteeseen.
In teaching related beliefs student-centrality was highlighted.
Opettamiseen liittyvissä uskomuksissa korostui oppilaslähtöisyys.
According to the research results, three subcategories of teachers' beliefs were found: beliefs about learning, beliefs about teaching and beliefs about students.
Tutkimukseen osallistuneiden opettajien opetustyöhön liittyvät uskomukset jakautuivat karkeasti oppimista, opettamista ja oppilaita koskeviin uskomuksiin.
The teachers believed that there are learning differences between students and that students have improved over the years.
Oppilaita koskevat uskomukset liittyivät oppilaiden keskinäisiin eroihin ja heissä tapahtuneeseen myönteiseen muutokseen.
Interviews were recorded and analysed by qualitative content analysis.
Kerätystä aineistosta analyysin kohteeksi valittiin haastattelutallenteet.
Model of pedagogical thinking was important in the examination of teachers' thinking.
Opettajan ajattelun käsittelyssä keskeiseksi muodostui pedagogisen ajattelu tasomalli.
Occurrence of main principles of intervention differed between teachers.
Intervention periaatteiden ilmeneminen uskomuksissa oli opettajakohtaista.
Inconsistencies were also found within teachers and their individual beliefs.
Niitä esiintyi sekä eri opettajien uskomusten välillä kuin yksittäisten opettajien uskomuksissa.
The essential concepts of this study are determined exactly in the theoretical framework.
Teoreettinen osuus muodostui keskeisten käsitteiden tarkasta määrittelystä.
Occurrence of beliefs that were in accordance with the intervention were teacher-specific.
Intervention osalta periaatteiden mukaisten uskomusten esiintyminen oli opettajakohtaista.
Some teaching and learning related beliefs of individual teachers were situated in Object theory level.
Objektiteoriatasolle sijoittui yksittäisten opettajien opettamista ja oppimista koskevia uskomuksia.