natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The dissertation draws on a theoretical background related to the social nature of learning, collective expertise in schools, and CCC as a promoter of the transfer of learned content.
Tutkimuksen teoriataustassa tarkastellaan oppimisen sosiaalista luonnetta ja kollektiivista asiantuntijuutta sekä oppiaineyhteistyötä oppimisen siirtovaikutuksen edistäjänä.
The data consist of group discussions, interviews, and feedback discussions, and were analyzed following the methods of inductive and qualitative content analysis.
Aineisto koostui ryhmäkeskusteluista, haastatteluista ja palautepalaverikeskusteluista.
Student teachers cannot experience CCC if it is not a natural part of the culture in training schools.
Jos oppiaineyhteistyö ei ole luonteva osa koulun toimintakulttuuria, eivät opettajaopiskelijatkaan pääse sitä toteuttamaan harjoittelussa.
The aim of this dissertation is to study how cross-curricular collaboration (CCC) works, and enables new openings in subject teachers’ teaching practices.
Tämän väitöskirjatyön tavoitteena on tutkia oppiaineyhteistyön toteutumista ja mahdollisuuksia aineenopettajaopiskelijoiden opetusharjoittelussa.
The results reveal many barriers for CCC which, in fact, is only rarely practiced during teaching practice.
Tutkimuksessa havaittiin, että oppiaineyhteistyölle oli monia esteitä ja sen toteuttaminen opetusharjoittelussa oli vähäistä.
The respondents were student teachers, supervising teachers, and principals (n=65).
Tutkimukseen osallistui yhteensä 65 henkilöä: opettajaksi opiskelevia, opetusharjoittelua ohjaavia opettajia ja rehtoreita.
CCC was found to provide new angles for teachers’ work as well as to increase well-being at work.
Opettajan työhön oppiaineyhteistyön koettiin tuovan uutta osaamista, erilaisia näkökulmia sekä lisäävän työssä viihtymistä.
Even though CCC seems to be challenging, there are possibilities to promote pupils’ learning in a way where CCC supports the transfer of learned content.
Vaikka oppiaineyhteistyön toteuttaminen näyttää olevan haasteellista, tulokset kertovat myös mahdollisuuksista.
Samples were drawn from large population-based studies, a schizophrenia family study and The Health 2000 and 2011 studies, from The National Institute for Health and Welfare (previously National Public Health Institute).
Väitöstyössä käytetyt aineistot ovat peräisin laajoista väestöpohjaisista tutkimuksista jotka on toteutettu Terveyden ja Hyvinvoinnin laitoksella (entinen Kansanterveyslaitos).
Vulnerability may be due to a combined effect of personal genetic background and certain environmental stressors.
Sairastumisalttiuteen vaikuttavat yhdistelmänä sekä perinnölliset tekijät että tietyt ympäristötekijät.
The present study aimed to explore aspects of vulnerability to psychotic disorders in two middle-aged populations who presumably have a more heightened susceptibility to psychotic disorders than the general population.
Tässä väitöstyössä tutkittiin kognitiivista suoriutumista sekä psykososiaalista toimintakykyä kahdessa aikuisväestön ryhmässä, joissa on yleisväestöön verrattuna mahdollisesti kohonnut alttius psykoosisairauteen.
However, results should be replicated in larger study groups, and if possible, with a longer follow-up period.
Suhteellisen pienet ryhmäkoot huomioiden erityisesti sairastumisriskiä tulisi kuitenkin arvioida suuremmalla aineistolla ja pidemmällä seuranta-ajalla kuin mikä oli mahdollista tässä tutkimuksessa.
Psychotic disorders are severe mental disorders with delusions, hallucinations and severe behavioural abnormalities that lead to a loss of contact with reality.
Psykoosisairaudet ovat vakavia mielenterveyden häiriöitä jotka heikentävät merkittävästi sairastuneiden arjen toimintakykyä ja elämänlaatua.
From previous studies it is known that non-psychotic family members of schizophrenia patients have mild cognitive deficits that manifest in neuropsychological tests.
Tutkimuksessa todettiin, että skitsofreniapotilaiden terveillä sisaruksilla voi esiintyä lieviä kognitiivisia vaikeuksia ryhmätason tarkastelussa.
Psychotic-like experiences in middle-aged subjects may be more benign regarding risk for future psychosis than in younger age groups, since neither psychotic-like nor manic-like experiences at baseline predicted psychosis during eleven-year follow-up.
Psykoottisenkaltaiset oireet tutkitussa keski-ikäisessä ryhmässä eivät ennustaneet sairastumista yhdentoista vuoden seurannassa.
Elevated physical or social anhedonia was not found in siblings, suggesting that elevated anhedonia is more related to the illness than familial liability in middle-aged (above peak risk age for conversion to psychosis) subjects with a familial risk for psychosis.
Sisaruksilla ei esiintynyt sosiaalista tai fyysistä anhedoniaa eli mielihyväkokemuksen alenemista enemmän kuin kontrolleilla.
In addition to psychotic symptoms, alterations in drive and volition, affective dysregulation and cognitive deficits, such as difficulties in memory, attention and executive functioning, are often found in subjects with psychotic disorders.
Psykoosisairauksia sairastavilla henkilöillä on usein myös kognitiivisia, tiedonkäsittelytoimintojen häiriöitä, jotka osaltaan vaikuttavat psykososiaalisen toimintakyvyn heikkenemiseen.
Severe, acute forms of psychotic symptoms characterize disorders such as schizophrenia and psychotic bipolar disorder, but milder, subclinical psychotic-like experiences are also present in the general population.
Psykoottisenkaltaiset oireet, eli psykoosioireiden tapaiset mutta lievemmät oireet saattavat edeltää varsinaisen psykoosisairauden puhkeamista ainakin nuoremmissa ikäryhmissä, joita on tutkittu eniten.
Schizophrenia is the most severe psychotic disorder, but psychotic symptoms are not specific to schizophrenia.
Psykoosisairauksissa ovat tyypillisiä oireet, jotka heikentävät todellisuudentajua.
It was found that among middle-aged subjects, healthy siblings from families with schizophrenia had mild cognitive deficits, even in the absence of a current non-psychotic psychiatric disorder.
Tarkasteltiin sekä skitsofreniapotilaiden terveitä sisaruksia (joilla ei ollut psykiatrista sairautta), että psykoottisenkaltaisia oireita systemaattisessa kartoituksessa raportoineita aikuisia.
The data are an open source dataset containing over 20000 records of houses sold in Kings County, USA.
Tutkielmassa käytetty data on avoimen lähdekoodin aineisto, joka sisältää yli 20000 näytettä Yhdysvaltojen Kings County:ssa myydyistä asunnoista.
Many questions in economics can be framed as a prediction problem.
Monien taloustieteen kysymyksien voidaan ajatella olevan ennusteongelmia.
Therefore, economists rarely pay attention to model accuracy.
Tästä johtuen ekonomistit kiinnittävät harvemmin huomiota käytettyjen mallien tarkkuuteen.
The results suggest that the techniques utilized in machine learning can be applied successfully to economics.
Tulokset viittaavat siihen, että koneoppimisen tekniikoita voidaan käyttää menestyksekkäästi taloustieteellisessä tutkimuksessa.
The models’ accuracies are examined by making predictions on a subset of data that was not used to train the models.
Mallien tarkkuutta vertaillaan tekemällä ennustuksia osalle aineistoa, jota ei käytetty mallien opettamiseen.
Random forest performs the best as measured by the mean squared error.
Satunnainen metsä suoriutuu parhaiten, kun mittarina käytetään neliöidyn virheen keskiarvoa.
In addition, decision tree, and random forest are also trained on data that contain location variables.
Tämän lisäksi päätöspuu ja satunnainen metsä opetetaan uudelleen aineistolla, joka sisältää sijaintitietoja.
The concepts introduced in this paper are used to predict house prices.
Tämän tutkielman esittelemiä konsepteja hyödynnetään asuntojen hintojen ennustamisessa.
Machine learning is a field that focuses on prediction accuracy.
Koneoppiminen on ala, joka keskittyy ennustetarkkuuteen.
This thesis aims to explain the core concepts behind machine learning and how these can be applied in economics.
Tämä tutkielma pyrkii esittelemään koneoppimisen tärkeimpiä konsepteja ja tutkimaan, miten niitä voidaan hyödyntää taloustieteessä.
Machine learning excels at finding complex interactions between different variables in large amounts of data.
Koneoppimisen tekniikat ovat hyviä löytämään monimutkaisia yhteyksiä isoista määristä dataa.
Using data without location variables, the mean squared error achieved by the random forest is 0.074.
Ilman sijaintietoja satunnaisen metsän neliöityjen virheiden keskiarvo on 0,074.
Traditional empirical research in economics is focused on statistical inference.
Taloustieteen empiirinen tutkimus on perinteisesti ollut kiinnostunut tilastotieteellisestä päättelystä.
Linear regression and decision tree both achieve a mean squared error of 0.090.
Lineaarisen regression ja päätöspuun neliöityjen virheiden keskiarvot ovat molemmat 0,090.
Model accuracy is important when the research question is focused on prediction.
Mallien tarkkuus on tärkeää, kun keskiössä on ennustaminen.
Thus, it is necessary to utilize techniques aimed at achieving prediction accuracy.
Tämän vuoksi on tärkeää hyödyntää menetelmiä, jotka on suunniteltu maksimoimaan ennustetarkkuus.
Three different models are trained on data that exclude variables describing the location of the house: linear regression, decision tree, and random forest.
Nämä mallit ovat lineaarinen regressio, päätöspuu ja satunnainen metsä.
As the datasets used in empirical economic research grow in size and complexity, machine learning can provide valuable tools to economists.
Empiirisessä taloustieteessä käytettävät aineistot ovat entistä monimutkaisempia ja määrältään suurempia.
The theoretical framework consists of Harvard University’s Pippa Norris’ theory of E-democracy.
Tutkimuksen lähestymistapaa pohjustetaan Pippa Norrisin virtuaalista poliittista järjestelmää käsittelevällä teorialla.
The research was continued by transforming the identified factors to factor scores, meaning new variables.
Eksploratiivisen faktorianalyysin yhteydessä tunnistetut faktorit muutettiin niin sanotuiksi faktoripistemuuttujiksi.
"Finnish Views on Democracy and Political Issues 2017" sample was collected to describe Finnish citizens’ views on multiculturalism and attitudes towards bilingual policies.
"Suomalaisten demokratiakäsityksiä ja yhteiskunnallisia mielipiteitä 2017" -aineistolle tehtiin aineistolähtöinen eksploratiivinen faktorianalyysi, josta voitiin tunnistaa neljä aineistossa piilevää ulottuvuutta: poliittinen luottamus, turvallisuuspoliittinen resilienssi, monikulttuurisuuteen suhtautuminen ja suhtautuminen kaksikielisyyteen.
It might tell that socio-economic background might be a stronger factor defining the individual’s tendencies to the phenomenon compared to the political trust.
Tulos voi kertoa myös siitä, että luottamus ei välttämättä ole ilmiön olennaisin taustatekijä esimerkiksi sosioekonomisiin taustatekijöihin verrattuna.
Collège de France’s Pierre Rosanvallon’s theory of counter-democracy provides a theoretical bridge between Norris’ virtual political system and influence operations as seen, for example, in the United States’ presidential election in 2016.
Rosanvallonin tulkinta tarjoaa teoreettisen sillan demokraattisen poliittisen järjestelmän horjuttamiseen sen ulkopuolelta.
A survey sample of 1000 participants analyzed in this master’s thesis was originally collected by the think tank Magma in 2017.
Tutkielma toteutettiin tukeutumalla Ajatushautomo Magman keräämään kyselytutkimuksen aineistoon.
Harvard University’s Robert D. Putnam’s theory of social capital describes the trends of interpersonal trust in the modern history.
Norrisin rinnalla esitellään Robert D. Putnamin sosiaalisen pääoman ja Pierre Rosanvallonin vastademokratian teoriat.
This master’s thesis assesses the connection between Finnish citizens’ political trust and their experienced feeling of threat towards influence operations.
Pro gradu -tutkielmassa "Poliittinen luottamus ja sen horjuttajat" tarkastellaan kansalaisten kokeman informaatiovaikuttamisen uhan suhdetta poliittiseen luottamukseen.
Then again, influence operations could impact in a different dimension than where citizens’ affiliations with democratic institutions and actors exist.
Yhtäältä se voi viitata siihen, että informaatiovaikuttamisen keinot risteävät virtuaalisessa poliittisessa järjestelmässä kansalaisten institutionaalisten siteiden ulkopuolella.
This research - contrary to expectations - failed to show a clear relationship between political trust and Finnish citizens’ experienced feeling of threat towards influence operations.
Poliittinen luottamus ei selitä tässä tutkimuksessa kansalaisten kokemaa informaatiovaikuttamisen uhkaa.
Because there is an insufficient amount of academic research on this topic, the aim of this thesis is to rectify it by revealing the true nature of the link between political trust and citizens’ experience.
Tutkimuksen tavoitteena on tunnistaa syvällisemmin kansalaisten kokemaan informaatiovaikuttamisen uhkaan vaikuttavat taustatekijät ja tutkia poliittisen luottamuksen yhteyttä siihen.
Other factor scores, resilience and stances towards multiculturalism and minorities had a statistically significant connection with Finnish citizens’ views on the threat of influence operations.
Sen sijaan tutkimuksessa havaitut suhtautuminen monikulttuurisuuteen, kaksikielisyyteen, turvallisuuspoliittinen resilienssi ja taustamuuttujista ikä ja koulutustasoista lukiotausta näyttäisivät selittävän sitä.
After that a logistic ordinal regression was conducted to provide insight into the relationship between the political trust and Finnish citizens’ views on the threat of influence operations.
Tämän jälkeen kansalaisten kokemaa informaatiovaikuttamisen uhkaa pyrittiin selittää ordinaaliregression avulla.
It has been discussed in the public that the goal of a successful influence operation is to undermine citizens’ trust towards its democratic institutions and actors.
Norrisin ja Putnamin käsitykset kansalaisten poliittisesta luottamuksesta ovat yhteydessä poliittisiin instituutioihin ja toimijoihin.
Instead, culture and traditions have adopted new forms and embraced new functions and meanings.
Sen sijaan kulttuuri ja perinteet ovat saaneet uusia muotoja ja omaksuneet uusia funktioita ja merkityksiä.
The data for this study was collected during a six-month long ethnographic fieldwork period from September 2017 until March 2018.
Tutkimuksen aineisto on kerätty kuuden kuukauden mittaisella etnografisella kenttätyöjaksolla syyskuusta 2017 maaliskuuhun 2018.
The data is comprised of 24 transcribed interviews and field notes, but it also includes a small amount of other written data.
Aineisto koostuu ensisijaisesti 24:stä litteroidusta haastattelusta ja kenttämuistiinpanoista, mutta sisältää myös pienen määrän muuta kirjallista aineistoa.
The data was analyzed by employing the grounded theory method.
Aineisto analysoitiin grounded theory -menetelmää hyödyntäen.
The local community feels it does not culturally benefit from the growing mass tourism.
Paikallinen yhteisö myös kokee, että se ei myöskään hyödy kasvavasta massaturismista kulttuurisesti.
From the local perspective, tourism does not embody such meanings that it could be unequivocally deemed as good or bad.
Turismi ei saa paikallisten näkökulmasta sellaisia yksiselitteisiä merkityksiä, joiden perusteella se voitaisiin katsoa yleisesti ottaen joko hyväksi tai pahaksi.
The data was gathered mainly by participant-observation and different types of interviews.
Keskeisimpiä aineistonkeruumenetelmiä ovat olleet osallistuva havainnointi ja erityyppiset haastattelut.
On one hand, it is seen as cultural exploitation for economic profit, particularly when the culture is being commodified by the Brazilian entrepreneurs.
Yhtäältä se nähdään kulttuurin hyväksikäyttönä taloudellisen voiton tavoittelemiseksi, erityisesti silloin kun suomalaisuutta tuotteistavat brasilialaiset yrittäjät.
The local Finnish community experiences that there is not much "real Finnishness" in the town anymore.
Penedon suomalaisyhteisö kokee, että kylässä on enää vähän "aitoa suomalaisuutta".
Tourism is understood as indispensable for the town’s existence, but its rapid growth has brought about challenges to the town’s infrastructure and negative consequences especially to the environment.
Turismin nopea kasvu on kuitenkin tuonut haasteita kylän infrastruktuurille ja negatiivisia seurauksia erityisesti ympäristölle.
With the growing tourism and disappearing Finnishness, phenomena brought about by globalization and modernization are seen as a future challenge, since they are perceived as something that take the interest of tourists and Finnish descendants away from the cultural traditions.
Kasvavan turismin ja katoavan suomalaisuuden lisäksi tulevaisuuden haasteina nähdään globalisaation ja modernisaation mukanaan tuomat ilmiöt, joiden koetaan vievän turistien ja suomalaisten jälkipolvien mielenkiinnon kulttuurisista perinteistä.
This study examines the Finnish Penedians’ perceptions of tourism and of its impact on the town, community, and Finnish culture.
Tutkimuksessa selvitetään Penedon suomalaisen yhteisön näkemyksiä turismista ja sen vaikutuksista kylään, yhteisöön sekä paikalliseen suomalaiseen kulttuuriin.
Originally founded as a Finnish utopian colony in 1929, Penedo in Brazil has developed over the decades from full-board guest housing activity to a full-fledged tourist destination.
Brasilian Penedoon alun perin vuonna 1929 perustettu suomalainen utopiasiirtokunta on kehittynyt vuosikymmenien saatossa pienimuotoisesta täysihoitolatoiminnasta merkittäväksi turistikohteeksi.
On the other, the commodification of Finnish culture is regarded as means for the preservation of Finnishness in Penedo.
Toisaalta suomalaisen kulttuurin tuotteistamisen ajatellaan olevan keino säilyttää suomalaisuus Penedossa.
Nowadays Penedo is a popular day or a weekend trip destination that attracts predominantly domestic Brazilian domestic tourists with its Finnish exoticism in its townscape.
Penedo on nykyisin erityisesti Brasilian kotimaisten turistien suosima päivä- ja viikonloppukohde, joka viehättää vierailijoita katukuvassa selkeästi näkyvällä suomalaisella eksotiikallaan.
The research shows that the Finnish Penedians’ perceptions of tourism are not uniform and straightforward.
Tulokset osoittavat, että Penedon suomalaisyhteisön jäsenten näkemykset turismista eivät ole yhteneviä.
Finnishness works as a reference of the origin of Penedo as a Finnish colony and as a nest of Finnish culture in Brazil.
Suomalaisuuden näkymistä turisteille pidetään kuitenkin tärkeänä, sillä se muistuttaa Penedon alkuperästä suomalaisena siirtokuntana ja suomalaisen kulttuurin tyyssijana Brasiliassa.
Only a handful of the Finnish Penedians participate in the tourism industry, but many more reside in the area affected by tourism.
Penedossa asuu edelleen muutaman kymmenen hengen suomalaisyhteisö, jonka jäsenistä enää vain kourallinen osallistuu turismitoimintaan yrittäjinä, mutta sitäkin useampi elää turismin välittömässä vaikutuspiirissä.
Pequena Finlândia shopping center and the folk-dance nights organized by the Clube Finlândia are the two primary tourist attractions.
Kaksi keskeistä turistivetonaulaa ovat Penedon keskustassa sijaitseva ostoskeskus Pikku-Suomi ja Suomi klubilla järjestettävät kansantanssi-iltamat.
Tourism in Penedo is built on the image of Finnishness, and thus the work concentrates on some of the classic discussions in anthropology of tourism about commodification of culture and cultural authenticity in a tourist setting.
Aiheen tarkastelu työssä osallistuu keskusteluun turismin antropologian klassisista aiheista, kuten kulttuurin tuotteistamisesta ja kulttuurin autenttisuudesta turismin kontekstissa.
In addition, the work discusses the potential of tourism in the maintenance of Finnish culture in Penedo.
Lisäksi työssä pohditaan, minkälainen vaikutus turismilla on suomalaisen kulttuurin säilymiseen ja tulevaisuuteen kylässä.
The commodification of Finnishness divides the community.
Suomalaisuuden tuotteistaminen turismia varten jakaa mielipiteitä.
The maintenance of Finnishness and its appearance to tourists is considered important.
Turismia pidetään välttämättömänä kylän olemassaolon kannalta.
Follow-up questionnaires were sent every six months.
Seurantakyselyt lähetettiin aina kuuden kuukauden välein.
HRQOL was extremely low already two years before death and decreased as death approached.
Elämänlaatu oli alhainen jo kaksi vuotta ennen kuolemaa ja laski entisestään kuoleman lähestyessä.
Patients were identified from the FinnishIPF registry.
Tutkimuksen potilaat olivat antaneet suostumuksen osallistua FinnishIPF-rekisteriin.
Idiopathic pulmonary fibrosis (IPF) is a progressive, chronic disease of unknown cause.
Idiopathic pulmonary fibrosis, IPF) on huonoennusteisin ja yleisin keuhkoparenkyymisairaus, jonka aiheuttajaa ei tunneta.
In April 2015, we sent HRQOL and symptom questionnaires to 300 patients in the FinnishIPF registry, and the 82% who were willing to participate were included in our study population.
Tutkimus alkoi huhtikuussa 2015, jolloin lähetettiin kaikille 300:lle FinnishIPF-rekisterin potilaalle kyselyt ja niihin vastannut 82% muodosti tutkimuspopulaation.
This study showed the detrimental impact of IPF on patients’ symptoms and HRQOL as early as two years before death.
Tutkimuksemme osoitti kuinka paljon IPF vaikuttaa potilaiden oireisiin ja elämänlaatuun jo kaksi vuotta ennen kuolemaa.
The secondary aim was to identify possible predictors for escalating disease trajectory and palliative care need.
Tutkimuksessa pyrittiin myös löytämään tekijöitä, jotka ennustavat taudin vaikeutumista ja palliatiivisen hoidon tarvetta.
Patients had high symptom burden, which increased during the last months.
Tulosten perusteella voitiin osoittaa, että potilailla oli paljon eri oireita jo varhain ja ne lisääntyivät viimeisinä kuukausina ennen kuolemaa.
The primary aim of the study was to evaluate IPF patients’ symptom burden and HRQOL from the perspective of approaching death and their end-of-life (EOL) care.
Väitöskirjatutkimuksen tarkoituksena oli arvioida IPF-potilaiden oireita ja elämänlaatua sekä elämän loppuvaiheen hoitoa.
Our findings support the use of MMRC as a screening tool for palliative care need.
Tuloksemme tukevat yksinkertaisen ja nopeasti toteutettavan MMRC-kyselyn (modified Medical Research Counsil dyspnoe scale) käyttämistä palliatiivisen arvioinnin tarpeen indikaattorina.
The hospital was found to be the most common place of death; thus, patients received aggressive care until the end.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että potilaita hoidettiin hyvin aggressiivisesti elämän loppuvaiheessa.
Quality of life and end of life care of patients with idiopathic pulmonary fibrosis in Finland
Erikoislääkäri Kaisa Rajala selvitti väitöskirjatyössään suomalaisten idiopaattista keuhkofibroosia sairastavien potilaiden oireita ja elämänlaatua.
First, we focused on 59 deceased IPF patients by reviewing their medical records and death certificates.
Väitöskirjan yhdessä osatyössä selvitettiin 59 IPF-potilaan elämän loppuvaihetta käytössä olevista sairaanhoidon rekistereistä.
We suggest that patients’ HRQOL improves with early-integrated palliative care, thus potentially decreasing the use of unnecessary and expensive health care resources at the end of life.
Hoidonrajauksia tehtiin vähän ja myöhään, viitaten siihen, ettei palliatiiviseen hoitoon todennäköisesti ollut ehditty ajoissa varautua.
IPF patients exhibit a high symptom burden that influences their health-related quality of life (HRQOL).
Väitöskirjatutkimuksessa todettiin, että potilailla on paljon oireita, jotka vaikuttavat heidän elämänlaatuunsa.
MMRC scores ≥2 indicated higher symptom burden and decreased HRQOL.
Yleisimmät tunnetut oireet ovat hengenahdistus ja yskä.
Its variable disease trajectory is comparable to that of many malignant disorders.
Keuhkonsiirtoa lukuun ottamatta parantavaa hoitoa ei ole, vaikka lääkkeillä voidaan hidastaa keuhkojen toiminnan heikkenemistä ja todennäköisesti parantaa ennustetta.
Linear elastic properties of ex vivo porcine lenses were characterized by compression and indentation tests.
Sian linssien lineaarisia kimmoisuusominaisuuksia karakterisoitiin ex vivo kahdella menetelmällä: puristus- ja indentaatiotestillä.