natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the sewing groups, it was find to be importat to find new ideas and inspiration, learn new skills and develop oneself, seek information, meet people with similar intrests, and share information and help others.
Ompeluryhmissä tärkeiksi asioiksi koettiin erityisesti ideoiden ja inspiraati- on saaminen, uuden oppiminen ja itsensä kehittäminen, tiedon hakeminen, samanhenkisten ihmisten tapaaminen sekä tiedon jakaminen ja muiden auttaminen.
According to the research results, the groups are utilized in different ways in different stages of the sewing process, but the aims behind these different ways are very similar between the different stages: The groups are utilized to support progress in craft process, increase knowledge and as a helpt to clarify vision.
Tutkimustulosten mukaan ryhmiä hyödynnetään ompeluprosessin eri vaiheissa eri tavoin, mutta tavoitteet näiden erilaisten tapojen taustalla ovat hyvin yhteneväiset eri vaiheiden vä- lillä: Ryhmiä hyödynnetään toiminnassa etenemisen tueksi, tiedon lisäämiseksi sekä mieli- kuvien vahvistamisen tueksi.
In addition, a deliberate retrieval of feedback is identifiable in the evaluation phase.
Lisäksi arviointivaiheessa on tunnistettavissa palautteen har- kittu hakeminen.
Social media and its online communities and various platforms are actively used by hobby craft makers.
Sosiaalinen media ja sen eri alustoilla toimivat verkkoyhteisöt ovat aktiivisesti myös käsityö- harrastajien käytössä.
Previous research has shown, that social media offers its users a place to meet people with similar intrests, an opportunity to share and receive information, and to showcase and receive feedback on their own crafts.
Aiempien tutkimusten mukaan sosiaalinen media tarjoaa käyttäjilleen paikan verkostoitua samanhenkisten kanssa, mahdollisuuden jakaa ja saada tietoa sekä esitellä ja saada palautetta omista käsitöistään.
I was also interested in what kind of things is find to be meaningful in Facebook sewing groups.
Olin myös kiinnostunut siitä, millaiset asiat ryhmässä koetaan merkitykselliseksi.
A link to the survey was shared in five Finnish Facebook sewing groups.
Julkaisin viidessä suomalaisessa Facebookin ompeluryhmässä osallistumispyynnön ja linkin kyse- lyyn.
Social media is also a place to find new inspiration ja ideas for future craft projects and serves as a virtual diary.
Sosiaalinen media toimiikin käsityöharrasta- jille niin idealähteenä kuin tukiverkostona ja virtuaalisena päiväkirjana.
The data was collect througe semi-structural online survey, that included a call for volunteers to write about their experiences of how they use facebook groups during their sewing craft process.
Aineiston keräsin verkkokyselyn ja kirjoitelmapyynnön avulla maaliskuussa 2020.
The amount of answers to the survey was in total 18.
Vastauksia kyselyyn tuli yhteensä 18 kappaletta.
The responses were analysed using a phenomenographic approach.
Vastaukset analysoitiin fenomenografista lähestymistapaa hyödyntäen.
The phenomenon-based teaching began to be implemented in schools to an increasing extent when the latest basic educational curriculum (2014) entry into force in 2016.
Ilmiöpohjaista opetusta alettiin toteuttamaan kouluissa enenevissä määrin uusimman perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden (2014) voimaantultua vuonna 2016.
There has also been only little research on the subject so the concept of phenomenon-based teaching is not clear and unambiguous.
Aiheesta on myös tehty vasta vähän tutkimusta, joten käsitteenä ilmiöopetus ei ole selkeä tai yksiselitteinen.
Especially from the point of view of special needs education, the subject has not been so much researched.
Etenkään erityisopetuksen näkökulmasta aihetta ei ole juurikaan tutkittu.
Inspirational learning processes or stressful periods?
Innostavia oppimisprosesseja vai kuormittavia hulabaloo-periodeja?
The research material was collected through a questionnaire in spring 2020, which was published in social media meant for professional groups of special needs teachers.
Tutkimusaineisto kerättiin kyselylomakkeella, joka julkaistiin sosiaalisessa mediassa erityisopettajien ammatillisissa ryhmissä keväällä 2020.
However, phenomenon-based teaching is not explicitly mentioned in the curriculum.
Ilmiöopetusta ei kuitenkaan suoraan mainita opetussuunnitelmassa.
As challenges for students in need of support were experienced deviation from structure and routines, as well as challenges related to self-direction and group work.
Haasteiksi koettiin tukea tarvitsevilla oppilailla struktuurista ja rutiineista poikkeaminen sekä itseohjautuvuuteen ja ryhmätyöskentelyyn liittyvät haasteet.
Special needs teachers experienced the benefits of phenomenon teaching as, among other things, deepening student´s knowledge, increase in motivation and disappearance of anxiety.
Erityisopettajat kokivat ilmiöopetuksen hyödyiksi muun muassa oppilaiden tiedon syvenemisen, motivaation kasvun ja ahdistuksen häviämisen.
The results of the study showed that special need teachers´ observations of phenomenon teaching were fragmented.
Tutkimuksen tuloksista ilmeni, että erityisopettajien käsitykset ilmiöopetuksesta olivat hajanaiset.
: Special teachers' experiences of phenomenon-based teaching
: Erityisopettajien kokemuksia ilmiöopetuksesta
In Special needs teachers work the benefits were reflected in the use of time and cooperation with other teachers.
Erityisopettajan työssä hyödyt näkyivät ajankäytössä ja opettajien yhteistyössä.
The aim is to study how special needs teachers observe phenomenon-based teaching, what role special teachers play in the implementation of phenomenon-based teaching and what benefits and challenges special teachers experience in the implementation of phenomenon-based teaching.
Tavoitteena on tutkia, miten erityisopettajat käsittävät ilmiöopetuksen, millainen rooli erityisopettajilla on ilmiöopetuksen toteuttamisessa sekä millaisia hyötyjä ja haasteita erityisopettajat kokevat ilmiöopetuksessa.
The aim of phenomenon-based teaching is to respond to targets in basic educational curriculum on the integration of teaching and interdisciplinary as well as the transversal competence that students will need in the future.
Ilmiöopetuksen pyrkimyksenä on vastata opetussuunnitelman tavoitteisiin opetuksen eheyttämisestä ja monialaisuudesta sekä oppilaiden tulevaisuudessa tarvitsemasta laaja-alaisesta osaamisesta.
Respondents included both special class teachers and part-time special needs teachers.
Vastaajien joukossa oli niin erityisluokanopettajia kuin laaja-alaisiakin erityisopettajia.
In daily work of special needs teacher the challenges were especially evident in the adoption of a new role, the amount of work and cooperation between teachers.
Erityisopettajan työnkuvassa haasteet näkyivät etenkin uudenlaisen roolin omaksumisessa, työn määrässä sekä opettajien välisessä yhteistyössä.
The purpose of this Master´s thesis is to find out experiences from special needs teachers in the phenomenon-based teaching.
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena on selvittää erityisopettajien kokemuksia ilmiöpohjaisesta opetuksesta.
The moral order brings forward all the kind of behavior which is considered right or wrong in the classroom or good or bad.
Moraalijärjestys kuvaa kaikkea sitä toimintaa, jota luokassa pidetään oikeana tai vääränä, tai hyvänä tai paha-na.
Previous studies about moral order in Finland have mainly focused on adult education.
Aiemmat tutkimukset moraalijärjestyksestä Suomessa keskittyvät pääasiassa aikuiskasvatuk-seen.
International studies and articles in sociological education sciences have aimed to deconstruct moral orders but failed to give any means to the deconstruction project.
Kansainväliset tutkimukset ja artikkelit sosiologisessa kasvatustieteessä pyrkivät pur-kamaan moraalijärjestyksiä, antamatta kuitenkaan konkreettisia keinoja siitä, miten purkami-nen tapahtuu.
The research data included of five group interviews of pupils and one interview of the class’ students.
Haastatteluja tuotettiin viisi oppilaiden ryhmähaastattelua ja yksi opettajan haastattelu.
The study is rooted in poststructuralist equality research.
Tutkimus paikantuu poststrukturalistisen tasa-arvotietoisen etnografian alueelle.
Previous studies have showed that the confrontation of opposite gender is one of the greatest challenges of the school institution.
Aiem-mat tutkimukset osoittavat sukupuolittuneen moraalijärjestyksen olevan yksi suurimmista kouluinstituution haasteista.
To bullying pupils, react by not telling to the teacher but by wanting to solve conflict between students.
Kiusaamiseen oppilaat suhtautuvat siten, että eivät halua kertoa tilanteista opettajille.
Observation period lasted for one month and the interviews were conducted during the one month field period during the year 2017.
Tutki-muksessa havainnoitiin yhtä peruskoulun ala-asteen luokkaa yhden kuukauden ajan vuonna 2017.
The study is based on a thought which considers the moral order to be a tool in deconstructing the power structures of the school system.
Tutkimus perustuu ajatukselle siitä, että moraalijärjestyksen tutkiminen voisi mahdollisesti auttaa purkamaan kouluinstituutioon liittyviä valtarakenteita.
The study shows moral order of the studied class is been guided by the confrontation of the opposite sex. A small variation inside gender group is also been seen.
Tutkimusluokan moraalijärjestystä ohjaa eri sukupuoliin syntynyt vastakkainasettelu.
The background theory in this study is Deleuze’s rhizome theory.
Tausta-teoriana toimii Deleuzen rihmastoteoria.
The rhizome theory is a target state of the moral order.
Rihmastoteoria on moraalijärjestyksen toivetila.
The data of this study has been conducted in southern Finnish elementary school with ethnographic observation and interview.
Tutkimuksen aineisto on tuotettu etnografisen havainnoinnin ja haastattelun keinoin.
Tiivistelmä - Referat – Abstract The goal of this ethnographic research is to bring out the mechanisms of a classroom’s moral order.
Etnografisen tutkimuksen tarkoituksena on tuoda esiin tutkimusluokan moraalijärjestyksen mekanismeja.
Analysis used was episodical analysis in which observation and interview data are been read across using both data while it brings more variation and reliability to the research data.
Analyysinä käytettiin episodivetoista analyysiä, jossa luetaan ristiin havainnointiaineistoa ja haastatteluaineistoa.
In the target state the moral order would be flexible and ready for change therefor one wouldn’t need to compare the differences between students in a negative way.
Toi-vetilassa moraalijärjestys olisi valmis muutoksille ja erontekojen tuottaminen voisi vähentyä.
Yet their importance for learning has been studied very little.
Silti niiden merkitystä oppimiseen on tutkittu sangen vähän.
The number of pictures around us is very plentiful.
Kuvien määrä ympärillämme on erittäin runsasta.
Our cultur is getting pictorial at a tremendious rate.
Kulttuurimme kuvallistuu huimaa vauhtia.
The analytical approach was to analyse the content through a thematic interview.
Analyyttisena lähestymistapana oli sisällönanalyysi teemahaastattelun keinoin.
The research data was collected between June and November 2017 by interviewing seven pre-primary and class teachers from the Helsinki Metropolitan Area.
Tutkimusaineisto kerättiin kesä- marraskuussa 2017 haastattelemalla seitsemää esi- ja luokanopettajaa pääkaupunkiseudulta, joilla on useamman vuoden kokemus matematiikan opettamisesta alakoulussa.
The importance of pictures for learning is great, both based on previous studies and this thesis.
Kuvien merkitys oppimiseen on suurta sekä aikaisempien tutkimusten että tämänkin tutkielman perusteella.
The clarity of the pictures and the signifigance of everyday life were important criteria for a good teaching picture.
Kuvien selkeys ja arjen merkittävyys olivat tärkeitä kriteerejä hyvälle opetuskuvalle.
Previous studies have shown that the use of pictures in teaching mathematics is useful for learning especially when pictures are closely related to both the subject being learned and the world of childrend’s experiences.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että kuvien käyttö matematiikan opetuksessa on hyödyllistä oppimiselle varsinkin kuvien liittyessä kiinteästi sekä opeteltavaan asiaan että lasten kokemusmaailmaan.
We often take pictures as an obvious part of learning materials.
Usein pidämme kuvia itsestäänselvänä osana oppimateriaaleja.
I also try to clarify the teachers’ thoughts on the descriptions of a good teaching picture.
Pyrin myös selvittämään opettajien ajatuksia hyvän opetuskuvan tuntomerkeistä.
The teachers felt that the use of pictures was an important or very important part of teaching mathematics.
Opettajat kokivat kuvien käytön tärkeänä tai erittäin tärkeänä osana matematiikan opettamista.
The use of pictures in teaching will continue to be an important part of learning mathematics.
Kuvien käyttö opetuksessa on tulevaisuudessakin merkittävä osa matematiikan oppimista.
The theme was the use of pictures in mathematics teaching.
Teema-alueena oli kuvien käyttö matematiikan opetuksessa.
Challenges appeared in the pupils’ difficulty in perceiving pictures and the lack of ability to train in image literacy.
Haasteina nähtiin oppilaiden hahmottamisvaikeudet ja kuvanlukutaidon harjaantumattomuus.
It was assumed that pictures in a learning material play a major role in the mathematics learning of a primary school pupil.
Oletuksena oli, että oppimateriaalin kuvilla on suuri merkitys alakouluikäisen oppilaan matematiikan oppimisessa.
Pictures in Mathematics : Meaning of the pictures in Primary School learning materials
Matikan kuvat : kuvien merkitys alakoulun matematiikan oppimateriaaleissa
I seek to gain insight into the perceptions teachers have of the importance of pictures in primary school maths learning materials.
Tämä tutkimus on laadullinen tapaustutkimus, jossa pyrin saamaan tietoa siitä, minkälaisia käsityksiä opettajilla oli kuvien merkityksestä alakoulun matematiikan oppimateriaaleissa.
In addition to the finished pictures it was considered important to make the teacher’s and the pupil’s own drawings.The concept of a picture also included operational tools and the observable environment.
Valmiiden kuvien lisäksi opettajan ja oppilaan omien piirroksien tekemistä pidettiin tärkeänä.
In the phenomenographical method, the human perceptions on a particular phenomenon are in a focal point, without aiming to form "the only appropriate" image on the phenomenon´s true nature.
Fenomenografisessa tutkimuksessa keskitytään ihmisten käsityksiin erilaisista ilmiöistä, pyrkimättä luomaan "yhtä oikeaa" kuvaa ilmiön todellisesta luonteesta.
Seven ECE and preschool teachers from Helsinki participated in the research.
Tutkimukseen osallistui seitsemän helsinkiläistä varhaiskasvatuksen opettajaa.
Teachers´views are valuable from the perspective of evaluating and developing early childhood education.
Opettajien näkemykset ovat arvokkaita varhaiskasvatuksen arvioinnin ja kehittämisen näkökulmasta.
The research is qualitative, and the method of the analysis was phenomenographical.
Tutkimus on kvalitatiivinen ja tutkimussuuntaus ja analyysimenetelmä fenomenografinen.
Furthermore, with literature education, the teachers hoped to even some differences caused by the children’s variable backgrounds.
Lisäksi opettajat toivoivat voivansa kirjallisuuskasvatuksen keinoin tasata lasten erilaisista taustoista johtuvia eroja.
They saw the literature education as an essential and significant part of ECE and were aware of its positive effects on a child’s development and learning.
He mielsivät kirjallisuuskasvatuksen olennaiseksi ja merkittäväksi osaksi varhaiskasvatusta ja olivat tietoisia sen hyvistä vaikutuksista lapsen kehitykselle ja oppimiselle.
The teachers worked either in ECE or in preschool.
Opettajat työskentelivät joko varhaiskasvatuksessa tai siihen kuuluvassa esiopetuksessa.
The research material consists of the semi-structured interviews of each teacher.
Aineisto kerättiin puolistrukturoidulla haastattelulla ja jokainen opettaja haastateltiin erikseen.
The research questions were: 1) How do the ECE teachers describe literary education in ECE?
Tutkimuskysymykset olivat: 1) Millä tavoin varhaiskasvatuksen opettajat kuvaavat varhaiskasvatuksessa toteutuvaa kirjallisuuskasvatusta?
3) What perceptions do teachers have on the role of the teacher as a literary educator in ECE?
3) Minkälaisia käsityksiä opettajilla on opettajan roolista kirjallisuuskasvattajana varhaiskasvatuksessa?
On the other hand some teachers considered that the lack of motivation and unsatisfactory resources make teaching literacy education harder.
Joidenkin opettajien mielestä toteuttamista puolestaan saattoivat haitata motivaationpuute ja huonoiksi koetut resurssit.
This research examined perceptions of the early childhood education (ECE) teachers on their views on literary education and their own role as literary educators.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää varhaiskasvatuksen opettajien käsityksiä kirjallisuuskasvatuksesta ja opettajan roolista kirjallisuuskasvattajana.
The results of the study showed that the ECE teacher’s perceptions on literary education, both differed and coincided.
Tutkimustulokset osoittivat, että varhaiskasvatuksen opettajien käsityksissä kirjallisuuskasvatuksesta oli sekä eroavaisuuksia että samankaltaisuuksia.
The activity’s purposefulness, execution, and perception on their own role varied among the teachers and giving literacy education was easier to teachers who consider their expertise high.
Toiminnan tavoitteellisuus, toteutus ja näkemys opettajan roolista kirjallisuuskasvattajana vaihtelivat opettajien välillä.
2) How do the ECE teachers describe the importance of literary education in ECE?
2) Millä tavoin varhaiskasvatuksen opettajat kuvaavat kirjallisuuskasvatuksen merkitystä varhaiskasvatuksessa?
"I'd love to be the literary educator that can sow that seed to the hearts and minds of children" : Perceptions of Early Childhood Education teachers about the literary education
"Mä toivoisin, että mä oon semmonen kirjallisuuskasvattaja, joka saa kylvettyä sen siemenen sinne lapsen mieleen ja sydämeen."
Literary education and children’s literature are observed on the sociocultural viewpoint.
Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä on sosiokulttuurinen näkökulma, josta käsin tarkastellaan kirjallisuuskasvatusta ja lastenkirjallisuutta.
Resource room special education teacher´s work in elementary school after the special education reform : what changed and should still be developed?
Alakoulun laaja-alaisen erityisopettajan työnkuva erityisopetusuudistuksen jälkeen : mikä muuttui ja mitä on vielä kehitettävä?
The material consisted of theme interviews and it was analyzed by content analysis.
Aineisto koostui teemahaastatteluista.
There were however a clear lack in co-teaching and in flexible grouping, in part time special education resources and how it was targeted.
Puutteita sen sijaan havaittiin samanaikaisopetuksessa ja muissa joustavissa opetusjärjestelyissä sekä osa-aikaisen erityisopetuksen resurssissa ja sen kohdentamisessa.
Five experienced special education teachers teaching in elementary school around Helsinki region took part in this study.
Tutkimukseen osallistui viisi kokenutta alakoulun erityisopettajaa kolmesta pääkaupunkiseudun kunnasta.
Positive changes were clearer division of work, deeper collaboration between the personnel and teachers, better knowledge of pupil´s level of learning.
Positiivisina muutoksina erityisopettajat pitivät työnjaon selkiytymistä, yhteistyön syventymistä sekä moniammatillisesti että opetuksellisesti, oppilaiden tuntemuksen parantumista sekä huolellista niveltämistä.
During the years 2009 and 2010 the special education system changed in Finland.
Suomen erityisopetusjärjestelmä muuttui vuoden 2009 valtionosuus-lain muutoksen ja vuoden 2010 perusopetuslain muutosten myötä.
Previous research has indicated that multi professional collaboration, collaboration between home and school and identifying the support needs early on were already working in 2012.
Aiempien tutkimusten perusteella moniammatillinen yhteistyö, tuen tarpeiden tunnistaminen ja kodin ja koulun yhteistyö ovat toimineet kouluissa hyvin.
It was found out that inclusive local school, early identification and collaboration has increased the duties, but has not decreased teaching time.
Tutkimuksessa selvisi, että inklusiivinen lähikoulu ja pyrkimys varhaiseen puuttumiseen ja yhteistyön lisääntymiseen näkyivät erityisopettajien mukaan ennen kaikkea siinä, että työtehtävät ovat lisääntyneet, mutta opetusvelvollisuus on pysynyt samana.
To fulfill this, Finnish schools started to invest in multi professional collaboration, co-teaching and collaboration between home and school.
Näihin tavoitteisiin pyrittiin kehittämällä moniammatillista yhteistyötä, samanaikaisopettajuutta ja kodin ja koulun yhteistyötä.
The new support system aimed at early identification and right timed support as well as to increasing inclusive pedagogy by providing the support needed in local schools.
Tämä tarkoitti erityisoppi-laista aiemmin maksetun korotetun valtionosuuden lakkauttamista ja siirtymistä kolmiportaiseen oppimisen ja koulunkäynnin tukeen, jolla pyrittiin lisäämään tuen varhaista tunnistamista ja oikea-aikaisuutta sekä lisäämään inkluusiopedagogiikkaa ja oppilaan oikeutta saada tarvitsemansa tuki omassa lähikoulussaan.
Tiivistelmä - Referat – Abstract The purpose of this study was to describe, how the special education reform has changed the work of resource special education teachers.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli kuvata erityisopettajien työnkuvan muuttumista erityisopetusuudistuksen jälkeen.
The local school policy has had an influence on academic performance, which has become poorer and more pupil need more specific support manage school.
Lähikouluperiaate on myös muuttanut koulujen oppilasainesta akateemisesti heikommaksi, mikä on johtanut siihen, että osa-aikaisessa erityisopetuksessa käyvien tukitoimet vaativat paljon yksilöllistä räätälöintiä ja suunnittelua.
Teachers also told that inclusive pedagogy has removed the stigma of special education.
Hyvänä koettiin myös erityisen tuen leiman poistumista inkluusiopedagogiikan myötä.
The negative changes were the work load of paper work, meetings and consultation has grown.
Toisaalta erityisopettajat toivat esille, että muutokset ovat vaatineet lisätyötä: palaverien ja paperityön määrä on selvästi lisääntynyt, samoin konsultoinnin tarve.
In this study the special education teachers describe, how their work has changed since the special education reform took place in Finland.
Tässä tutkimuksessa luodaan kuvaa, kuinka alakoulun laaja-alaiset erityisopettajat itse kokevat työnkuvansa muuttuneen erityis-opetusuudistuksen jälkeen ja kuinka he kehittäisivät työtään vastaamaan paremmin työn nykyisiä vaatimuksia.
The special education teachers would increase their resources and would decrease their duty to teach by two hours per week.
Erityisopettajat kehittäisivät varhaista puuttumista lisäämällä osa-aikaista erityisopetusresurssia alkuopetukseen.
It has also been shown that special education teacher´s work has started to involve too many tasks.
Varsinkin laaja-alaisen erityisopettajan työnkuvan on kuvattu uudistuksen jälkeen muuttuneen liiankin laajaksi.
The research was conducted using theory-bound content analysis.
Tutkimus toteutettiin teoriaohjaavalla sisällönanalyysilla.
Many previous studies have explored generic skills using quantitative methods, so there is a clear need for a qualitative approach.
Geneerisiä taitoja on tutkittu aiemmin paljon kvantitatiivisin menetelmin, joten laadulliselle lähestymistavalle on tarvetta.
However, social and communications skills should be further developed during studies because challenges in learning them have been observed as this study shows.
Sosiaalisia ja viestintätaitoja tulisi kuitenkin kehittää opinnoissa, sillä niiden kehittymisessä on havaittu haasteita, kuten myös tässä tutkimuksessa.
Previous research has shown that especially students from generalist study fields have challenges to transfer to working life.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että erityisesti generalistialojen opiskelijoilla on haasteita työelämään sijoittumisessa.