natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Clause chaining is the preferred strategy for joining clauses into sentences, but coordination and subordination of finite clauses are also common.
Finiittilauseita voidaan myös käyttää rinnasteisina päälauseina; samoin alisteiset sivulauseet ovat lähes aina finiittisiä.
Any theory-specific terminology is kept to the minimum and formalisms have been avoided in accordance with BLT principles.
Kirjoitettaessa on kuitenkin käytetty mahdollisimman paljon normaalia asiaproosaa ja pyritty välttämään teoriaspesifisiä formalismeja, jotta kirjaa pystyisivät käyttämään muutkin kuin ammattilingvistit.
Nouns are either alienably or inalienably possessed.
Substantiiveilla ja adjektiiveilla ei ole luku- tai sijataivutusta.
With its simple phonology it is a typical representative of the Madang North Coast languages.
Mauwaken referenssikielioppi on ensimmäinen synkroninen yleiskuvaus mauwaken kielestä, joka kuuluu papualaisten kielten Trans-New-Guinea -kieliperheeseen (TNG).
The discourse-level features described are topic and focus.
Viimeinen luku käsittelee topiikkia ja fokusta, jotka ovat tärkeitä tekstikokonaisuuden kannalta.
The theoretical background is that of Basic Linguistic Theory (BLT), used extensively in analysing and writing descriptive grammars.
Kieliopissa on runsaasti materiaalia niin kielitypologien, papualaiskielten tutkijoiden kuin teoreettisesti suuntautuneidenkin kielitieteilijöiden käyttöön.
Unusual features include two distributive suffixes, and the interaction of the derivational benefactive and the inflectional beneficiary suffixes.
TNG-kielille tyypillisesti verbeillä on runsaasti taivutusmuotoja, ja muissa kuin virkkeenloppuisissa lauseissa käytetään enimmäkseen erityisiä mediaaliverbejä, joiden taivutus poikkeaa tempuksen ja persoonan ilmaisevista finiittiverbeistä.
Functional domains described include modality, negation, deixis, quantification, possession and comparison.
Kieliopissa kuvataan mauwaken äännejärjestelmää, muoto- ja lauseoppia sekä topiikkia ja fokusta, jotka kuuluvat lähinnä tekstilingvistiikan alaan.
The switch-reference system distinguishes between simultaneous and sequential action, as well as same or different subject in relation to the following clause.
Mediaalilauseet ovat rinnasteisia sekä keskenään että finiittilauseen kanssa, vaikka ne ovatkin finiittilauseesta riippuvaisia.
I have questioned and rejected a distanced and objective approach to describing learning and teaching/counselling.
Olen kyseenalaistanut ja päätynyt hylkäämään etäännyttävän ja objektiivisen tavan kuvata oppimista, opettamista ja ohjausta.
I have turned to narrative inquiry in my quest and have written the thesis as an experiential narrative.
Väitöskirja on kirjoitettu kokemuksellisen narratiivin muotoon.
Research writing cannot be separated from narrative field work and analysing and interpreting the data.
Tarkastelen aineiston keruuta eettisesti kompleksisena prosessina, joka kietoutuu yhteen narratiivisen analysoinnin ja tulkinnan kanssa.
My quest has been to find a pedagogically-motivated way of researching learning and teaching interaction, and in particular counselling, in an autonomous language-learning environment.
Haen pedagogisesti perusteltavissa olevaa tapaa tutkia yhtäältä opettajan/ohjaajan ja oppijan ja toisaalta oppijoiden keskinäisiä kohtaamisia autonomisessa kielenoppimisympäristössä.
I have argued for a holistic and experiential approach to (E)FL encounters in which there is a need to see emotion and cognition as intertwined, and thus to appreciate learners and counsellors emotionally-charged experiences as integral to their identities.
Tässä lähestymistavassa emootio ja kognitio kietoutuvat toisiinsa ja opettajien ja oppijoitten kokemukset kuvataan olennaisena osana heidän identiteettiään.
Through narrative, I have shed light on the subjective dimensions of language learning and experience, and have come closer to understanding the emotional aspects of learning encounters.
Narratiivisuus mahdollistaa oppimistilanteisiin liittyvien subjektiivisten ja emotionaalisten kokemusten kuvaamisen.
This book is a study on learning, teaching/counselling, and research on the two.
Väitöskirjani on sekä tutkimus- että opetusteksti.
Research writing as a relational activity and its implications for situated ways of knowing and knowledge turned out to be important foci.
Tutkimuskirjoittaminen ja kokemusten kirjoittuminen kertomuksen muotoon nousevat keskiöön: kirjoittaminen näyttäytyy relationaalisena prosessina.
I discuss research as auto/biography: as a practising counsellor I use my own life and (E)FL experience to understand and interpret the stories of the research participants even though I was not involved in their course work.
Lähestyn tutkimusta auto/biografisena ja dialogisena toimintana ja pohdin sen metodologista kehittämistä opettaja-tutkijan identiteettityön kautta.
I have also argued for a way of describing such encounters as they are situated in history, time, autobiography, and the learning context.
Haen reflektiivistä ja itserefleksiivistä tapaa lähestyä autobiografista kerrontaa kielenoppimisen ja -opiskelun kontekstissa.
I have also focussed on the context-bound and local teacher knowledge and ways of knowing about being a teacher, and I have argued for personal ways of knowing about, and learning and studying foreign languages.
Pohdin myös vieraiden kielten tutkimiseen liittyviä metodologisia ja eettisiä kysymyksiä.
I have aimed at researching various ALMS dialogues (Autonomous Learning Modules, University of Helsinki Language Centre English course and programme), and autobiographical narratives within them, in a way that shows respect for the participants, and that is relevant, reflective and, most importantly, self-reflexive.
Tarkastelen aiempia oppimiskokemuksia ja niistä kertomista ja pohdin menneen merkityksiä ohjauskeskusteluissa ja muissa oppimistilanteissa ALMS-kurssilla (autonomous learning modules, Helsingin yliopiston kielikeskuksen englannin kurssi).
I have tried to develop a method that would make room for lived experience, meaning-making and narrating, because in my view these all characterise learning encounters between language learners and counsellors, and learners and their peers.
Esitän opetuksen, oppimisen, ohjauksen ja tutkimisen aina aikaan ja paikkaan sidottuina sekä (oppimis)elämänkertamme ja kulloisenkin oppimis- ja opetustilanteen vaikuttamina.
The supposedly static binaries of learner/teacher, and also learner autonomy/teacher autonomy, are thus brought into the discussion.
Kehittelen opettajan autonomian käsitettä suhteessa oppijan autonomiaan sekä ALMS-ympäristössä että yleisemmin.
My interest has been in autobiographical telling in (E)FL [(English as a) foreign language], both in students first-person written texts on their language- learning histories and in the sharing of stories between learners and a counsellor.
Kirjoitan englannin (ja vieraiden kielten yleisemminkin) opetuksesta, oppimisesta, ohjauksesta (counselling) ja näiden tutkimisesta.
Identity and writing as inquiry, and the deeply narrative and autobiographical nature of the (E)FL teaching/counselling/researching have come to the fore in this research.
Teoreettiset ja metodologiset sekä eettiset pohdinnat kulkevat läpi koko tutkimuksen ja kirjoittuvat työn eri osiin.
The results of the study show that although Russian and Finnish are typologically different, they are very similar both in the needs of expression their speakers have concerning time, and in the conceptualizations behind expressing time.
Tutkimukseni tulokset osoittavat, että vaikka venäjän ja suomen kielet ovat rakenteeltaan erilaisia, ovat ne asiat jotka niiden puhujat haluavat ilmaista ajasta puhuessaan samat.
Talking About Time in Russian and Finnish
Väitöskirjatutkimuksessani käsittelen sitä, miten ajasta puhutaan venäjäksi ja suomeksi.
Functional Syntax is used in order to find out what general meanings the speaker wishes to convey when talking about time and how these meanings are expressed in specific languages.
Tutkimuksen teoreettinen lähtökohta tältä osin on funktionaalisen lauseopin teoria, joka pyrkii kuvaamaan kielen rakenteita niiden merkityksestä käsin, määrittelemällä mitä puhuja haluaa ilmaista ja mitä keinoja tietyllä kielellä on tuon asian ilmaisemiseksi.
It also includes an analysis of conceptual metaphors behind the expressions.
Nämä epäloogisuudet voidaan selittää kognitiivisen metaforateorian avulla, jossa metaforien käsitetään olevan koko ajattelun taustalla.
The general meanings involved turned out to revolve around expressing duration, point in time, period of time, frequency, sequence, passing of time, suitable time and the right time, life as time, limitedness of time, and some other notions having less obvious semantic relations to the others.
Esimerkkejä tällaisista merkityksistä on että jokin kestää lyhyen aikaa, että kahden tapahtuman välillä on pitkä tauko, tai että ajan kuluminen tuo mukanaan muutoksia.
Keywords: time, metaphor, time expression, idiom, conceptual metaphor theory, functional syntax, blending theory
Koska aika on abstrakti, aineeton asia, se ymmärretään muiden suureiden, kuten mm. tilan, aineellisen resurssin, tai luonnonvoimaan verrattavissa olevan toimijan kautta.
An expression means here an idiomatic set of words in a preset form, a collocation or construction.
Tutkimusaineistoni käsittää yli tuhat ajan ilmausta per kieli, ja lisäksi monet ilmauksista edustavat laajempaa ilmausten joukkoa.
The limits between different conceptual metaphors and the connections these metaphors have with one another are looked at with the help of the theory of conceptual integration (the blending theory) and its schemas.
Tutkimukseni pyrkii myös lisäämään tietoa kielessä heijastuvista kulttuurien välisistä eroista, mikä osaltaan auttaa kanssakäymisessä niin kulttuurimaailman kuin esim. liike-elämänkin toimijoiden kesken.
The main finding was that it would be useful to combine the use of knowledge probes with semi-automatic term extraction since knowledge probes usually occur in the vicinity of terms.
Tutkimukseni tärkein tulos on, että terminologisen tiedon poiminta terminologisten koettimien avulla on hyödyllistä yhdistää puoliautomaattiseen terminpoimintaan, koska terminologiset koettimet esiintyvät yleensä termien yhteydessä.
These are manual term identification and semi-automatic term extraction, the latter of which was carried out by using three commercial computer programs.
Tarkastelin manuaalista terminpoimintamenetelmää, jossa termit poimitaan käsin, ja puoliautomaattista menetelmää, jossa terminpoimintaan käytetään tietokoneohjelmaa.
As the result of the experiment on linguistic expressions which signal concept relations, a proposal of Finnish and Russian knowledge probes in the field of maritime safety was made.
Käsitesuhteiden poimintaan käytettyjen terminologisten koettimien analyysi tuotti listan mahdollisista suomalaisista ja venäläisistä terminologisista koettimista, jotka soveltuvat käsitesuhteiden poimintaan merenkulun erikoisalan teksteistä.
The study is based on the theory of terminology, and has mainly a qualitative approach.
Tutkimukseni teoreettinen perusta on terminologian teoria.
Furthermore, the analyses indicate that there are a certain number of terms which were extracted by all the subjects and the software.
Termiehdokaslistojen analyysi osoitti, että kaikki koehenkilöt ja terminpoimintaohjelmat poimivat tietyn joukon termejä, joita nimitän ydintermeiksi.
Textbooks, conference papers, research reports and articles from professional journals in Finnish and in Russian are included.
Tutkimusaineistona olen käyttänyt sähköisesti tallennettuja merenkulun erikoisalan tekstejä, joiden kieli on suomi tai venäjä.
The thesis first deals with certain term extraction methods.
Ensimmäisenä osatavoitteena oli selvittää, millaisia termiehdokkaita nykyisin käytössä olevat terminpoimintamenetelmät tuottavat.
The term extraction software tested here produces candidate term lists which can be useful, but only after some manual work.
Tutkimuksessani testatut terminpoimintaohjelmat poimivat hyvin termit, joiden frekvenssi on vähintään kolme, mutta ohjelmien ongelma on, että ne poimivat runsaasti sellaisia termiehdokkaita, jotka eivät ole termejä.
The research material consists of electronically readable specialized texts in the subject domain of maritime safety.
Merenkulun turvallisuuden koetinkiviä : Terminologisen tiedon poiminta teksteistä
However, in the candidate term lists the variation between subject groups was not as remarkable as it was between individual subjects.
Yksilölliset erot terminpoiminnassa ovat kuitenkin suuria.
The results of the present thesis suggest that special field knowledge is an advantage in manual term identification.
Merenkulun asiantuntijoiden, terminologisten menetelmien asiantuntijoiden ja opiskelijoiden kanssa toteutetun terminpoimintakokeen tulokset osoittavat, että erikoisalan tuntemuksen lisäksi terminpoiminnassa tarvitaan terminologian perusteiden tuntemusta.
Certain linguistic expressions, which some researchers call knowledge probes, were applied to identify concept relations.
Ne ovat kielellisiä ilmauksia, painoteknisiä keinoja tai välimerkkejä, jotka ilmaisevat termien tai käsitteiden välisiä suhteita tai käsitepiirteitä.
A further aim is to determine differences in term extraction between subject groups with or without knowledge of the special field in question.
Toisena osatavoitteena oli selvittää, millä tavoin tekstistä voidaan poimia käsitetietoa sähköisten apuvälineiden avulla ja miten käsitetiedon poiminnan voi yhdistää terminpoimintaan.
The text material contains over 800,000 words of medical texts.
Kaiken kaikkiaan materiaali käsittää yli 800.000 sanaa tekstiä.
The theoretical framework of the study draws on intertextuality and genre studies, manuscript studies, corpus linguistics, and multi-dimensional text analysis.
Työ kuuluu intertekstuaalisuus- ja tekstilajitutkimukseen, ja se ammentaa teoreettisen viitekehyksensä edellä mainittujen lisäksi käsikirjoitustutkimuksesta, korpuslingvistiikasta, ja monimuuttujatekstianalyysista.
This study reports a corpus-based study of medieval English herbals, which are texts conveying information on medicinal plants.
Tutkimus on korpuspohjainen tutkimus keskiaikaisista englanninkielisistä lääkekasvioppaista (nykyisten kasvioiden edeltäjät), jotka kuuluvat keskiaikaisiin lääketieteen teksteihin.
Conversely, herbals draw material from recipe collections in order to illustrate the medicinal properties of the herbs they describe.
Lisäksi lääkekasvioppaat lainasivat reseptejä reseptikokoelmista, koska niitä tarvittiin lääkekasvien lääkinnällisten ominaisuuksien esimerkeiksi.
It seeks to answer questions where and how herbal texts are linked to each other, and to other medical writing.
Päätutkimusongelmana on: miten, ja mihin teksteihin lääkekasvioppaat linkittyvät, sekä oman tekstilajinsa sisällä, että oman ja muiden lääketieteen tekstilajien välillä?
The study charts intertextual parallels within the medieval genre, and between herbals and other contemporary medical texts.
Tutkimus kartoittaa intertekstuaalisia linkkejä lääkekasviopastekstilajin sisällä, ja näiden tekstien muodostamia linkkejä muihin lääketieteellisiin teksteihin.
Herbals are most closely linked with recipe collections and regimens of health: they comprise over 95 per cent of the intertextual links between herbals and other medical writing.
Lääkekasvioppaat ovat tekstitraditioltaan lähimpänä lääkintään ja terveyden hoitoon liittyviä tekstejä, koska näiden tekstilajien sisältämät reseptit käyttivät lääkekasveja ainesosinaan.
This study concentrates on evidence of material and structural intertextuality.
Tässä tutkimuksessa intertekstuaalisuuden evidenssi on materiaalista ja rakenteellista, toisin sanoen tekstikatkelmille on yhteistä joko sisältö tai rakenne, tai molemmat.
The study points out the close relationship between medical recipes and recipe-like passages in herbals (recipe paraphrases).
Usein lainatut reseptit menettivät tekstityypin tunnusmerkkinsä lääkekasvioppaissa, ja niinpä reseptien kaltaisia tekstikatkelmia kutsutaan tässä tutkimuksessa reseptiparafraaseiksi.
The raw data is filtered through qualitative analysis which produces input for the quantitative analysis, multi-dimensional scaling (MDS).
Tutkimuksen metodi yhdistää kvalitatiivisen ja kvantitatiivisen lähestymistavan materiaaliin.
Text material is retrieved from the corpora by using plant name lists as search criteria.
Tutkimukselle relevantit tekstikatkelmat on haettu automaattisesti korpuksista.
Links to surgical texts, or to specialised medical texts are very few.
Linkin muodostajina ovat samansisältöiset tekstikatkelmat.
The northern section of this early eleventh-century world map is analyzed in detail here for the first time.
Harvinaisen anglosaksisen maailmankartan pohjoisin alue tutkitaan nyt ensimmäistä kertaa yksityiskohtaisesti.
It is suggested that the section depicts the North Atlantic and the Scandinavian Peninsula.
Tulkinnan mukaan se kuvaa Skandinavian niemimaata ja Pohjois-Atlanttia.
The accounts focus on the areas associated with the Northmen, the Danes and the Este.
Pohjolan kuvauksessa on kolme painopistettä, jotka kohdistuvat pohjanmiesten, tanskalaisten ja estien alueisiin.
These areas resonated in the Anglo-Saxon geographical imagination: they were curious about the northern margin of the world, their own continental ancestry and the geography of their homeland of Angeln, and they had an interest in the Goths and their connection with the southern Baltic in mythogeography.
Ne heijastelevat anglosaksien maantieteen käsityksiä, joihin kuului kiinnostus esi-isien alkuperään mantereella, maailman pohjoisen äären oloihin ja goottien myyttiseen historiaan ja yhteyksiin Ala-Veikselin alueelle.
This is the first time that these sources, a multidisciplinary approach and secondary literature, also from Scandinavia and Finland, have been brought together.
Väitöskirja on ensimmäinen tutkimus, jossa kaikki nämä lähteet, tieteidenvälinen näkökulma, Alfredin ajan konteksti ja kansainvälinen sekä pohjoismainen tutkimuskirjallisuus on koottu yhteen.
This doctoral dissertation examines the description of the North as it appears in the Old English Orosius (OE Or.) in the form of the travel accounts by Ohthere and Wulfstan and a catalogue of peoples of Germania.
Tuntematon kääntäjä lisäsi tekstiin ainutlaatuiset Ohtheren (Ottar) ja Wulfstanin matkertomukset sekä Germanian kansojen luettelon.
The description is discussed in the context of ancient and early medieval textual and cartographic descriptions of the North, with a special emphasis on Anglo-Saxon sources and the intellectual context of the reign of King Alfred (871-899).
Teksti käännettiin latinankielisestä maailmanhistoriasta Englannissa kuningas Alfred Suuren hallintokautena (871-899).
The description of the North in the OE Or. can be located in the context of the Anglo-Saxon worldview and geographical mindset.
Orosius-käännöksen pohjoisen Germanian kuvaus on nähtävä yhteydessä anglosaksien oman aseman määrittelyyn muuttuvassa maailmassa.
The discussion is source-based, and archaeological theories and geographical ideas are used to support the primary evidence.
Tutkimuksessa on yhdistetty filologis-historiallinen analyysi arkeologiseen tietoon ja yleisiin maantieteellisiin käsitteisiin.
In this material, produced by such authors as Strabo, Pliny, Tacitus, Jordanes, and Rimbert, the significance of the North was related to the search for and definition of the northern edge of the world, universal accounts of the world, the northern homeland in the origin stories of the gentes, and Carolingian expansion and missionary activity.
Näennäisesti muista lähteistä poikkeavat Orosius-tekstin matkakertomukset liittyvät aikansa maantieteelliseen tietoon ja käsityksiin, joissa yhtyivät antiikista peritty äärialueiden merkitys maailmankuvassa, myyttinen maantiede uusien kansojen pohjoisesta kotimaasta, kristinuskon laajentumispyrkimykset sekä Alfredin ajan politiikka ja eliitin intressit.
This study belongs to the disciplines of early medieval literature and (cultural) history, Anglo-Saxon studies, English philology, and historical geography.
Tutkimus edistää varhaiskeskiajan maantieteen ja pohjoisten alueiden ymmärrystä sekä anglosaksisen kulttuurin tuntemusta ja käytettyjen lähteiden tulkintaa.
The accounts and catalogue are original interpolations which represent a unique historical source for the Viking Age.
Kertomukset ovat kansankielellä kirjoitettuja varhaisia alkuperäiskuvauksia viikinkiajan Pohjolasta.
The survey of ancient and early medieval sources provides a comparative context for the OE Or.
Yksi mielenkiintoisimmista Pohjolan kuvauksista antiikin ja varhaiskeskiajan lähteissä sisältyy muinaisenglantilaiseen Orosius-tekstiin.
They contain unparalleled information about peoples and places in Fennoscandia and the southern Baltic and sailing voyages to the White Sea, the Danish lands, and the Lower Vistula.
Tekstissä kuvataan pohjoisia elinkeinoja, maantiedettä ja merimatkoja Vienan merelle, Jyllantiin ja Veikselin suulle.
Trade is strongly implied by the mentions of central places and northern products, such as walrus ivory.
Kaupankäynti pohjoisilla tuotteilla (mursunluu, turkikset) vaikutti myös taustalla.
The historical-philological analysis reveals an emphasis on wealth and property, rank, luxury goods, settlement patterns, and territorial divisions.
Asutuksen lisäksi kirjoittaja keskittyi vaurauden ja omaisuuden kuvaamiseen.
I have primarily confined the analysis to the oral expression, since the emerging literary form is still in its infancy.
Analyysi rakentuu pääasiassa suullisen aineiston varaan, sillä kielen kirjallinen muoto on varsin nuori eikä se ole vielä vakiintunut.
In verbal morphology I cover causative stems, the copula, primary and secondary agreement, tense, aspect, mood, auxiliary constructions and non-finite forms.
Tässä työssä kuvataan muun muuassa rajbanshinkielen äännesysteemiä, sananmuodostusta, nomineitten ja verbien morfologiaa, adjektiiveja, adverbeja, partikkeleita ja kliittejä sekä syntaksia.
I explain how the future, present and past tenses in Rajbanshi oral narratives do not seem to maintain a time reference, but rather to indicate a distinction between background and foreground information.
Lopuksi käsittellään aikamuotojen käyttäytymistä narratiivissa: sitä, miten futuuri, preesens ja menneen ajan tempus eivät ilmaise niinkään aikasuhteita kuin narratiivin informaatiorakennetta.
This dissertation is a synchronic description of the phonology and grammar of two dialects of the Rajbanshi language (Eastern Indo-Aryan) as spoken in Jhapa, Nepal.
Tämä väitöskirja on synkroninen kielenkuvaus rajbanshinkielestä, joka kuuluu itäisten indoarjalaisten kielten ryhmään.
The grammatical analysis is therefore based, for the most part, on a corpus of oral narrative text which was recorded and transcribed from three informants from north-east Jhapa.
Tekstikorpuksen on tarkistanut ja arvioinut myös neljäs rajbanshin puhuja, jonka käyttämä Lounais-Jhapan murre poikkeaa jonkin verran itäisen Jhapan murteesta.
An informant, speaking a dialect from south-west Jhapa cross checked this text corpus and provided additional elicited material.
Dokumentaatio on rajattu kahteen rajbanshin murteeseen, joita puhutaan Kaakkois-Nepalin Jhapan piirikunnassa, mutta joissakin kohden annetaan esimerkkejä myös muista murteista.
A Sketch of the Phonology and Grammar of Rajbanshi
Rajbanshin kielialueesta länteen sijoittuva maithilinkieli on vaikuttanut Nepalissa puhuttaviin rajbanshin murteisiin.
The term secondary agreement here refers to genitive agreement, dative-subject agreement and patient (and sometimes patient-agent) agreement.
Toisaalta taas jotkut rajbanshikirjoittajat käyttävät teksteissään esimerkiksi sellaisia rakenteita kuin relatiivilause ja passiivi, jotka eivät useinkaan esiinny puhutussa kielessä.
When all the network ties are strong, linguistic variation seems to be essentially linked to the social variables of the informants.
Kun verkostositeet ovat keskimäärin yhtä vahvoja, sosiaaliset tekijät näyttävät nousevan etusijalle kielellisen variaation selittäjinä.