natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Work engagement was investigated within the target organization as well as the correlation between the various concepts.
Tutkimuksen summamuuttujat muodostettiin eksploratiivista faktorianalyysiä käyttäen ja siinä tarkasteltiin työn imun kokemista kohdeorganisaatiossa sekä käsitteiden välisiä korrelaatioita.
The difficulty of work tasks correlated statistically significantly with the sum of work engagement, immersion in work as a dimension of work engagement as well as the ability to influence one's working hours.
Kohdeorganisaation työntekijöiden työn vaikutusmahdollisuuden summamuuttuja työn itsenäisyys korreloi tilastollisesti merkitsevästi työn imun ulottuvuuksien tarmokkuuden sekä omistautumisen kanssa sekä työn vaatimukset puolestaan korreloi tilastollisesti merkittävästi työn imun summan, työn imun ulottuvuuden uppoutumisen sekä työaikaan vaikuttamisen kanssa.
Every person in the school is an individual having their own individual needs and skills of learning.
Jokainen koulussa toimija on yksilö, jolla on yksilölliset tarpeet ja taidot oppimiselle.
There is an interpretation that divides curriculum into three layers: planned, executed and realized layer.
Opetussuunnitelmasta voidaan erään tulkinnan mukaan erotella kolme tasoa: suunniteltu, toimeenpantu ja toteutunut taso.
The teachers' views on individual learning were diverse.
Opettajien näkemykset yksilöllisen oppimisen huomioimiselle oli moninaiset.
Individuality of learning in planning and excecuting Home economics education
Oppimisen yksilöllisyys kotitalousopetuksen suunnittelussa ja toteutuksessa
The interviews were carried out as a face to face interview and they were audiorecorded.
Haastattelut tehtiin henkilökohtaisesti ja ne nauhoitettiin.
Focus of this research is to illustrate how each curriculum layer of individual learning is shown in the context of home economics education and how the teachers experience that they can support their pupils on their individual learning.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on selventää, miten kotitalouden eri opetussuunnitelman tasoilla oppimisen yksilöllisyys tuodaan esiin ja miten opettajat kokevat pystyvänsä tukemaan yksilöllisiä oppijoita oppimistilanteessa.
The empirical part of this research was conducted as a theme interview for eight home economics teacher in the capital city area.
Tutkimus toteutettiin yksilöllisinä teemahaastatteluina kahdeksalle pääkaupunkiseudun kotitalousopettajalle.
The National Core Curriculum of Finnish comprehensive school's is a document that guides teachers and pupils on their actions.
Peruskoulun opetussuunnitelman perusteet ovat asiakirja, joka ohjaa opettajien ja oppilaiden toimintaa kouluissa.
The collected data were analysed more extensively with theming the data by research questions.
Aineistoa lähdettiin tutkimaan sisällönanalyysille tyypillisesti teemoittelemalla aineisto tutkimuskysymyksittäin.
Teachers had no problem on naming the parts of the curriculum text that emphasis the individuality and individual learning.
Opettajien oli suhteellisen vaivatonta nimetä kirjoitetusta opetussuunnitelmatekstistä teemoja ja kohtia, jotka edesauttoivat yksilöllistä oppimista.
Also the executed acts were easily reasoned with curriculum text.
Myös oman toiminnan peilaaminen opetussuunnitelmatekstiin onnistui melko vaivattomasti.
Analysis method chosen is a content analysis.
Tutkimus on laadullinen tutkimus, jonka analyysimenetelmänä käytettiin sisällönanalyysiä sekä -erittelyä.
All in all, the curriculum was seen as a support when talking about individual learning.
Opetussuunnitelmateksti nähtiinkin yksilöllistä oppimista tukevana.
Significant to this research is to realize that acts that did not support the individual learning were found from the hidden curriculum.
Tutkimuksen kannalta olennaista oli huomata, että yksilöllisen oppimisen jääminen sivurooliin tapahtui usein tilanteissa, joihin kirjoitettu opetussuunnitelma ei sanellut ohjeistusta.
The aim of the research is to familiarize the teachers to understand more about individual learning and its execution.
Tutkielma perehdyttää koulumaailman toimijoita ymmärtämään yksilöllisyyden huomioimisen vaatimukset koulutyön suunnittelussa ja toteutuksessa.
It is important to evaluate these patterns of behavior and change the ones that do not help the school community to evolve.
On tärkeää, että tämän piilo-opetussuunnitelman rooli huomioidaan ja havaitaan ja sen mahdollisia koulutyötä kahlitsevia käytänteitä pyrittäisiin purkamaan.
Instead they were adapted from the work community and are usually the things that have always been like that.
Näiden tilanteiden perustelut löytyivät usein totutuista tavoista.
The reasons for this were structural, financial and on occasion ideological.
Syyt tähän ovat rakenteellisia, taloudellisia ja joskus myös ideologisia.
The participation of the teaching staff could be enhanced by utilizing 3D-modeling.
Opetushenkilökunnan osallistumista voisi parantaa käyttämällä 3D-mallintamista.
The decision making process of the design team was often lengthy.
Suunnitteluryhmän päätöksentekoprosessi oli usein pitkäkestoinen.
The teaching staff's comments very rarely had an effect on the made decisions.
Opetushenkilökunnan kommenteilla oli vain harvoin vaikutusta tehtyihin päätöksiin.
These are familiar, important and tangible topics for the teaching staff.
Nämä ovat tuttuja, tärkeitä ja ymmärrettäviä aiheita opetushenkilökunnalle.
The representative of the user forwarded these comments to the design team.
Käyttäjän edustaja vei nämä kommentit eteenpäin suunnitteluryhmälle.
To answer first research question the interview with the representative of the user was utilized.
Ensimmäiseen tutkimuskysymykseen vastattiin hyödyntämällä haastattelua käyttäjän edustajan kanssa.
3) How were the comments from the teaching staff to the designers processed and how were the decision based on these comments made?
3) Miten opetushenkilökunnan kommentit suunnitteluryhmälle prosessoitiin ja miten näihin kommentteihin perustuvat päätökset tehtiin?
In rare occasions the school principle would approach the design team directly via e-mail.
Harvinaisissa tapauksissa koulun rehtori lähestyi suunnitteluryhmää suoraan sähköpostin välityksellä.
The research questions are: 1) How did the teaching staff contribute to the design of the school?
Tutkimuskysymykset ovat: 1) Miten opetushenkilökunta osallistui koulun suunnitteluun?
The research data comprised of an audio recording of an interview with representative of the user and nine video recordings of user meetings, where the design team assembled.
Tutkimusaineisto koostui ääninauhoitetusta haastattelusta käyttäjän edustajan kanssa ja yhdeksästä videonauhoitetusta käyttäjäkokouksesta, joissa suunnitteluryhmä kokoontui.
To answer the third research question four topics were chosen and the decision making process of the design team followed by building a trajectory for each topic.
Kolmanteen tutkimuskysymykseen vastattiin valitsemalla neljä aihetta joiden kohdalla suunnitteluryhmän päätöksentekoprosessia seurattiin tekemällä kehityskaari jokaisesta aiheesta.
The teaching staff commented on the designs by writing and drawing directly on the 2D-paper plans.
Opetushenkilökunta kommentoi suunnitelmia kirjoittamalla ja piirtämällä suoraan paperilla olevien suunnitelmien päälle.
To answer the second research question the speech episodes were categorized for their topic and percentages calculated for each topic.
Toiseen tutkimuskysymykseen vastattiin niin, että puhe-episodit kategorisoitiin aiheensa perusteella ja prosentit laskettiin aihekohtaisesti.
2) What was the content of the teaching staff's contribution to the design of the school construction?
2) Mikä oli opetushenkilökunnan kontribuution sisältö koulurakennuksen suunnittelussa?
Teaching staff participation in school project design
Opetushenkilökunnan osallistuminen kouluprojektin suunnitteluun
As there were not members of the teaching staff present in the user meetings, it was of interest how their voices are heard by the design team in the process.
Koska kokouksissa ei ollut läsnä opetushenkilökuntaa, oli kiinnostuksen aiheena kuinka heidän äänensä tulee suunnitteluryhmälle kuuluviin prosessin aikana.
A major share of the teaching staff's comments considered furniture and equipment.
Suuri osa opetushenkilökunnan kommentteja koski kalustusta ja välineistöä.
All of the data was transcribed and speech episodes regarding the teaching staff's comments were analyzed.
Aineisto kokonaisuudessaan litteroitiin ja puhe-episodit, jotka liittyivät opetushenkilökunnan kommentteihin analysoitiin.
Currently The Finnish national board of education instructs that there is a representative of the users of the school present in the design of a school building.
Nykyään Opetushallitus ohjeistaa, että koulurakennuksen suunnittelussa on oltava läsnä käyttäjän edustaja.
The multivoiced and shared activity of teaching staff participation in school project design was researched.
Tutkimuksen kohteena oli moniääninen ja jaettu toiminta, jossa opetushenkilökunta osallistui kouluprojektin suunnitteluun.
In the current study the users, including the teaching staff, was represented in the user meetings by the property manager of the Premises center of the city.
Tässä tutkimuksessa käyttäjiä, mukaan lukien opetushenkilökuntaa edusti käyttäjäkokouksissa Tilakeskuksen tilahallintapäällikkö.
The interviews were semi-structured and were held in April 2016.
Haastattelut olivat puolistrukturoituja ja ne toteutettiin huhtikuussa 2016.
This study offers viewpoints for current and future teachers and others interested in the subject.
Tutkimus tarjoaa näkökulmia tuleville ja nykyisille opettajille sekä muille aiheesta kiinnostuneille.
The study was conducted as a qualitative research.
Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisin tutkimusmenetelmin.
Schools should be safe for both students and teachers.
Koulujen tulisi olla turvallisia paikkoja sekä oppilaille että opettajille.
Data from the interviews was analysed by using theory oriented content analysis.
Aineiston analyysi perustui teoriaohjaavaan sisällönanalyysiin.
The research data consisted of individual interviews with seven teachers who work in the Uusimaa area.
Tutkimusaineisto koostui seitsemän Uudellamaalla työskentelevän luokanopettajan yksilöhaastattelusta.
A teacher who didn't have classroom management problems in class was able to put more effort on work than a teacher who struggled with classroom manage-ment problems.
Opettaja, jonka luokassa ei esiintynyt työrauhahäiriöitä, jaksoi panostaa työhönsä enemmän kuin opettaja, jonka työpäiviin sisältyi kamppailua työrauhahäiriöiden kanssa.
The reasons for the problems were considered by most of the teachers as student-related.
Useimmat opettajat pitivät häiriöiden syinä yleensä oppilaasta johtuvia tekijöitä.
Class-room management is a current topic in schools.
Työrauha ja siihen liittyvät häiriöt ovat ajankohtainen aihe koulumaailmassa.
The purpose of this study was to examine classroom management problems and its effect on teacher's well-being.
Tutkielman tavoitteena oli selvittää luokassa esiintyviä työrauhahäiriöitä sekä niiden vaikutusta luokanopettajan työhyvinvointiin.
The teachers wished for more effort by schools on advancing teachers' well-being and classroom management.
Opettajat toivoivat kouluilta panostusta työhyvinvoinnin sekä työrauhan edistämiseen.
It seems that it is challenging to recover from stress related to classroom management problems and this stress effects working life as well as personal life.
Tutkimuksen perusteella opettajien toipuminen työrauhahäiriöiden aiheuttamasta stressistä on haastavaa, ja stressi vaikuttaa työelämän lisäksi myös vapaa-aikaan.
Teachers' well-being has been studied widely but mainly from a negative point of view.
Myös opettajien työhyvinvointia on tutkittu laajasti ja siinä on useimmiten keskitytty työhyvinvointiongelmiin.
Classroom management and its effect on teacher's well-being
Luokan työrauha ja työrauhahäiriöt sekä niiden vaikutus luokanopettajan työhyvinvointiin
The teachers used several methods to advance classroom management and to interfere with classroom management problems.
Opettajat hyödynsivät lukuisia eri keinoja työrauhan ylläpitämiseen sekä työrauhahäiriöihin puuttumiseen.
The study introduces ways to advance classroom management and work related well-being.
Tutkimuksessa tuodaan esiin keinoja työrauhan ja työhyvinvoinnin edistämiseen.
Serious and long-lasting problems could be prevented by advancing teachers' well-being.
Työhyvinvointia edistämällä vältytään vakavammilta ja pitkäkestoisilta työhyvinvointiongelmilta, jotka heijastuvat opettajan elämään sekä koulun työyhteisöön.
The objective was also to examine successful classroom management and ways to advance classroom management and teachers' well-being.
Tavoitteena oli myös tutkia hyvää työrauhaa sekä työrauhan ja työhyvinvoinnin edistämistä.
The effect of classroom management (problems) on teachers' well-being was evaluated as very strong.
Haastatellut luokanopettajat pitivät työrauhan sekä työrauhahäiriöiden vaikutusta työhyvinvointiin erittäin vahvana.
Intervention continued for six weeks and the experimental group participated in the intervention exercises three times a week.
Interventiojakso kesti kuusi viikkoa ja sen aikana koeryhmä osallistui intervention harjoituksiin kolme kertaa viikossa.
The study involved a total of 57 pupils, aged 5-13years, with intensive special education needs from seven different classes of extended compulsory education.
Tutkimukseen osallistui 57 vaativan erityisen tuen 5–13-vuotiasta lasta seitsemältä eri pidennetyn oppivelvollisuuden luokalta.
Analyses were done with non-parametric analyses, like Mann-Witney U-test and Wilcoxon signed rank test.
Aineiston ei-normaalijakautuneisuuden vuoksi aineisto analysoitiin epäparametrisilla menetelmillä, kuten Mann-Whitneyn U-testillä ja Wilcoxonin ryhmittäin analysoidulla toistomittaus -testillä.
The field of research of executive functions is wide and there is no generally accepted definition of executive functions.
Toiminnanohjauksen tutkimuskenttä on laaja, eikä toiminnanohjauksen käsitteestä olla yksimielisiä.
The experimental group (n = 31) performed individual tasks and played the pair and small group games of Nele and Noa in Rainforest intervention while the control group (n = 26) attended school normally and participated in the intervention only after the research data was collected.
Lapset jaettiin kahteen ryhmään, joista koeryhmä (n = 31) teki Nele ja Noa Sademetsässä -interventioon liittyviä yksilötehtäviä ja pelasi pari- ja pienryhmäpelejä ja kontrolliryhmä (n = 26) kävi samanaikaisesti normaalisti koulua ja osallistui interventioon vasta tutkimusaineiston keräämisen jälkeen.
Previous studies indicate that executive functions play an important role in children's learning and academic performance processes.
Aiempien tutkimusten mukaan toiminnanohjauksen taidot ovat keskeisiä taitoja lasten oppimisen ja akateemisen suoriutumisen kannalta.
However, based on this study, it is not possible to draw general conclusions on the effectiveness of the intervention for the EF skills and it calls for future research to investigate the effectiveness of intervention, for example, with a variety of indicators.
Tutkimuksen pohjalta ei kuitenkaan voida vetää yleisiä johtopäätöksiä intervention vaikuttavuudesta kohderyhmän toiminnanohjauksen taitoihin, vaan intervention vaikuttavuutta tulee tutkia edelleen, esimerkiksi erilaisten mittareiden avulla.
There was a slight positive development of executive function skills in the experimental group in all areas of ATTEX during the intervention, but the results were statistically significant only in the skills of motor hyperactivity and EF – evaluation.
Koeryhmän lasten taidoissa tapahtui opettajien arvioimana lievää kehitystä interventiojakson aikana kaikilla Keskittymiskyselyn osa-alueilla, mutta tulokset olivat tilastollisesti merkitseviä vain motorisen levottomuuden ja toiminnanohjaus- arvioinnin taidoissa.
The effect sizes of the intervention were medium-sized on total score, shifting of attention and EF -evaluation.
Intervention tehokkuutta osoittava efektikoko oli keskikokoinen kokonaispisteissä, tarkkaavuuden siirrossa ja toiminnanohjaus – arvioinnissa.
It is also possible to influence the skills of executive functions with different kinds of interventions.
Toiminnanohjauksen taitoihin on mahdollista vaikuttaa erilasten toiminnanohjausta tukevien interventioiden avulla.
According to previous research, Nele and Noa in Rainforest intervention has demonstrated positive effects on generally supported children's executive functions, but its effectiveness has not been studied on children with intensive special education needs.
Nele ja Noa sademetsässä -interventiosta on saatu lupaavia tuloksia yleisen tuen lasten toiminnanohjauksen taitojen kehittämisessä, mutta sen vaikuttavuutta ei ole aikaisemmin tutkittu vaativan erityisen tuen lasten osalta.
Children with intensive special education needs have been found to have various challenges in EFs.
Vaativan erityisen tuen oppilailla on tutkimuksissa todettu olevan usein erilaisia toiminnanohjauksen haasteita.
The aim of this study was to examine the effects of Nele and Noa in Rainforest intervention on executive functions (EF) of children with intensive special education needs in the school context.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää toiminnanohjauksen intervention, Nele ja Noa sademetsässä, vaikutusta vaativan erityisen tuen oppilaiden toiminnanohjauksen taitoihin koulukontekstissa.
An intervention study of executive functions on children with intensive special education needs
Toiminnanohjauksen interventiotutkimus vaativan erityisen tuen luokissa
Children's executive function skills were assessed using ATTEX, Attention and executive function rating inventory.
Lasten toiminnanohjauksen taitoja arvioitiin Keskittymiskyselyn avulla.
The results suggest that it is possible to develope EFs on children with intensive special education needs with the intervention.
Tulokset antavat varovaisia viitteitä siitä, että Nele ja Noa Sademetsässä -intervention avulla voidaan kehittää vaativan erityisen tuen oppilaiden toiminnanohjauksen taitoja.
For this reason, having good media skills is more important than ever.
Hyvien mediataitojen merkitys on siksi suurempi kuin koskaan aikaisemmin.
These skills include the understanding, production and interpretation of media.
Näitä taitoja ovat median ymmärtäminen, tuottaminen ja tulkitseminen.
We live in a culture where a significant part of our daily experiences are delivered by some form of media.
Elämme mediakulttuurissa, jossa valtaosa päivittäisistä kokemuksistamme välittyy meille median kautta.
The research material is divided into three main themes, which in turn consist of seven sub-themes.
Aineisto koostuu kolmesta pääteemasta, jotka on jaettu seitsemään alateemaan.
The societal impact of media has grown during the past decade, mostly as a result of the ongoing digitalisation.
Median merkitys yhteiskunnassamme on kasvanut kuluneen vuosikymmenen aikana tapahtuneen digitalisaation seurauksena.
Media education in the class room : teachers' experiences
Mediakasvatus luokkahuoneessa : opettajien kokemuksia mediakasvatuksesta
The material was interpreted by means of content analysis.
Aineistonlukutapana on käytetty sisällönanalyysiä.
The same emphasis could be seen in the teachers' own definitions of media education.
Sama painotus näkyi opettajien henkilökohtaisissa mediakasvatuksen määritelmissä.
The research material was gathered by interviewing six elementary school teachers during the spring of 2016.
Tutkimus on laadullinen tapaustutkimus, jonka aineisto on kerätty puolistrukturoidun teemahaastattelun avulla kuudelta alakoulun opettajalta keväällä 2016.
Majority of the teachers told that media education was only realised integrated into others substances.
Useimmat opettajat kertoivat mediakasvatuksen toteutuvan ainoastaan muiden oppiaineiden rinnalla.
They believed that a practical media education guide would be beneficial when planning their lessons.
He uskoivat, että selkeästä ja yksinkertaisesta, mediakasvatusta tukevasta, oppaasta olisi hyötyä opetuksen suunnittelussa.
The practical media education, as realised in the class room, had a clear emphasis on the content-related aspects, as well as on the development of critical media literacy.
Luokkahuoneessa toteutettu mediakasvatus painottui sisällöntason tarkasteluun ja kriittisen lukutaidon kehittämiseen.
We studied how the teachers understand media education, and how they see themselves as media educators.
Lisäksi tarkastellaan opettajien käsityksiä mediakasvatuksesta, sekä sitä, miten opettajat kokevat itsensä mediakasvattajina.
Our goal was to find out how media education is realised in practice.
Tavoitteena on selvittää, miten mediakasvatusta toteutetaan alakoulussa.
In the present work, we studied the teaching of media skills at elementary school level from the viewpoint of class room teachers.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan mediataitojen opetusta alakoulussa luokanopettajan näkökulmasta.
The influential role of media is obvious, and the contents are produced by an unprecedented range of authors, from the children and youth to marketing professionals.
Median vaikutusvalta on ilmeinen, ja sisällöntuottajana voi olla kuka tahansa viattomasta lapsesta omia etuja tavoittelevaan markkinoijaan.
They felt that focusing on media education was challenging amidst their other teaching duties.
Mediakasvatuksen tietoinen opetus koettiin haastavaksi muun koulutyön ohella.
The interviewees were very different with respect to their understanding of media education.
Haastatellut opettajat olivat keskenään hyvin eritasoisia mediakasvattajia, mutta kaikki pitivät mediakasvatusta tärkeänä.
The interviewees felt uncertain of using media as a tool in their own teaching.
Opettajat kokivat olevansa epävarmoja mediankäyttäjiä.
Our results imply that, in the Finnish elementary school, media education is not realised to its full need and potential.
Tutkimuksen perusteella voidaan todeta, että mediakasvatus ei toteudu luokkahuoneessa kokonaisvaltaisesti.
By discourse I'm referring to historically, culturally and socially constructed "truth structures" that allow certain ways of thinking and acting.
Määrittelen diskurssit historiallisesti, kulttuurisesti ja sosiaalisesti rakentuneiksi "totuusjärjestelmiksi", jotka määrittävät sitä, mikä tiettynä aikana on ymmärrettävää ja miten on mahdollista ajatella ja toimia.
I visited two youth workshops located in Helsinki metropolitan area and interviewed 17 youngsters.
Vierailin kahdella pääkaupunkiseudulla sijaitsevalla nuorten työpajalla ja haastattelin yhteensä 17 nuorta.
According to this study, young people had assimilated the idea of an education- and working life-centered society.
Tutkimustulosten mukaan nuoret olivat sisäistäneet ajatuksen koulutus- ja työkeskeisestä yhteiskunnasta.
They constructed their subjectivity in relation to an ideal citizen who is educated and in working life.
Nuoret rakensivat subjektiaan suhteessa työtä tekevään ja kouluttautuneeseen ideaaliin kansalaiseen.
My perspective on this study is based on post-structural theories.
Tapani tarkastella tutkimuskohdettani nojaa jälkistrukturalistisiin teoretisointeihin.
In the discourses of youth workshops it was possible for young people to become subjects through a position of "non-ideal youngster", "ideal a-like youngster" and through a position where the ideal was critically and reflexively questioned.
Työpajan diskursseissa nuorten oli mahdollista asettua ideaaliin sopimattoman nuoren, ideaaliin itseä sovittelevan nuoren ja ideaalia haastavan nuoren positioon.
However, due to the individuality and uncertainty of young people's future constructions, the straightforward transition to education and working life is challenged and questioned.
Tulevaisuudesta rakennetun yksilöllisyyttä ja epävarmuutta korostavan puheen kautta odotus tehokkaasta etenemisestä koulutus- ja työmarkkinoille tulee kuitenkin haastetuksi ja kyseenalaistetuksi.