natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Identifying generic skills appeared to be challenging for some of the graduates.
Geneeristen taitojen tunnistaminen näyttäytyi haastatteluaineistoissa haastavana joidenkin valmistuneiden kohdalla.
The Bachelor’s degree should prepare students for the working life.
Kandidaatin tutkinnon tulee valmistaa opiskelijoita työelämään.
In order to succeed in an ever-changing working life, students must learn during their studies the needed generic skills.
Pärjätäkseen alati muuttuvassa työelämässä, opiskelijoiden tulee oppia opintojen aikana työelämässä tarvittavia geneerisiä taitoja.
The research material of present study consists of 10 interviews of graduated generalist Bachelor students from The Faculty of Arts at the University of Helsinki.
Tutkimuksen aineisto muodostuu 10 Helsingin yliopiston humanistisesta tiedekunnasta kandidaatiksi valmistuneen generalistin haastattelusta.
Other skills perceived important were knowledge integration skills, social and communication skills and lifelong learning skills.
Muita tärkeimpinä koettuja geneerisiä taitoja olivat tiedon integraation taidot, sosiaaliset ja viestintätaidot ja elinikäinen oppiminen.
Graduated Bachelor students' experiences of learning generic skills during university studies
Kandidaatiksi valmistuneiden kokemuksia geneeristen taitojen oppimisesta yliopisto-opintojen aikana
The graduates described that they had learnt the following generic skills during their university studies: academic knowledge and thinking skills, knowledge integration skills, social and communication skills, leadership and network skills, IT skills and lifelong learning skills.
Geneerisistä taidoista kandidaatiksi valmistuneet kuvasivat oppineensa yliopisto-opinnoissa akateemisen tiedonmuodostuksen ja tieteellisen ajattelun taitoja, tiedon integraation taitoja, sosiaalisia ja viestintätaitoja, johtamis- ja verkostoitumistaitoja, tietoteknisiä taitoja, sekä elinikäisen oppimisen taitoa.
The aim of this Master’s Thesis was to explore what generic skills the Bachelor’s graduates experienced that they had learned during their university studies, and which generic skills were the most important that should be learnt during university studies.
Tämän tutkielman tavoitteena oli tarkastella, mitä geneerisiä taitoja kandidaatiksi valmistuneet kokivat oppineensa yliopistoopintojensa aikana, ja mitkä geneeriset taidot kandidaatiksi valmistuneet kokivat tärkeimmiksi taidoiksi, joita yliopisto-opinnoissa tulisi oppia.
Based on the results, it can be concluded that the graduates emphasised that they have learnt generic skills moderately well during their studies.
Tuloksista voidaan päätellä, että valmistuneet olivat kokeneet oppineensa geneerisiä taitoja kohtalaisen hyvin opinnoissa.
The graduates experienced that academic knowledge and thinking skills were the most learnt skills, and they considered the skills to be the most important generic skills that should be learned during university studies.
Kandidaatiksi valmistuneet kokivat oppineensa eniten akateemiseen tiedonmuodostukseen ja tieteelliseen ajatteluun liittyviä taitoja, ja pitivät kyseisiä taitoja myös tärkeimpinä geneerisinä taitoina, joita yliopisto-opinnoissa tulisi oppia.
The design process and results were described in chronological order in a so-called development depiction.
Prosessia ja sen tuottamaa ymmärrystä (tuloksia) ku-vattiin kronologisessa järjestyksessä nk. kehittämiskuvauksessa.
Collected data was analysed using qualitative content analysis.
Dokumentaation pohjalta analyysi rakentui laadullisen sisällönanalyysin keinoin.
Theoretical basis for developing was formed on the concepts of learn-ing of skills, self-determination and video learning material.
Video-oppimateriaalin kehittäminen perustuu taidon oppimisen, itseohjautuvuuden ja video-oppimateriaalin käsitteiden teoreettiselle tarkastelulle.
Now only those students who were already capable of independent work were able to benefit from the video.
Nyt vain valmiiksi itsenäiseen työhön kykenevät oppilaat hyötyivät videosta, muut olivat opettajan avun varassa.
Nonetheless, as such the video made the teacher’s work easier, and the students working with the video were able to advance in their work.
Toki tämäkin vähensi opettajan työ-kuormaa ja auttoi videota käyttäneitä oppilaita etenemään työssään hyvin.
Learning how to sew a T-shirt with the support of a video : design based research of learning material for upper secondary school craft studies
T-paidan itsenäinen ompelu videon avulla : oppimateriaalin kehittämistutkimus yläkoulun käsityöopetuksen tarpeisiin
Learning of skills is strongly practice-based, led by an example given by a skilled maker (teacher).
Taitavan tekijän (opettaja) antaman mallin mukainen har-joittelu kehittää aloittelijan (oppilas) osaamista.
Methods of documentation include notes of design meetings, interviews, and notes made while observing testing.
Kehittämistutkimuksen aineistonkeruu kattaa prosessin aikaisen do-kumentaation, tässä sisältäen kehittämiskeskustelut, testaamisen havainnoinnin ja ensim-mäisellä kierroksella testaajien haastattelun.
Objectives: The aim of this study was to create an educational video, which portrays how to sew a t- shirt, so that with the support of the video students would be able to learn the pro-cess independently.
Tämän kehittämistutkimuksen tehtävänä on t-paidan ompelua havainnollistavan video-oppimateriaalin kehittäminen oppilaiden itsenäisen työskentelyn tueksi.
Results and conclusions The project fortified the understanding that well designed video as such is not enough to serve all students.
Projekti vahvisti käsitystä siitä, että pelkkä hyvin rakennettu video ei sellaisenaan palvele kuin osaa oppilaista – siksi sen käyttöönoton suunnitteluun ja kehittämiseen tulee paneutua paremmin jo suunnitteluvaiheessa.
To determine usability, sev-enth grade students tested the created video.
Projektis-sa muotoiltua videota testattiin seitsemäsluokkalaisten oppilaiden kanssa videon käytettä-vyyden selvittämiseksi.
Self-determination theory is -- agency Methodology Making of the thesis was guided by the principles of design-based research.
Tutkielma toteutettiin kehittämistutkimuksen periaatteiden mukaan.
A developing team consisting of the author of this thesis and a textile craft teacher, whose students would also test and use the material, carried out the design project.
Projektin toteutti tutkiel-man kirjoittajasta ja peruskoulun tekstiilityön opettajasta koostuva kehittämistiimi.
Subtitling, interactivity, commentary, and humor were scarcely utilized in the videos.
Tekstitystä, interaktiivisuutta, kommentointia ja huumoria oli hyödynnetty videoissa niukasti.
They performed best in terms of video duration, resolution, personality, and accessibility.
Parhaiten ne toteutuivat videoiden keston, resoluution, henkilökohtaisuuden ja saavutettavuuden osalta.
The aim of the study was to find out what kind of educational videos the members of the nearly 40,000-member Facebook group called "Alakoulun aarreaitta" shared from 1.3.-16.10.2020.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, millaisia opetusvideoita Alakoulun aarreaitta -nimisen, lähes 40 000 jäsenen suuruisen Facebook-ryhmän jäsenet suosittelivat toisilleen 1.3.–16.10.2020.
More than a third of the recommended videos were related to environmental education and covered a wide range of environmental and safety-related themes.
Suositelluista videoista yli kolmasosa liittyi aiheeltaan ympäristöoppiin ja niissä käsiteltiin runsaasti ympäristönsuojeluun ja turvallisuuteen liittyviä teemoja.
Based on the shared recommendations, 44 videos published in 2004-2020 were selected as research material.
Suositusten pohjalta tutkimusaineistoksi valikoitui 44 vuosina 2004-2020 julkaistua videota.
The research method was qualitative content analysis, which used 3-4-level indicators modified from the guidelines of a good educational video.
Tutkimusmenetelmänä oli kvalitatiivinen sisällönanalyysi, jossa käytettiin hyvän opetusvideon ohjeistosta muokattuja 3-4 -portaisia mittareita.
80% of the videos in the research material were made for educational use.
Tutkimusaineiston videoista 80 prosenttia oli tehty opetuskäyttöön.
The analysis showed that the criteria for a good educational video were only partially met in the research material.
Analyysi osoitti, että hyvän opetusvideon kriteerit täyttyivät tutkimusaineistossa vain osittain.
The new and revised instructions for the authors of the educational videos are listed.
Työn loppuun on listattu uudet ja tarkistetut ohjeet opetusvideoiden tekijöille.
The author suggests that the use of educational videos in primary schools should be studied in more detail, a state-maintained educational video register should be established to help the discoverability of videos, and educational video authors should be offered training, for example in video format.
Tulosten pohjalta tutkimuksessa ehdotetaan, että opetusvideoiden käyttöä peruskoulussa tutkittaisiin tarkemmin, videoiden löydettävyyden parantamiseksi luotaisiin valtiollisen tahon ylläpitämä opetusvideorekisteri ja opetusvideoiden tekijöille tarjottaisiin koulutusta esimerkiksi videomuodossa.
The aim of the study was also to analyze how the criteria of the educational video developed by the author in his bachelor's thesis are implemented in these videos.
Tutkimuksen tavoitteena oli myös analysoida, miten kirjoittajan kandidaatintyössään laatimat opetusvideon kriteerit toteutuvat näissä videoissa.
Implementation of the criteria for a good instructional video in peer-recommended Finnish instructional videos
Hyvän opetusvideon kriteerien toteutuminen vertaissuositelluissa suomalaisissa opetusvideoissa
More than a quarter of the videos provided stimuli for studying music and visual arts. Music, exercise and craft videos related to the spring annual celebrations were popular.
Suosittuja olivat kevään vuotuisjuhliin liittyvät musiikki-, liikunta- ja askarteluvideot.
Sound quality and background music posed the most challenges.
Eniten haasteita tuottivat äänenlaatu ja taustamusiikki.
Addionally I supplemented my literature with interview of a specialist.
Lisäksi täydensin aineistoani asiantuntijahaastattelulla.
Based on the analysis, two questions were selected as the framework for the study.
Analyysin pohjalta tutkimuskysymyksiksi valikoituivat kaksi kysymystä, joista toinen jakautui kolmeen alakysymykseen.
The everyday well-being of the interviewees consisted of perceived well-being and health, mental well-being, social relationships, meaningful doing, material living conditions, quality of living environment and freedom.
Haastateltavien arjen hyvinvointi koostui koetusta hyvinvoinnista ja terveydestä, psyykkisestä hyvinvoinnista, sosiaalisista suhteista, mielekkäästä tekemisestä, aineellisista elinoloista, elinympäristön laadusta ja vapaudesta.
Everyday life is a well-studied topic in home economics, but the perspectives of the studies are usually within the families.
Arki on kotitaloustieteessä paljon tutkittu aihe, mutta tutkimusten näkökulmat ovat yleensä perheissä.
I performed the data analysis by using data-driven content analysis.
Tutkimus toteutettiin aineistolähtöisesti ja aineiston analyysin toteutin aineistolähtöisen sisällönanalyysin avulla.
Voluntarily Childless Everyday Life and Family Perceptions
Vapaaehtoisesti lapsettomien arkielämä ja perhekäsitykset
Family perceptions of the voluntarily childless has been studied to some extent, but their everyday life have been left with a little research.
Vapaaehtoisesti lapsettomien perhekäsityksiä on tutkittu jonkin verran, mutta heidän arkielämänsä on jäänyt vähälle tutkimukselle.
In addition to work and homework, the interviewees' everyday life consisted of self-development, social interactions, being at home or doing other things that were meaningful to themselves.
Haastateltavien arki koostui työn ja kotitöiden lisäksi itsensä kehittämisestä, sosiaalisista kanssakäymisistä, kotona oleilusta tai muusta itselleen mielekkäästä tekemisestä.
The study was carried out through personal interviews with seven individuals who voluntarily do not have children.
Tutkimusta varten haastattelin seitsemää itsensä vapaaehtoisesti lapsettomaksi mieltävää henkilöä.
This thesis represents a branch of the individualist family studies that emphasizes one’s freedoms.
Perhekäsityksien osalta tutkimus edustaa individualisen perhesuuntauksien haaraa, jotka korostavat yksilöllisiä vapauksia.
The research results showed that the family perceptions of voluntarily childless rely heavily on individual family perceptions.
Tutkimustulokset osoittivat, että vapaaehtoisesti lapsettomien perhekäsitykset nojaavan individualisiin perhekäsityksiin.
Individual’s longing for freedom proved to be an important factor underlying the phenomenon of voluntary childlessness.
Vapaus osoittautui tärkeimmäksi yksittäiseksi hyvinvoinnin mittariksi, ja vapaudenkaipuu ilmeni ole-van tärkeä tekijä vapaaehtoisen lapsettomuuden taustalla.
This research delves into answering these two research questions: "What are the perceptions voluntarily childless individuals have about families?"
Tutkimuskysymykseni ovat: "Millaisia käsityksiä vapaaehtoisesti lapsettomilla on perheistä?"
The aim of the study was to examine family perceptions and everyday life well-being of the voluntarily childless individuals.
Tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella vapaaehtoisesti lapsettomien perhekäsityksiä ja arjen hyvinvointia.
and "What factors make up the everyday life of these people?"
sekä "Millaisista tekijöistä vapaaehtoisesti lapsettomien arki rakentuu?"
The intention of this reserch was to look at daily activities and factors associated with the well-being of the voluntarily childless.
Tarkoitukseni on tarkastella, mistä vapaaehtoisesti lapsettomien arki rakentuu, millaiset arjen toiminnot ja tekijät ovat yhteydessä heidän hyvin- ja pahoinvointiinsa sekä millaisia merkityksiä arjen sosiaalisille suhteille annettiin.
This study is a historical qualitative study.
Tämä tutkimus on historiantutkimukselle tyypillinen historiallis-kvalitatiivinen tutkimus.
Descriptions of how girls dressed during the 20th century
Tyttöjen pukeutumiskuvaukset 1900-luvulla
How the girls’ dressed was not only controlled by internalized norms but also by their mothers.
Tyttöjen pukeutumisen kontrollointi ei ollut vain tyttöjen sisäistettyjä normeja, vaan heidän pukeutumistaan kontrolloivat erityisesti heidän äitinsä.
I also studied how and by whom the girls’ dressing was controlled during the same time period.
Tutkin myös, miten ja kenen toimesta tyttöjen pukeutumista on kontrolloitu eri vuosikymmeninä.
Girlhood, how to be a girl in Finnish society has been reproduced and dismantled in the dressing descriptions.
Tyttöyttä, tapaa olla oikeanlainen tyttö suomalaisessa yhteiskunnassa, on toisinnettu ja purettu aineistoon sisältyneissä pukeutumiskuvauksissa.
The data collected for my study consisted of descriptions of dressing included in the Finnish girls’ literature written during the 1920s, 1950s and 1980s.
Tutkimukseni aineisto koostui 1920-, 1950- ja 1980-luvuilla kirjoitettuihin tyttö- ja nuortenkirjoihin sisällytetyistä pukeutumiskuvauksista.
Dress descriptions have been used to describe the personality of the character and also the changes or hopes that one has for a change in one.
Pukeutumiskuvauksia on tyttö- ja nuortenkirjoissa käytetty kuvailemaan henkilön persoonaa, tuomaan esille siinä mahdollisesti tapahtuvia muutoksia tai toiveita muutoksesta.
I have used qualitative data analysis as my method.
Aineiston analysoinnissa on käytetty sisällönanalyysia.
Dressing is communication, also when the description of dressing is in the written format.
Pukeutuminen on moninaista viestintää myös kirjoitettuina pukeutumiskuvauksia.
I have also studied articles written in relation to dressing in Finnish magazines Kotiliesi and Suomen Kuvalehti as well as etiquette books written during the same decades to bring wider context for dressing in Finland during the studied period.
Lisäksi olen käyttänyt aineistonani samojen vuosikymmenten Kotiliesi ja Suomen Kuvalehti -aikakauslehtien pukeutumiseen liittyviä kirjoituksia ja käytösoppaita, joita olen analysoinut rinnakkain kirjojen kanssa tuomaan laajempaa kontekstia pukeutumiselle Suomessa tutkimusajankohtana.
Dress is one way for a girl to become part of a certain group as well as to differentiate from it if wanted.
Pukeutumisen avulla kirjojen tyttöjen on ollut mahdollista liittää itsensä osaksi tiettyä ryhmää tai erottua muista.
In this study I examined how descriptions of dressing in the Finnish girls’ literature, magazines and etiquette books written in 20the century has depicted the times they were written in, the current fashion and dress codes.
Tutkielmassani tutkin, miten pukeutumiskuvaukset 1900-luvun tyttö- ja nuortenkirjoissa, aikakauslehdissä ja käytösoppaissa ovat ilmentäneet omaa aikaansa, muotia sekä pukeutumiseen liitettyjä normeja.
Social status is often readable in one’s appearance which is also true for the characters of the books studied.
Henkilön sosiaalinen asema on usein luettavissa hänen pukeutumisestaan, niin myös aineiston kirjojen sivuilla.
In addition, especially at the earliest decades studied, the dress code of the society was apparent both in the books and even more so in the magazines and etiquette books.
Ajankuvan lisäksi tyttöjen pukeutumista normitettiin kirjoissa ja erityisesti tutkimusjakson varhaisempina vuosikymmeninä ilmestyneissä aikakauslehdissä ja käytösoppaissa.
I analyzed how the personality of the character, her social status and attached group comes across from the clothes worn in the books.
Tutkielmassani analysoin, miten pukeutumista on tyttö- ja nuortenkirjoissa käytetty henkilön persoonan, sosiaalisen aseman tai henkilöön liitetyn ryhmän kuvailuun.
Current fashion was not apparent in the pages of the books under study which is typical for the Finnish girls’ literature.
Vaikka kirjojen tyttöjen pukeutumisessa ei näkynytkään suomalaisille tyttö- ja nuortenkirjoille tyypillisesti kauden muodin piirteitä, niiden pukeutumisesta oli kuitenkin luettavissa kirjojen kirjoitusajankohdan ajankuvaa.
Teacher – an independent actor or bike in a stroller?
Opettaja – itsenäinen toimija vai pyörä rattaissa?
With the results, the study finally considers change and where there is room for it.
Tulosten myötä tutkimuksessa pohditaan muutosta ja sitä, missä sille on tilaa.
At the same time, the teacher also becomes more aware of his or her own position and role in the school.
Samalla opettaja tulee tietoisemmaksi omasta asemastaan ja roolistaan koulussa.
: NVC interaction awareness in teacher status negotiations
: NVC-vuorovaikutustietoisuus opettajan aseman neuvotteluissa
When teachers are influenced by educational policy discourses in which economic benefits and efficiency play a guiding role, individual choices and decisions do not always seem to work.
Opettajien toimiessa sellaisten koulutuspoliittisten diskurssien vaikutusvallassa, jossa taloudelliset hyödyt ja tehokkuus ovat ohjaavassa asemassa, ei yksilön valinnoilla ja päätöksillä näytä aina olevan painoarvoa.
The interviews were conducted as thematic interviews in January-February 2020, and their analysis was done by means of discourse analysis.
Haastattelut toteutettiin teemahaastatteluina tammi-helmikuussa 2020, ja niiden analysointi tehtiin diskurssianalyysin keinoin.
All teacher positions produced in the interview speech have been classified and presented prior to the actual analysis.
Kaikki haastattelupuheessa tuotetut opettajan asemat on luokiteltu ja esitelty ennen varinaista analyysia.
Indeed, NVC and its humanistic values emerged in the first analysis of the interview speech.
NVC:n ja sen humanistiset arvot nousivatkin esille ensimmäisessä haastattelupuheen analyysissa, vastatodistelussa.
NVC is one of the emotional and interaction trainings available to teachers, and with it made it possible to limit the research to a specific and concrete method of emotional and interaction skills.
NVC on yksi opettajille tarjolla olevista tunne- ja vuorovaikutuskoulutuksista, ja sen avulla tutkimus oli mahdollista rajata johonkin tiettyyn ja konkreettiseen tunne- sekä vuorovaikutusmenetelmään.
The study was conducted by interviewing eight teachers with NVC or Nonviolent Communication skills.
Tutkimus on toteutettu haastattelemalla kahdeksaa NVC eli Nonviolent Communication -vuorovaikutustaitoista opettajaa.
In this research it came up that the teachers interviewed did not refer in their speech to the superficial utility discourse but justified the use of NVC in the context and its meaning.
Tässä tutkimuksessa kuitenkin selvisi, etteivät haastateltavat opettajat vedonneet puheessaan pintapuolin hyötydiskurssiin vaan perustelivat NVC:n käyttöä yhteydellä ja sen merkityksellä.
Traditionally, the integration of emotional and interaction skills into schools uses the so-called utility discourse.
Perinteisesti tunne- ja vuorovaikutustaitojen integroimisessa kouluihin käytetään ns. hyötydiskurssia.
In the end, NVC itself left space mainly for teachers to cope at work, which can be seen as representing the typical therapeutic ethos of our time, i.e that individuals have to shape themselves to manage the consequences of structural problems, for example for their own (work) well-being.
Tämän voidaan nähdä edustavan ajallemme tyypillistä terapeuttista eetosta eli sitä, että yksilöt joutuvat muokkaamaan itseään hallitakseen rakenteellisten ongelmien seurauksia esimerkiksi oman (työ)hyvinvointinsa kannalta.
Indeed, research ultimately puts the teacher's agency in the limelight.
Tutkimus asettaakin lopulta opettajan toimijuuden parrasvaloon.
The analysis focuses on how the interviewees use different teacher positions in the interview situation.
Analyysissa oltiin kiinnostuneita siitä, miten haastateltavat käyttävät haastattelutilanteessa eri opettajan asemia.
The purpose of this Master's Thesis was to find out the views and experiences of teachers with emotional and interactive skills about the role of a teacher in a traditional school.
Tämän pro gradu -tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää tunne- ja vuorovaikutustaitoisten opettajien näkemyksiä ja kokemuksia opettajan asemasta perinteisessä koulussa.
Underlying the study was previous research on how the dominance of the student-teacher relationship is questioned when teachers study emotional and interaction skills.
Tutkimuksen taustalla vaikutti aiemmat tutkimukset siitä, kuinka opettajien opiskellessa tunne- ja vuorovaikutustaitoja oppilaan ja opettajan välisen suhteen valta-asetelma kyseenalaistuu.
However, the second interview speech analysis revealed how utility discourse and empirical discourse eventually were highlighted in the speech of the teachers interviewed.
Toisen haastattelupuheanalyysin, itsetodistelun, myötä sen sijaan ilmeni, kuinka hyötydiskurssi ja empiriadiskurssi olivat läsnä haastateltavien opettajien puheessa.
Indeed, the theoretical part, which deals with the role of the school, the role of the teacher, and the manifestation of socio-emotional skills in the general school discourse, leads to this research.
Tutkimuksen pariin johdattelee teoriaosuus, jossa käsitellään koulun tehtävää, opettajan asemaa sekä sosioemotionaalisten taitojen ilmenemistä yleisessä kouludiskurssissa.
Ready for the selections?
Valmiina valintoihin?
This reform has sparked widespread discussions and raised concerns about the growing inequality.
Uudistus on herättänyt laajaa julkista keskustelua, ja herättänyt huolta etenkin eriarvoi-suuden mahdollisesta kasvamisesta.
Relevant literature was used to support the analysis.
Käytin analyysin tukena asiaankuuluvaa kirjallisuutta.
The research methods used in this study were thematic analysis and content analysis.
Tutkimuksen menetelminä olivat sisällönanalyysi ja teemoittelu.
The main themes which came up are the selection, the questions regarding college education and the different forms of capitals the individuals have.
Esiin nousseita teemoja ovat va-lintatavat, toisen asteen koulutus ja hakijoiden eriävät lähtökohdat.