natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this study, we generated genetically modified mouse models to understand the details of thyroid pathophysiology.
Kilpirauhasen normaalin ja patofysiologisen toiminnan molekyylitason mekanismien tutkimiseksi loimme tässä tutkimuksessa geneettisesti muokattuja hiirimalleja.
Accurate electric load forecasting is important to guarantee the functionality of the power grid and a low cost of electricity for the consumers.
Sähkön kulutuksen tarkka ennustaminen on tärkeää, jotta voidaan turvata sähköverkon toimivuus ja kuluttajille halpa sähkön hinta.
The results show that the model fits the problem moderately, but the ARIMA model has problems with some of the special features of electric load, such as multiple seasonalities, the starting time of the night rate and the fluctuations of the working week.
Tulokset osoittavat, että malli sopii ongelmaan kohtalaisesti, mutta ARIMA-malli ei osaa täysin kuvata kaikkia sähkön- kulutuksen erityispiirteitä, kuten useaa eri kausittaisuutta, yösähkötariffin alkamista ja työviikon vaihteluita.
In this thesis I demonstrate time series analysis in general, special features of the Finnish power grid, research on load forecasting and the Box–Jenkins method of time series anal- ysis.
Tässä tutkielmassa esitellään aikasarja-analyysia yleisesti, Suomen sähköverkon erityis- piirteitä, alan tutkimusta ja Box–Jenkinsin autoregressiivisiä malleja.
The data used is the total electricity usage in Finland in the years 2004–2011 and the prevailing temperature in Hämeenlinna.
Aineistona on käytetty sähkön kokonaiskulutusta koko Suomessa vuosilta 2004–2011 sekä Hämeenlinnan lämpötilatietoja samalta ajalta.
Short term load forecasting is im- portant for the operation of a system operator, because electricity is bought by the hour for the next day and a bad load forecast causes extra costs that are directly proportional to how bad the forecast was.
Lyhyen aikavälin ennusteet ovat energia- alalle tärkeimpiä päivittäisessä operatiivisessa toiminnassa, sillä sähkön osto tapahtuu yleensä tunneittain seuraavalle päivälle ja väärin arvioitu kulutus aiheuttaa lisäkuluja, jot- ka ovat sitä suurempia, mitä huonommin kulutus on arvioitu.
An electric load forecast is built with autoregressive models, using temperature information to help the model.
Tutkielmassa pyri- tään myös ennustamaan sähkönkulutusta autoregressiivisillä malleilla (ARIMA) käyttäen apuna lämpötilatietoja.
The premise of the study is that both of these perspectives are essential for understanding the circumstances of young people today.
Molemmat näistä perspektiiveistä ovat välttämättömiä nykynuorten olosuhteiden ymmärtämiseksi.
Extensive structural, cultural, and economic changes in Western societies have created an increasingly complex and insecure world, which young people must navigate as they transition to adulthood.
Länsimaisissa yhteiskunnissa tapahtuneet mittavat rakenteelliset, kulttuuriset ja taloudelliset muutokset ovat luoneet aikaisempaa monimutkaisemman ja epävarmemman maailman, jossa nuoret navigoivat siirtyessään kohti aikuisuutta.
The data come from a European research project, Governance of Educational Trajectories in Europe.
Tutkimusaineistot ovat peräisin eurooppalaisesta Governance of Educational Trajectories in Europe -tutkimusprojektista.
These topics are approached from four viewpoints: national education systems, educational institutions, families, and individuals.
Aiheita lähestytään koulutusjärjestelmien, koulujen, perheiden ja yksilöiden näkökulmista.
While the first two articles are comparative, involving eight European countries, the latter two articles centre on Finland and Finnish education, the latter of which is also the focus of this study.
Kaksi ensimmäistä artikkelia vertailevat eurooppalaisia maita, kun taas kaksi jälkimmäistä keskittyvät Suomeen ja suomalaiseen koulutukseen, joka on väitöskirjan keskeisin viitekehys.
The study draws upon and contributes to scholarly discussions that aim to integrate theorisations of late modern individualisation (social change) and ‘traditional’ social structures (social reproduction).
Tutkimus pohjautuu ja ottaa osaa niihin tieteellisiin keskusteluihin, joiden tavoitteena on yhdistää myöhäismodernia elämänurien individualisaatiota (muutos) ja "perinteisiä" sosiaalisia rakenteita (uusintaminen) koskevia teoretisointeja.
The study is based on four research articles, which examine and discuss the effects of late modernity and the ruling neoliberal policy ideology in education, the mechanisms and impacts of educational segregation, and the roles of social structures and forms of capital in the formation of educational trajectories.
Tutkimus perustuu neljään artikkeliin, jotka tarkastelevat myöhäismodernin ajan ja siinä vallitsevan uusliberalistisen poliittisen ideologian vaikutuksia koulutukseen, koulutuksellisen eriytymisen mekanismeja ja vaikutuksia, sekä sosiaalisten rakenteiden ja pääoman muotojen merkitystä koulutuspolkujen muodostumisessa.
Those with the privileged social backgrounds and high levels of capital needed to reflexively manoeuvre in complex and riskfraught late modernity gain further advantages in their lives.
Niillä nuorilla, joilla on hyväosaisen taustansa ansioista runsaasti pääomaa, on paremmat mahdollisuudet sellaiseen refleksiivisyyteen, jota kompleksisessa ja riskialttiissa ajassa menestyminen edellyttää.
The empirical findings are interpreted through a life course framework that helps to depict how, in the context of education, current societal conditions shape the construction of young people’s future lives.
Tulosten tulkinnassa hyödynnetään elämänkulun periaatteita, jotka auttavat hahmottamaan sitä, miten vallitsevat yhteiskunnalliset ja sosiaaliset olosuhteet vaikuttavat elämänkulkuihin koulutuksen kontekstissa.
The results show the high significance of late modern individualisation, which is inseparably intertwined with neoliberal ideology, and the continued, or even increased, influence of social structures on young people’s life course construction in the context of Finnish education.
Tutkimuksen tulokset kertovat erottamattomasti uusliberalismin kanssa yhteenkietoutuneen myöhäismodernin individualisaation keskeisestä merkityksestä suomalaisten nuorten koulutuspolkujen ja elämänkulkujen muodostumisessa.
Constructing life courses in times of uncertainty: individualisation and social structures in the context of Finnish education
Elämänkulkujen rakentaminen epävarmuuden ajassa: Individualisaatio ja sosiaaliset rakenteet suomalaisen koulutuksen kontekstissa Tämä väitöstutkimus tarkastelee sitä, miten sekä sosiaalinen muutos että sosiaalisten erojen uusintaminen heijastuvat koulutukseen ja siten elämänkulkujen rakentamisen reunaehtoihin.
The aim is to see, if the state is still as weak as the previous studies have indicated.
Tavoitteena on nähdä, onko se edelleen yhtä heikolla tasolla kuin aikaisemmin tehdyissä tutkimuksissa on todettu.
Human-nature relationship is one of these possible factors.
Luontosuhde on yksi näistä mahdollisista tekijöistä.
The research was carried out for the 4th-8th grade pupils.
Tutkimus toteutettiin 4.–8.-luokkalaisille oppilaille.
All the species have their own significance in the ecosystem.
Lajeilla on kullakin oma merkityksensä ekosysteemissä.
The biodiversity can not be fostered, protected, examined nor understood deep enough without the species identification skills.
Biodiversiteettiä ei voida vaalia, suojella, tutkia tai ymmärtää syvällisesti ilman lajintuntemustaitoja.
Approximately less than half of the species were identified.
Keskimäärin lajeista tunnistettiin alle puolet.
Human-nature relationship has an effect on the interest and positive attitude towards environment and the protection of it.
Luontosuhde vaikuttaa kiinnostukseen ja myönteiseen asenteeseen ympäristöä ja sen suojelua kohtaan.
The development of the species identification skills can be seen as a part of an environmental education, when the species are examined more extensively as a part of their habitat.
Lajintuntemustaitojen kehittäminen voidaan nähdä osana ympäristökasvatusta, kun lajeja tarkastellaan laajemmin osana elinympäristöään.
Environmental diversity consists of different species, which interact with each other.
Ympäristön monimuotoisuus eli biodiversiteetti koostuu erilaisista lajeista, jotka ovat vuorovaikutuksessa keskenään.
The pupils identified more animal- than plant species.
Oppilaat tunnistivat enemmän eläin- kuin kasvilajeja.
The species identification skills have discovered to be weak and becoming even weaker.
Lajintuntemustaitojen on todettu olevan heikolla tasolla ja heikentyneen entisestään.
The species identification skills and the interest towards environment develops understanding about environmental problems and sustainable way of living.
Lajintuntemustaidot ja kiinnostus luontoa kohtaan kehittävät ihmisten ymmärrystä ympäristöongelmia ja kestävää elämäntapaa kohtaan.
The study consisted of species identification test, which examined how many different species from 31 plants and 27 animals were the pupils able to identify.
Tutkimus koostui lajintunnistustestistä, jonka avulla selvitettiin, kuinka monta lajia oppilaat tunnistavat 31 kasvi- ja 27 eläinlajista.
This research examines the state of the species identification skills of the sample (n=183) of different aged pupils.
Tässä tutkimuksessa selvitetään otoksen (n=183) avulla eri-ikäisten oppilaiden lajintuntemustaso.
The results indicated that the skills to identify animal- and plant species were weak.
Tulokset osoittivat, että kasvi- ja eläinlajeja tunnistettiin heikosti.
By directing teaching and educational actions towards these factors behind good human-nature relationship, it is possible to improve the species identification skills of pupils.
Suuntaamalla opetusta ja kasvatustoimia näihin luontosuhteeseen liittyviin tekijöihin voidaan parantaa oppilaiden lajintuntemustaitoja.
Through the research it was learned, that the gender and the grade, as well as the answers related to the competency and the human-nature relationship were in correlation with the amount of the identified species.
Tutkimuksessa saatiin selville, että sukupuoli ja luokka-aste sekä tutkimuskyselyn harrastuneisuuteen ja luontosuhteeseen liittyvät vastaukset olivat yhteydessä tunnistettujen lajien määrään.
These factors have their share on the species identification skills, but there is no previous research of human-nature relationship having any direct impact on the species identification.
Nämä tekijät vaikuttavat osaltaan lajintuntemustaitoihin, mutta luontosuhteen vaikutusta suoraan lajintuntemustaitoihin ei ole aiemmin tutkittu.
Additionally, the pupils filled in a questionnaire, which investigated the factors behind the species identification skills, like pupil’s human-nature relationship, competency, and the source of learning of species identification.
Lisäksi oppilaat täyttivät kyselyn, jonka avulla tarkasteltiin lajintuntemustaitoihin liittyviä tekijöitä, kuten oppilaan luontosuhdetta, harrastuneisuutta ja lajintuntemuksen oppimisen lähdettä.
The results give a sense of the extent to which different aged pupils identify species and which factors affect on these skills.
Tulokset auttavat ymmärtämään, missä määrin eri-ikäiset oppilaat tunnistavat kasvi- ja eläinlajeja ja mitkä tekijät vaikuttavat lajintuntemustaitoihin.
More than half of the answers about the human-nature relationship had a statistical significancy on the identification of the species.
Luontosuhteeseen liitettävien kysymysten ja väittämien vastauksista yli puolet oli tilastollisesti merkitsevästi yhteydessä lajintuntemustaitojen kanssa.
In addition to the state of the plant- and animal species knowledge of pupils, the goal is also to find the reasons behind the differences with the state of knowledge.
Oppilaiden kasvi- ja eläintuntemustason lisäksi tavoitteena on selvittää, mitkä tekijät selittävät mahdollisia eroja tuntemustason taustalla.
Therefore human-nature relationship has a great impact to the skills to identify species.
Luontosuhteella on siis merkitystä lajintuntemustaitoihin.
The diversity of the environment, also known as biodiversity, enables the versatile use of nature.
Luonnon monipuolinen käyttö on mahdollista luonnon monimuotoisuuden eli biodiversiteetin ansiosta.
The lack of knowledge and skills to recognise species are alienating people from the nature.
Vähäiset lajintuntemustaidot vieraannuttavat luonnosta, koska luontoa ja lajeja ei osata tunnistaa eikä niitä tällöin koeta tutuiksi.
The study was carried out in several stages.
Tutkimus toteutettiin useammassa vaiheessa.
The development of information systems is constantly changing.
Tietojärjestelmien kehittäminen on jatkuvassa murroksessa.
In practice, this means that completely outsourcing ISD is not as sensible nor as simple as before.
Käytännössä tämä kaikki merkitsee sitä, että tietojärjestelmien kehittämisen täydellinen ulkoistaminen ei enää ole yhtä mielekästä, eikä myös yhtä yksinkertaista kuin ennen.
As a background of the change, there is almost a traditional problem about the high failure rates of information systems development (ISD) projects, but it is no longer the only change-driving force.
Muutoksen taustalla on jo perinteiseksi muodostunut ongelma tietojärjestelmäprojektien epäonnistumisesta, mutta se ei ole enää ainoa syy.
The objective was to understand the present situation and estimate how the developed ISD selection framework could be utilized in the future.
Tavoitteena oli ymmärtää menetelmävalinnan nykytilannetta ja arvioida miten valintamallia voisi jatkossa hyödyntää.
Supplier organizations can justify their reasons for favouring a certain ISD method with the bounded rationality, whereas the operation of customer companies doing (or not doing) the ISD method selection seems to be filling the features of functional stupidity.
Toimittajayritysten syyt tietyn menetelmän suosimiseen ovat pääosin perusteltavissa rajoitetulla rationaalisuudella (bounded rationality), kun taas asiakasyritysten toiminta menetelmän valinnassa näyttää täyttävän toiminnallisen typeryyden (functional stupidity) tunnuspiirteet.
ISD clients who acquire information systems must be aware of the different ISD methods and be able to compare and choose the most suitable for the business situation and the objectives in question.
Tässä tilanteessa myös tietojärjestelmiä hankkivan asiakkaan pitää tietää erilaisista kehittämismenetelmistä ja kyetä vertailemaan ja valitsemaan kyseiseen liiketoimintatilanteeseen ja tavoitteisiin parhaiten sopiva kehittämismenetelmä.
Furthermore, it was noticed that in IS client organizations, there was almost no discussion about the ISD methods, and in the supplier organizations, the discussion was very rare.
Lisäksi havaittiin, että asiakasyrityksissä keskustelua tietojärjestelmän kehittämismenetelmistä ei käytännössä ollut juuri lainkaan, eikä myöskään suurimmassa osassa toimittajayrityksiä.
In the next stage, expert interviews were done.
Vertailun jälkeen haastateltiin 31 asiantuntijaa.
Any systematic projectspecific ISD method selection practice had not been perceived in either organizations.
Mitään säännöllistä projektikohtaista valintakäytäntöä ei kummissakaan yrityksissä oltu havaittu.
In a situation like this, it was considered necessary to develop and study an ISD selection framework which takes the business development and business environment into account as well.
Tilanteen ollessa tämä kehitimme ja tutkimme tietojärjestelmän kehittämismenetelmien valintamallia, joka ottaa huomioon myös samaan aikaan tapahtuvan liiketoiminnan kehittämisen ja liiketoimintaympäristön.
Furthermore, the earlier ISD method selection models are restricted by two factors: firstly, the recommendations behind the prior ISD selection models do not correspond to today’s thoughts about the ISD methods; secondly, prior ISD selection models concentrate only on the properties of the ISD pro-jects, and attention is not really given to the business environment or the business to be developed.
Aiempien valintamallien käyttökelpoisuutta rajoittaa kaksi tekijää: ensinnäkin mallien taustalla olevat olettamukset eivät välttämättä täsmää tämän päivän ajatuksiin kehittämismenetelmistä, ja toisekseen valintamallit keskittyvät tietojärjestelmien kehittämisprojektien ominaisuuksiin, kehitettävää liiketoimintaa tai liiketoimintaympäristöä ei aikaisemmissa valintamalleissa juurikaan huomioida.
Firstly, two unsuccessful ISD projects were studied in the case study, and it was found that the ISD method used in the projects did not correspond to the properties of the business environment in either case.
Ensimmäiseksi tapaustutkimuksin tutkittiin kahta epäonnistunutta tietojärjestelmäkehitysprojektia, ja havaittiin että kummassakaan tapauksessa valittu tietojärjestelmän kehittämismalli ei vastannut liiketoimintaympäristön tarpeita.
Furthermore, the experts were asked for their opinions on the recommendations of earlier ISD method selection models and on the developed ISD method selection framework.
Lisäksi asiantuntijoilta kysyttiin heidän mielipidettään aiempien valintamallien taustalla olevista väittämistä sekä nyt kehitetystä valintamallista.
The role of information systems and their strategic significance has increased considerably due digitalization.
Digitalisaation myötä tietojärjestelmien rooli ja strateginen merkitys on kasvanut huomattavasti myös sellaisilla liiketoiminta-alueilla, joita ei ole ajateltu IT-orientoituneina.
ISD method selection is rarely studied, and the majority of publications concentrate on different selection criteria relating to the ISD method choice without a clear selection model.
Tietojärjestelmien kehittämismenetelmien valintaa on tutkittu vähän ja suurin osa löydetyistä julkaisuista keskittyy listaamaan erilaisia menetelmävalintaan liittyviä kriteerejä.
Only a few ISD method selection models were found in the literature.
Varsinaisia tietojärjestelmien kehitysmenetelmien valintamalleja on esitetty vain muutamia.
Furthermore, the new agile development methods have forced ISD clients to take more responsibility for ISD than before.
Lisäksi uudet ketterät tietojärjestelmien kehittämismenetelmät osallistavat tietojärjestelmäprojektien asiakkaat, jotka joutuvat entistä vastuullisempaan asemaan.
After that, a contingency theory–motivated ISD selection framework was developed, and a systematic literature review was conducted to study earlier ISD method selection criteria and compare them with the developed ISD method selection framework.
Sen jälkeen kehitimme kontingenssiteoreettisen tietojärjestelmän kehitysmenetelmän valintamallin, jota verrattiin systemaattisella kirjallisuuskatsauksella löydettyihin aikeisempiin valintasuosituksiin.
As a result of the study, it can be stated that the developed ISD method framework covers both the previous ISD method selection criteria, which mainly concentrates on ISD project factors, and the business environment factors.
Tulos on, että ehdottamamme kontingessimalli kattaa sekä aiemmat, projektinominaisuuksiin keskittyvät valintakriteerit, että myös liiketoimintaympäristön epävarmuuteen liittyvät tekijät.
Furthermore, it was seen as necessary to study both the customer and supplier practices related to the ISD method choice.
Lisäksi tutkimme tietojärjestelmän kehittämismenetelmien valintaan liittyviä käytäntöjä sekä asiakkaan että toimittajan näkökulmasta.
In addition, the developed ISD method selection framework should be tested in the practice.
Tärkeää on myös testata nyt esitetyn kontingenssimallin toimivuutta käytännön tilanteissa.
Whereas the majority of the interviewed experts considered the developed ISD method selection framework useful, the recommendations of earlier ISD method selection models were regarded as outdated.
Suurin osa haastatelluista asiantuntijoista (23 vastaajaa 31 haastatellusta) piti ehdotettua valintamallia käyttökelpoisena.
In the future, it is important to study how to plant the ISD method selection as part of the starting stage of the ISD project.
Jotta kehitetystä mallista tulee asiakasyrityksille hyödyllinen käytännön työkalu, on seuraavaksi syytä tutkia miten tietojärjestelmän kehittämismenetelmän valinta saadaan osaksi projektin käynnistämisvaiheen tehtäviä.
Altogether, 31 ISD experts working on the borderline between the IS sup-plier and client were interviewed and asked their opinions on existing ISD method selection practices by both the client and the supplier.
Haastatteluilla selvitettiin nykyisiä tietojärjestelmän kehitysmenetelmien valintaan liittyviä käytäntöjä, niin tietojärjestelmäasiakkaan kuin toimittajan näkökulmasta.
There were ten examinees of 13 to 15 years of age.
Tutkittavina olivat erään satakuntalaisen yläkoulun kymmenen 13–15-vuotiasta nuorta.
The well-being of adolescents is always a topical subject both socially and globally.
Nuorten hyvinvointi on aina ajankohtainen aihe niin yhteiskunnallisesti kuin maailmanlaajuisestikin ajatellen.
Our frame of reference is Ryff’s (1989) six factor model of well-being, MacDonald’s (2012) theory of conceptual framework of music, health and well-being, Saarikallio’s (2009) theory of psychosocial effects of music in adolescence and Elliot’s (2005) theory of the dimensions of meaning.
Tutkimuksen viitekehyksenä toimii Ryffin (1989) psyykkisen hyvinvoinnin kuusi osaaluetta, MacDonaldin (2012) teoria liittyen musiikin, terveyden ja hyvinvoinnin yhteisvaikutuksiin, Saarikallion (2009) esittämä teoria musiikin psykososiaalisista vaikutuksista nuoruudessa sekä Elliotin (2005) merkitysdimensiot.
Previous studies have shown that music has a significant impact on the growth of people, their self-image development and their hedonistic aims.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että musiikilla on merkittävä vaikutus ihmisen kasvuun, minäkuvaan ja hedonistisiin tavoitteisiin.
The adolescents’ thoughts about the connection between psychological wellbeing and music were examined via theme interviews.
Nuorten ajatuksia musiikin ja psyykkisen hyvinvoinnin yhteydestä selvitettiin teemahaastattelujen avulla.
The themes of the interview were divided in four different ensembles; music as a part of everyday life, listening habits, the connection between music, well-being and emotions and the impact and meaning of music in the youngsters’ lives.
Haastattelun teemat jaoteltiin koskemaan musiikkia osana nuorten arkea, musiikin kuuntelutottumuksia ja mieltymyksiä, musiikin yhteyttä hyvinvointiin ja tunnekokemuksiin sekä musiikin vaikutuksiin ja merkitykseen nuorten elämässä.
Our study emphasized the experiences of youngsters concerning music and its influence on their well-being.
Tutkimuksessa painotettiin nuorten ajatuksia musiikista ja sen hyvinvointivaikutuksista.
There have been numerous studies concerning the well-being of adolescents from psychological and musical aspects.
Nuorten hyvinvointia on tutkittu laajalti niin musiikin kuin psykologiankin näkökulmasta.
The connection between music and psychological well-being was analyzed by using theory bound and material bound content analysis.
Haastatteluaineisto analysoitiin aineistolähtöisyyttä ja teoriasidonnaisuutta yhdistävällä laadullisella sisällönanalyysilla.
In our research, we examine what music means to junior high school youngsters and research the connection of music to the psychological well-being and the development of identity of the adolescents.
Tutkimuksessa selvitetään musiikin merkitystä yläkouluikäisille nuorille sekä musiikin yhteyttä psyykkiseen hyvinvointiin ja identiteetin kehittymiseen.
Music had an effect on identity as a developer of self-image and supporter of selfdetermination; it also helped in processing feelings as well as created social cohesion.
Nuoret kuvasivat musiikilla olleen yhteyttä identiteetin muodostumiseen minäkuvaa, itsemääräämistä ja tunteiden käsittelyä tukevana tekijänä.
The categories were the meaning of music as entertainment, as a source of good feeling, as a motivator, as a help to concentrate and as a help to process different kinds of feelings.
Haastatteluaineiston analyysin perusteella nuorten mainitsemissa musiikin merkityksissä korostui viisi pääluokkaa: musiikin merkitys ajanvietteenä, hyvän olon tuojana, motivoijana, apuna keskittymiseen sekä tunteiden käsittelyssä.