natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Many of them are based on movement tracking by sensors, cameras and computer vision.
Monet teknologia-avusteisista menetelmistä perustuvat liikkeen tunnistukseen esimerkiksi sensoreiden, kameroiden tai tietokonenäön avulla.
The results obtained by the algorithm were visually compared to annotations.
Algoritmin avulla laskettuja tuloksia vertailtiin annotointeihin visuaalisesti.
The research material consisted of four videos of a child and a parent blowing soap bubbles.
Tutkimusmateriaali koostui neljästä videosta, joissa lapsi ja vanhempi puhalsivat saippuakuplia.
The quantitative methods for assessment of nonverbal interaction are few.
Määrällisiä menetelmiä ei juuri ole.
With current recording arrangements, the gaze directions could not be detected by the algorithm and therefore the moments of joint attention could not be determined either.
Kuvausjärjestelyistä johtuen algoritmi ei pystynyt tunnistamaan videoista katseen suuntaa, joten myöskään jaetun tarkkaavuuden hetkiä ei pystytty tunnistamaan automaattisesti.
However, interaction events were not the only reasons that caused changes in hand closeness and in activities, so they could not be distinguished from other actions solely by these factors.
Vaihtelua käsien läheisyydessä ja aktiivisuuksissa aiheutti kuitenkin moni muukin toiminta kuin vuorovaikutus, joten pelkästään niiden avulla vuorovaikutusta ei voitu erottaa muusta toiminnasta.
Distinguishing individual interaction events may not be the best way to assess interaction, and the focus of assessment should be in global units, such as synchrony between interaction partners.
Tämän kaltaisessa tutkimuksessa kannattaa jatkossa yksittäisten vuorovaikutustekojen arvioimisen sijasta keskittyä laajempiin kokonaisuuksiin kuten synkroniaan vuorovaikutuskumppanien välillä.
The communication initiatives and turn-taking could be seen as peaks in hand closeness and as alternation in activities.
Kommunikaatioaloitteet ja vuorottelu näkyivät käsien läheisyytenä ja lapsen ja aikuisen aktiivisuuksien vuorotteluna.
There also existed interaction that was not related to jar handling, which could not be seen from the hand closeness curves.
Kaikki vuorovaikutus ei myöskään liittynyt saippuakuplapurkin käsittelyyn, jolloin se ei näkynyt käsien läheisyytenä.
The aim was to find out whether the same meaningful interactional events could be found from videos by the algorithm and by human annotators.
Tavoitteena on selvittää, pystytäänkö algoritmin avulla tunnistamaan videolta samat vuorovaikutuspiirteet kuin käsin annotoimalla.
The data obtained by the algorithm was further processed by Matlab to extract the activities of the child and the parent, the coupling of the activities and the closeness of child’s and parent’s hands at each time point.
Näin saadut koordinaatit käsiteltiin edelleen Matlabilla siten, että niistä laskettiin lapsen ja vanhemman aktiivisuudet ja käsien läheisyys jokaisella ajanhetkellä.
In this study the use of OpenPose, a pose estimation algorithm, was investigated in detection of nonverbal interactional events.
Tässä tutkimuksessa selvitetään mahdollisuutta käyttää asennontunnistusalgoritmia ei-kielellisen vuorovaikutuksen arvioimisessa.
In order to enable the detection of gaze directions in the future studies, the faces of subjects are visible all the time.
Kuvausjärjestelyjä pitäisikin muuttaa niin, että kuvattavien kasvot ovat koko ajan näkyvissä.
The videos were manually annotated in two different ways: Both the basic units, such as the gaze directions and thehandling soap bubble jar, and the interactional events, such as communication initiatives, turn-taking and joint attention, were annotated.
Vuorovaikutuspiirteistä annotoitiin kommunikointialoitteet, vuorottelu ja jaetun tarkkaavuuden hetket.
The videos were first run by OpenPose to track the poses of the child and the parent frame by frame.
OpenPose-algoritmilla tunnistettiin lapsen ja vanhemman asennot jokaisesta yksittäisestä kuvasta.
Learning new words is a complex process.
Uusien sanojen oppiminen on monimutkainen prosessi.
Aphasia impairs a person's ability to understand, produce and use language.
Se heikentää henkilön kykyä ymmärtää, tuottaa ja käyttää kieltä.
In natural language learning, the relationship between a word and its meaning is often not unambiguous, but the words and their possible meanings are numerous, and the connections are complex.
Luonnollisessa kielenoppimisessa sa-nan ja sen tarkoitteen välinen yhteys ei useinkaan ole yksiselitteinen, vaan sanoja ja niitä vas-taavia mahdollisia tarkoitteita on usein paljon, ja yhteydet ovat monitahoisia.
However, the use of familiar words in research makes it difficult to interpret the results.
Tuttujen sa-nojen käyttö tutkimuksissa kuitenkin vaikeuttaa tulosten tulkintaa.
Some learned the words well, others learned some words, and some did not seem to learn the words at all.
Osa oppi sanoja hyvin, osa jonkin verran ja osa ei vaikuttanut oppivan sanoja ollenkaan.
Recovery from aphasia is generally divided into three main stages: acute, subacute and chronic.
Afasiasta toipuminen jaetaan yleensä kolmeen päävaiheeseen: akuuttiin, subakuuttiin ja krooniseen vai-heeseen.
However, there was great variability in the ability to learn between the aphasic participants.
Oppimiskyvyssä oli kuitenkin suurta vaihtelua afaattisten osallistujien välillä.
The aphasic participants were examined at HUS Hospital District in Laakso Hospital in Helsinki and in Hyvinkää Hospital.
Afaattiset osallistujat tutkittiin HUS:in sairaanhoitopiirin Laakson sairaalassa sekä Hyvinkään sairaalassa.
In addition, some of aphasic participants in the subacute stage were able to maintain the vocabulary they learned for at least a week after learning.
Lisäksi osa subakuutin vaiheen afaattisista osallistujista pystyi ylläpitämään oppimaansa sanastoa ainakin viikon oppi-mistilanteen jälkeen.
The learning of new words can take place by hearing or by reading.
Uusia sanoja voi oppia paitsi kuulemalla, niin myös lukemalla.
Both young adults and matched controls performed well on the learning task, but young adults learn the words faster than matched controls.
Sekä nuoret verrokit että ikäverrokit suoriutuivat oppimisteh-tävästä keskimääräisesti hyvin, mutta kuitenkin niin, että nuoret verrokit oppivat sanoja ikäver-rokkeja nopeammin.
The participants of the study consisted of three groups: young controls, matched controls and aphasic participants.
Tutkimuksen kokonaisaineistoon kuului kolme ryhmää: nuoret verrokit, ikäverro-kit sekä afaattiset osallistujat.
The prerequisite for rehabilitation from aphasia is the ability to learn new things, but aphasia research typically uses familiar and everyday words.
Edellytys afasiasta kuntoutumiselle on kyky op-pia uutta, mutta afasiatutkimuksessa käytetään tyypillisesti tuttuja ja arkisia sanoja.
In order to assess whether a person with aphasia is able to learn new vocabulary, research must be done on a vocabulary that was not available to the person before aphasia.
Jotta voidaan arvioida, onko afasian saaneen henkilön mahdollista oppia uutta sanastoa, on tutkimusta tehtävä sellaisella sa-nastolla, joka ei ole ollut afasian saaneen henkilön käytössä ennen sairastumista.
So far, the ability to learn new words in aphasia has only been studied in chronic aphasia.
Kykyä oppia uusia sanoja on toistaiseksi tutkittu vain afasian kroonisessa vaiheessa.
The word learning task consisted of six 3-syllable nonwords that were practiced using a computer program.
Sanastonoppimistehtävässä harjoiteltiin tietokoneohjel-man avulla kuutta kolmitavuista epäsanaa.
Learning novel words is possible in subacute aphasia.
Uusien sanojen oppiminen on mahdollista subakuutissa afasiassa.
This thesis also investigates how the learning ability of people with aphasia compares to the learning ability of healthy matched controls in the same task and how the matched controls learn compared to healthy young adults.
Lisäksi selvitetään, miten afaattisten osallistujien sanojen oppimisen kyky vertautuu ikäverrokkien oppimisen kykyyn samassa tehtävässä, sekä miten terve ikääntyminen vaikuttaa oppimiskykyyn.
The aim of this thesis is to determine, whether people with subacute aphasia can learn novel vocabulary in a situation that imitates natural language learning.
Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, millainen kyky subakuutissa vaiheessa olevilla afaattisilla ihmisillä on oppia uutta sanastoa tilanteessa, joka muistuttaa luonnollisen kielen op-pimista.
Aphasia refers to a disability in the processing of linguistic information.
Afasialla tarkoitetaan yleisimmin aivoverenkiertohäiriöstä johtuvaa kielellisen tiedon käsittelyn häiriötä.
Novel word learning in subacute aphasia : young adults and matched controls as comparison groups
Uusien sanojen oppiminen subakuutissa afasiassa : verrokkeina terveet nuoret aikuiset ja terveet ikäverrokit
Some of the aphasic participants learned the words on par with matched controls but for some the learning was significantly weaker.
Osa afaattisista osallistujista oppi sanoja ikäverrokkien tasoisesti, osa sel-keästi ikäverrokkeja heikommin.
The task was to combine a spoken and written novel word with the correct novel image, choosing from two different images.
Osallistujan tehtävänä oli yhdistää kuulemansa ja lu-kemansa epäsana toiseen kahdesta ruudulla näkemästään, ennestään tuntemattomasta kuvasta.
The results were statistically analyzed.
Tuloksia analysoitiin tilastollisin menetelmin.
The level of general language comprehension and production was assessed by using the standardized Finnish version of Reynell Developmental Language Scales III (Edwards ym., 1997; Kortesmaa ym., 2001).
Yleistä kie-lellistä taitotasoa arvioitiin Reynellin kielellisen kehityksen testin (Reynell Developmental Lan-guage Scales III – RDLS III, Edwards ym., 1997; suom. Kortesmaa ym., 2001) avulla.
For the purpose of the assessment the Boehm-3 Preschool test form was translated into Finnish.
Boehm-3 Preschool -arviota varten alkuperäinen testilomake käännettiin suomeksi.
The results suggest that Finnish children might learn the basic relational concepts earlier than their American peers and have a stronger knowledge of them at this age.
On mahdollista, että suomalaislapset oppivat suhdekäsitteitä amerikkalaisia varhaisemmin.
Preliminary evaluation of the comprehension of basic concepts in Finnish 3-year-olds in the Boehm-3 Preschool test : comparisons between the Finnish sample and the US standardization sample
Esiselvitys 3-vuotiaiden suomalaisten suhdekäsitteiden ymmärtämisestä Boehm-3 Preschool -testissä : vertailua amerikkalaisaineistoon
All 35 subjects from 8 different daycare centers were typically developing monolingual 3-year-olds living in Helsinki.
Osallistujiksi haettiin 3-vuotiaita tyypillisesti kehittyviä ja yksikielisiä helsinkiläisiä.
Unlike the socio-economic factors, gender and age, the level of the general language skills significantly correlated with the knowledge of the basic relational concepts.
Sosioekonominen tausta, sukupuoli tai ikä eivät olleet merkitsevästi yhteydessä suhdekäsitteiden ymmärtämiseen.
There were fewer concepts that were easier for the Finnish group, however, in the older group.
Nuoremmassa ikäryhmässä näitä käsitteitä oli kuitenkin enemmän.
Purpose of the study My aim was to assess the knowledge of basic relational concepts among Finnish three-year-olds and to conduct a preliminary comparison between their results and those of their American peers in the Boehm-3 Preschool validation sample.
Tämän Pro gradu -tutkimuksen tavoitteena oli tehdä esiselvitys suomalaisten 3-vuotiaiden suhdekäsitteiden ymmärtämisestä Boehm-3 Preschool -arviointimenetelmän avulla ja verrata näitä tuloksia Boehmin (2001) validointitutkimuksen aineistoon.
Another goal was to look into whether age, gender, months spent in the early education services, socio-economic factors or the level of general language skills were linked to the knowledge of these concepts among the Finnish sample.
Tutkimuksessa tarkasteltiin lisäksi yleisen kielellisen taitotason sekä tutkittavien sosioekonomisen taustan, päiväkodissa vietetyn ajan, iän ja sukupuolen yhteyttä suhdekäsitteiden ymmärtämiseen.
The results of the study are however preliminary at best given the small sample size and the great differences between the socio-economic factors between the Finnish and the American samples.
Tulosten tulkinnassa on kuitenkin huomioitava tutkimusaineiston pieni koko sekä tämän tutki-muksen ja Boehmin (2001) tutkittavien erilaiset sosioekonomiset taustat.
Methods The subjects were recruited by contacting the early education services in the city of Helsinki.
Rekrytointikirje lähetettiin Helsingin julkisiin päiväkoteihin, joista ne jaettiin vanhemmille.
Several of the concepts were passed by a significantly greater portion of the group in the Finnish than in the American samples.
Tutkittavat ymmärsivät useita suhdekäsitteitä Boehmin (2001) aineiston englannin-ja espanjankielisiä lapsia paremmin molemmissa ikäryhmissä.
There were eight subjects in both the Standard Swedish and Finland’s Swedish groups of the study.
Sekä ruotsin- että suomenruotsalaisten ryhmään osallistui kahdeksan koehenkilöä.
The target of examination was in particular the event-related potential N400, the strength of which has been discovered to correlate positively with the magnitude of the challenges related to semantic processing.
Tarkastelun kohteena oli erityisesti tapahtumasidonnainen jännitevaste N400, jonka vahvuuden on todettu korreloivan positiivisesti semanttisen prosessoinnin haasteiden suuruuden kanssa.
It is therefore also possible that the relatively small effects of pitch accent on the N400 potential could not be detected because of the small sample size of the study.
On täten myös mahdollista, että sävelkorkeuden suhteellisen pienet vaikutukset N400-vasteeseen eivät tulleet tutkimuksen pienen otoksen takia esille.
The neural responses were measured with electroencephalography or EEG.
Neuraalisia vasteita lauseiden kohdesanoihin mitattiin elektroenkefalografialla eli EEG:llä.
The aim of this study is to examine the effects of pitch on the semantic processing of the Swedish language, and to compare these to the effects of pronunciation.
Tämä tutkielman tarkoituksena on tarkastella sävelkorkeuden vaikutuksia sanojen semanttiseen prosessointiin ruotsin kielessä sekä verrata näitä ääntämyksen vaikutuksiin.
On the behavioural level, participants were instructed to use a button to express, whether they thought they heard the sentence was semantically sensible or not.
Behavioraalisella tasolla koehenkilöiden tuli nappia painamalla ilmaista, oliko kuultu lause heidän mielestään merkitykseltään järkevä.
In Swedish, the syllable which, based on its pitch, separates the word semantically from other words is called the lexical pitch accent tone.
Ruotsin kielen yhteydessä tavua, joka erottelee sanan sen sävelkorkeuden perusteella merkitykseltään muista sanoista, kutsutaan leksikaaliseksi sävelkorkeusaksentiksi.
The appropriateness of pitch had no effect on the N400 potential in either participant groups, but the speakers of Standard Swedish considered words with either a wrong or an inappropriate pitch accent as fitting the context slightly less often than the speakers of Finland’s Swedish.
Sanojen sävelkorkeuden sopivuudella ei ollut vaikutusta N400-vasteeseen kummassakaan koehenkilöryhmässä, mutta ruotsinruotsalaiset pitivät sekä väärällä että lauseyhteyteen sopimattomalla sävelkorkeudella lausuttuja sanoja hieman useammin lauseyhteyteen sopimattomina kuin suomenruotsalaiset.
The Swedish language enables a unique study composition where a dialect with pitch accents (Standard Swedish) can be compared to a dialect with no pitch accents (Finland’s Swedish) within one language.
Ruotsin kieli mahdollistaa erityislaatuisen koeasetelman, jossa yhden kielen sävelkorkeusaksentillista murrevariaatiota (yleisruotsi) voidaan verrata sävelkorkeusaksentittomaan (suomenruotsi).
Based on the behavioural results, however, pitch accent did influence the processing of words of those whose mother tongue was Standard Swedish but not of those whose was Finland’s Swedish.
Behavioraalisten tulosten perusteella sävelkorkeusaksentilla kuitenkin oli vaikutus yleisruotsia äidinkielenään puhuvien sanojen prosessointiin mutta ei suomenruotsia.
Pronunciation had a significant effect in both participant groups: the words of the minimal pairs which, based on their pronunciation, did not fit the sentence context, were recognized significantly less often and lead to stronger N400 potentials than the words which did fit.
Ääntämys vaikutti merkitsevästi molemmissa koehenkilöryhmissä, niin että ääntämyksensä perusteella lauseyhteyteen sopimattomat minimisanaparin osapuolet tunnistettiin merkitsevästi heikommin ja ne johtivat vahvempaan N400-vasteeseen suhteessa sopiviin sanoihin.
Conclusion.
Johtopäätökset.
Based on the results of the study, pitch accent does not have as significant of an effect on semantic processing as pronunciation and context in either Standard Swedish or Finland’s Swedish.
Näiden tulosten perusteella sävelkorkeusaksentti ei vaikuta sanojen semanttiseen prosessointiin yhtä paljon kuin ääntämys ja konteksti kummassakaan yleisruotsin tai suomenruotsin murteessa.
During the exam, the target words used in the stimulus sentences were minimal pairs: pairs of words which semantically differ from each other based only on either the pronunciation or the pitch accent of a single syllable.
Kokeen lauseärsykkeissä kohdesanoina käytettiin minimisanapareja eli sanoja, jotka erosivat merkitykseltään toisistaan joko yhden tavun ääntämyksen tai sävelkorkeusaksentin perusteella.
Most languages in the world use pitch in defining the meaning of words.
Suurin osa maailman kielistä käyttää sävelkorkeutta sanojen merkityksen määrittelemiseen, eli sävelkorkeus on oleellinen semantiikan tutkimuskohde.
PATIENTS AND METHODS.
POTILAAT JA MENETELMÄT.
This research included 4037 patients, and their average age was 69 years.
Potilaita tutkimuksessa oli 4037 ja heidän keski-ikänsä oli 69.
Of these patients 54% were men and almost half of them were over 70-years old.
Lisälöydöspotilaista 54% oli miehiä, ja lähes puolet yli 70-vuotiaita.
Whole body examination revealed additional skin cancer or precancerous lesions in 1542 patients (38,2% of the material).
Lisälöydöksenä joko ihosyöpä tai sen esiaste löytyi yhteensä 1542 potilaalta (38,2% aineistosta).
During a short reception, the examination should be focused on the trunk.
Lyhyen vastaanoton puitteissa ihon tutkiminen kannattaa kohdentaa vartalon alueelle.
Primary healthcare units should examine patients’ whole skin, especially if there are multiple risk factors.
Perusterveydenhuollon yksiköissä tulisi mahdollisuuksien mukaan tutkia potilaan koko iho, jos potilaalla on ihomuutoksia tai hän on yli 70-vuotias.
The patients’ whole skin was examined by a dermatologist, and all lesions that weren’t mentioned in the referral were recorded.
Potilaat on tutkittaessa riisutettu kokonaan, ja tutkittu iho dermatoskoopilla kauttaaltaan.
In this study we looked at patients, who were referred to the Skin and Allergy Hospital for a diagnosed or suspected premalignant or malignant skin lesion during a single year.
Tutkimme Iho- ja Allergiasairaalan toimenpideyksikköön vuoden aikana ihosyövän tai sen epäilyn vuoksi lähetettyjen potilaiden iholta löytyviä muutoksia, joita ei ollut mainittu lähetteessä.
A significant portion of patients had cancerous or precancerous lesions, that weren’t mentioned in the referral.
Merkittävältä osalta erikoissairaanhoitoon lähetetyistä potilaista löytyi lähetediagnoosin lisäksi uusia, lähetteessä mainitsemattomia löydöksiä.
These patients’ whole skin was examined, and all additional malignant or premalignant lesions were noted.
Havainnot lisälöydösten määrästä on tehty potilasasiakirjamerkintöjen ja vastaanottavien lääkäreiden pitämän tilastoinnin avulla.
I conducted the research as an online survey in April 2019.
Toteutin tutkimuksen verkko-kyselynä huhtikuussa 2019.
According to the study "Korkeakouluopiskelijoiden terveystutkimus" (2016), one third of university-level students suffer from mental health problems.
Korkeakouluopiskelijoiden terveystutkimuksen (2016) mukaan joka kolmas kor-keakouluopiskelija kärsii mielenterveysongelmista.
The survey was successfully completed by 20 students.
Kyselyyn vastasi onnistuneesti 20 opiskelijaa.
The well-being of the students who participated in my study is essentially very good.
Tutkimukseeni osallistuneet opiskelijat voivat pääosin erittäin hyvin.
The principal factors that had a negative effect on well-being were stress and lack of time.
Olennaisimmat tekijät, jotka vaikuttivat hy-vinvointiin negatiivisesti, olivat stressi ja ajanpuute.
I analyzed the rese-arch material with a theory-based content analysis.
Analysoin aineiston teorialähtöisellä sisällönanalyysillä.
Being, Thinking and Functioning were the weakest domains, but still more positive than negative.
Ole-minen, Ajatteleminen ja Toimiminen olivat heikoimmat hyvinvoinnin ulottuvuudet, mutta ne-kin olivat enemmän positiivisia kuin negatiivisia.
The Swedish-speaking elementary school tea-cher training program was founded in Helsinki in 2016, but yet there is no research data available.
Ruotsinkielinen luokanopettajakoulutus on perustettu Helsinkiin vuonna 2016, mutta siitä ei vielä ole tutkimustietoa vielä saatavilla.
In this model well-being is divided into seven domains: having, being, rela-ting, thinking, feeling, functioning and striving.
Soutterin opiskeluhyvinvointimallissa hyvinvointi on jaettu seitsemään ulottuvuuteen: omistaminen, oleminen, liittyminen, ajatteleminen, tunteminen, toimiminen ja pyrkiminen.
Recently there has been a growing interest and concern in students’ well-being.
Opiskelijoiden hyvinvoinnista ollaan viime aikoina oltu yhä kiinnostuneempia ja huoles-tuneempia.
Mainly positive emotions were felt in the studies and students strove towards goals.
Enimmäkseen opinnoissa koettiin positiivisia tunteita ja pyrittiin tavoitteita kohti.
The survey was sent via email to all 120 students in the teacher trai-ning program.
Kysely lähetettiin sähköpostitse kaikille koulutuksen 120 opis-kelijalle.
The purpose of this research is to describe the well-being of Swedish-speaking elementary school teacher students using the student well-being model developed by Sout-ter et al. (2014).
Tämän tutkimuksen tarkoitus on kuvata ruotsinkielisten luokanopettajaopiskelijoiden hyvin-vointia Soutterin ym. (2014) kehittämän opiskeluhyvinvointimallin (student well-being model) avulla.
The students were satisfied with the teachers, the learning environment and the teaching.
Opetukseen, opettajiin ja oppimisympäristöihin oltiin tyytyväisiä.
The well-being of Swedish-speaking elementary school teacher training program students through the lense of the Student Well-being Model
Ruotsinkielisten luokanopettajaopiskelijoiden hyvinvointi : viitekehyksenä Student Well-being Model
Students felt appreciated by teachers and other students and they felt social cohesion.
Opiskelijat kokivat yhteenkuuluvuuden tunnetta sekä saavansa arvostusta opettajilta ja muilta opiskeli-joilta.
The domains of Having, Relating, Feeling and Striving were especially positive.
Tulosten mukaan opis-kelijoiden hyvinvointi on kiitettävää Omistamisen, Liittyminen, Tuntemisen ja Pyrkimisen ulottuvuuksilla.
I gathered my research material with a qualitative attitude research method, developed in Helsinki University by Vesala & Rantanen (2007).
Keräsin aineiston laadullisen asennetutkimuksen menetelmin.
The sources of the thesis are mostly European Union regulations, European Court of Justice case law and material related to legal drafting of the regulations.
Tutkielman lähteet koostuvat pääosin Euroopan Unionin tuomioistuimen ennakkotapauksista, EU:n säätämistä asetuksista ja niiden esitöistä.
The purpose of this thesis is to research, whether the Geo-blocking regulation and Portability regulation have brought further legal certainty to jurisdiction issues in the Digital Single Market.
Tämän pro-gradu työn tarkoitus on tutkia ovatko Geoblokkaus-asetus ja Siirrettävyys-asetus lisänneet oikeusvarmuutta EU:n digitaalisille sisämarkkinoille.