natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Role taking was positively related to care reasoning for both genders, and to justice reasoning for men In real-life conflicts, the type of dilemma predicted moral orientation usage.
Roolinotto oli positiivisesti yhteydessä huolenpidon ajatteluun molemmilla sukupuolilla ja miehillä myös oikeudenmukaisuusajatteluun.
The Opportunities for the Trade Union Movement from the Internet
Verkkoviestinnän mahdollisuudet ammattiyhdistysliikkeessä
Is the Internet the New Workers' Hall?
Verkostako uuden ajan työväentalo?
The networking of Finnish employees and union representatives has progressed rapidly during the past two years.
SAK:laisten palkansaajien verkottuminen on edennyt erittäin nopeasti viime vuosina.
The research has been implemented multi-strategically, by the study of research literature, especially the discussion of Robert D. Putnam, Manuel Castells and Howard Rheingold about the change of identities and community in the modern information and network society, and by interviews with trade unions and NGOs.
Keskeisiä lähteitä ovat olleet mm. Robert D. Putnamin, Manuel Castellsin ja Howard Rheingoldin pohdinnat muuttuvasta yhteisöllisyydestä ja identiteeteistä tieto- ja verkostoyhteiskunnassa sekä uuden teknologian suhteesta yhteiskunnalliseen osallistumiseen ja yhteisöllisyyteen.
In the trade union movement and NGOs there has been, however, very little contemplation about how to use the new ICT to strengthen interaction, community spirit, participation and democracy.
Ammattijärjestöissä, kuten ilmeisesti kansalaisjärjestöissä ylipäätään, on kuitenkin varsin vähän pohdittu, miten uutta tieto- ja viestintäteknologiaa voitaisiin käyttää vuorovaikutuksen, yhteisöllisyyden, jäsendemokratian, jäsenten osallisuuden ja järjestön toimintakyvyn vahvistamiseen.
There is a special focus on the readiness of the working population to use network communications and their potential to use it for networking, to acquire knowledge and support and to exert influence.
Erityishuomio kohdistuu SAK:laisen palkansaajien mahdollisuuksiin ja valmiuksiin hyödyntää verkkoviestintää tiedon ja tuen saamiseen, verkostoitumiseen, vaikuttamiseen ja järjestäytymiseen.
As an interactive space the Internet has potential to develop into a new Workers' hall or Community Hall of the trade union movement – forum for social interaction, networking, influencing, activism and social capital.
Vuorovaikutteisena tilana verkosta saattaa kehittyä uusi työväentalon kaltainen paikka sosiaaliselle vuorovaikutukselle, verkostoitumiselle, vaikuttamiselle, osallistumiselle ja sosiaalisen pääoman rakentamiselle.
The purpose of this research has been to study the challenges and opportunities for the trade union movement and non-government organisations from the new communications technologies.
Tutkimuksen tarkoituksena on ollut selvittää haasteita ja mahdollisuuksia, joita uusi tieto- ja viestintäteknologia avaa ammattijärjestöille ja laajemminkin kansalaisjärjestö-toimintaan.
The expectations of the members and their union representatives regarding the use of the Internet and e-mail are at the same time growing.
Jäsenkunnan odotukset liittojensa verkkoviestintää ja -palveluja kohtaan ovat kuitenkin lisääntymässä ja monimuotoistumassa.
The research analyses the existing experience and vision of the relationship between the Internet and NGOs to form a base for the work of those organisations planning or developing network based communications.
Tavoitteena on ollut jäsentää olemassa olevia kokemuksia ja visioita kansalaisjärjestöjen ja internetin suhteesta erityisesti verkkoviestintäänsä suunnittelevien tai kehittävien ay-järjestöjen työn tueksi.
Consequently the unions do not have a current picture of how ready their members and representatives are to use information and communication technology and the Internet and e-mail are still regarded as fairly marginal communication and service channels.
Verkkoviestintä on ammattiliitoissa vielä nähty lähinnä marginaaliseksi viestintä- ja palvelukanavaksi eikä jäsenkunnan verkottumisen ole ajateltu olennaisesti muuttuvan lähitulevaisuudessa.
These were compared with the expectations and the readiness of Finnish trade union members and their union representatives, obtained via questionnaire and interviews.
Tutkimuskirjallisuutta on peilattu kvantitatiivisen kyselytutkimuksen ja teemahaastattelujen avulla SAK:laisen palkansaajakunnan ja erityisesti aktiivijäsenten odotuksiin ja valmiuksiin.
All these operations are aimed to be critically used.
Kaikissa näissä operaatioissa pyritään kriittisyyteen.
Man is selfish and seeks in everything his own good.
Ihminen on itsekäs ja pyrkii kaikessa omaan hyvään.
The operations of the interpretation are ordinary combinations of reading, thinking and writing.
Tulkintaoperaatiot ovat hyvin tavanomaisia lukemisen, ajattelun ja kirjoittamisen yhdistelmiä.
The 'natural' state of man however is exactly in opposite to the order of love.
Ihmisen 'luonnollinen' tila on kuitenkin täsmälleen rakkauden järjestyksen vastainen.
According to that view the reality reflects the character of God, a love that donates itself.
Tuon näkemyksen mukaan todellisuus heijastaa Jumalan luonnetta, itsensä lahjoittavaa rakkautta.
How is it possible that man seeking only his own good can take care of the neighbours needs?
Miten voi vain omaan hyvään pyrkivä ihminen huolehtia lähimmäisen tarpeista?
Broadly speaking the research topic is about the relationship between church and the society.
Laajasti ottaen tutkimuskohteena on kirkon ja yhteiskunnan välinen suhde.
This thought is included already in the doctrine of the earthly regime from the time of the Reformation.
Tämä ajatus sisältyy jo reformaation aikaiseen maallisen regimentin oppiin.
In the study it has been observed that the Finnish Evangelical-Lutheran Church is one of the strongest supporters of the idea of the welfare state and in so doing is also prepared to criticize the decision-makers and to oppose the expansion of the market mechanism.
Tutkimuksessa havaittiin, että Suomen evankelis-luterilainen kirkko kuuluu hyvinvointivaltiollisen idean voimakkaimpiin puolustajiin ja on niin tehdessään valmis myös päätöksentekijöiden kritisoimiseen ja markkinamekanismin laajentamisen vastustamiseen.
According to the same view God masks himself behind the needs of the neighbour and proclaims His will by bringing the needs of the neighbour in to the daylight, which needs may be physical or mental.
Samaisen näkemyksen mukaan Jumala naamioituu lähimmäisten tarpeiden taakse ja tekee tahtonsa tiettäväksi aktualisoimalla lähimmäisen tarpeet, niin ruumiilliset kuin henkiset.
There is a clear contradiction between the above described 'natural' state of man and the need of taken into consideration the neighbours needs.
Ihmisen 'luonnollinen' tila ja lähimmäisten tarpeiden huomioiminen ovat selvässä ristiriidassa.
The lutheran answer to this is a 'compulsory' neighbour-charity put into practice by the authorities.
Luterilainen vastaus on esivallan kautta harjoitettava 'pakollinen' lähimmäisenrakkaus.
Maybe the most surprising result of the study is the discovering of the fact in what extent the welfare political thinking of the Finnish Evangelical-Lutheran Church is based upon old thinking of the times of the Reformation.
Ehkä yllättävin tutkimustulos on se missä määrin Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sosiaalipoliittinen ajattelu pohjaa vanhalle reformaation aikaiselle näkemykselle.
Consequently the lutheran thought and practice place the needs of the neighbour here and now as the goal of social-political activity.
Luterilaisuus asettaakin yhteiskuntapolitiikan päämääräksi lähimmäisen tarpeet tässä ja nyt.
This study aims at discovering whether this speeches, other elements in lutheran thought and the tradition of the lutheran church mediate a welfare political doctrine of the Finnish Evangelical-Lutheran Church, that can be used as a mean of influence inside the church and in the relationship between the church and the society.
Tutkimuksessa halutaan nähdä välittyykö näistä puheenvuoroista, kirkossa vallitsevasta ajattelutavasta ja luterilaisen kirkon traditiosta sellaista luterilaisen kirkon sosiaalipoliittista oppia, jota voidaan käyttää kirkon sisäisen ja ulospäin yhteiskuntaan suuntautuvan vaikuttamisen välineenä.
During the socio-economical situation caused by the depression in Finnish economics in 1990-1994 the bishops of the Finnish Evangelical-Lutheran Church have made many speeches in the field of social-ethics and welfare politics.
1990-luvun taloudellisen laman aktualisoimassa tilanteessa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispat ovat käyttäneet monia sosiaalietiikan tai sosiaalipolitiikan alaan liittyviä puheenvuoroja.
(The Lutheran and Catholic view of social responsibility)
Raunio, Antti 1997: Luterilainen ja katolinen käsitys sosiaalisesta vastuusta.
The main sources The socio-ethical speeches of the bishops of the Finnish Evangelical-Lutheran Church in the 1990's Raunio, Antti 1997: Luterilainen ja katolinen käsitys sosiaalisesta vastuusta.
Tärkeimmät käytetyt lähteet: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispojen sosiaalieettiset puheenvuorot 1990-luvulla.
Instead of waiting that the good will sometimes produces results which are considered as fully insufficient laws are to be prescribed and when required the coercive means of the authorities are to be used in order to lead man in another direction as he by nature is inclined to. From this basis it's logical that the Finnish Evangelical-Lutheran Church supports structural welfare arrangements, the nordic welfare state, as opposed to the Catholic Church which regards the family, the voluntary organizations and the church as the main welfare agents.
Näistä lähtökohdista on loogista, että Suomen evankelis-luterilainen kirkko kannattaa rakenteellisia hyvinvointijärjestelyjä, pohjoismaista hyvinvointivaltiota toisin kuin katolinen kirkko, joka näkee perheen, kansalaisjärjestöt ja kirkon keskeisinä hyvinvointitoimijoina.
The aim of the study is to find out whether it is possible to construct such a welfare political doctrine of the evangelical-lutheran church.
Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, onko Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla tällaista sosiaalipoliittista oppia ja mikä se on. Tutkimusmenetelmänä on käytetty laadullista kirjallisen aineiston tulkintaa.
It also includes the documents of the family, two discussions in the group of the workers and my diary.
Lisäksi aineistoon kuuluvat perheen asiakirjat, kaksi perheyhteisön työryhmän käymää keskustelua sekä omat päiväkirjamerkintäni.
The research data comprises different situations of interaction: family meetings, community meetings and group meetings of the parents.
Aineisto koostuu erilaisista nauhoitetuista vuorovaikutustilanteista: perheistunnoista, yhteisökokouksista ja vanhempien ryhmistä.
Especially it shows the importance of the good relationship between the client and the worker in the process of helping.
Erityisesti se osoittaa hyvän asiakassuhteen merkityksen asiakkaiden auttamisprosessissa.
This research is a qualitative case research, which has also aspects of the activity research.
Tutkimus on laadullinen tapaustutkimus, jossa on toimintatutkimuksen piirteitä.
The life in the drugworld is damaging the child in many ways.
Lapsen elämä huumemaailmassa on monin tavoin vaurioittavaa.
The existence of the child in the rehabilitation process of the drugfamily
Lapsen todellistuminen huumeperheen kuntoutusprosessissa
During the rehabilitation process the child becomes more autonomy individual who is less dependent on the recovering or the sobernity of the parent.
Kuntoutuessaan lapsi kehittyy autonomisemmaksi yksilöksi, jonka selviytyminen tulee riippumattomammaksi vanhemman päihteettömyydestä ja kuntoutumisesta.
In my research I look into the rehabilitation process of the drugfamily and the possibility and the importance of the child's' existence in the process.
Tutkimuksessani tarkastelun kohteena on huumeperheen päihdekuntoutusprosessi ja lapsen todellistumisen mahdollisuus ja merkitys siinä.
Emotional, cognitive and moral repairing experiences are offered to the child during the rehabilitation.
Kuntoutuksessa lapselle tarjotaan emotionaalisesti, kognitiivisesti ja moraalisesti korjaavia kokemuksia.
To create a good relationship must the social worker have a deep trust and respect of the client and the worker must really care for the client.
Hyvän asiakassuhteen luomisen mahdollistaa työntekijän lähtökohtainen luottamus asiakkaaseen sekä asiakkaan kunnioittaminen ja aito välittäminen.
This research increases the understanding of the practices of the social work.
Tutkimus on ennen kaikkea sosiaalityön käytäntötutkimusta ja lisää ymmärrystä sosiaalityön arkisista käytännöistä.
The existence of the child demands that the child's' perspective is in focus with the whole family and also when the child is not present.
Todellistuminen edellyttää lapsen näkökulman käsittelyä myös vanhempien kanssa ja silloinkin, kun lapsi ei ole itse läsnä.
It has carried out by data-based analysis.
Tutkimus on toteutettu aineistolähtöisesti.
Good relationship is a holding environment for the child and the parent.
Hyvä asiakassuhde on kiinnipitävä ympäristö sekä kuntoutuvalle lapselle että hänen vanhemmalleen.
The existence of the child becomes possible when the child is a client and a subject in the working process.
Lapsen todellistuminen on mahdollista lapsen asiakkuuden ja subjektiuden toteutuessa työskentelyssä.
The parenthood is a meaningful arena of activity and getting stronger as a parent helps also in giving up the drugs.
Vanhemmuus on merkityksellinen toiminta-areena, jolla vahvistuminen tukee päihteettömyyttä.
Drug research, childhood research and social work research theories were used in solving the questions emerged from the data.
Aineistolähtöisyyden esiin nostamia kysymyksiä ratkaistaessa on hyödynnetty päihdetutkimuksen, lapsuustutkimuksen ja sosiaalityötutkimuksen lähteitä.
The rehabilitation process in the research was taken place in the community of the families in the institution for alcohol and drug abusers.
Tutkittava kuntoutusprosessi toteutui päihdekuntoutuslaitoksen perheyhteisössä.
In the research I look into the child's' need of the own rehabilitation and the child as a client in the process.
Tutkimuksessa tarkastellaan huumeperheen lapsen kuntoutumisen tarvetta ja lapsen asiakkuutta.
Attention is focused to the child's' experiences and the needs of the child. What kind of position do they get in the activity which takes place with the whole family?
Huomio kohdistuu perheen kanssa toteutettavaan toimintaan ja siihen, millaisen position lapsen kokemukset ja tarpeet saavat ja miten lapsi näkyy ja saadaan näkyväksi perheen kuntoutuksessa.
The existence of the child and treating the experiences of the child is helping the parent to recover.
Lapsen todellistuminen ja lapsen kokemusten käsittely kuntoutuksessa koko perheen kanssa tukee myös vanhempien kuntoutumista huumeista.
The child is given help to treat and understand her or his experiences.
Kuntoutuksessa lapsen kokemukset nostetaan työskentelyn keskiöön ja lasta autetaan käsittelemään ja ymmärtämään kokemuksiaan.
A good relationship must be created with the child and the parent.
Lapsen todellistumisen edellytyksenä on hyvän asiakassuhteen luominen sekä lapseen itseensä että tämän vanhempiin.
It also shows the influence of parent's drugabuse in the child's' life.
Tutkimuksessa avautuu kuva huumeperheen arjesta ja vanhempien huumeidenkäytön vaikutuksista lapsen elämään.
The most important goal of the family rehabilitation is that the child develops in her or his subjectivity and gets treatment.
Lapsen subjektiuden kehittyminen ja lapsen kuntoutuminen ovat ensiarvoisen tärkeä tulos perhekuntoutuksesta.
Most important references: Antonovsky, A. (1987).
Tärkeimmät lähteet: Antonovsky, A. (1987).
Relevant articles from scientific peer reviewed journals.
Olennaiset artikkelit tieteellisistä vertaisarviointi lehdistä.
Sosiologist Aaron Antonovsky was among the first who was interested in factors that maintain and enhance health instead of risk factors for different diseases.
Sosiologi Aaron Antonovsky oli yksi ensimmäisistä, joka oli terveyden riskitekijöiden sijaan kiinnostunut tekijöistä, jotka säilyttävät ja edistävät terveyttä.
He developed the sense of coherence (SOC) construct, which is the core concept of his salutogenic theory, to explain how some individuals stay healthy despite the numerous stressful situations they encounter during their life.
Hän kehitti koherenssin tunteen (sense of coherence, SOC) käsitteen osana salutogeenista teoriaansa selittääkseen, miten jotkut ihmiset säilyvät terveinä huolimatta niistä monista stressitekijöistä, joita he kohtaavat elämänsä aikana.
The SOC scale was more normally distributed than the measure of depressive symptoms as depression measure did not create variation among those respondents who did not have depressive symptoms.
Koherenssin tunteen mittari oli normaalimmin jakautunut kuin masennusmittari, koska masennusmittari ei luonut vaihtelua niiden vastaajien keskuuteen, joilla ei ollut olleenkaan masennusoireita.
The SOC scale had strong and inverse correlations with the measures of depression (r=-0.62 among men and women) and anxiety (r=-0.57 among men and r=-0.54 among women).
Koherenssin tunteen mittari korreloi voimakkaasti ja negatiivisesti masennusoire- (r=-0.62 miehillä ja naisilla) ja ahdistusmittareiden (r=-0.57 miehillä ja r=-0.54 naisilla) kanssa.
Nevertheless, there were also small differences between these measures: education was related only to sense of coherence, and in factor analysis, items of the each scale defined their own factors.
Toisaalta mittareiden välillä ilmeni analyyseissä myös eroja: koulutus oli yhteydessä ainoastaan koherenssin tunteeseen ja mittarit oli erotettavissa toisistaan faktorianalyysissä.
In addition, sense of coherence was similarly associated with health and health behaviours as depressive symptoms (cognitive and affective) and anxiety.
Lisäksi koherenssin tunne oli samalla tavalla yhteydessä terveyteen ja terveyskäyttäytymiseen kuin masennusoireet (kognitiiviset ja affektiiviset) ja ahdistus.
The participants of the present study were 25 – 74 years old Finnish men (n=2351) and women (n=2291) from the national cardiovascular risk factor survey (FINRISK) conducted in 1997.
Tutkimuksen aineistona oli Kansanterveyslaitoksen vuoden 1997 FINRISKI tutkimuksen psykososiaalinen alaotos, joka on edustava otos 25 – 74-vuotiaista suomalaisista miehistä (n=2351) ja naisista (n=2291).
This is in accordance with Antonovsky's theory but the size of the correlations raises the question whether the SOC scale measures similar construct to depression and anxiety measures.
Tämä on sopusoinnussa Antonovskyn teorian kanssa, mutta korrelaatioiden voimakkuus on herättänyt kysymyksen siitä, että mittaako koherenssin tunteen mittari samaa ilmiötä kuin masennus- ja ahdistusmittarit.
Sense of coherence is a global orientation towards life that characterizes the extent to which an individual appraises his or her internal and external environments as comprehensible, manageable and meaningful.
Koherenssin tunne on yksilön kokonaisvaltainen suhtautumistapa sisäiseen ja ulkoiseen ympäristöönsä, ja se koostuu ymmärrettävyyden, hallittavuuden ja mielekkyyden kokemuksista.
It is concluded that the items of the 13-item SOC scale should be reconstructed to reflect better the SOC construct and be less confounded with negative emotional states.
Tämän tutkimuksen johtopäätöksenä on, että 13-osioisen koherenssin tunteen mittarin osioita pitäisi muokata kuvaamaan paremmin koherenssin tunteen käsitettä ja olemaan vähemmän päällekkäisiä negatiivisten tunteiden kanssa.
This finding questions the status of sense of coherence (as measured by the SOC scale) as a protective factor for health that is qualitatively different from risk factors.
Tämä tulos kyseenalaistaa koherenssin tunteen aseman terveyttä edistävänä tekijänä, joka on laadullisesti erilainen kuin terveyden riskitekijät.
The aim of this thesis was to investigate what is the relationship of the SOC scale (short form) with the measures of depressive symptoms (Beck Depression Inventory) and anxiety (Spielberger's State Anxiety Scale), and if they are similarly related to health and health behaviours.
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena oli selvittää, mikä on koherenssin tunteen mittarin (lyhyen) suhde masennusoire- (Beckin masennus skaala) ja ahdistusmittareihin (Spielbergin ahdistus skaala), ja onko koherenssin tunne samalla tavalla yhteydessä terveyteen ja terveyskäyttäytymiseen kuin masennusoireet ja ahdistus.
However, the low end of the SOC distribution was more important in the prediction of different health variables than the high end of the SOC distribution.
Matala koherenssin tunne oli kuitenkin tärkeämpi terveyden kannalta kuin korkea koherenssin tunne.
These results suggest that the SOC scale overlaps with depression and anxiety measures.
Nämä tulokset tukivat sitä, että koherenssin tunteen mittarilla on päällekkäisyyttä masennusoire- ja ahdistusmittareiden kanssa.
In previous studies, there has been a strong inverse association between the SOC scale and the measures of depressive symptoms and anxiety.
Koherenssin tunteen mittarilla on aikaisemmissa tutkimuksissa havaittu olevan voimakas negatiivinen korrelaatio masennusoire- ja ahdistusmittareiden kanssa.
Women are also more mobile.
Naiset ovat myös entistä liikkuvampia.
The importance of waged work has grown during the past ten years.
Palkkatöiden merkitys on kymmenen viime vuoden aikana korostunut.
Who are the women living there, how are they coping and in which direction is their situation changing?
Millaisia naisia maalla asuu, miten he siellä pärjäävät ja mihin suuntaan heidän tilanteensa on muuttumassa?
Different life-modes have different resources, needs, hopes and problems.
Elämänmuodoilla on erilaiset lähtökohdat, resurssit, tarpeet, toiveet ja ongelmat.
Women's lives are analysed with the help of Thomas Höjrup's mode of life approach.
Naisten arkea jäsennetään Thomas Höjrupin elämänmuotoanalyysin avulla.
Rural women's changing modes of life
Naisten muuttuvat elämänmuodot maaseudulla
Home no longer includes the larger natural surroundings.
Koti ei enää laajene kattamaan lähiympäristöä.
A large part of them have actually moved to rural areas from elsewhere.
Suuri osa naisista on maalle muualta muuttaneita.
The study looks at women's practises and attitudes concerning work, home, women's position and the countryside.
Tutkimuksessa hahmotetaan eri elämänmuotoja edustavien naisten elämänkäytäntöjä ja käsityksiä työstä, kodista, naisen asemasta ja maaseudusta.
The meaning of work, home, femininity and the rural, for instance, vary according to life-mode.
Esimerkiksi työ, koti, naiseus ja maaseutu saavat elämänmuodosta riippuen eri merkityksiä.
The emotional and active approach to the rural environment of the agrarian life-modes is also changing.
Agraaripohjaisten elämänmuotojen toiminnallinen ja emotionaalinen suhtautuminen maaseutuun muuttuu.
Mobility and the separation of place and social networks are typical for career women and in-migrants.
Liikkuvuus ja sosiaalisten verkostojen irtoaminen paikasta ovat tyypillisiä erityisesti uranaisille ja maallemuuttajille.
The importance of the traditional agrarian modes of life is thus diminishing, and their place is increasingly taken by newer life-modes in which the educational and occupational backgrounds of the women vary.
Perinteiset agraariset elämänmuodot ovatkin väistymässä, ja tilalle on tulossa uudenlaisia elämänmuotoja, joissa naisten tausta, koulutus ja asema työmarkkinoilla poikkeavat toisistaan.
Career women's problems have to to do with the combining of motherhood and career.
Uranaisilla suurimmat ristiriidat liittyvät äitiyden ja uran yhteensovittamiseen.
This study concentrates on the everyday life of women living in Finnish rural areas undergoing rapid changes.
Tarkastelun kohteena on naisten arkielämä nopeasti muuttuvalla nykymaaseudulla.
In such cases there is also growing dissatisfaction with the traditional domestic division of work.
Tällöin kotitalous supistuu kodiksi ja perinteistä kotitöiden jakoa aletaan kritisoida.