natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The evidence presented in the paper show that the upheaval and political power struggles prevailing in the Egyptian society following the 2011 uprising have weakened women’s position in the society and increased harassment and violence against women.
Tutkielman esittämästä aineistosta on mahdollista päätellä, että egyptiläisessä yhteiskunnassa tammikuun 2011 jälkeen valloilla ollut sekasorto ja käyty poliittinen valtataistelu ovat heikentäneet naisten asemaa ja lisänneet naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja ahdistelua.
The objective is to understand how the situation has changed from a peaceful and liberal uprising calling for social justice for all in January 2011 to a situation where violence against women in the public space has increased.
Tutkielma pyrkii ymmärtämään, kuinka rauhanomaisesta ja liberaalista sosiaalista oikeudenmukaisuutta vaativasta kansannoususta on tultu tilanteeseen, jossa naisiin kohdistuva väkivalta julkisessa tilassa on lisääntynyt.
International human rights organisations have recently reported on an increase in violence against women, and in particular sexual violence against women in the post-uprising Egypt.
Kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen viimeaikaisten raporttien mukaan naisiin kohdistuva väkivalta, ja erityisesti seksuaalinen väkivalta, on lisääntynyt kansannousun jälkeisessä Egyptissä.
The conclusion highlights the role of patriarchal values and culture in the Egyptian society.
Patriarkaalisten arvojen ja kulttuurin rooli egyptiläisessä yhteiskunnassa nousevat esiin loppupäätelmissä tärkeiksi tekijöiksi.
Social movements theory helps to understand how the uprising started and eventually changed, while cultural theory is helpful in understanding culture’s role in the events that followed the January 2011 events.
Kulttuuriteorian avulla taas tutkielma pyrkii ymmärtämään kulttuurin roolia kansannousun jälkeisissä tapahtumissa.
With the theoretical framework provided by the social movements theory and cultural theory, it aims to understand the birth of the social movement and the change occurred.
Tutkielma pyrkii ymmärtämään kansannousun muutosta kansanliikkeiden teorian ja kulttuuriteorian tarjoaman viitekehyksen kautta.
Only few gender differences were present.
Sukupuolierot olivat vähäisiä.
The data was collected in Finland (n=136), China (n=154), Greece (n=262) and Norway (n=137).
Aineistoa kerättiin Suomesta (n=136), Kiinasta (n=154), Kreikasta (n=262) ja Norjasta (n=137).
These findings and limitations of the study are discussed and recommendations for further research are provided.
Näistä tuloksista ja tutkimuksen rajoitteista keskustellaan ja tulevaisuuden tutkimusaiheita ehdotetaan.
Previous research has identified the need for studies that explore new colour-emotion associations, compare these findings cross-culturally and are based on large samples.
Aikaisemmissa tutkimuksissa on havaittu tarve tutkimuksille, jotka kartoittavat uusia väri-emootio assosiaatioita, vertaavat näitä havaintoja kulttuureittain ja perustuvat suuriin näytekokoihin.
There were more positive associations related with blue and white in Greece and Finland than in China but associations with red were not more positive in Norway than in Finland or Greece.
Siniseen ja valkoiseen yhdistettiin Suomessa ja Kreikassa enemmän positiivisia assosiaatioita kuin Kiinassa, mutta punaiseen liitetyt assosiaatiot eivät olleet Norjassa positiivisempia kuin Suomessa ja Kreikassa.
Based on these facts four research problems are: 1) What kind of associations can be found between emotions and colours among the Finnish, the Chinese, the Norwegian and the Greek adults?
Yllä oleviin lähtökohtiin perustuen tutkimusongelmat ovat: 1) Millaisia väri-emootio assosiaatioita suomalaisilla, kiinalaisilla, norjalaisilla ja kreikkalaisilla aikuisilla on?
A positive relationship between the colours in the country flag and associations related to these colours could not be confirmed fully.
Positiivista suhdetta lipun värien ja väreihin liitettyjen assosiaatioiden välillä ei voitu vahvistaa.
3) what are the main differences in the strongest colour-emotion associations between Finland and the other three nations?
3) Mitkä ovat suurimmat erot voimakkaimpien väri-emootio assosiaatioiden välillä Suomessa ja muissa maissa?
Finland and Norway were chosen as these individual Nordic cultures are assumed to be similar contrast to group oriented China.
Suomi ja Norja valittiin mukaan tutkimukseen, sillä näiden pohjoismaiden oletettiin olevan kulttuuriltaan melko samanlaisia ja eroavan ryhmäorientoituneesta Kiinasta.
Greece was added to the study as the colours of the country flag are similar in Finland and Greece (blue and white) in contrast to China and Norway that both have red.
Kreikka lisättiin mukaan tutkimukseen, sillä värit maan lipussa ovat samanlaiset kuin Suomessa (valkoinen ja sininen), kun taas Norjan ja Kiinan lippujen väreissä on punaista.
2) what are the strongest colour-emotion associations among these nations?
2) Mitkä ovat intensiteetiltään voimakkaimmat väri-emootio assosiaatiot näissä maissa?
The data (n=689) is based on an international study led by the University of Lausanne in Switzerland.
Aineisto (n=689) on osa laajempaa Lausannen yliopiston kansainvälistä tutkimusta ja pohjautuu verkkopohjaiseen Geneva Emotion Wheel (GEW) itseraportointityökaluun.
and 3) what is the relationship between colours in the country flag with associations related to these colours?
4) Millainen suhde on kansallislipun värien ja näihin väreihin liitettyjen assosiaatioiden välillä?
A cross-cultural comparison of colour-emotion associations of Finland, Norway, China and Greece
Tämän työn tavoitteena on analysoida ja vertailla aikuisten väri-emootio assosiaatioita Suomessa, Norjassa, Kiinassa ja Kreikassa.
Internal consistency was very coherant in each country, indicating that group orientation vs. individualism does not affect to colour-emotion associations that significantly.
Vastaustapa maittain oli yhdenmukainen, eikä ryhmäorientoituneen kulttuurin sisäinen koheranssi ollut korkeampi kuin individualistisessa maassa.
A series of Kruskal-Wallis and Mann-Whitney U analyses suggested that there are several strong colour-emotion associations that vary between the cultures.
Aineiston analysoinnissa hyödynnettiin Kruskal-Wallis ja Mann-Whitney U analyyseja.
Participants were asked to associate 12 colour names with any of the 20 emotions (displayed on the GEW) and rate their intensity in their native language.
Osallistujia pyydettiin arvioimaan, millä intensiteetillä he yhdistävät 12 väritermiä 20 emootioon.
Positive and negative colours were identified.
Tutkimuksessa löytyi myös universaaleja yhteyksiä (esim. punainen-viha), sekä positiivisia ja negatiivisia värejä.
However, few studies have investigated gender differences and positive associations for national flag colours.
Vaikka väri- emootio assosiaatioita on tunnistettu jo aikaisemmin, verrataan vain harvassa tutkimuksessa sukupuolieroja tai kansallisvärien herättämiä assosiaatioita.
There were fewer differences between the Finnish and the Norwegian associations than between the Greek and the Chinese associations indicating that the colour-emotions are learned and based on a variety of cultural factors rather than colour preferences, gender or biology.
Tutkimuksessa löytyi useita vahvoja väri-emootio assosiaatioita, jotka vaihtelivat kulttuurien välillä viitaten opittuihin ja kulttuuripohjaisiin malleihin.
Especially the situation of the Kurdish women seems alarming: approximately 50% of the studied Kurdish women experience mental ill-health symptoms.
Erityisesti Kurdi taustaisten naisten tilanne vaikuttaa hälyttävältä.
This study investigates an association between socioeconomic status (SES) and mental ill-health among Russian-, Somali-, and Kurdish origin first generation migrants.
Tutkielma käsittelee Suomeen saapuneiden ensimmäisen sukupolven maahanmuuttajien sosioekonomisen aseman ja mielenterveyshäiriöiden välistä yhteyttä.
This study showed that various indicators of low SES (education, employment status and income) are associated with a higher likelihood of mental ill-health (depression and anxiety) in the studied migrant populations.
Menetelmänä on logistinen regressioanalyysi, jonka avulla tarkastellaan sosioekonomisen aseman (työllisyys tilanne, koulutus ja tulot) välistä yhteyttä yhteytä mielenterveysoireisiin (masennus ja ahdistuneisuus).
Invited target groups were aged between 18 to 64 and living in six Finnish cities: Helsinki, Espoo, Vantaa, Turku, Tampere, and Vaasa.
Aineistona on käytetty Maahanmuuttajien terveys- ja hyvinvointitutkimusta (Maamu), jossa selvitettiin 18–64 vuotiaiden venäläis-, somalialais- ja kurditaustaisten maahanmuuttajien terveyttä ja hyvinvointia sekä terveyspalveluiden käyttöä ja elinoloja Suomessa.
Furthermore their symptoms are associated with all the studied indicators of SES.
Heistä lähes puolet raportoi masennus ja ahdistuneisuus oireita ja oireiden välillä on selkeä yhteys kaikkiin käytettyihin sosioekonomisen aseman mittareihin.
This study also showed that due to heterogeneous nature of migrant populations in Finland there might be individuals or groups of individuals with several different vulnerabilities.
Toisaalta joistakin aiemmista tutkimuksista on saatu näyttöjä nk. 'healthy migrant' – ilmiöstä, jonka mukaan maahanmuuttajat ovat kantaväestöjen edustajia terveempiä matalasta sosioekonomisesta asemasta huolimattaan.
The data utilised in this study is a collection of Finnish Youth Barometers from 1999 (N=1251), 2007 (N=1903), and 2013 (N=1903).
Aineistona toimivat vuosien 1999 (N=1251), 2007 (N=1903) ja 2013 (N=1903) Nuorisobarometrit.
The average educational level of Finns has increased dramatically in a short period of time.
Suomalaisten koulutustaso on noussut dramaattisesti lyhyessä ajassa.
The methods include descriptive statistics for the chosen variables as well as the Kruskal-Wallis test, which is used to analyse between group differences.
Menetelminä toimivat kuvaavat tilastomenetelmät sekä ryhmäeroja avaava kvantitatiivinen Kruskal-Wallis testi.
In fact, education seems to maintain its value, especially during bad times.
Sen sijaan koulutus säilyttää merkityksensä, varsinkin huonossa taloustilanteessa.
Young people’s confidence in education is still very much under researched in the sociology of education as well as sociology of work.
Nuorten koulutususko on vielä vähän tutkittu aihe työelämän sosiologiassa ja koulutussosiologiassa.
The aim of this thesis is to see if there are differences in how young people have responded to these questions in 1999, 2007, and 2013.
Tässä tutkimuksessa katsotaan tarkemmin kahta koulutususkoon liittyvää kysymystä ja kuinka nuorten vastaukset näihin kysymyksiin eroavat vuosina 1999, 2007 ja 2013.
More research is needed to better examine the reasons why confidence in education diminishes as a young person ages.
Tarkempaa tutkimusta kaivataan selvittämään miksi nuorten koulutususko hupenee heidän vanhetessaan.
This thesis will focus more on young people’s own perceptions of the relationship between education and employability rather than observing their school to work transitions.
Tässä tutkimuksessa keskitytään enemmän nuorten omiin käsityksiin koulutuksen ja työelämän suhteesta kuin heidän varsinaisiin siirtymiin.
The purpose of the thesis is to explore how economic turbulence in the form of booms and busts affects young people’s perceptions of the link between education and employability.
Tarkoituksena on pohtia, kuinka talouden nousu- ja laskukaudet vaikuttavat nuorten käsityksiin koulutuksen ja työllistymisen suhteesta.
Previous research in the field has largely focused on the link between educational credentials and employability, as well as youth transitions from education to the labour market.
Aikaisempi tutkimus on keskittynyt lähinnä koulutuksen ja työllistymisen väliseen suhteeseen sekä nuorten elämän siirtymiin.
The starting point of this research is the rapid expansion of education in Finland and its effects on the labour market.
Tutkimuksen lähtökohtina toimivat Suomen koulutustason kehitys viimeisen 20 vuoden aikana ja sen seuraukset työelämässä.
The Finnish Youth Barometer is an annual survey that collects data on young people’s attitudes and values.
Nuorisobarometri on noin vuoden välein suoritettava kysely, jonka tarkoitus on selvittää 15–29 vuotiaiden suomalaisnuorten arvoja ja asenteita.
Such transitions from education to employment are often aided by work experience acquired during one’s studies.
Nuorten siirtymistä koulutuksesta työelämään helpottaa koulutuksen aikana kerätty työkokemus.
While youth expectations of the labour market are increasingly researched, this thesis offers a new perspective by introducing the concept of ’confidence in education’.
Vaikka nuorten työelämäodotuksia tutkitaan entistä enemmän, tämä tutkimus käsittelee aihetta uudesta näkökulmasta.
The fact that confidence in education is higher in times of economic turmoil signals that the value of education has not decreased as the average educational level has increased.
Laskukausien korkeampi koulutususko kielii siitä, että koulutuksen arvo ei ole kärsinyt suomalaisten koulutustason noustessa.
Educational credentials give an individual a competitive advantage in an overcrowded labour market where supply of labour exceeds demand.
Koulutus tarjoaa kilpailuvaltin työmarkkinoilla erityisesti laskukausina, jolloin työnhakijoista ei ole pulaa.
Educational expansion has not only resulted in a better educated population, but has also had its effects on unemployment levels of the highly educated, as well as the number of individuals who are over-educated for their jobs.
Samaan aikaan koulutustason nousu on johtanut tilanteeseen jossa korkeakoulutettujen työttömyys on nousussa ja moni työntekijä on ylikoulutettu työtehtäviinsä nähden.
In addition to the development of young people’s confidence in education over time, this thesis will also look at how one’s confidence level in education may depend on their age or primary activity.
Koulutususkon kehityksen lisäksi tämä tutkimus tarkastelee myös miten eri-ikäiset ja eri elämäntilanteissa olevat nuoret kokevat koulutuksen ja työllistymisen suhteen.
This thesis looks at the development of young Finns’ confidence in education between 1999 and 2013.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan suomalaisten nuorten koulutususkon kehitystä 1999–2013.
In addition, the fact that confidence levels are lower among those young people who are either already in employment, or have more likely already had work experience, signals that experienced realities of the labour market may not match with previous beliefs that education better’s one’s employability.
Tämän lisäksi myös nuoren elämäntilanne vaikuttaa hänen koulutususkonsa asteeseen: vanhemmat ikäryhmät – eli nuoret joilla on jo todennäköisemmin työkokemusta – eivät usko yhtä lujasti koulutuksen arvoon työllistymisen kannalta.
When the supply of educated labour has come to exceed the demand for it, education no longer guarantees a job, but is increasingly necessary to better position oneself on the labour market.
Koulutus yksin ei enää takaa työpaikkaa, mutta työllistyminen ilman sitä on vaikeaa.
Results show that young Finns’ confidence in education follows the development of the Finnish economy.
Tulokset kertovat että nuorten työhön ja koulutukseen liittyvät asenteet ovat kytköksissä Suomen työ- ja taloustilanteeseen.
While confidence in education has remained at a high level between 1999 and 2013, there seem to be clear differences in the level of confidence when comparing times reflecting economic busts (1999 and 2013) with a time of economic prosperity (2007).
Nuorten koulutususkon kehitys seuraa talouden nousu- ja laskukausia, vaikka koulutususko onkin pysynyt suhteellisen korkeana 1999–2013.
Furthermore, while education alone may no longer be enough for a smooth transition, those young people with higher levels of education are still better off than their less educated counterparts.
Tämän lisäksi korkeasti koulutetut nuoret ovat paremmassa asemassa kuin heidän vähemmän koulutetut toverinsa, siitä huolimatta että koulutus yksin ei ole enää kilpailuvaltti työmarkkinoilla.
Confidence in education is higher among young people who are still in education when compared to those in employment.
Samaan tulokseen päästään myös katsomalla nuoren pääasiallista toimea: koulutususko on voimakkaampaa opiskelijoiden kuin työelämässä jo olevien keskuudessa.
This is reinforced by the result that confidence in education is higher among the younger age groups than the older ones; the younger age groups are more likely to still be in education, while the individuals in the older age groups are more likely to have already acquired some work experience.
Toisaalta opiskelijoiden ja työelämässä jo olevien, sekä nuorempien ja vanhempien ikäryhmien, koulutususkon erot kertovat koulutuksen arvostuksen olevan korkeimmillaan silloin, kun nuori on vielä koulutuksessa.
It is also easily understood by the public.
Se on myös helposti ymmärrettävä ja käytännönläheinen.
The decrease was especially intense in the northern areas, amounting to 3.3 4.0 m (averaging 0.033 0.040 m y-1), when comparing summer time averages in 2005 2009 to those observed one hundred years earlier.
Voimakkainta lasku oli pohjoisilla alueilla, yltäen 3.3 4.0 m sadassa vuodessa (keskiarvona 0.033 0.040 m v-1).
According to the assessment 2007-2011, all open-sea areas of the Baltic Sea were severely affected by eutrophication.
Vuosille 2007-2011 määritetyn Itämeren tilanarvion perusteella kaikki avomerialueet olivat rehevöityneitä.
It is technically relatively advanced: quantitative, regularly monitored, and includes ecological targets as well as documented methodology.
Se on teknisesti kehittynyt: määrällinen (kvantitatiivinen), säännöllisesti seurattu (monitoroitu), menetelmiltään todennettu osoitin, jolle on kyetty määrittämään hyvän tilan tavoitetasot.
I suggest the increase was at least partly a consequence of decreased concentrations of dissolved iron in the surface waters near the coast.
Esitän että veden kirkastuminen kyseisissä vesissä on ainakin osittain seurausta liuenneiden rautayhdisteiden määrän vähenemisestä.
In this study, I investigated long-term changes in Secchi depth.
Tässä työssä tarkastelen näkösyvyyden pitkäaikaismuutoksia Itämerellä.
Secchi depth was shown to be highly sensitive to variation in both phytoplankton (by chlorophyll-a as proxy) and colorful dissolved organic matter (CDOM).
Näkösyvyys osoittautui olevan herkkä sekä levämäärän (lehtivihreän kautta tulkittuna) että humusaineiden (CDOM) vaihtelulle.
The decrease was proposed to be strongly linked with documented simultaneous increase in chlorophyll-a concentration (Papers I, III).
Esitän, että näkösyvyyden lasku liittyy vahvasti samaan aikaan tapahtuneeseen levämäärän (a-klorofyllipitoisuus, lehtivihreän määrä) lisääntymiseen pintavedessä (Julkaisut I, III).
The relationship between Secchi depth and total organic carbon (TOC) was tested, but a significant relationship was not found indirectly indicating that a large part of organic carbon was colorless.
Näkösyvyyden ja kokonaishiilen (TOC) määrän muutoksia testattiin myös suhteessa toisiinsa, ilman näyttöä merkitsevästä riippuvuudesta minkä tulkitsin johtuvan siitä, että ainakin osa veteen liuenneesta hiilestä on väritöntä.
Finally, Secchi depth was applied in the Baltic Sea eutrophication status assessment (Paper IV), and alternative ways to apply the indicator were explored.
Tutkin lopuksi näkösyvyyden käyttöä Itämerenlaajuisessa rehevöitymisen tilanarviossa (Julkaisu IV), kokeillen vaihtoehtoisia tapoja yhdistellä sitä muiden osoittimien kanssa.
On the other hand, Secchi depth may turn to be valuable in reflecting signals not currently captured by other indicators.
Toisaalta, yhdessä muiden osoittimien kanssa näkösyys saattaa tunnistaa signaaleja jotka eivät vaikuta muihin osoittimiin.
Secchi depth is often applied together with other indicators, including chlorophyll-a.
Näkösyvyyttä hyödynnetään tilanarvioissa usein yhdessä muiden osoittimien, kuten levämäärän, kanssa.
Secchi depth is a commonly applied and well established indicator of eutrophication and water quality in the Baltic Sea.
Näkösyvyys on jo laajasti käyttöönotettu rehevöitymisen ja vedenlaadun osoitin Itämerellä.
Due to the deteriorated status of all indicators, variation in the construction of the assessment did not affect the general outcome.
Erikseen jokaisen rehevöitymisen tilan osoittimen kautta tulkittuna tulos oli useimmilla alueilla sama, joten niiden uudelleenryhmittelyllä ei ollut vaikutusta kokonaistilanarvioon.
The modelling exercise revealed, that the environmental targets for Secchi depth, set by the Baltic Sea coastal states via their collaboration through the Baltic Marine Environment Protection Commission (HELCOM), were stricter than those set for chlorophyll-a. To facilitate future management use of the Secchi depth indicator, I made an effort to characterize it in relation to indicators in general.
Mallinnuksen seurauksena päädyin esittämään, että näkösyvyydelle kansainvälisesti, Itämeren Suojelukomission (HELCOM) toimesta asetetut ympäristön hyvän tilan tavoitetasot ovat levämäärälle asetettuja tavoitteita kunnianhimoisemmat.
On the other hand, though simple to associate, it is a composite indicator, which requires case-specific analysis before its role in the eutrophication process can be accurately defined.
Vaikka se on toiminnallisesti yksinkertainen, on se rehevöitymiseen liittyvien syy-seuraussuhteiden osalta monimutkainen, ja edellyttää siltä osin aluekohtaisen analyysin ennen käyttöönottoa.
Secchi depth, a proxy of water clarity, is widely applied as an indicator of eutrophication or water quality both in open-sea- and coastal areas.
Sitä on käytetty laajasti rehevöitymisen tilan ja vedenlaadun osoittimena (indikaattorina) sekä avomerellä että rannikonläheisillä merialueilla.
The effect of the main optical constituents on light attenuation in the open sea were investigated through a bio-optical model setup, in order to resolve how the Secchi depth indicator should be applied in different parts of the Baltic Sea (Paper III).
Pohdin Itämeren avomerialueiden tärkeimpien valon vaimenemiseen vaikuttavien ainesosien vaikutusta näkösyvyyteen bio-optisen mallijärjestelyn avulla (Julkaisu III).
The strong relationship between Secchi depth and chlorophyll-a motivates the use of Secchi depth as a eutrophication indicator throughout the open Baltic Sea.
Näkösyvyyden voimakas riippuvuus levämäärään kannustaa hyödyntämään sitä rehevöitymisen tilan osoittimena kautta Itämeren.
Unfortunately, the long-term coastal dataset did not allow comparison to suspended inorganic matter, leaving the possible effect of potentially important coastal constituent unrevealed.
Kiintoaineen suhteen vertailua ei ikävä kyllä ollut mahdollista tehdä, joten sen merkitystä näkösyvyyden muutoksiin rannikolla ei pystytty tutkimaan.
Being a composite indicator, Secchi depth was found suitable for expressing eutrophication together with other indicators; relying on Secchi depth alone would introduce a risk of misinterpretations, especially when the role of water clarity in the ecosystem is not solved area-specifically.
Luottaminen yksinomaan tämän syy-seuraussuhteiltaan monimuotoisen osoittimen viestiin altistaa virhetulkinnoille, erityisesti mikäli vedenkirkkauden syitä ja riippuvuuksia ei ole selvitetty aluekohtaisesti.
In optically complex waters, such as the Baltic Sea, Secchi depth is known to respond to several components yet its performance, or possible restrictions, have not been explored.
Itämeren tyyppisissä, optisesti monimuotoisissa vesissä se reagoi useisiin veden ominaisuuksiin.
Contradictory to this, and to the development in adjacent open sea areas, Secchi depth was observed to increase in the coastal Bothnian Sea, Quark and Bothnian Bay.
Selkämeren, Merenkurkun ja Perämeren rannikoilla suuntaus oli päinvastainen: näkösyvyyden todettiin kasvaneen, mikä oli ristiriidassa myös näitä rannikkokaistaleita ympäröivien avomerialueiden kehityksen kanssa.