natgillin/translations-raw huggingface dataset:
HIF-1 is a principle regulator of hypoxic adaptation.
HIF-1 vastaa useista solujen toiminnoista, joita tarvitaan niukkahappisessa ympäristössä.
In this study, we found that continuous HIF-1 expression in myeloid cells improved epithelial recovery, reduced inflammatory cell accumulation, and increased regulatory FoxP3 mRNA expression in mouse tracheal allografts.
Tutkimuksemme kolmannessa vaiheessa meillä oli käytössämme geenimuunneltuja hiiriä, joilla oli myeloisissa soluissa jatkuva HIF-1 aktivaatio.
Chronic lung allograft dysfunction (CLAD) is the major life-limiting factor after lung transplantation and bronchiolitis obliterans syndrome (BOS) is the most common subtype and best-characterized form of CLAD.
Toistuvat akuutit hylkimisepisodit voivat lopulta aiheuttaa siirteeseen kroonisen toimintahäiriön, jonka syynä on pienten hengitysteiden ahtautuminen lisääntyneen sidekudoskasvun seurauksena.
This was accompanied by infiltration of the allograft with proinflammatory effector cells and lead to progressive fibroproliferation and total tracheal occlusion.
Tutkimuksemme ensimmäisessä vaiheessa totesimme, että ns. allogeenisiin siirteisiin kehittyi voimakas hankittu immuniteettireaktio, joka johti etenevään sidekudoksen muodostumiseen ja lopulta siirteen tukkeutumiseen sidekudoskasvun seurauksena.
Interestingly, recipient treatment with simvastatin, a cholesterol-lowering drug with lipid-independent immunomodulatory properties, enhanced early epithelial recovery after transplantation in the allografts.
Tutkimuksemme tulokset viittaavat siihen, että keuhkonsiirteen alkuvaiheen hapenpuutteesta johtuva vaurio ja sitä seuraava synnynnäisen immuniteetin aktivaatio ovat merkittäviä syitä myöhemmin ilmaantuvan keuhkoputkia ahtauttavan sidekudoskasvun kehittymisessä.
Importantly, these effects led to better preservation of tracheal epithelium and a decrease in the development of experimental OB suggesting a protective role of HIF-1 in this constellation.
Samaa koe-eläinmallia käyttäen totesimme, että jatkuva HIF-1 aktivaatio hidasti sidekudoskasvua siirteissä kontrollisiirteisiin verrattuna.
Despite Soviet power s attempts to obliterate jazz from cultural life, rather than disappear, jazz music moved into more secret private spaces.
Huolimatta neuvostohallinnon pyrkimyksistä hävittää jazz kulttuurielämästä, se ei poistunut, vaan siirtyi yksityispiireihin.
Jazz in Soviet Estonia from 1944 to 1953 : meanings, spaces and paradoxes
Jazz Neuvosto-Virossa 1944‒1953: merkitykset, paikat ja paradoksit Vuodet 1944‒1953 olivat virolaisen jazzin historiassa dynaaminen ja kiistanalainen vaihe.
In Estonian jazz history, the period from 1944 to 1953 was dynamic and contradictory, when the official status of jazz changed from a highly prized musical form during the postwar era to musica non grata by 1950.
Tuona aikana jazzin virallinen status vaihtui toisen maailmansodan jälkeisestä korkeasti arvostetusta musiikista kielletyksi musiikiksi vuonna 1950.
I argue that the meaning of jazz culture in Soviet Estonia emerges from the dynamic interaction between Soviet socio-political forces, the actions of cultural agents and the traditions of jazz culture.
Tutkimuksessa väitetään, että merkitykset hahmottuvat Nevostoliiton sosiaaliskulttuuristen prosessien, jazzkulttuurin tradition ja muusikkojen toiminnan välisessä vuorovaikutuksessa.
The benefit of the model is its ability to avoid the common strategies of confrontation between Soviet power and culture , where power is perceived to supress creative people, and to disclose the paradoxical nature of jazz in the Soviet Union, where jazz was concurrently forbidden, but never silent.
Lisäksi pyritään selittämään paradoksaalista tilannetta, jossa jazz oli samanaikaisesti kielletty mutta ei koskaan hiljaa.
As a primary conceptual outcome of my dissertation, I propose a holistic framework called cultural spaces of action .
Ehdotetussa alkuperäisessä analyyttisessa mallissa vältetään (cultural spaces of action) yleisiä strategioita, joissa neuvostovalta hahmotetaan dominoivana kulttuurin ja luovien ihmisten yli.
This article-based dissertation on Soviet Estonian jazz history offers new insights into the meaning of this popular cultural form of Western origin and how it functions in the Soviet society.
Väitöskirjassa yhdistyy menetelmiä jazzin tutkimuksesta, Neuvostoliiton tutkimuksesta, Viron historiankirjoituksesta, uudesta kulttuurihistoriasta ja mikrohistoriasta.
In addition, I aim to provide theoretical schemata for investigating and interpreting jazz culture under the Soviet regime.
Väitöksen tavoitteena on tutkia jazzkulttuurin merkityksiä tässä ristiriitaisessä vaiheessa.
This thesis is based on four experimental spectroscopic studies where novel highly sensitive laser absorption spectroscopy spectrometers are developed and used for trace gas detection and precision spectroscopy.
Tämä väitöskirja sisältää neljä laserspektroskopiaan perustuvaa kokeellista tutkimusta.
For instance, the best nitrogen dioxide detection limit ever reported using photoacoustic spectroscopy is presented in this thesis.
Tässä väitöskirjassa saavutettu 50:n biljoonasosan suhteellinen havaintoraja NO2:lle on pienin koskaan raportoitu tulos käyttäen valoakustista spektroskopiaa.
The second study presents an optical frequency comb referenced mid-infrared continuous-wave singly resonating optical parametric oscillator, which is applied to high-precision cavity ring-down spectroscopy of nitrous oxide and methane.
Lisäksi tässä väitöskirjassa kehitettiin yhteistyössä Gasera Oy:n kanssa valoakustiseen spektroskopiaan perustuva mittalaite HCN:lle ja CH4:lle, sekä mittalaite ympäristölle haitalliselle, erityisesti dieselmoottoreissa syntyvälle typpidioksidille.
Furthermore, this study presents a new method for referencing a mid-infrared optical parametric oscillator to a near-infrared optical frequency comb.
Tässä väitöskirjassa kehitettiin keski-infrapuna-alueen ei-aksiaalinen ontelovaimenemisspektrometri formaldehydille, joka mahdollistaa alle sadan miljardisosan suhteellisten formaldehydipitoisuuksien nopean mittaamisen.
These studies show the great potential of cantilever-enhanced photoacoustic detection for substantial enhancement of the sensitivity of trace gas detection.
Tutkimuksissa on kehitetty uusia, korkeaan spektroskooppiseen erotuskykyyn ja suureen herkkyyteen perustuvia mittausmenetelmiä ja mittalaitteita ympäristön kannalta tärkeiden, pienimolekyylisten kaasutilassa esiintyvien yhdisteiden (hivenkaasujen) havaitsemiseksi.
The other two experiments are based on cantilever-enhanced photoacoustic spectroscopy, presenting the first reported studies of cantilever-enhanced-based trace gas detection in the mid-infrared and visible region.
Kyseiset menetelmät eivät sovellu ainoastaan yllä mainituille yhdisteille, vaan niitä on mahdollista soveltaa myös muiden ilmakehässä esiintyvien sekä ihmisen että luonnon emittoimien pienimolekyylisten kaasujen havainnointiin etenkin keski-infrapuna-alueella.
Most of the studies are carried out in the mid-infrared region between 3 and 4 µm, where a homebuilt continuous-wave singly resonating optical parametric oscillator is used as a light source.
Väitöskirjassa kehitetyt spektrometrit on toteutettu yhtä lukuun ottamatta keski-infrapuna-alueella ja ne perustuvat ontelovaimenemisspektroskopiaan sekä valoakustiseen spektroskopiaan.
Losses associated with BT were estimated to be smaller in the future.
Sinikielitaudin menetysten arvioitiin olevan nykyistä vähäisemmät tulevaisuudessa.
Three animal diseases were used to illustrate the impacts of changing production structures and their consequences on the spread and control of disease: Foot-and-mouth disease (FMD), African Swine Fever (ASF) and Bluetongue (BT).
Kolmea eläintautia, suu- ja sorkkatauti, afrikkalainen sikarutto ja sinikielitauti, käytettiin esimerkkinä siitä, kuinka muutokset kotieläintuotannon rakenteessa vaikuttavat taudin leviämiseen ja hallintaan.
Therefore ABPs must be treated before use so as not to cause danger.
Tämän takia ne on käsiteltävä siten, ettei niiden käytöstä aiheudu vaaraa.
Hazards of importing category 2 animal by-products – a risk profile
Eläinperäisten luokan 2 sivutuotteiden maahantuloon liittyvät vaarat - riskiprofiili
The import, treatment and use of ABPs in Finland are investigated in the report.
Raportissa selvitetään sivutuotteiden maahantuloa ja käyttöä Suomessa.
The risk of pathogen introduction with ABPs is highest during summer and fall when fur animal feed consumption peaks resulting in a peak in ABP imports.
Todennäköisyys taudinaiheuttajien maahantuloon on suurin kesällä ja alkusyksystä, jolloin turkiseläinten rehuntarve ja siten myös raaka-aineiden tuonti on suurimmillaan.
The data was analysed by conducting qualitative content analysis.
Aineiston analysointiin käytettiin laadullisen tutkimuksen menetelmiä.
They are facing numerous challenges related to rapid urbanisation, and their governments are reluctant to allow refugees to settle in urban areas.
Ne kamppailevat nopean kaupungistumisen tuomien haasteiden kanssa, ja monet hallitukset ovat haluttomia sallimaan pakolaisten asettumisen kaupunkeihin.
In the light of the continuing trends of urbanisation and growing number of urban refugees, the study underlines the need to take urban refugees into consideration in international, national and local policies and practices to ensure that refugees can enjoy equal rights and that the growth of cities is socially, economically and environmentally sustainable.
Tutkimus myös korostaa tarvetta ottaa kaupungeissa asuvat pakolaiset huomioon kansainvälisessä, kansallisessa ja paikallisessa politiikassa ja käytännöissä, jotta pakolaisten tasa-arvoiset oikeudet sekä kaupunkien kestävä kasvu varmistuisi.
This study participates in the discussion and the search for solutions for urban refugees in protracted refugee situations.
Tämä tutkimus osallistuu keskusteluun ja ratkaisujen etsintään näiden pakolaisten oloihin.
More than half of the world’s refugees reside in cities today, and the number is expected to increase.
Maailman pakolaisista yli puolet yrittää nykyään selviytyä leirien sijaan kaupungeissa.
The primary data that was collected during a six-week fieldwork period in Kampala in spring 2013 consist of 21 thematic interviews, observation, informal discussions and a field diary.
Kvalitatiivisen tutkimukseni aineistona on 21 temaattista haastattelua, havainnointia, lukuisia taustakeskusteluja ja kenttäpäiväkirja.
However, international assistance and attention focuses still mainly on refugee camps and settlements.
Silti kansainvälinen apu ja huomio keskittyvät yhä pakolaisleireihin, ja kaupungeissa elävät pakolaiset kamppailevat toimeentulostaan lähinnä omillaan.
Approximately 86 per cent of the world’s refugees reside in developing countries where resources to ensure the rights of refugees are scarce.
Maailmassa on useita pitkittyneitä pakolaistilanteita, ja lähes 86 prosenttia maailman pakolaisista on kehitysmaissa.
The study focuses on urban refugees in Kampala, the capital of Uganda which has over 62,000 refugees from several neighbouring countries with fluctuating conflict situations.
Kaupungissa elää yli 62 000 naapurimaiden konflikteja paennutta ihmistä.
The findings reveal that urban refugees varyingly face prejudices and discrimination in their daily interaction with Ugandans as well as within institutional contexts such as schools, health care centres and the police.
Analyysista käy ilmi, että pakolaiset kohtaavat erilaisia ennakkoluuloja ja syrjintää päivittäisessä kanssakäymisessään ugandalaisten kanssa sekä asioidessaan eri julkisen palvelujen viranomaisten kanssa.
The purpose of this thesis is to increase understanding of how urban refugees perceive their lives and future opportunities in the diverse and dynamic context of Kampala.
Tutkimukseni tarkoitus on lisätä ymmärrystä pakolaisten omista näkemyksistä elämästä ja tulevaisuudennäkymistä Kampalassa.
This study explores the life and future prospects of refugees who live in urban areas in developing countries.
Tämä tutkimus käsittelee kehitysmaiden kaupungeissa asuvien pakolaisten elämää ja mahdollisuuksia Kampalassa, Ugandassa.
The study concludes that urban refugees have little incentive to integrate into local society if they perceive that refugees are trapped in the social, political and economic margins.
Tutkimuksen keskeinen johtopäätös on, että mahdollisuudet onnistuneeseen paikalliseen integraatioon ovat heikot, mikäli pakolaiset kokevat Kampalan paikkana, jossa heidän elämänsä on lukkiutunut sosioekonomiseen marginaaliin.
The study explores refugees’ perceptions of stereotypes, prejudices and discrimination as they are manifested in social interaction with locals and authorities.
Tutkimus pureutuu pakolaisten sosiaalisissa vuorovaikutustilanteissa kohtaamaan syrjintään ja ennakkoluuloihin päivittäisessä elämässä ja asioidessaan eri viranomaistahojen kanssa.
The analysis shows that refugees perceive to be regarded as strangers who are not accepted to be part of Ugandan society.
Melko yleisesti koettiin, että pakolaiset nähdään Kampalassa sosiaalisena kategoriana, jota ei hyväksytä yhteiskunnan jäseniksi.
Owing to perceptions that refugees are not accepted and disrespected social category in Kampala, refugees feel that they are deprived of their rights and opportunities to improve their lives in Kampala.
Eräs tutkimuksen keskeinen tulos oli pakolaisten käsitys, että pakolaisilla ei ole mahdollisuutta rakentaa parempaa tulevaisuutta Kampalassa.
They are left to survive on their own, excluded from their rights to justice and equality.
Siihen kuuluvilta on riistetty oikeudet ja mahdollisuudet parantaa elinolojaan.
The ways in which refugees perceive their lives among other social groups in Kampala is analysed through social categorisation.
Pakolaisten elämän ymmärtäminen heidän henkilökohtaisten käsitystensä kautta pohjaa niin ikään antropologiseen lähestymistapaan.
The interviewed refugees were of different nationalities, ages, genders and backgrounds.
Analyysi osoittaa myös, että pakolaiset ovat hyvin heterogeeninen joukko ihmisiä, joilla on erilaiset tarpeet, pelot ja huolenaiheet.
The analysis shows that refugees perceive that in Europe and North America refugees are accepted as members of society and hence able to build a better future for them and their children.
Länsimaiden yhteiskunnat nähtiin kuitenkin paikkoina, joissa pakolaiset sosiaalisena ryhmänä hyväksytään ja heidän oikeuksiaan kunnioitetaan.
Refugees live in the socio-economic margins mainly on their own.
He elävät sosioekonomisessa marginaalissa kaupungin muiden köyhien kanssa.
Particularly the most marginalised refugees have little possibilities to improve their situation.
Niiden resurssit turvata pakolaisten oikeudet ovat heikot.
The study demonstrates that real and perceived discrimination as well as anticipation of it have real implications on refugees’ lives.
Tutkimus myös pohtii näiden käsitysten konkreettisia vaikutuksia pakolaisten elämään ja tulevaisuudensuunnitelmiin.
One of the central conclusions of the study is the need to acknowledge the diversity of urban refugees in all approaches to them.
Tutkimus alleviivaakin tarvetta huomioida yksilöllisemmin pakolaisten tarpeita ja haasteita niin tutkimuksessa kuin avustusohjelmissa.
Most of the respondents were female (72 %) and students (89 %).
Valtaosa vastaajista oli naisia (72 %) ja opiskelijoita (89 %).
The data was gathered using an online survey (N = 487).
Data kerättiin verkkokyselyllä (N = 487).
At the same time concerns have been raised about the development of social capital.
Viime aikoina on myös oltu huolestuneita sosiaalisen pääoman kehityksestä.
The analyses were made using factor analysis and multiple regression analysis.
Aineisto analysoitiin faktorianalyysia ja regressioanalyysiä käyttäen.
The sample consists of adult Finnish Facebook users.
Otos koostuu yli 18-vuotiaista suomalaisista Facebookin käyttäjistä.
It can be particularly useful for people who do not perceive themselves as highly extraverted.
Erityisen hyödyllinen se voi olla ihmisille, jotka kokevat olevansa vähemmän ekstrovertteja.
Being in contact has never been easier and yet people spend more time alone than before.
Ihmisten väliseen vuorovaikuttamiseen on enemmän välineitä kuin koskaan, mutta tutkimusten mukaan ihmiset viettävät enemmän aikaa yksin kuin aiemmin.
This means that the relationship is stronger for people who perceived themselves as less extraverted in comparison to people who perceived themselves as highly extraverted.
Yhteys on heikompi niillä vastaajilla, jotka ovat arvioineet olevansa erittäin ekstroverttejä, verrattuna niihin, jotka arvioivat itsensä vähemmän ekstroverteiksi.
These findings support the idea that Facebook can be a useful tool to support the formation and maintenance of individual’s bridging and maintained social capital.
Nämä tulokset tukevat ajatusta siitä, että Facebook on hyödyllinen työkalu yksilöiden silloittavan ja ylläpitävän sosiaalisen pääoman muodostamisen ja säilyttämisen tukemiseen.
Facebook, the most popular social networking service in the world, is believed to support the maintenance and creation of social relationships.
Maailman suosituimman yhteisöpalvelun Facebookin uskotaan olevan hyödyllinen työkalu sosiaalisten suhteiden ylläpitämiseen ja luomiseen.
In this study the relationship between the intensity of Facebook usage, personality trait extraversion and three types of social capital (bridging, bonding and maintained) were studied.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan Facebookin käytön, persoonallisuuden piirre ekstraversion ja kolmen sosiaalisen pääoman ulottuvuuden, sitovan (bonding), silloittavan (bridging) ja ylläpitävän (maintained) välisiä yhteyksiä.
This means that extraversions relation with social capital can partly be explained by the influence of the intensity of Facebook usage.
Tämä tarkoittaa sitä, että osa ekstraversion vaikutuksesta sosiaaliseen pääomaan voidaan selittää Facebookin käytön lisääntymisellä.
Bonding social capital was not found to be a reliable scale so it was deleted from the analyses.
Sitova sosiaalinen pääoma jätettiin analyyseistä, koska se ei täyttänyt reliaabelin mittarin vaatimuksia.
The aim was to see whether the intensity of Facebook usage is associated with individuals’ perceived social capital and to examine if extraversion affects this association.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, onko Facebookin käyttö yhteydessä ihmisten kokemaan sosiaaliseen pääomaan, sekä tarkastella, vaikuttaako ekstraversio näiden muuttujien väliseen yhteyteen.
In order to understand the way these services influence social relationships it is important to take into account the personal uniqueness of the people using them.
Jotta näiden palvelujen vaikutuksia voidaan ymmärtää, on tärkeä ottaa huomioon erilaisten persoonallisuustekijöiden vaikutukset, jotka muokkaavat kunkin ihmisen ainutkertaista kokemusta näistä palveluista.
The theoretical framework of this study consists of social capital theory and trait theory of personality.
Sosiaalisen pääoman teoria ja persoonallisuuden piirreteoria muodostavat tutkimuksen teoreettisen viitekehyksen, jota sovelletaan tieto- ja viestintäteknologian tutkimuskontekstiin.
The main finding is that the intensity of Facebook usage is positively associated with perceived bridging and maintained social capital.
Tutkimuksen päätulos on, että Facebookin käyttö on positiivisesti yhteydessä ihmisten kokemaan silloittavaan ja ylläpitävään sosiaaliseen pääomaan.
Social networking services have become an increasingly central way for people to interact with each other.
Internetin yhteisöpalvelujen merkitys ihmisten välisessä vuorovaikutuksessa on kasvanut huomattavasti viimeisten kahden vuosikymmenen aikana.
In addition, extraversion was found to be positively associated with bridging and maintained social capital, even more so than Facebook intensity.
Lisäksi myös ekstraversio on positiivisesti yhteydessä silloittavaan ja ylläpitävään sosiaalisen pääomaan, mutta Facebookin käyttö medioi tätä yhteyttä.
Moreover, the relationship between the intensity of Facebook usage and bridging social capital is moderated by extraversion.
Ekstraversio myös moderoi Facebookin käytön ja silloittavan sosiaalisen pääoman välistä yhteyttä.
My research questions were as follows: 1.
Tutkimuskysymykseni olivat: 1.
I analysed the material using content analysis.
Analyysimenetelmänä käytin sisällönanalyysiä.
They need different work opportunities outside the open labour market, which would allow for them to maintain and improve their well-being and enjoy an active life.
Heille tulisi kehittää avoimien työmarkkinoiden ulkopuolelle erilaisia työskentelymahdollisuuksia, joissa he voisivat ylläpitää ja parantaa hyvinvointiaan ja näin elää aktiivista elämää.
Municipal social work and labour policy have been combined through active social and labour policy.
Kunnallinen sosiaalityö ja työvoimapolitiikka on liitetty yhteen aktiivisen sosiaali- ja työvoimapolitiikan myötä.
Maintaining the capacity for work and rehabilitation among the unemployed are the central goals of the intermediate labour market.
Työttömien työkyvyn ylläpito ja työhön kuntoutus ovat välityömarkkinoiden keskeisimmät tavoitteet.
The framework for my thesis is activation policy, in which social work has been given a significant role.
Tutkielman viitekehys on aktivointipolitiikka, jossa sosiaalityö on saanut merkittävän roolin.
The core factors that increased well-being in the model included employment, health care, communality and relationships.
Mallin keskeisimpiä hyvinvointia lisääviä tekijöitä olivat työllistyminen, terveydenhuolto, yhteisöllisyys ja sosiaaliset suhteet.
However, being employed in the open market is not feasible for some of the unemployed people outside the labour market.
Kuitenkin osalle työmarkkinoiden ulkopuolella oleville työllistyminen avoimille työmarkkinoille ei ole mahdollista.
The model aimed to achieve wage contracts and rehabilitation as well as the prevention of marginalization.
Mallilla tavoiteltiin palkkasuhdetta, työkuntoutusta ja syrjäytymisen ehkäisemistä.
The objective of the Paltamo model was to employ all unemployed job seekers in the Paltamo municipality in the intermediate labour market.
Paltamon mallin tavoite oli työllistää kaikki Paltamon kunnan työttömät työnhakijat välityömarkkinoille.
I participated in the assessment study into the Paltamo model and was able to observe the Paltamo model and the comprehensive and versatile assessment study closely.
Olin mukana Paltamon mallin arviointitutkimuksessa ja seurasin läheltä sekä Paltamon mallia, että sitä monipuolisesti tutkivaa arviointitutkimusta.
The intermediate labour market is supposed to be a temporary solution during the transition from unemployment to employment.
Välityömarkkinoiden on tarkoitus olla väliaikaisratkaisu työn ja työttömyyden välillä.
The well-being of the unemployed was diminished by the absence of meaningful work, the attitudes of the executive manager and the clerical staff at the beginning of the project as well as the lack of social welfare expertise and skills.
Työllistyneiden hyvinvointia heikensivät mielekkään työn puuttuminen, toiminnan alussa toiminnanjohtajan ja toimihenkilöiden asenteet sekä sosiaalialan asiantuntijuuden ja osaamisen puuttuminen.
The objective of my Master’s thesis was to examine how the Paltamo full employment trial, the Paltamo model, implemented in the years 2009–2013 affected the well-being of the employed.
Pro gradu -tutkielmani tarkoitus oli selvittää miten vuosina 2009–2013 toteutettu Paltamon täystyöllistämiskokeilu, Paltamon malli, vaikutti työllistyneiden hyvinvointiin.
The most important social work needs of the employed were proven to be procedures aimed at motivating and encouraging employees, especially for the young, as well as procedures aimed at solving complex, cumulative problems.
Työllistyneiden sosiaalityön tarpeista tärkeimpinä esiin nousivat varsinkin nuorten motivointiin ja kannustamiseen liittyvät sekä monimutkaisten ja kasautuneiden ongelmien ratkaisuihin liittyvät toimintatavat.