natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In both current and former smokers, the risk of each cardiovascular event increases with increasing cumulative smoking and increasing intensity of smoking.
Tupakointi lisäsi myös sepelvaltimotaudin, sydämen vajaatoiminnan ja aivotapahtumien riskiä, joka oli sitä suurempi, mitä suurempi oli tupakoinnin aiempi altistus (askivuodet) ja päivittäisen tupakoinnin määrä (aski/vrk).
After smoking cessation, the risk of diabetic nephropathy and CHD is decreased and approaches the risk seen in never smokers.
Tupakoinnin lopettaneilla diabeettisen munuaistaudin ja sepelvaltimotaudin riski lähestyy tupakoimattomien riskiä, mutta sydämen vajaatoiminnan ja aivotapahtumien riski säilyy korkeampana tupakoimattomiin verrattuna.
People who have given up using alcohol have the highest risk of diabetic nephropathy and retinopathy.
Suurin riski oli henkilöillä, jotka olivat lopettaneet alkoholin käytön.
This was carried out by interviewing four experts.
Tämä toteutettiin neljän asiantuntijan teemahaastatteluna.
Then, the notes were summarized into comments, and the experts classified them based on their prominence.
Tämän jälkeen muistiinpanot tiivistettiin kommenteiksi ja asiantuntijat luokittelivat ne merkittävyytensä perusteella.
An expert interview and a heuristic evaluation proved to be functional methods for developing this type of learning material.
Asiantuntijahaastattelu sekä heuristinen asiantuntija-arviointi todettiin toimiviksi menetelmiksi tämän kaltaisen oppimateriaalin kehittämiseen.
These themes had a significant impact on the folk costume manual as well.
Nämä teemat vaikuttivat merkittävästi myös kansallispuku-oppaan kehitykseen.
The first draft was tested by a heuristic review, in which three of the assessors of the previous step were evaluating the manual by making notes about ideas for developments and other comments.
Ensimmäistä versiota testattiin heuristisella asiantuntija-arvioinnilla, jossa kolme edellisen vaiheen asiantuntijaa arvioi opasta, tehden muistiinpanoja kehittämisehdotuksista sekä muista kommenteista.
A heuristic list was offered to support the evaluation.
Asiantuntijoille tarjottiin heuristiikkalista arvioinnin tueksi.
The manual was developed based on the comments, if the experts estimated the problem to be significant.
Kansallispuku-opasta kehitettiin kommenttien perusteella, mikäli asiantuntijat arvioivat ongelman merkittäväksi.
Based on the results, I concluded that quite a bit of research has been done about folk costumes’ history, and there exists a fairly extensive amount of literature about it.
Sen perusteella todettiin, että kansallispukujen historiaa on tutkittu melko paljon ja siitä on olemassa melko kattavasti kirjallisuutta.
Two themes were highlighted in relation to folk costumes in the experts’ comments: Way of speaking and vocabulary with which the costumes’ instructions and recommendations are being described, and versatility of the folk costumes.
Asiantuntijoiden kommenteissa korostui kaksi kansallispukuihin liittyvää teemaa: puhetapa ja sanasto jolla pukuja koskevia ohjeistuksia ja suosituksia kuvaillaan sekä kansallispukujen ja niiden käytön monimuotoisuus.
The goal for this thesis is to develop a folk costume manual, that offers an extensive information packet for beginners, along with instructions for wearing and acquiring one.
Tutkielman tavoitteena on kehittää kansallispuku-opas, joka tarjoaa kattavan tietopaketin aloittelijoille sekä ohjeita puvun käyttöön ja hankintaan.
However, there wasn’t that much teaching material available about folk costumes, even though a need for it has been recognized.
Kansallispuku-aiheista oppimateriaalia löytyi kuitenkin hyvin niukasti, vaikka sen tarve tunnistettiin.
As a research method I chose design-based research which consists of developing the teaching material and the theory of its development.
Oppimateriaalin kehittämisen tutkimusmenetelmäksi valittiin kehittämistutkimus, jossa tavoitteena on kehittää oppimateriaalia sekä teoriaa kehittämisestä.
The Beginners guide to folk costumes : design-based research of teaching material
Kansallispuku-opas aloittelijoille : oppimateriaalin kehittämistutkimus
I started the development of the manual by mapping out, what meanings are associated with folk costumes.
Oppaan kehittäminen aloitettiin kartoittamalla kansallispukuihin liitettyjä merkityksiä.
The premise of the thesis was to study Finland’s folk costume’s most prominent aspects and develop learning material based on those aspects.
Tutkielman lähtökohtana oli selvittää kansallispukuilmiön merkityksellisimpiä asioita ja kehittää niiden pohjalta oppimateriaalia.
The result of the design-based research is a folk costume manual, and information about the development process.
Kehittämistutkimuksen tuloksena on kehitetty kansallispuku-opas sekä tietoa kehittämisprosessista.
These narratives were divided into categories to be used as material for the first draft of developing the manual, along with literary reviews.
Kertomukset jaettiin kategorioihin, jotka yhdessä kirjallisuuskatsauksen tulosten perusteella toimivat aineistona kansallispuku-oppaan ensimmäinen versio kehittämiselle.
Therefore, the mission for my thesis became to develop introductory teaching material about folk costumes for beginners.
Tutkimustehtäväksi muodostui kansallispukukulttuuria esittelevän oppimateriaalin kehittäminen aloittelijoille.
I started by reviewing literature connected to the topic about teaching materials.
Aluksi toteutettiin kirjallisuuskatsaus, jonka avulla kartoitettiin kansallispukukirjallisuutta sekä kirjallisuutta oppimateriaaleista.
The results were narratives of their experiences around folk costumes.
Haastattelujen tulokseksi saatiin asiantuntijoiden kokemuksia kansallispuvuista kertomusmuodossa.
Teachers' perceptions differed and emphasized different issues.
Opettajien käsitykset erosivat toisistaan ja niissä oli painotettu erilaisia asioita.
A phenomenographic research approach was used in this qualitative study.
Tässä laadullisessa tutkimuksessa käytettiin fenomenografista tutkimusotetta.
The material consisted of essays by ten class teachers, with a total length of 19 A4 pages.
Aineistona oli erään koulun kymmenen luokanopettajan kirjoitelmaa, joiden yhteispituus oli 19 A4-liuskaa.
Teachers’ perception of pedagogical leadership was by nature more of a trust-based leadership than instructional leadership.
Opettajien käsitys pedagogisesta johtamisesta oli enemmän luonteeltaan luotta-mukseen perustuvaa leadership johtamista kuin instruktionaalista johtamista.
The aim of this study is to find out what kind of perceptions class teach-ers have about pedagogical leadership and what kind of perception they have about the role of a teacher as a pedagogical leader.
Tässä tutkimuksessa on tarkoituksena selvittää millaisia käsityksiä luokanopettajilla on pedagogisesta johtamisesta ja millainen käsitys heillä on opettajan roolis-ta pedagogisena johtajana.
The essay re-quest was made to pre-selected teachers with more than 15 years of work experience and collected by email.
Kirjoitelmapyyntö tehtiin etukäteen valikoiduille opettajille, joiden työkokemus oli yli 15 vuotta.
The concept of pedagogical leadership appears to teachers in a different sense.
Pedagogisen johtamisen käsite näyttäytyy eri opettajille merkitykseltään erilaisena.
According to the current concept of leadership, it is at its best in the model of shared leader-ship with collaborative action.
Nykyisen johtamiskäsityksen mukaan johtaminen on parhaimmillaan luonteeltaan jaetun joh-tajuuden mallin mukaista yhteisössä rakentuvaa toimintaa.
The concept of pedagogical leadership is not well established and has been defined from several perspectives including the hierarchical model of pedagogical leadership (Ser-giovanni 1984), expanding pedagogical leadership responsibilities (Fonsén 2013).
Pedagoginen johtaminen on määritelty laajenevan pedagogisen johtajuuden vastuualueiden (Fonsén 2013) ja Sergiovannin (1984) hierarkiamallin mukaan sekä instruktionaalisen ja pedagogisen johtamisen merkityserojen etsimisellä sekä yleisesti eri tutkijoiden toimesta.
A characteristic key component of school leadership is peda-gogical leadership, which takes the form of a collaborative process similar to shared leader-ship.
Koulun johtamisessa tunnus-omaisena piirteenä on pedagoginen johtaminen, joka toteutuu jaetun johtajuuden kaltaisena yhteisöllisenä prosessina.
Teachers' perceptions of pedagogical leadership followed themes emerging from the previ-ous studies.
Opettajien käsitykset pedagogisesta johtamisesta noudattelivat kirjallisuudesta esiin noussei-ta teemoja.
Teachers’ perceptions of pedagogical leadership collected from the essays according to the theme and made an analysis on the basis of these themes.
Teemoittelun tuloksena luotuihin kategorioihin kerättiin teeman mukaiset käsitykset kirjoitelmista ja näiden pohjalta tehtiin analyysi.
Class teachers’ perceptions on educational leadership
Käsitys pedagogisesta johtamisesta luokanopettajien kokemana
Teachers’ perceptions of pedagogical leader-ship appeared to be complex and multilevel.
Käsitteenä pe-dagoginen johtaminen näyttäytyi opettajien käsitysten mukaan monitahoisena ja -tasoisena.
The analysis was done by dividing the theoretical material into themes which consisted of descriptions of pedagogical leadership that appeared in the previous stud-ies.
Teemat muodostuivat kirjallisuudessa esiintyneistä pedagogisen johtamisen kuvauksista.
This study was conducted as a part of the Lukuklaani-project.
Tutkimus toteutettiin osana Lukuklaani-hanketta.
The majority of teachers read more than one book in a year.
Valtaosa opettajista luki useamman kuin yhden kirjan vuoden aikana.
The data was analyzed with quantitative methods.
Aineis-toa analysoitiin kvantitatiivisin menetelmin.
Earlier research indicates that even thought the majority of teachers enjoy reading and they are unanimous about the importance of reading, it doesn’t necessarily mean that teachers use their leisure time to read.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että vaikka suurin osa opettajista nauttii itse lukemisesta ja lukemisen tärkeydestä ollaan yksimielisiä, eivät opettajat välttämättä käytä vapaa-aikaansa lukemiseen.
Teachers are important reading models to their students.
Opettajat ovat tärkeitä lukemisen malleja oppilailleen.
The survey also investigated, what teachers had last read.
Kyselyssä kartoitettiin myös sitä, mitä opettajat ovat viimeksi lukeneet.
The study indicates that teachers read quite a lot, especially fiction.
Tutkimus osoittaa, että opettajat lukevat melko paljon erityisesti kaunokirjallisuutta.
When compairing different teacher groups, mother tongue and literature teachers from lower secondary school read on average a little bit more than other teachers.
Eri opettajaryhmiä vertailtaessa yläkoulun äidinkielen ja kirjallisuuden opettajat lukivat keskimäärin hieman enemmän kuin muut opettajaryhmät.
Therefore they have a chance to give a good model of recreational reading to students.
Heillä on näin ollen mahdollisuus antaa oppilaille hyvä lukuharrastuksen malli.
Teachers read variety of different kinds of books, but a novel was by far the most read genre.
Opettajat lukivat monipuolisesti erilaista kirjallisuutta, mutta romaani oli lajityypiltään ylivoimaisesti eniten luettu.
There were no great differences between different teacher groups’ recreational reading habits.
Eri opettajaryhmien lukuharrastuneisuudessa ei ollut suuria eroja.
Teachers as readers : primary school teachers' and lower secondary school teachers' recreational reading habits in the light of Lukuklaani-projects data
Opettajat lukijoina : alakoulun ja yläkoulun opettajien lukuharrastuneisuus Lukuklaani-hankkeen aineiston valossa
Recreational reading habits were investigated also by asking about the respondents’ participation in literary circles, because increasing the use of communal reading emphasizing literary circle method in primary schools was one of the aims of the Lukuklaani-project.
Lukuharrastuneisuutta kartoitettiin myös kysymyksellä lukupiiriin osallistumisesta, sillä Lukuklaani-hankkeen tavoitteisiin liittyi yhteisöllistä lukemista painottavan lukupiiri-metodin käytön lisääminen alakoulun opetuk-sessa.
Those who read a lot and those who read a little weren’t different from each other when looking at the book they last read.
Paljon ja vähän lukeneet eivät eronneet toisistaan viimeksi luetun kirjan perusteella.
By modeling they can demonstrate to students that reading is an important skill to know and a fun recreational activity.
He voivat mallintamalla näyttää oppilaille, että luke-minen on tärkeä taito ja hauska vapaa-ajanviettotapa.
Most of the teachers didn’t participate in literary circles.
Suurin osa opettajista ei kuulunut lukupiiriin.
The other subjects’ teachers from lower secondary school read more non-fiction than other teachers.
Yläkoulun muut aineenopettajat lukivat enemmän tietokirjallisuutta kuin muut opettajat.
The aim for this study is to investigate primary school teachers’ and lower secondary school teachers’ reading habits and describe teachers’ recreational reading habits.
Tämän tutkimuksen tavoitteena on kartoittaa alakoulun ja yläkoulun opettajien lukutottu-muksia ja luoda kuvaa opettajista lukemisen harrastajina.
However there were more teachers that were a part of a literary circle within the teachers that read more than within the teachers that didn’t read that much.
Paljon lukeneiden joukossa oli kuitenkin enemmän lukupiiriin osallistuneita opettajia kuin vähän lukeneiden joukossa.
Over 1800 primary school teachers, mother tongue and literature teachers from lower secondary school and other subjects’ teachers from lower secondary school answered the questions that are part of this study.
Tässä tutkimuksessa tarkasteltaviin kysymyksiin vastasi yli 1800 alakoulun opettajaa, yläkoulun äidinkielen ja kirjallisuuden opettajaa ja yläkoulun muuta aineenopettajaa.
It is also possible to portray what kind of reading model teachers give to students at school.
Tämän tutkimuksen avulla saadaan tietoa siitä, minkälaisia suomalaiset opettajat ovat lukijoina, jolloin saadaan kuva myös siitä, minkälaisen lukemisen mallin he oppilaille koulussa tarjoavat.
The data was part of a survey that was sent to primary school teachers and lower secondary school teachers.
Tutkimuksen aineistona toimi osa Luku-klaani-hankkeen alakoulujen ja yläkoulujen opettajille lähetetyn kyselylomakkeen kysymyk-sistä.
The most popular type of literary circle, within those who took part in one, was friend group’s literary circle.
Lukupiiriin kuuluneiden opettajien koh-dalla ystäväpiirin lukupiiri osoittautui suosituimmaksi.
The study was conducted in collaboration with the city of Hyvinkää.
Tutkimus toteutettiin yhteistyössä Hyvinkään kaupungin kanssa.
The questionnaire was sent to customers of early childhood education services in Hyvinkää, and 60 parents responded to it.
Kyselylomake lähetettiin Hyvinkään varhaiskasvatuspalveluiden asiakkaille, ja siihen vastasi 60 vanhempaa.
Parents’ attitudes and schoolification of early childhood education
Vanhempien asenteet ja varhaiskasvatuksen koulumuotoistuminen
Based on Bourdieu’s theory, the hypothesis of this study was that parents’ choices regarding their children’s education differ according to their social status and educational background.
Tutkimuksen hypoteesina on Bourdieulaisen teoriataustan pohjalta, että vanhempien tekemät lastensa koulutusta koskevat valinnat eroavat heidän sosiaalisen asemansa sekä koulutustaustansa mukaan.
Similarly, on contrary to the assumptions made on the basis of theory, the consideration of individual tendencies in early childhood education was valued the least by highly educated parents.
Samoin vastoin teorian pohjalta tehtyjä oletuksia yksilöllisten taipumusten huomiointia varhaiskasvatuksessa arvostivat vähiten korkeasti koulutetut vanhemmat.
There is no set of indicators for schoolification of early childhood education, thus, in this study, Seppänen’s et al. (2015) attitude indicator for parents of primary school aged children is applied.
Varhaiskasvatuksen koulumuotoistumiselle ei ole omaa mittaristoaan, joten tässä tutkimuksessa sovelletaan Seppäsen, Kalalahden, Rinteen ja Simolan (2015) peruskoululaisten vanhemmille suunnattua asennemittaria.
The principal components of this attitude indicator were instrumental value of education, paying attention to individual tendencies, inclusion and wellbeing.
Koulumuotoistumisen asennemittarissa huomioitiin välineellisen arvon, yksilöllisten taipumusten, inkluusion ja hyvinvoinnin osa-alueet.
Similarly, less educated parents and parents with lower socioeconomic status were expected to value inclusion and wellbeing over other aspects.
Vastaavasti alemmin koulutetut ja alemmassa sosioekonomisessa asemassa olevien vanhempien odotettiin arvostavan inkluusiota sekä hyvinvointia lapsensa varhaiskasvatuksessa.
Mothers were also found to appreciate the consideration of individual tendencies more than fathers.
Myös äitien havaittiin arvostavan yksilöllisten taipumusten huomioimista varhaiskasvatuksessa isiä enemmän.
In this study, in contrast to the theoretical background, highly educated parents were found to value inclusion more than other parents did.
Tässä tutkimuksessa teoriataustasta poiketen korkeasti koulutettujen vanhempien havaittiin arvostavan muita enemmän inkluusiota lapsen varhaiskasvatuksessa.
According to the hypothesis highly educated parents and parents with high socioeconomic status consider instrumental value of education and consideration of individual tendencies more important in their children’s early childhood education than other aspects.
Tutkimuksen hypoteesin mukaan korkeasti koulutetut ja korkeassa sosioekonomisessa asemassa olevat vanhemmat arvostavat lapsensa varhaiskasvatuksessa välineellistä arvoa ja yksilöllisiä taipumuksia.
The first goal of this thesis was to study the differences in the attitudes towards schoolification of early childhood education among the parents using early childhood education services.
Tässä tutkimuksessa tavoite oli ensiksi tarkastella eroja varhaiskasvatuspalveluita käyttävien vanhempien varhaiskasvatuksen koulumuotoistumista koskevissa asenteissa erilaisten taustamuuttujien mukaan ja toiseksi varhaiskasvatuksen koulumuotoistumista koskevien asenteiden ja painotettuun perusopetukseen hakemisen yhteyttä.
The second goal was to study the association between the attitudes towards schoolification of early childhood education and the intention to apply for weighted-curriculum education.
Varhaiskasvatuksen koulumuotoistumista koskevista asenteista välineellisen arvon korkea arvostaminen yhdistettiin painotettuun opetukseen hakemiseen.
and what is the world like we live in?
ja millainen on tämä maailma, jossa elän?
Telling stories is considered to arise from two basic human needs, which are to understand who am I?
Kertomisen katsotaan nousevan kahdesta inhimillisestä tarpeesta, eli selvittää kuka minä olen?
This context was called story world.
Kontekstista puhuttiin "tarinan maailmana".
The data was gathered in November-December 2019 in a Southern Finnish school from a multidisciplinary teaching period which was handling equality.
Aineisto kerättiin marras-joulukuussa 2019 eteläsuomalaisesta koulusta monialaiselta opetusjaksolta, jonka aiheena oli yhdenvertaisuus.
In the middle stage, it was evaluated what can be done or needs to happen to make change.
Keskikohdassa tarkasteltiin, mitä voidaan tehdä tai mitä on tapahduttava, jotta saavutetaan yhdenvertaisuus.
This approach takes into account humans’ natural tendency to produce stories as a part of structuring information.
Lähestymistavassa huomioidaan ihmisen luonnollinen taipumus tuottaa kertomuksia osana hänen tiedonjäsennysprosessejaan.
This thesis was conducted as a qualitative case study.
Toteutettu tutkimus on laadullinen tapaustutkimus.
"Story World" as a Context of Learning : A Case Study about Learning the Concept of Equality on Fifth Graders Film Scripts
Tarinan maailma oppimisen tilana : tapaustutkimus yhdenvertaisuuden käsitteen oppimisesta viidesluokkalaisten elokuvakäsikirjoituksissa
The material was formed of six fifth graders’ written film scripts which were stories about equality.
Aineisto muodostui kuuden (6) viidesluokkalaisen oppilaan tuottamista elokuvakäsikirjoituksista, jotka olivat tarinoita yhdenvertaisuudesta.
Secondly, it appeared as a state that supports flexible change in perspective though the created characters.
Toisekseen se näyttäytyi tilana, joka tukee joustavaa näkökulman vaihtoa asioiden tarkasteluun luotujen henkilöhahmojen kautta.
This may lead to meaningful learning, when the theme being studied is unified into the students’ life and life story.
Tällöin voi syntyä merkityksellistä oppimista, kun opiskeltava aines eheytetään osaksi oppilaan elämää ja elämäntarinaa.
The interviews were transcribed and analyzed with material-based content analysis.
Haastatteluista tehtiin litteraatiot, jotka analysoitiin aineistolähtöisellä sisällönanalyysillä.
Applying the narrative approach in research has had an increasing interest in the field of educational science.
Narratiivisen lähestymistavan soveltaminen tutkimuksenteossa on herättänyt kiinnostusta kasvatustieteissä opetuksen ja oppimisen konteksteissa.
This thesis intended to review fictional storytelling in learning an abstractive concept.
Tämä työ motivoitui tarkastelemaan fiktiivistä tarinakirjoittamista keinona opiskella abstraktia käsitettä.
Narrative teaching means to organize teaching in a way that pupils may produce narratives about the subject being studied as a part of their learning process.
Narratiivisella opetuksella tarkoitetaan opetuksen järjestämistä tavalla, joka tuottaa oppimisen tuloksena opiskeltavaa aihetta käsitteleviä narratiiveja.
In this case, the "story world" appeared as a state, where it is possible to experiment and observe consequences and contemplate meanings in the protection of the fictive and imaginary environment.
Tässä tapauksessa tarinan maailma näyttäytyi tilana, jossa on mahdollista fiktion suojissa kuvitellussa ympäristössä suorittaa kokeiluja ja tarkastella niiden seurauksia sekä tutkia asioiden merkityksiä käytännön tilanteissa.
In addition to these narratives, the same six students’ interviews were used in the analysis.
Näiden narratiivien lisäksi aineistona oli samojen oppilaiden haastattelut.
The structure of the story seemed to produce different perspectives to review equality.
Tarinan rakenne näytti tuottavan erilaisia näkökulmia opiskeltavan käsitteen tarkasteluun.
The benefit of story writing is that it creates a narrative perspective about concepts at hand, where the concept’s meaning is reviewed through everyday life situations and as a continuous phenomenon.
Tarinakirjoittamisen vahvuuksina opetuksen keinona on, että se luo käsitteiden tarkasteluun kerronnallisen näkökulman, jossa käsitteen merkitystä tarkastellaan käytännön tilanteiden kautta ajallisesti jatkumollisena ilmiönä.
The film scripts were analyzed with narrative analysis and plot structure analysis.
Käsikirjoitukset analysoitiin narratiivien analyysillä, jossa hyödynnettiin myös juonirakenneanalyysia.
In the beginning stage, equality was observed through problems that are related to it, by pondering when problems occur and why it is worthwhile to aim for change.
Alun tilassa yhdenvertaisuuden käsitettä tarkasteltiin siihen liittyvän ongelman kautta tarkastelemalla, miten yhdenvertaisuuden toteutumattomuus ilmenee.
Story structure was examined through the aristocratic basic structure: the beginning, the middle, and the end.
Tutkimuksessa tarkasteltiin lisäksi mitä näkökulmia tarinan rakenne alun, keskikohdan ja lopun vaiheissa luo opiskeltavaan käsitteeseen.
The perspective in the ending lead to observe how equality manifests itself when it is materialized.
Lopussa tarkasteltiin millaista on, kun vallitsee yhdenvertaisuus.
Lastly, it also enabled observing matters in the students’ own experiences through the mirrored phenomena.
Kolmanneksi se näyttäytyi tilana, joka mahdollistaa asioiden tarkastelun peilaamalla niitä kirjoittajan kokemuksiin.
In addition, this research examined what perspectives the structure of the story creates related to the studied theme.
Tutkimuksessa tarkasteltiin millaisen kontekstin tarinan kirjoittaminen näytti luovan oppimiselle.