natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It reflects on how self-portraits generate meaning through a dialogue between mimetic representation and the sensory properties of the material surface.
Tutkimus esittää, että omakuvien merkitykset kehkeytyvät maalauksen pinnan aistimellisten ominaisuuksien ja esittävien piirteiden välisessä jännitekentässä.
This thesis argues that Schjerfbeck’s self-portraits deconstruct representation, subverting both the figurative image upon the canvas and the parameters of recognizable identity.
Schjerfbeckin omakuvien erityisluonteen käsittelyä kehystää yhtäältä omakuvan lajin ominaispiirteiden tarkastelu sekä toisaalta pohdinta esittämisen ja henkilöaiheen merkityksestä modernismin moninaisissa juonteissa.
Self-portraits are examined as identity-affirming performative acts.
Niitä tarkastellaan maalaustaiteelle ominaisten ilmaisumahdollisuuksien valossa.
This thesis critically reappraises certain notions about modernist-era painting that have become entrenched in modernist discourse and generally within the legacy of modernism.
Tutkimus avaa uudenlaisia näkökulmia modernismin tarkasteluun, sekä pohtii maalauksen kykyä haastaa katsojansa tavalla, joka liitetään maalaustaiteesta poikkeaviin avantgarden ja nykytaiteen suuntauksiin.
This thesis looks at Schjerfbeck’s self-portraits in terms of the dialogue that emerges between the image and the viewer, analysing not only the visual but also the tactile and spatial effects this encounter produces.
Tutkimus tarkastelee myös sitä, millainen näkemys minuudesta Schjerfbeckin omakuvista välittyy sekä miten ne asemoituvat suhteessa modernismin käsityksiin subjektista, tekijyydestä ja maalaustaiteen olemuksesta.
However, the cell-type-specific reprogramming events in LCLs are not understood, hindering the development of a more efficient and reliable reprogramming method for these cell lines.
Lymfoblastoidisolujen solutyyppispesifisiä uudelleenohjelmointitapahtumia ei kuitenkaan tunneta tarkasti, mikä hidastaa uusien tehokkaampien ja luotettavimpien uudelleenohjelmointimenetelmien kehittämistä.
The method relies on the activation of the endogenous pluripotency factors with CRISPR activators, which results in the induction of the reprogramming process.
Menetelmä perustuu solujen endogeenisten pluripotenssitekijöiden aktivointiin CRISPR-aktivaattoreilla, joka johtaa uudelleenohjemointiprosessiin soluissa.
Lymphoblastoid cell line (LCL) collections offer a vast source of biological data of various diseases stored in biobanks.
Biopankkeihin tallennetut lymfoblastoidisolulinjakokoelmat tarjoavat laajan biologisen datalähteen monien sairauksien tutkimiseen.
The rise of induced pluripotent stem cell (iPSC) technology has offered a novel strategy for repurposing the abundant LCL collections for regenerative medicine, drug discovery and disease modeling.
Indusoituihin monikykyisiin kantasoluihin (iPS-soluihin) perustuva teknologia on kuitenkin tarjonnut uudenlaisen strategian kokoelmien monipuolisempaan hyödyntämiseen uusiutuvan lääketieteen, lääkekehityksen ja sairausmallinnuksen saralla.
The iPSC lines generated in this thesis serve as a proof of concept that the novel CRISPRa reprogramming method works in biobanked LCLs and could be developed to systematically study the cell-type-specific reprogramming events in these cells.
Tässä projektissa tuotetut iPS-solulinjat ovat osoitus siitä, että CRISPRa välitteinen uudelleenohjelmointimenetelmä toimii biopankkeihin tallennetuissa lymfoblastoidisolulinjoissa, ja tulevaisuudessa menetelmää voidaan kehittää solutyyppispesifien uudelleenohjelmointitapahtumien systemaattiseen tutkimiseen.
This thesis work aimed to establish the novel CRISPRa mediated reprogramming method for the first time in biobanked LCLs, obtained from the Psychiatric Family Collections of THL Biobank.
Tämän Pro gradu -tutkielman tavoitteena oli osoittaa ensimmäistä kertaa CRISPRa välitteisen uudelleenohjelmointimenetelmän toimivuus THL Biopankin psykiatrisesta perhekokoelmasta saaduissa lymfoblastoidisolulinjoissa.
The reprogramming method was nevertheless demonstrated to successfully convert five biobanked LCLs into bona fide iPSC lines.
Menetelmä osoitettiin kuitenkin toimivaksi näissä soluissa, sillä viisi eri lymfoblastoidisolulinjaa saatiin onnistuneesti uudelleenohjelmoitua iPS-solulinjoiksi.
The reprogramming efficiencies were however varying, and a gRNA function validation assay showed that the gRNAs used in this project were suboptimal for efficient gene activation in LCLs.
Uudelleenohjelmointitehokkuus oli kuitenkin vaihteleva, ja osittaiseksi syyksi nähtiin projektissa käytettyjen opas-RNA:iden huono aktivaatioteho tässä solutyypissä.
Also, the generated iPSC line collection constitutes the first iPSC collection derived from biobanked cells with the CRISPRa reprogramming method and is available as a future research resource, thus paving the way for the wider use of the LCL collections.
iPS-solulinjakokoelma on lisäksi ensimmäinen CRISPRa menetelmällä tuotettu kokoelma, joka on saatavilla tutkimukseen THL biopankista, näin mahdollistaen lymfoblastoidisolulinjakokoelmien laajemman tutkimuskäytön.
The screening of different factor combinations revealed that the successful reprogramming of LCLs seems to require the targeting of the EEA motif, a genomic element which is enriched in promoter regions of genes related to embryo genome activation.
EEA-motiivi on genominen elementti, joka on rikastunut alkion genomiaktivaatioon liittyvien geenien promoottorialueille.
Even though LCLs have been used as a conducive surrogate in vitro cell model to study various diseases, it has been shown that they cannot recapitulate all the regulatory properties of a disorder specific primary tissue, constraining the utility of the collections.
Ne eivät kuitenkaan pysty täysin toistamaan sairausspesifisten primäärisolutyyppien kaikkia säätelyominaisuuksia, mikä on rajoittanut kokoelmien käytön vain tietynlaiseen tutkimukseen.
To systematically study the endogenous events taking place during the reprogramming process, the CRISPR/Cas mediated gene activation (CRISPRa) platform has been harnessed in fibroblasts.
CRISPR/Cas välitteinen geeniaktivaatio (CRISPRa) saattaa tarjota tähän uusia työkaluja, sillä se on jo valjastettu endogeenisten uudelleenohjelmointitapahtumien systemaattiseen tutkimiseen fibroblasteissa.
There are many chemical analytical techniques available to probe molecular structures.
On olemassa useita kemiallisia analytiikka tekniikoita, joilla voidaan tutkia molekyylien atomitason rakenteita.
The molecular motion and mobility play a key role.
Molekyylien liikkeellä on tässä asiassa suuri vaikutus.
Nuclear Magnetic Resonance (NMR) spectroscopy is an analytical spectroscopy technique that exploits strong external magnetic field and is capable of elucidating and quantifying molecular structures at the atomic level.
Ydinmagneettinen resonanssispektroskopia (NMR) on analyyttinen spektroskooppinen tekniikka, joka hyödyntää voimakasta ulkopuolista magneettikenttää ja jolla voi tunnistaa ja määrittää molekyylien atomitason rakenteita ja määriä.
This thesis focuses on the impact of relevant magnetic interactions in NMR via selected chemical structure studies of materials such as lignin, Ziegler-Natta (ZN) and aluminosilicate catalysts and cellulose.
Tässä väitöskirjassa käsitellään magneettisten interaktioiden vaikutusta yleisesti NMR-spektroskopiassa ja NMR-rakennetutkimuksessa valikoitujen materiaalien (ligniini, Ziegler-Natta katalyytit, aluminosilikaatti katalyytit ja muokatut selluloosamolekyylit) avulla.
NMR spectrum is typically measured from dissolved materials or directly from solid materials.
NMR-spektri mitataan tyypillisesti liuotetusta tutkittavasta yhdisteestä, liuoksesta tai vaihtoehtoisesti myös suoraan kiinteästä materiaalista.
In NMR this means that the spectra, which contain the structural information, can be visually very different.
Käytännössä tämä näkyy siten, että liuostilan ja kiinteätilan NMR-spektrit voivat olla visuaalisesti hyvin erinäköisiä.
The influence of magnetic interactions in solution and solid-state define the information that is obtainable from the NMR spectrum.
Tutkittavien molekyylien magneettiset interaktiot määrittelevät pitkälti minkälaista informaatiota NMR-spektristä on mahdollista analysoida.
The obtainable spectral resolution in solid-state is usually lower than in the liquid state due to the presence of anisotropic interactions, which are not averaged out like in solution state.
Saatavilla oleva NMR-spektrin resoluutio on tyypillisesti huonompi, jos NMR-spektri on mitattu kiinteästä materiaalista, kuin liuotetusta yhdisteestä.
These phenomena, combined with the need to obtain quantitative information, need to be addressed with proper considerations when acquiring and interpreting NMR data.
Tämä spektrien fyysinen eroavaisuus yhdistettynä kvantitatiivisen atomitason tiedon määritykseen spektrin perusteella voi johtaa vääriin johtopäätöksiin.
Depression is a common and disabling mental disorder.
Masennus on yleinen, toimintakykyä vakavasti rajoittava sairaus.
The heterogeneity of the symptoms may be an important source of information for a better understanding of depression.
Onkin mahdollista, että tämän oiretasoisen variaation ymmärtäminen on avainasemassa masennuksen ymmärtämisessä.
A practical implication of this is that supporting individuals’ self-worth may protect against the development of depressive symptomatology and its corresponding impact on functioning.
Myötätuntoisen asennoitumisen kehittäminen itseä kohtaan saattaa siten suojata masennuksen kehittymiseltä ja masennukseen liittyvältä toimintakyvyn heikkenemiseltä.
In general, we found that cognitive-affective symptoms of depression related consistently to severe functional impairment.
Yksittäisten masennusoireiden tarkastelu paljasti, että varsinkin kognitiiviset ja affektiiviset masennusoireet olivat johdonmukaisesti yhteydessä heikkoon toimintakykyyn.
Our results suggest that, in terms of statistical fit, sum-scores functioned almost as efficiently as symptom-level modeling in predicting self-rated functional impairment.
Tutkimuksen tulosten mukaan masennusoireiden lukumäärä ennusti vakavaa toimintakyvyn menetystä lähes yhtä hyvin kuin yksittäiset masennusoireet.
Empirical studies have shown that depressive symptoms vary substantially according to antecedents and outcome variables.
Aikaisemman tutkimuksen perusteella kuitenkin tiedetään, että masennusoireiden riskitekijät ovat erilaisia ja masennusoireet ennustavat erilaisia lopputulemia.
One of the limitations is the lack of knowledge about the presentation of individual symptoms and their association with clinically relevant outcomes, such as severe functional impairment.
Rajoituksena tässä lähestymistavassa on se, että siinä sivuutetaan yksittäisten oireiden esiintyminen sekä yksittäisten oireiden ja masennuksen vaikeusasteen yhteys.
Among them, self-criticism emerged as particularly informative for its consistent association with high functional impairment across analyses, and for its effect on other symptoms as revealed by cross-sectional direction of dependence analyses.
Näistä oireista itsekriittisyys nousi tutkimuksen tuloksissa merkittävimpään asemaan, sillä se oli selkeästi yhteydessä paitsi toimintakykyyn, myös muihin masennusoireisiin.
According to our results, middle-aged adults were more prone to feel severely impaired by these symptoms, as compared to adults aged 30 and below and in retirement age.
Lisäksi, keski-ikäisillä masentunut mieliala, itsekriittisyys ja keskittymisvaikeudet olivat yhteydessä toimintakyvyn menetykseen voimakkaammin, verrattuna nuoriin tai iäkkäisiin.
This thesis aims to produce empirical insights on how individual depressive symptoms relate to severe functional impairment in community-based samples.
Tässä väitöstutkimuksessa tarkasteltiin yksittäisten masennusoireiden ja vakavan toimintakyvyn menetyksen yhteyttä väestötasolla.
Our findings motivate considering a wider range of symptoms, both in terms of severity and content, for further understanding the heterogeneity of depression.
Aikaisemmassa tutkimuksessa masennusta ja sen vaikeusastetta on tarkasteltu pääasiassa masennusoireiden yhteenlasketun lukumäärän mukaan.
Nevertheless, research is most often reduced to symptom counts and clinical settings.
Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää esimerkiksi masennuksen mallien ja hoidon kehittämisessä.
Female sex, older age, and higher education were positively associated with healthy food consumption.
Naissukupuoli, vanhempi ikä ja korkeampi koulutustaso olivat positiivisessa yhteydessä terveellisten ruokien käyttöön.
Potential socio-demographic determinants of healthy food consumption were assessed by logistic regression.
Terveellisten ruokien käyttöä selittäviä sosiodemografisia tekijöitä tutkittiin logistisilla regressiomalleilla.
The food consumption patterns among immigrants often differ from those of the host population, and health inequalities exist between these two groups.
Ulkomaalaistaustaisten ruokatottumukset usein eroavat koko väestön tottumuksista, ja ryhmien välillä esiintyy terveyseroja.
Higher consumption frequency of the healthy foods was associated with some socio-demographic factors, namely female sex, older age, and higher education.
Terveellisten ruokien tiheämpi käyttö oli yhteydessä sosiodemografisiin tekijöihin, erityisesti naissukupuoleen, vanhempaan ikään ja korkeampaan koulutustasoon.
Healthy food consumption frequencies were evaluated among 527 Russian, 337 Somali, and 508 Kurdish men and women, through dietary questions in interviews.
Terveellisten ruokien käyttötiheyttä selvitettiin 527 venäläis-, 337 somali- ja 508 kurditaustaiselta mieheltä ja naiselta haastattelulla.
In the Nordic countries, vitamin D status in the majority of the host populations seems to be better than that of immigrants.
Pohjoismaissa suurimmalla osalla väestöstä D-vitamiinitila on parempi kuin ulkomaalaistaustaisilla.
Diet is an indicator of health and chronic disease.
Ravinto määrittää terveyttä ja kroonisten sairauksien riskiä.
Background and dietary data were collected through a detailed questionnaire and a validated semi-quantitative interview-administered food frequency questionnaire.
Tutkittavien taustatiedot kerättiin kyselylomakkeella ja ruoankäyttötiedot validoidulla semikvantitatiivisella ruoankäytön frekvenssikyselylomakkeella.
The thesis was based on three datasets: i) a cross-sectional population-based Migrant Health and Wellbeing Study (Maamu Study), ii) the nationally representative Finnish Health 2011 Survey (Health 2011), and iii) the randomized controlled trial Marwo-D intervention study.
Väitöskirja koostui kolmesta eri aineistosta: i) väestöpohjainen poikkileikkausasetelmana toteutettu Maahanmuuttajien terveys- ja hyvinvointitutkimus (Maamu), ii) koko väestöä edustava Terveys 2011 –tutkimus ja iii) satunnaistettu, kontrolloitu MarwoD-interventiotutkimus.
Hence, the immigrant groups cannot be considered a homogeneous group.
Tutkimuksen perusteella voidaan sanoa, että ulkomaalaistaustaisia ei voida ravitsemuksellisten riskien osalta tarkastella yhtenäisenä ryhmänä.
The main determinants of low S-25(OH)D concentration were daily smoking, alcohol consumption, obesity, and winter blood sampling (p≤0.04).
Matalaa 25(OH)D-pitoisuutta selittivät vahvimmin päivittäinen tupakointi, alkoholin käyttö, lihavuus ja verinäytteenotto talviaikaan (p≤0.04).
In conclusion, food consumption patterns among immigrants with Russian, Somali, and Kurdish background were not similar.
Loppupäätelminä voidaan todeta, että ruokatottumukset venäläis-, somali- ja kurditaustaisilla eivät olleet samanlaisia.
Study I (n=1372) comprised immigrant participants aged 18-64 years from the Maamu Study.
Osatyö I:n aineisto (n=1372) koostui 18-64-vuotiaista ulkomaalaistaustaisista tutkittavista (Maamu-tutkimus).
Likewise, differences existed in the consumption of vitamin D-rich foods between the immigrant groups.
Samoin D-vitamiinia sisältävien elintarvikkeiden käytössä oli eroja ryhmien välillä.
Immigrants of Russian background more frequently consumed healthy foods, especially rye bread, vegetables, fruits, and berries, than Kurds and Somalis.
Venäläistaustaiset käyttivät useammin terveellisiä ruokia, erityisesti ruisleipää, vihanneksia, hedelmiä ja marjoja, kuin kurdi- ja somalitaustaiset.
Promotion of healthy food consumption patterns, including fruits, vegetables, whole-grains, and vitamin D-rich foods, is essential among immigrant groups to improve overall health.
Terveellisten ruokatottumusten, mm. kasvisten, hedelmien, täysjyväviljan ja D-vitamiinia sisältävien elintarvikkeiden käytön, edistäminen ulkomaalaistaustaisilla on tärkeä osa heidän ja koko väestön terveyden edistämistä.
In Study II, the S-25(OH)D concentrations of 1310 immigrants (446 Russians, 364 Somalis, and 500 Kurds) aged 18-64 years from the Maamu Study and a Finnish reference group aged 30-64 years from the Health 2011 Survey (n=798) were standardized according to the Vitamin D Standardization Program (VDSP) by liquid chromatography-tandem mass spectrometry.
Osatyössä II määritettiin 25(OH)D-pitoisuudet Maamu-tutkimuksen 1310 ulkomaalaistaustaiselta 18-64-vuotiaalta (446 venäläis-, 364 somali- ja 500 kurditaustaista) ja vertailuryhmänä toimi Terveys 2011- tutkimuksen koko Suomen 30-64-vuotiasta väestöä edustava otos samoilta paikkakunnilta (n=798).
The consumption of dietary vitamin D sources and the potential socio-demographic, lifestyle, and dietary determinants of low vitamin D status i.e. deficiency (S-25(OH)D <30 nmol/L) and insufficiency (<50 nmol/L), were evaluated with logistic regression analyses.
Ravinnon D-vitamiinin lähteiden käyttöä ja D-vitamiinin puutoksen (25(OH)D <30 nmol/l) ja riittämättömän pitoisuuden (25(OH)D <50 nmol/l) sosiodemografisia sekä elintapoihin ja ruoankäyttöön liittyviä selittäjiä analysoitiin logistisilla regressiomalleilla.
Moderate vitamin D3 supplementation at doses of 10 µg and 20 µg effectively increased mean S-25(OH)D in both Somali and Finnish women, without ethnic differences in the response to supplementation (p>0.05).
Kohtuullinen D-vitamiinisuplementaatio 10 ja 20 mikrogramman päivittäisannoksilla nosti tehokkaasti 25(OH)D-pitoisuuksia sekä somali- että suomalaistaustaisilla, mutta vasteessa ei havaittu ryhmien välisiä eroja (p>0.05).
Data on socio-demographic, lifestyle, and dietary habits were obtained from a sampling frame and through structured interviews or through a self-administered health questionnaire.
Tieto sosiodemografisista tekijöistä, elintavoista ja ruoankäytöstä kerättiin tutkittavien otantakehikosta, strukturoiduilla haastatteluilla ja itsetäytettävällä terveyskyselyllä.
Older age, physical activity, consumption of fish, vitamin D-fortified fat spread, and dairy products, and use of vitamin D supplements were associated with reduced odds of low S-25(OH)D concentration (p≤0.04).
Vanhempi ikä, fyysinen aktiivisuus, kalan, D-vitaminoitujen rasvalevitteiden ja maitovalmisteiden sekä D-vitamiinilisien käyttö suojasivat matalan 25(OH)D-pitoisuuden riskiltä.
Data on socio-demographic factors were obtained from a sampling frame and through interviews.
Tieto sosiodemografisista muuttujista kerättiin tutkittavien otantakehikosta ja haastattelemalla.
Consumption of vitamin D-rich foods differed between the immigrant groups; vitamin D-fortified fat spread was commonly used by a higher proportion of Somalis than Russians and Kurds; fish consumption was less frequent among Kurds than among Russians and Somalis; and higher proportions of Russians and Kurds consumed vitamin D-fortified dairy daily than Somalis (p<0.001 for all).
D-vitamiinia sisältävien elintarvikkeiden käyttö erosi ryhmien välillä: D-vitamiinilla täydennettyjen rasvalevitteiden käyttö oli yleisempää somali- kuin venäläis- ja kurditaustaisilla; kalan käyttö oli vähäisempää kurdi- kuin venäläis- ja somalitaustaisilla; suurempi osuus venäläis- ja kurditaustaisista käytti päivittäin D-vitamiinilla täydennettyjä maitovalmisteita somalitaustaisiin verrattuina (p<0.001).
Food consumption patterns of a particular population may define their nutrient intake, including vitamin D, revealing their health profiles.
Väestöryhmien ruokatottumukset ilmentävät ravintoaineiden, kuten D-vitamiinin, saantia sekä terveydentilaa.
The prevalence of vitamin D deficiency and insufficiency was higher among the immigrants, especially Somalis and Kurds, than among the Finns (p<0.001).
D-vitamiinin puutos ja riittämätön D-vitamiinitila olivat yleisempiä ulkomaalaistaustaisilla, etenkin somali- ja kurditaustaisilla, kuin koko väestössä (p<0.001).
S-25(OH)D concentrations were assessed by liquid chromatography-tandem mass spectrometry.
25(OH)D-pitoisuudet määritettiin nestekromatografia-tandem-massaspektrometriamenetelmällä.
In Study III, 191 subjects were screened and 147 women (Somali n=72, Finns n=75) aged 21-64 years were randomized to receive placebo or 10 or 20 µg vitamin D3/d in a 5-month trial during winter in the Helsinki area (60oN).
Osatyössä III yhteensä 191 naista Helsingin alueelta (60°N) seulottiin tutkimuksen sisäänottovaiheessa ja heistä 147 (72 somali- ja 75 suomalaistaustaista), iältään 21-64-vuotiaita, satunnaistettiin saamaan joko lumevalmistetta tai 10 tai 20 mikrogramman suuruista päivittäistä D3-vitamiiniannosta viiden kuukauden ajan.
Vitamin D status (S-25(OH)D) and vitamin D intake from diet and supplements were analysed.
25(OH)D-pitoisuudet ja D-vitamiinin saanti ravinnosta ja ravintolisistä analysoitiin.
Response of S-25(OH)D to vitamin D3 supplementation was assessed with repeated-measures analysis of covariance.
25(OH)D-pitoisuuden vastetta D3-suplementaatioon tutkittiin toistomittausten varianssianalyysillä.
Interestingly, total vitamin D intake was higher among Somalis, but their baseline mean S-25(OH)D concentrations were lower than among Finns (p<0.001 and p=0.001, respectively).
Tutkimuksen lähtötilanteessa D-vitamiinin kokonaissaanti oli somalitaustaisilla suurempi kuin suomalaistaustaisilla, mutta silti 25(OH)D-pitoisuudet olivat heillä keskimäärin matalampia kuin suomalaistaustaisilla (p<0.001, p=0.001).
This study seeks insights into immigrants’ nutrition with the aims of examining food consumption and vitamin D status among immigrants of Russian, Somali, and Kurdish background.
Tässä väitöskirjassa selvitettiin ruokatottumuksia ja D-vitamiinitilaa venäläis-, somali- ja kurditaustaisilla väestöryhmillä.
Vitamin D status (S-25(OH)D) of the immigrant groups was analysed relative to the Finnish reference group through linear regression.
D-vitamiinitilan (25(OH)D) eroja ryhmien välillä tutkittiin lineaarisilla regressiomalleilla.
This thesis demonstrated that moderate vitamin D3 supplementation was effective in increasing S-25(OH)D in both Somali and Finnish women, and supports previous findings that ethnicity has no effect on the response of S-25(OH)D to vitamin D supplementation.
Tämä väitöskirja vahvisti aiempia tutkimustuloksia siitä, että kohtuullinen D3-vitamiinisuplementaatio on tehokas nostamaan 25(OH)D-pitoisuuksia ja ulkomaalaistaustalla ei ole vaikutusta D-vitamiinisuplementaation aiheuttamaan 25(OH)D-pitoisuuden vasteeseen.
Healthy foods, particularly rye bread, vegetables, fruits, and berries, were consumed more by Russian immigrants than by participants with Kurdish and Somali background.
Venäläistaustaiset käyttivät terveellisiä ruokia, etenkin ruisleipää, kasviksia, hedelmiä ja marjoja, enemmän kuin kurdi- tai somalitaustaiset.
Low consumption of fresh vegetables, fruits and berries was observed among Somali immigrants.
Tuoreiden kasvisten, hedelmien ja marjojen käyttö oli vähäistä somalitaustaisilla.
Frequent consumption of fresh vegetables and fruits and berries was uncommon among Somalis.
Tuoreiden kasvisten, hedelmien ja marjojen käyttö ei ollut yleistä somalitaustaisilla tutkittavilla.
The extent of the risk of low vitamin D status also differed between immigrant groups; higher prevalence of vitamin D deficiency and insufficiency was observed among Somalis and Kurds than among Russians.
Matalan 25(OH)D-pitoisuuden riski vaihteli ryhmien välillä: puutos ja riittämätön D-vitamiinitila olivat yleisempiä somali- ja kurdi- kuin venäläistaustaisilla.