natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The present thesis focused on total hip and knee replacement, by analysing the introduction of implants, and by assessing the effects that a change in the production network (technology) via the launch or closure of an entire unit performing arthroplasty had on the quality of surgery as assessed by revision risk.
Lisäksi väitöskirjassa tutkitaan suuremman teknologisen kokonaisuuden muutoksen vaikutusta lonkan ja polven tekonivelleikkausten laatuun arvioimalla koko tekonivelleikkaustoiminnan aloittamiseen ja lopettamiseen liittyvää hoitotoiminnan laadun muutosta käyttämällä laadun mittarina uusintaleikkausta.
Launching of arthroplasty surgery in a unit was not associated with a learning curve, but in units terminating total hip replacement surgery, the last 100 patients had worse short-term implant survivorship compared to patients who had had surgery in these units before the closure stage.
Lonkan ja polven tekonivelleikkaustoiminnan päättymistä edeltävässä toiminnan lopettamisvaiheessa viimeisen 100 leikkauksen joukossa tehtyjen lonkan tekonivelleikkausten uusintaleikkausriski oli suurempi kuin samoissa sairaaloissa ennen tätä vaihetta tehtyjen tekonivelleikkausten kohdalla.
This thesis analysed the impact that the introduction of new technology may have on the quality of care in a hospital setting.
Tässä väitöskirjassa tarkastellaan sairaaloissa tapahtuvan teknologisen muutoksen vaikutusta potilaiden hoidon laatuun lonkan ja polven tekonivelleikkauksissa.
All total hip and knee replacements performed because of primary osteoarthritis in the period 1998 to 2011 were included.
Vuosien 1998 ja 2011 välisenä aikana Manner-Suomessa tehdyt lonkan ja polven kokotekonivelleikkausten tiedot ja seuranta vuoden 2013 loppuun saakka potilaille tehdyistä uusintaleikkauksista kerättiin terveydenhuollon hoitoilmoitusrekisteristä ja implanttirekisteristä.
Survival analysis, with the revision of the joint in the follow-up as the outcome measure, was applied in the studies.
Ns. oppimiskäyrällä tarkoitetaan ilmiötä, jossa inhimillisen toiminnan osana on toiminnan muuttuminen kokemuksen karttumisen seurauksena.
Of the analysed ten most common total hip and knee implant models, one hip and four knee implant models showed a learning curve, with the risk for reoperation decreasing with the greater number of surgeries performed with the implant model.
Polven tekonivelleikkausten kohdalla uuden tekonivelmallin käyttöönottoon liittyvä uusintaleikkausriski oli lonkan tekonivelleikkaukseen liittyvää uusintaleikkausriskiä korkeampi.
In addition, patients should be informed when new technology is introduced in their treatment and given the possibility to decline its use.
Uuden teknologian käyttöönottoon kuuluu sen käytön opettelu arjen hoitoympäristössä.
The introduction of total hip and knee implants in a hospital was associated with increased revision risk in the introductory phase for some implant models.
Sairaalalle uusien tekonivelmallien käyttöönottoon sekä sairaalan tekonivelleikkaustoiminnan aloittamis- tai lopettamisvaiheeseen liittyvää uusintaleikkausriskiä tutkittiin eloonjäämisanalyysin avulla.
Technological change in medicine is rapid, as new devices are constantly taken into use in patient care, and new methods of delivering the care to patients are introduced, replacing existing routines and creating new practices all with the aim of benefitting patients.
Tekonivelleikkauksiin osallistuvan henkilöstön tulee harjoitella uusien tekonivelten käyttöä ja potilaille tulee kertoa mikäli heille ollaan suunnittelemassa tekonivelleikkausta sairaalassa hiljattain käyttöönotetulla tekonivelmallilla.
For both surgeries, this learning effect was found to be implant specific.
Mukaan tarkasteluihin otettiin primaarin nivelrikon vuoksi tehdyt tekonivelleikkaukset.
The doctoral thesis consists of one book chapter and three peer-reviewed articles, each using different methodologies.
Väitöskirja koostuu yhdestä kirjakappaleesta ja kolmesta vertaisavioidusta artikkelista, joissa jokaisessa on käytössä eri tutkimusmenetelmät.
To understand the emergence of bioeconomy, also bringing new consumer market opportunities to the forest sector, we need to understand the new business ecosystem.
Jotta pystymme ymmärtämään biotalouden kehitystä, joka tuo myös uusia mahdollisuuksia metsäsektorin kuluttajamarkkinoille, on meidän ymmärrettävä uutta liiketoimintaekosysteemiä.
The business ecosystem model is a holistic view of the current institutions capturing stakeholder relations and opportunities brought by various resources and technologies.
Liiketoimintaekosysteemimalli on kokonaisvaltainen näkymä tämänhetkisistä instituutioista huomioiden sidosryhmien suhteita ja mahdollisuuksia, sekä resursseja ja teknologioita.
The forest sector has been able to develop many new bio-based and sustainable products catered to business-to-business markets, but the sector still lacks a breakthrough in new forest products and services targeting consumer markets.
Metsäsektori on kyennyt kehittämään monia uusia biopohjaisia ja kestäviä tuotteita yritysasiakasmarkkinoille, mutta sektorilla ei ole vielä nähty uusien metsätuotteiden ja -palveluiden läpimurtoja kuluttajamarkkinoille.
This doctoral dissertation introduces a holistic research and development model for new product and service innovations in the forest sector.
Tämä väitöskirja esittelee kokonaisvaltaisen tutkimus- ja kehitysmallin uusien tuote- ja palveluinnovaatioiden synnyttämiseksi metsäsektorille.
The subjects and results of the papers are grouped into three themes in the framework of the Consumer-Driven Business Ecosystem Research and Development (CDBERD) model.
Näiden osajulkaisujen aiheet ja tulokset ovat ryhmiteltynä kolmeen teemaan viitekehyksessä Kuluttajalähtöinen liiketoimintaekosysteemi tutkimus- ja kehitysmalli.
This is due to higher prices of forest products compared to competing materials, such as concrete, steel, and plastics, but also due to a lack of new product and service innovations targeting end-consumer markets.
Tämä johtuu puutuotteiden korkeammasta hinnasta verrattuna kilpaileviin materiaaleihin, kuten betoniin, teräkseen ja muoviin, mutta sektorilla on myös vain vähän kuluttajamarkkinoille kohdistuvaa innovaatiokehitystä.
Better understanding of these concepts can lead to consumer-driven development of forest products and services, and improved competitive advantage.
Näiden käsitteiden parempi ymmärtäminen auttaa kuluttajalähtöisessä metsätuotteiden ja -palveluiden kehityksessä luoden myös kilpailuetua sektorille.
This research was motivated by the fact that recent forest sector product introductions have been driven by the technology push, and therefore, this research concentrates on the consumer perspective to build new business models and the development of products and services to meet current consumer trends.
Koska viimeaikainen metsäsektorin innovaatiotoiminta on ollut teknologialähtöistä, tämä tutkimus keskittyy kuluttajalähtöiseen tuote-, palvelu- ja liiketoimintamallikehitykseen ja näin pyrkii vastaamaan vallitseviin kuluttajatrendeihin.
The model extends the classical technology-push and demand-pull innovation model, to better consider consumer values, enabling resources and dominant logics along with the smooth flow of information during each phase of the research and development process leading towards new consumer-driven solutions.
Malli laajentaa perinteistä teknologialähtöistä ja kysyntävetoista innovaatiomallia ottaen paremmin huomioon kuluttajien arvot, mahdollistavat resurssit sekä vallitsevat logiikat.
Evolving sustainability trends among consumers, where bio-based forest products and services can fulfill consumer demand, are central in this thesis.
Tutkimuksessa keskeisessä roolissa ovat metsätuotteiden ja -palveluiden vastuullisuus ja kestävyys, sillä nämä ovat yhä tärkeämpiä kuluttajille ja metsäsektorilla on potentiaalia vastata tähän kysyntään.
At the time of the study 97% of the patients reported suffering from at least one ADR, most commonly muscle soreness or cramp (80%), swelling of hands, legs, feet, or around the eyes (69%), and fatigue (50%).
Lähes kaikki potilaat ilmoittivat TKI-lääkkeen aiheuttavan haittavaikutuksia, yleisimmin lihaskipuja ja kramppeja (80 % potilaista), turvotusta silmien ympärillä, käsissä tai jaloissa (69 %) ja väsymystä (50 %).
Patient-reported adherence was evaluated using Morisky s 8-Item Medication Adherence Scale (MMAS) (I-IV).
Potilaiden itse raportoima lääkehoitoon sitoutuneisuus arvioitiin Moriskyn 8-kohdan mittarilla (MMAS).
Access to personal counseling and information should be systematically planned as an essential part of CML care.
Terveydenhuoltohenkilökunnan antama tuki ja neuvonta tulisi systemaattisesti suunnitella osaksi KML-potilaiden hoitoa.
The patient journey model developed in the study (III) identified the following critical phases in the CML patient s journey: getting the diagnosis, starting the treatment, getting continuous support for treatment self-management, and managing fear caused by perceived severity of the disease.
Tutkimuksessa luodussa potilaan hoitopolun mallissa tunnistettiin haastattelujen perusteella seuraavat sairauteen liittyvät kriittiset vaiheet: diagnoosin saaminen, lääkehoidon aloittaminen, terveydenhuoltohenkilön antama jatkuva tuki omahoitoon sekä sairauden vakavuuden aiheuttaman pelon hallinta.
Chronic Myeloid Leukemia Patients' Adherence to Tyrosine Kinase Inhibitors in Finland : A Journey of Eighty-six Patients
Lääkehoitoon sitoutuminen kroonista myelooista leukemiaa sairastavilla : 86 suomalaisen potilaan tarina
Without the additional support, adherence behavior tended to decline.
Tutkimus antoi viitteitä siitä, että ilman jatkuvaa omahoidon tukea hoitoon sitoutuminen heikkenee entisestään.
All CML patients in the study were lacking a treatment plan and only a few had a medication list (I, III).
Kaikilta potilailta puuttui kirjallinen hoitosuunnitelma ja lähes kaikilta lääkelista.
The CML patients knowledge of the disease and its treatment was poor (I).
Potilaiden tietämys omasta sairaudestaan ja TKI-hoidosta oli varsin huono.
Appropriate and updated information in printed and electronic formats should be available for nurses and other healthcare personnel to enable them to support their patients.
Hoitohenkilökunnalla tulisi olla saatavilla riittävät tiedot ja apuvälineitä potilaiden ohjaamiseen.
Despite the high molecular response rates to TKIs, adherence was not good in most of the patients: less than a quarter (23%) showed high adherence, 56% medium adherence, and 21% low adherence (I).
Potilaista alle neljännes (23 %) oli erinomaisesti, 56 % keskinkertaisesti ja 21 % heikosti sitoutunut TKI-lääkehoitoonsa.
The most common reason for unintentional non-adherence was forgetting to take the medication (I, III, IV).
Keskeisin hoitoon sitoutumiseen vaikuttava tekijä oli tahaton lääkkeen oton unohtaminen (puolella potilaista).
Compared with the total study group, the incidences of almost all symptoms were higher among patients whose symptoms negatively affected their daily life than those who reported no such influence (II).
Näillä potilailla oli lukumääräisesti enemmän haittoja kuin niillä, jotka eivät kokeneet haittojen huonontavan elämänlaatua.
There was a considerable difference between observed and experienced adherence: 94% of the patients were highly adherent according to the physicians assessment, compared to 23% (I).
Lääkäreillä oli vääränlainen käsitys potilaidensa hoitoon sitoutumisesta: lääkärit arvioivat, että 94 % potilaista oli erinomaisesti hoitoon sitoutuneita eikä heillä ollut ongelmia lääkityksen kanssa.
More than half of the patients felt the ADRs had a negative influence on their daily QoL (II).
Yli puolet potilaista koki haittavaikutusten alentavan elämänlaatua.
Patient-reported adverse drug reactions (ADRs) and quality of life (QoL) were assessed during the interview using a structured questionnaire (II, III).
Potilaiden kokemat lääkehoidon aiheuttamat haittavaikutukset, koettu elämänlaatu ja tietämys sairaudesta ja sen lääkehoidosta arvioitiin strukturoiduilla kysymyksillä haastattelun yhteydessä.
The findings of this study suggest that patients perceptions and preferences should be understood and taken into account when designing patient education interventions for real-life clinical practice.
Potilaan kokemukset ja toiveet sekä elämänlaatunäkökulma tulisi ottaa paremmin huomioon lääkehoidon aloituksessa ja seurannassa.
The intervention with 9-month follow-up in Study IV was based on tailored patient education combining nurse-conducted face-to-face counseling, educational video, patient booklet, website and text message reminders.
Neuvonta- ja tukiohjelma (interventio) koostui opetusvideosta, henkilökohtaisesta tapaamisesta hematologisen hoitajan kanssa, kirjallisesta tietopaketista, ohjeistuksesta nettisivujen kautta sekä vapaaehtoisesta lääkkeenoton muistutusviestistä matkapuhelimella.
A majority of the patients found the intervention useful, the most useful parts being face-to-face counseling and the educational booklet.
Tärkeimpänä potilaat pitivät hoitajalta saatua henkilökohtaista neuvontaa ja vähiten hyödyllisenä muistutustekstiviestejä matkapuhelimella.
The findings of this study suggest that non-adherence is common among Finnish CML patients and that physicians seem to be too optimistic in assessing their patients adherence.
Tutkimuksen tulosten perusteella varsin yksinkertaisilla toimenpiteillä pystytään suomalaisten KML-potilaiden hoitoon sitoutumista parantamaan, haittavaikutuksia lievittämään ja mahdollisesti vielä entisestään hoidon vaikuttavuutta lisäämään.
This study explored the journey of 86 patients with CML using oral TKI treatment in Finland.
Tutkimukseen osallistui 86 aikuista KML-potilasta ja 13 hoitavaa lääkäriä kahdeksasta sairaalasta.
In the interviews patients reported self-regulation of medication taking, particularly on those occasions where patients wanted to avoid ADRs (III).
Potilailla oli myös tarve tarkoituksellisesti muunnella lääkkeen ottoa, muun muassa välttääkseen haittavaikutuksia sosiaalisissa tilanteissa ja lomamatkoilla.
The establishment of tyrosine kinase inhibitors (TKIs) has revolutionized the treatment of chronic myeloid leukemia (CML) during the last fifteen years.
TKI-lääkkeiden käyttöä suomalaisilla KML-potilailla ei ole aiemmin tutkittu.
The aim was to assess their adherence to TKIs and how the adherence, which is crucial for treatment outcomes, could be improved.
Lääkehoidon tavoitteiden ymmärtäminen koettiin motivoivana ja lääkehoitoon sitoutumista parantavana tekijänä.
Physicians were also asked to assess their patients adherence.
Terveydenhuoltohenkilöstön tulisikin kiinnittää erityistä huomiota diagnoosin kertomistapaan.
The knowledge test (I, III) showed that patients had a poor understanding of their disease and its treatment, while low-adherent patients indicated that understanding the consequences of not taking the medication and the goal for the treatment would be motivating factors to adhere to the medication (III).
Tutkimuksen tarkoituksena oli 1) arvioida suomalaisten KML-potilaiden sitoutumista TKI-lääkehoitoon, 2) verrata potilaiden itsensä ilmoittamaa hoitoon sitoutuneisuutta hoitavien lääkäreiden arvioon siitä, 3) tutkia TKI-lääkityksen aiheuttamia haittavaikutuksia ja niiden yhteyttä hoitoon sitoutumiseen sekä koettuun elämänlaatuun, 4) tutkia kaikkein heikoimmin hoitoon sitoutuneiden kokemuksia sairaudesta ja sen hoidosta sekä 5) arvioida räätälöidyn neuvonta- ja tukiohjelman vaikuttavuutta lääkehoitoon sitoutumiseen.
All patients participated in the in-person interview, which followed the idea of the patient s journey with CML from the time before diagnosis to the study point.
Diagnoosivaiheessa potilaat kokivat tiedonsaannissa puutteita ja valtaosa potilaista jäi sairastumisen jälkeen vaille psykologista tukea.
Tailored patient education improved the adherence of patients with CML after a 9-month follow-up.
Lääkärit tekivät vastaavan arvion potilaistaan 3-portaisen asteikon avulla.
The complex interplay between symptom burden, adherence, self-regulation, managing with ADRs, response to TKI therapy, and healthcare utilization highlights the need for regular symptom burden assessment in CML as a means to identify potential adherence problems before they affect the patients response to TKI treatment.
Krooninen myelooinen leukemia (KML) on pääosin aikuisilla esiintyvä verisyöpä, jonka hoito ja ennuste ovat muuttuneet dramaattisesti täsmälääkkeiden (tyrosiinikinaasin estäjät, TKI) tultua käyttöön.
There is a need for communication to increase patients abilities to follow their treatment plan throughout their journey, which requires real partnership between healthcare professionals and patients.
Tutkimuksessa käytetyllä koulutus- ja tukiohjelmalla pystyttiin parantamaan potilaiden lääkehoitoon sitoutumista.
This study consists of three parts.
Tutkimus koostuu kolmesta osasta.
Dispute Resolution and Technology: Revisiting the Justification of Conflict Management
Riidanratkaisu ja teknologia: konfliktinhallinnan oikeutusta etsimässä
On a practical level this means that it is unclear, how a sufficient level of protection of due process can be extended to private enforcement without judicial control at the enforcement stage.
Käytännössä tämä tarkoittaa, että on epäselvää, miten yksityiseen täytäntöönpanoon saadaan riittävät oikeusturvatakeet.
The main claim of this doctoral dissertation is that none of the discussed justificatory narratives are able to address the challenge brought on by private enforcement.
Väitöstutkimuksen keskeinen väite on, ettei yksikään tarkastelluista oikeuttamisnarratiiveista sellaisenaan riitä selittämään yksityisen täytäntöönpanon ilmiötä.
I identify and discuss three different justificatory narratives that have been employed to justify dispute resolution: sovereignty, consent, and access to justice.
Systeemiteoreettisen lähestymistavan kautta tunnistetaan ja arvioidaan kolmea eri oikeuttamisen narratiivia: suvereenisuutta, suostumusta sekä ihmisoikeusdiskurssista saatavaa oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ideaalia.
This study, Dispute Resolution and Technology: Revisiting the Justification of Conflict Management, belongs to the fields of procedural law, legal theory and law and technology studies.
Tämä tutkimus kuuluu kansainvälisen prosessioikeuden, oikeusteorian sekä oikeuden ja teknologian tutkimuksen kosketuspinnalle.
In conclusion, private enforcement constitutes a new grey area of the legal system, balancing between legal and illegal, changing our perception of the justification of conflict management.
Siten yksityinen täytäntöönpano muodostaakin uuden oikeudellisen harmaan alueen, joka horjuttaa olemassa olevaa ymmärrystämme riidanratkaisun oikeutuksesta.
In this study the changes in dispute resolution caused by technology are evaluated.
Tutkimuksessaan arvioidaan niitä muutoksia, joita teknologian tuominen erilaisiin riidanratkaisumenettelyihin tuo tullessaan.
These narratives are structures within the legal system formed by continuous operations that are shared with other societal subsystems through structural couplings.
Näitä narratiiveja arvioidaan rakenteellisina kytkentöinä oikeusjärjestelmän ja muiden yhteiskunnan osasysteemien välillä, jolloin oikeusjärjestelmässä oikeuttamiseen käytettävät narratiivit noudattavat oikeuden koodaamisen laillinen/laiton lisäksi myös rakenteellisen kytkennän toisella puolella olevan järjestelmän koodausta.
The justificatory force of each narrative is tested against the challenge of private enforcement.
Kutakin oikeuttamisnarratiiveista verrataan teknologian mahdollistaman yksityisen täytäntöönpanon haasteeseen.
In the first part I examine the theoretical implications of technology in dispute resolution.
Ensimmäisessä osassa (luvut 3 ja 4) arvioidaan teoreettisella tasolla riidanratkaisuteknologian määritelmää ja sen vaikutuksia prosessioikeudelliselle tutkimukselle.
This discrepancy becomes visible in private enforcement of e-commerce sites and in self-executing smart contracts based on cryptocurrency infrastructure, as no judicial control of due process can be extended to these private forms of coercion.
Yksityisen täytäntöönpanon synnyttämä haaste kuitenkin paljastaa suvereenille perustuvan oikeuttamisnarratiivin rajallisuuden tilanteessa, jossa sääntelyä ei ole onnistuttu ulottamaan rajat ylittäviin tilanteisiin.
The use of ICT connects with dispute resolution at three intersections: courtroom technology, online dispute resolution (ODR), and disputes about technology, the first two of which are discussed in this study.
Riidanratkaisuteknologia voidaan ryhmitellä teknologian roolin perustella ensimmäisen sukupolven sovelluksiin (mm. videoneuvottelu, asianhallintajärjestelmät, sähköiset tietokannat) sekä toisen sukupolven sovelluksiin (mm. tekoäly, koneoppiminen, kryptovaluutat).
The overarching research question of this study is how does implementing technology to dispute resolution challenge the justification of law as a legitimised mode of violence?
Tämän poikkeusluonteensa vuoksi yksityinen täytäntöönpano kuten osaltaan myös muut riidanratkaisuteknologian sovellukset muodostaa haasteen riidanratkaisun oikeuttamiselle: riittävätkö perinteiset oikeutustavat selittämään uuden ilmiön?
In the third part of the study I briefly examine the co-operation between different justificatory narratives.
Tutkimuksen kolmannessa osassa (luvut 9 ja 10) arvioidaan lyhyesti oikeuttamisnarratiivien yhteistoimintaa sekä kysytään, olisiko oikeutus mahdollista löytää itse teknologisesta infrastruktuurista.
In the second part I exemplify the disruptive power of ICT through private enforcement, which challenges the nation-state s monopoly on violence.
Yhtenä esimerkkinä teknologian luomasta oikeutushaasteesta käsitellään täytäntöönpanon yksityistymistä, joka merkitsee uudenlaista poikkeamista perinteisestä valtion täytäntöönpanomonopolista (luku 4).
In addition to this, I address the possibilities of finding justification through the technological infrastructure itself, a conceptualisation which follows Lawrence Lessig s argument of code as law.
Tutkimuksen lähtökohta on, että teknologian aiheuttamat muutokset tuovat näkyviksi sellaisia riidanratkaisun oikeuttamisen rakenteita, jotka yleensä jäävät prosessioikeudellisessa keskustelussa taka-alalle.
Although implementation of ICT cannot be reduced to private enforcement, privatisation of coercion provides a vantage point for evaluating the multifaceted changes brought on by globalisation and the privatisation of law.
Siten yksityinen täytäntöönpano paljastaa riidanratkaisuun yleisesti liittyvän pakon ja tämän pakon käyttämisessä tapahtuvat muutokset vuorostaan tarjoavat tarkastelukulman riidanratkaisun oikeuttamiseen yleisellä tasolla ja riidanratkaisun oikeusturvatakeiden turvaamiseen.
Implementing technology brings public and private dispute resolution closer to each other in many aspects, and even to the point of convergence.
Täytäntöönpanon yksityistyminen tarkoittaa, ettei yksityisesti ratkaistuja riitoja tarvitse saattaa tuomioistuimen arvioitavaksi edes täytäntöönpanovaiheessa.
In this study, I examine different forms of private enforcement enabled by technology using this phenomenon as an example of the changes in justification caused by the implementation of modern information and communication technology (ICT) to dispute resolution.
Tutkimuksessa esitetään, että modernin informaatio- ja kommunikaatioteknologian käytön muodostamaa sosiaalista toimintaa voidaan arvioida myös uutena, emergenttinä sosiaalisena systeeminään.
This analysis shows that private enforcement enabled by technology causes problems for justification, as none of the existing justificatory narratives provides an explanation of its existence.
Inklusiivisuutensa vuoksi suostumuksen narratiivi sinällään kyllä pystyy selittämään yksityisen täytäntöönpanon haasteen, mutta ilman riittäviä prosessuaalisia keinoja heikomman suojan toteuttamiseen sen selitysvoima jää vaillinaiseksi.