natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The aim was to bring up the main subject of the thesis and not to put that much weight on the design and finishing process.
Tutkielmassa on haluttu nostaa aihe tarkemmin esille ja käsitellä suunnittelu- ja valmistusprosessia lyhyemmin.
The emphasis in the rapport of the thesis was on study and presenting the themes of the art pieces.
Pro gradu -tutkielman raportoinnissa on keskitytty valmistusprosessin sijasta taustatutkimuksen teosten aiheiden esittelyyn.
The result of my thesis is a textile art series and a study that supports the series.
Pro gradu -tutkielman tuotoksena on tekstiiliteossarja ja niitä tukeva suppea tieteellinen tutkimus.
The impression of the viewer and the interpretation of the textile art series are part of the artistic process.
Teosten suunnittelu- ja valmistusprosessiin kuuluu olennaisesti myös katsojan vaikutelma ja tulkinta.
How crowdsourcing can be used in concept design ?
Miten crowdsourcingia voidaan hyödyntää konseptisuunnittelussa?
In addition, I made guidelines that should be considered when concept design has been practised in social network.
Lisäksi olen johtopäätöksissäni tehnyt ohjeet, jotka tulisi huomioida, kun tehdään osallistavaa konseptisuunnittelua sosiaalisessa mediassa.
I analysed my research materials by using a content analysis as my method.
Analyysimenetelmänä aineistoa käsiteltäessä on käytetty sisällönanalyysiä.
On the other hand, I have discussed about the role of the designer, which involves, product development and participatory design.
Vastaavasti olen teoriosuudessa käsitellyt muotoilijan roolia, johon liittyy esimerkiksi tuotekehitys ja osallistava suunnittelu.
The material is crowdsourcing-data, observations, and field notes.
Aineisto on siis muodostunut näiden casejen datasta, havainnoista sekä kenttäpäiväkirjoista.
The theoretical frame is based on the concept of crowdsourcing and related phenomenas, such as wisdom of crowd.
Teoreettinen viitekehykseni on rakentunut crowdsourcing-käsitteen ja siihen liittyvien ilmiöiden, kuten joukkoälyn ympärille.
Research includes two research questions; What is the role of a designer in crowdsourcing process?
Tutkimusongelmani pohjalta minulle muotoitui kaksi tutkimuskysymystä; Mikä on muotoilijan rooli crowdsourcing-prosessissa?
Based on theory and the research material I have come to the conclusion that the role of a designer is to provide design and product development expertise to the crowdsourcing process.
Teorian ja aineiston pohjalta olen tullut siihen johtopäätökseen, että muotoilijan rooli on toimia sosiaalisessa mediassa toteutettavassa crowdsourcingprosessissa toimia tuotekehityksen ja muotoilun asiantuntijana.
The research material was collected through two actual crowdsourcing cases.
Tutkimukseni aineisto on kerätty toteuttamalla kaksi crowdsourcing-casea sosiaalisen median aluistoilla.
In my pro gradu thesis I have researched how designers could use crowdsourcing as a design tool.
Tutkimuksessani olen tutkinut, miten muotoilija voisi hyödyntää crowdsourcingia (suom. joukkouttaminen) muotoilun työkaluna.
I have used an autoethnographical method which has been put into practise in social media platforms.
Kyseessä on autoetnografinen tutkimus, jossa olen tehnyt kenttätutkimuksen sosiaalisen mediassa.
This is an autoethnographical research because I have been one of the targets observed during the study.
Koska olen itse ollut osana tutkittavaa joukkoa, on kyseessä nimenomaan autoetnografinen tutkimus.
Originally there were seven meetings six of which were recorded and transcribed.
Kokoontumisia oli seitsemän, joista kuusi on äänitetty ja litteroitu.
Finally, it is important to regard students as fully capable of participating in the planning of their learning.
Lopuksi on tärkeää nähdä opiskelijat kykenevinä osallistumaan täysivaltaisina toimijoina oman oppimisensa suunnitteluun.
The research method is discourse analysis.
Tutkimusmenetelmänä on diskurssinalyysi.
Deepening its understanding should be based on dynamic interpretation.
Ymmärtämisen syventämisessä on keskeistä dynaamisen tulkinnan ottaminen lähtökohdaksi.
The context of the study is the School of Engineering in Oulu University of Applied Sciences whose current organisation is divided into four departments.
Tutkimuksen kontekstina on Oulun ammattikorkeakoulun (Oamk) tekniikan yksikkö, joka nykyisessä organisaatiorakenteessa on jaettu neljäksi koulutusosastoksi.
Curricula should be developed into collaborative plans aiming at competences concerning the whole learning community – students, teachers and partners in working places.
Opetussuunnitelman tulisi muuntua yhteisölliseksi opetussuunnitelmaksi, jolloin osaamisen tavoitteet koskisivat koko oppimisyhteisöä – opiskelijoita, työntekijöitä ja opettajia.
The most dominant was coercion repertoire.
Repertuaareista hallitsevimmaksi nousi pakkorepertuaari.
The theoretical framework of the study is based on curriculum theory and the changes of the paradigm connected to it.
Tutkimuksen teorettinen kehys rakentuu opetussuunnitelmateorian ja sen paradigmaattisten muutosten ympärille.
The model of European qualification framework, EQF, which integrates knowledge, skills and competences, appears to be incompatible with the subject-centered, knowledge-based formal curriculum model prevailing in the research material.
Eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen, EQF:n tiedot, taidot ja työelämäpätevyydet integroiva osaamisen malli todetaan yhteensopimattomaksi aineistosta nousseen oppiainekeskeisen, tietoperustaisen formaalin opetussuunnitelmamallin kanssa.
The most dominant repertoires were those of formal, knowledge-based and substance-centered curricula.
Opetussuunnitelman repertuaareista hallitsevimpia ovat formaalin oppimisen, tietoperustaisuuden ja substanssikeskeisyyden repertuaarit.
Choosing professional growth as a starting point of curriculum design would provide a good basis for undestanding learning to be personal and seamless.
Ammatillisen kasvun ottaminen opetussuunnitelman lähtökohdaksi loisi pohjan henkilökohtaisen ja kaikkiallisen oppimisen ymmärtämiselle.
Understanding the concept competence-based according to EQF would help understand the relationship between theory and pactice as an interactive praxis-based realationship which should be the pedagogical foundation of teaching in universities of applied sciences.
Osaamisperustaisuuden käsitteen ymmärtäminen EQF:n kehyksen mukaisena auttaisi käsittämään teorian ja käytännön välisen suhteen vuorovaikutuksellisena praksissuhteena, johon koko ammattikorkeakoulun opetuksen tulisi perustua.
The best starting point is teachers’ equal participation in curriculum development.
Parhaat lähtökohdat opetussuunnitelman kehittämiselle antaa opettajien tasapuolinen osallistaminen kehittämiseen.
The results of the study reveal interpretation repertoires.
Tutkimuksen tuloksina esitetään aineistosta muodostuneet tulkintarepertuaarit.
Further, developing curricula to include the realization of a learner´s situation and to understand the wide scope of learning should be central objects of research and development.
Opetussuunnitelman kehittäminen kokonaisvaltaiseksi, oppijan tilanteen ja oppimisen kaikkiallisuuden huomioivaksi niin ikään nousee tulosten perusteella keskeiseksi tutkimus- ja kehittämiskohteeksi.
The material consists of six group discussions which took place as a pedagogical process for 16 months.
Aineistokorpus muodostuu kuudesta pedagogisena prosessina etenevästä ryhmäkeskustelusta, jotka järjestettiin syyskuun 2009 ja tammikuun 2011 välisenä aikana.
In addition, research on competence-based curricula should be increased.
Osaamisperustaisuutta koskevaa tutkimusta tulee lisätä.
My aim as a responsible planner and implementer of the education was to offer a forum for the interaction of practical and theoretical knowledge which would allow high quality expertise in the construction of the curriculum.
Omana tavoitteenani koulutuksen vastuullisena vetäjänä oli tarjota foorumi, jossa käytäntölähtöinen tieto ja uusi ulkopäin tuleva tieto kohtaavat ja joka mahdollistaa korkeatasoisemman asiantuntijuuden rakentamisen opetussuunnitelmasta.
Competence-based curricula were launched along with the Bologna process into European higher education during the last two decades.
Korkeakoulujen opetussuunnitelmia on 2000-luvulta lähtien Bolognan prosessin myötä ryhdytty kehittämään osaamisperustaisiksi.
The aim of the study is to increase the understanding of the competence-based curriculum as a current phenomenom in both higher, tertiary and vocational secondary education and, more generally, understanding the practices of the curriculum.
Tutkimuksen tavoitteena on lisätä ymmärrystä sekä korkeakoulusektorin että ammatillisen toisen asteen koulutuksen ajankohtaisesta ilmiöstä – osaamisperustaisuudesta – ja myös yleisemmin opetussuunnitelmaa koskevista käytännöistä sekä osallistua samalla kyseisten ilmiöiden rakentamiseen.
They are the repertoires of "formal learning, personal learning, knowledge-based curriculum, substance-centered curriculum, course-based curriculum, student as an object -interpretation and inconsistent relationship with working life".
Opetussuunnitelmalle muodostui seitsemän erilaista tulkintarepertuaaria: formaalin oppimisen repertuaari, henkilökohtaisen oppimisen repertuaari, tietoperustaisuuden repertuaari, substanssikeskeisyyden repertuaari, opintojaksokeskeisyyden repertuaari, opiskelija kohteena -repertuaari sekä ristiriitainen suhde työelämään -repertuaari.
The practical level of the theoretical framework consists of examining the interpretations of the curriculum development lines in universities of applied sciences and of examining the concept competence-based.
Viitekehyksen käytännöllisemmän tason muodostaa ammattikorkeakoulun opetussuunnitelman kehityslinjojen ja osaamisperustaisuuden tulkintojen tarkastelu.
They were identified as "coercion, duty, benefit, threat to autonomy, initiator of reflection and pedagogical leadership enhancer" -repertoires".
Aineistosta muodostui analyysissa kuusi erilaista opetussuunnitelmatyön tulkintarepertuaaria, jotka nimettiin pakko-repertuaariksi, velvollisuusrepertuaariksi, hyöty-repertuaariksi, uhka autonomialle -repertuaariksi, reflektion käynnistäjä -repertuaariksi sekä pedagogisen johtajuuden vahvistaja -repertuaariksi.
The conception of repertoire emerges from the theory of discourse analysis, and repertoires can here be defined as situationally constructed varying ways to talk about curriculum development and the curriculum.
Repertuaarit voidaan määritellä erilaisiksi tilanteisesti rakentuviksi tavoiksi puhua opetussuunnitelmatyöstä ja opetussuunnitelmasta.
The administrative view of the development process was to implement the competence-based curriculum and new competence-based assessment criteria designed for Oulu University of Applied Sciences, as well as to ensure their introduction to the practices of all teachers.
Koulutus oli hallinnollisesti katsottuna ammattikorkeakoulussa laadittujen uusien arviointikehikoiden käyttökoulutusta, joka tuli tarjota kaikille opettajille niiden käyttöönoton varmistamiseksi.
This study deals with competence-based curriculum development in one university of applied sciences.
Tutkimukseni käsittelee osaamisperustaisen opetussuunnitelman kehittämistä ammattikorkeakoulussa.
Emerging from the results the directions of the curriculum development in universities of applied sciences are discussed.
Tulosten pohjalta työssä pohditaan ammattikorkeakoulun opetussuunnitelman kehittämissuuntia.
It aims generally at moving from subject- centered curricula which structure the teachers’ work to more student-centered curricula which describe the learning outcomes.
Opetussuunnitelmissa ollaan yleisesti siirtymässä opettajan työtä jäsentävistä oppiainejakoisista suunnitelmista kohti oppimisen tuloksena syntyvän osaamisen kuvausta ja oppijalähtöisyyttä.
The concept competence-based should be clarified.
Osaamisperustaisuuden käsitettä opetussuunnitelmatyössä tulisi kirkastaa.
The central idea of the induction education for the competence-based curriculum was to involve teachers widely and strengthen their agency in curriculum development.
Osaamisperustaisen opetussuunnitelman perehdytyskoulutuksen keskeinen tavoite oli opettajien laaja osallistaminen osaamisperustaisen opetussuunnitelman kehittämiseen.
Research focusing on teachers’ basic and continuing education in competence-based teaching would help deepen the understanding of the competence-based curriculum.
Syvempään ymmärtämiseen auttaa osaamisperustaisesti toteutettavaan opettajien perus- ja täydennyskoulutukseen liittyvä tutkimus.
Becoming conscious of pedagogical leadership and constructing it collegially would support the construction of teachers´ pedagogical identity.
Pedagogisen johtajuuden tiedostaminen ja rakentaminen kollegiaalisena osaamisena vahvistaisi samalla opettajien pedagogista identiteettiä, joka kiinnittää opettajan oppianetta ja omaa tieteenalaa laajempaan opiskelijan oppimista koskevaan keskusteluun.
The need of developing curriculum should emerge from teachers´ pedagogical practices and their critical reflection.
Reflektoivaa ja omaa työtään tutkivaa otetta tulisi vahvistaa; kehittämisen tarpeen tulee nousta opettajien omasta käytännön kokemuksesta ja sen kriittisestä tarkastelusta.
An interdisciplinary study focusing on pedagogical identity construction and covering field-specific subjects is one suggestion.
Jatkotutkimusaiheena esitetään oppiaine- ja alakohtaiset rajat ylittävän pedagogisen identiteetin rakentamisen tarkastelu.
They are linked to the key characteristics of teachers’ pedagogical practises and identity construction.
Opetussuunnitelmatyölle rakentuneet repertuaarit kytkeytyvät opettajan työhön ja opettajan identiteettiin liittyvien keskeisten kysymysten ympärille.
The purpose of the research questions is to find out what meanings were constructed and how they were constructed in the discussions during the curriculum development process.
Tutkimus kohdistuu tarkastelemaan, millaisia merkityksiä ammattikorkeakoulun osaamisperustaisen opetussuunnitelman kehittämisprosessin vuorovaikutuksessa rakentuu ja millä tavoin rakentuvat merkitykset tuotetaan.
These are the premises of collaborative, praxis-based, reflective and dialogic curriculum development.
Kysymys on praksis-ajattelun mukaisesta koko oppimisyhteisön yhteisestä käytäntöä reflektoivasta dialogista ja yhteisestä opetussuunnitelman kehittämisestä.
The curriculum development process was carried out between September 2009 and January 2011 as a pedagogically planned induction education period for 15 teachers responsible for the degree programs in the School of Engineering.
Perehdytyskoulutukseen osallistui 15 koulutusohjelmavastaavana, nykyisen nimikkeistön mukaan tutkintovastaavana toimivaa opettajaa.
There the phenomenon of the production of entrepreneurship, as well as the activities and the learning it involves, could be reached in the best and the most economical manner.
Siellä yrittäjyyden tuottamisen ilmiö ja siihen sisältyvä toiminta ja oppiminen olivat parhaiten ja taloudellisimmin tavoitettavissa.
The theoretical framework of this study is based on contextualism and the ideas of contextual and processual research.
Tutkimuksen teoreettinen viitekehys pohjautuu kontekstualismiin sekä kontekstualistisen ja prosessualistisen tutkimuksen ideoihin.
Then entrepreneurship can create value within any context of human activity by gathering and joining resources to use opportunities and produce new solutions.
Tällöin yrittäjyys voi luoda arvoa missä tahansa inhimillisen toiminnan kontekstissa kokoamalla ja yhdistämällä voimavaroja mahdollisuuksien hyödyntämiseksi ja uuden ratkaisun tuottamiseksi.
From the individual’s perspective it is a question of survival and success in the increasingly complex and uncertain context of the competition and risk society.
Yksilön kannalta kysymys on selviytymisestä ja menestymisestä kilpailu- ja riskiyhteiskunnan monimutkaistuvassa ja epävarmassa kontekstissa.
According to these theories entrepreneurship is produced and learned in tense, dynamic and reflective processes, to which special and general contexts set conditions and create prerequisites.
Niiden mukaan yrittäjyys tuotetaan ja opitaan jännitteisissä, dynaamisissa ja reflektiivisissä prosesseissa, joille erityiset ja yleiset kontekstit asettavat ehtojaan ja luovat edellytyksiään.
Afterwards, the hypothesis-like statement produced by the local theory is tested against previous theories.
Sen jälkeen paikallisen teorian muodostamaa hypoteesin kaltaista väitettä koetellaan aikaisemmilla teorioilla.
The study produced a theory of the production of entrepreneurship.
Tutkimus tuotti yrittäjyyden tuottamisen teorian.
The background to all this is the change towards a complex competition and risk society, the prevalent identity of which entrepreneurship has become.
Tätä kaikkea taustoittaa muutos kohti kompleksista kilpailu- ja riskiyhteiskuntaa, jonka vallitsevaksi identiteetiksi yrittäjyys on noussut.
Individuals respond to the demands of complexity by developing the capability related to their entrepreneurship, the properties of which are self-leadership, using the community, learning by producing and controlling the context.
Yksilöt vastaavat kompleksisuuden vaatimuksiin kehittämällä yrittäjyyteen yhdistyvää kyvykkyyttään, jonka alueiksi nousevat itsensä johtaminen, yhteisön hyödyntäminen, tuottamalla oppiminen ja kontekstin hallinta.
The analysis method used is grounded theory, and the systematic work adhering to this method ensured the study’s reliability.
Analyysin menetelmänä on grounded theory, johon sitoutunut järjestelmällinen työskentely varmisti tutkimuksen luotettavuutta.
The study data, which consisted of observations and interviews, was collected from the research environment using comparative theoretical sampling and saturation.
Havainnointeja ja haastatteluja käsittäneet tutkimusaineistot kerättiin tutkimusympäristöstä vertailevaa teoreettista otantaa ja saturaatiota hyödyntäen.
The theoretical analysis that tests the findings of the inductive analysis is abductive in approach.
Induktiivisen analyysin löydöksiä koetteleva teoreettinen analyysi on lähestymistavaltaan abduktiivinen.
The entrepreneurship study program Proakatemia and its operational environment in the Tampere University of Applied Sciences was chosen as the research environment.
Tutkimusympäristöksi valittiin Tampereen ammattikorkeakoulun yrittäjyyden koulutusohjelma Proakatemia toimintaympäristöineen.
According to this theory, the core category of entrepreneurship is capability, which is presupposed by the competition that takes place in the context of a complex world, constructed by the know-how tied to competitive ability and expressed by the independence that is the goal of entrepreneurship.
Sen mukaan yrittäjyyden tuottamisen ydinkategoriaksi määrittyy kyvykkyys, jota kompleksisen maailman kontekstissa toteutunut kilpailu edellyttää, kilpailukykyyn yhdistynyt osaaminen rakentaa ja yrittäjyyden päämääränä ollut itsenäisyys ilmentää.
The purpose of this study is to formulate a theory about the production of entrepreneurship that is based on empirical data and tested using previous theories.
Tutkimuksen tarkoituksena on muotoilla empiiriseen aineistoon perustuva ja aikaisemmilla teorioilla koeteltu yrittäjyyden tuottamisen teoria.
The analysis is based on using inductive empirical analysis to formulate a local theory of the production of entrepreneurship.
Analyysi perustuu ideaan, jossa ensin induktiota toteuttavalla empiirisellä analyysilla tuotetaan yrittäjyyden tuottamisen paikallinen teoria.
Categories and concepts of research are produced by The Burke-Litwin Causal Model of Organization Performance and Change.
Luokittelut ja käsitteet tutkimukselle tuottaa Burke-Litwinin kausaalinen malli organisaation toiminnasta ja muutoksesta.
The change process included the preparation of the change vision, the compilation of the current state analysis, identification of the change drivers, definition of the target state, as well as the preparation and implementation of the implementation plan and risk analysis.
Muutosjohtaminen toteutettiin pääpiirteissään Kotterin kahdeksan vaiheisen muutosmallin mukaisesti.Muutosprosessi sisälsi muutosvision laatimisen, toiminnan nykytilan analyysin, muutosta ajavien muutostekijöiden tunnistamisen, tavoitetilan määrittelyn sekä toimeenpanosuunnitelman ja riskianalyysin laatimisen sekä toimeenpanemisen.
Master's thesis is a qualitative Action Research study, focusing on a one case-organization, where the researcher himself has participated in the process as an organization's leader and change agent.
Tutkimus on luonteeltaan kvalitatiivinen yhtä case-organisaatiota koskeva toimintatutkimus, johon tutkija itse on osallistunut muutosprosessin läpiviejänä, organisaation johtajana ja muutosagenttina.
Designing of the change is based on the framework of the engineering science.
Muutoksen suunnittelu tukeutuu suunnittelutieteellisen viitekehykseen.
The qualitative research data is collected in the theme interviews conducted with the personnel on a final stage of change process.
Tutkimusaineistona toimii muutosprosessin loppuvaiheessa henkilöstön kanssa käydyissä teemahaastattelumuotoisissa palautekeskusteluissa kerätty laadullinen tutkimusaineisto.
In a thesis I will present how the organization change process of University of Lapland’s CIO Office and IT services was implemented.
Kuvaan tutkimuksessa, kuinka Lapin yliopiston tietohallinnon ja it-palveluiden muutosjohtamisprosessi toteutettiin.
I evaluate the success of the change process by describing created results in the change process, assessing the response of implemented solutions to the identified change drivers, and assessing personnel’s learning.
Tutkimusaineiston mukaan henkilöstö piti muutosprosessissa toteutettuja ratkaisuja toimivina ja ne vastasivat prosessin alussa tunnistettuihin kahdeksaan muutostekijäksi kutsuttuun haasteeseen.
Master's thesis will focus on describing the organizational change process, which was conducted at the University of Lapland’s CIO Office and IT services in 2013-2015.
Muutosprosessin implementointi ja muutosjohtaminen yliopiston tietohallinnossa ja it-palveluissa - case Lapin yliopisto
The method is not suitable for analysing photographs.
Menetelmä ei sovellu valokuvamateriaalin analysointiin.
It aims to analyse the visualization comprehensively.
Se pyrkii visualisoinnin kattavaan tarkasteluun.
The study is based on Toimiva Muurola project, which was carried out with the city of Rovaniemi.
Tutkimus pohjaa Rovaniemen kaupungin kanssa toteutettuun Toimiva Muurola -projektiin.
The objective of the study was to find out how well the survey as a whole produced qualitative information in the project.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten hyvin kysely kokonaisuutena tuotti laadullista tietoa projektissa.
The method developed in this study can be used to check one's visualizations before publishing.
Tutkimuksessa luotua menetelmää suunnittelija voi käyttää tarkistaakseen visualisointinsa ennen julkistamista.
The developed testing method was designed to be adaptive and easily put into action.
Teorian pohjalta luotu mittaristo suunniteltiin helposti käyttöön otettavaksi ja joustavaksi.
The survey can be seen as failed due to the small amount of responses gathered but it still produced valuable information of how the customers should be contacted.
Kyselyn toteutuminen epäonnistui suuren vastauskadon vuoksi, mutta tuotti arvokasta tietoa tavoitettavuudesta.
Second objective was to develop a method to test the quality of visualized information.
Toisena tavoitteena oli kehittää menetelmä informaation visualisoinnin testaamiseen.
The survey was the right tool due to the large amount of customers it tried to reach.
Kysely menetelmänä oli perusteltu valinta tavoitellun asiakaskunnan laajuuden vuoksi.
The struture of the survey allowed analysing the results in such a way that the underlying patterns could be discovered.
Kyselyn rakenne mahdollisti vastausten analysoinnin tavalla, joka paljasti rakenteita.
For the second objective the testing method was created based on theory.
Toiseen tavoitteeseen vastaamiseksi kehitettiin menetelmä ja mittaristo teorian pohjalta.