natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, multiple mutants with varying O3-sensitivities were employed to dissect the signaling components involved in the early apoplastic ROS signaling and O3-triggered cell death.
Apoplastisen ROS-viestinnän ja otsonin käynnistämän solukuoleman parempaa ymmärtämistä varten tutkittiin lisäksi useita mutanttilinjoja, jotka eroavat toisistaan otsoniherkyydeltään.
Despite the cultural, socioeconomic and locational heterogeneity of the interviewees, their experiences of housing in the HMA were notably similar: the uppermost assessment was that it is expensive, cramped and uniform.
Haastateltavien kulttuurisesta, sosioekonomisesta ja sijainnillisesta moninaisuudesta huolimatta heidän kokemuksensa pääkaupunkiseudun asumisesta olivat huomattavan yhdenmukaisia: asuminen on kallista, ahdasta ja yksipuolista.
The study is qualitative in nature and draws on 70 semi-structured interviews with skilled migrants and with experts on migration and housing in the city region.
Tutkimus on laadullinen ja pohjautuu 70 kansainvälisen osaajan sekä muuttoliikkeen ja asumisen asiantuntijan puolistrukturoituun haastatteluun.
Keywords: skilled migrants, housing, residential satisfaction, social ties, Helsinki metropolitan area
Asiasanat: kansainväliset osaajat, asuminen, asumistyytyväisyys, sosiaaliset siteet, pääkaupunkiseutu
These aspects of housing should be acknowledged in the strategies of cities wishing to accommodate and retain global talent.
Nämä asumiseen vaikuttavat tekijät olisi hyvä huomioida kaupunkien strategioissa, joiden tavoite on houkutella ja sitouttaa kansainvälisiä osaajia.
Housing availability, quality and affordability are therefore significant factors in enhancing residential satisfaction among such groups.
Siksi asuntojen saatavuus, laatu ja edullinen hintataso ovat tärkeitä pyrittäessä lisäämään heidän asumistyytyväisyyttään.
The research setting is intended to maximise the cultural and socio-economic as well as locational diversity within the limits of recognised skilled migrant groups.
Tutkimusasetelmassa on pyritty maksimoimaan tunnistettujen osaajaryhmien kulttuurinen, sosioekonominen ja sijainnillinen moninaisuus.
Furthermore, the structural element of housing seemed to have an effect on local social ties: among international students the extent of such ties varied according to the housing form.
Lisäksi asumiseen liittyvät rakenteet vaikuttavat paikallisten sosiaalisten siteiden muodostumiseen: kansainvälisten tutkinto-opiskelijoiden paikalliset sosiaaliset siteet vaihtelivat asumismuodon mukaan.
The analysis focuses on how the interplay between individuals norms and the situational conditions is manifested when immigrants assess a single housing market, the HMA.
Analyysissä tarkastellaan, miten yksilön normien ja tilannetekijöiden vuorovaikutus näkyy, kun osaajat arvioivat pääkaupunkiseudulla asumista.
The study underlines the importance of the social environment in creating residential satisfaction among skilled migrants.
Tulokset korostavat sosiaalisen ympäristön merkitystä kansainvälisten osaajien asumistyytyväisyyden muodostumisessa.
Cities are striving to attract and retain talented workers in order to increase their competitiveness in the new economy, which is highly dependent on innovation and knowledge.
Kaupunkien strategioissa pyritään houkuttelemaan ja sitouttamaan kansainvälisiä osaajia, joilla on keskeinen rooli uudessa, innovaatio- ja tietokeskeisessä taloudessa.
Residential satisfaction has been identified as a key determinant of whether a person stays or moves to another location.
Asumistyytyväisyyden on tunnistettu vaikuttavan voimakkaasti päätökseen lähteä asuinpaikasta tai jäädä siihen.
Whereas earlier studies revealed the essential nature of social networks and personal trajectories in the location decisions of skilled workers, the results of this study indicate that the supply of local, neighbourhood-based social ties is particularly limited in the case of the HMA, and that this has a negative impact on the residential satisfaction of skilled migrants.
Siinä missä sosiaalisten verkostojen on havaittu vaikuttavan merkittävästi osaajien sijaintipäätöksiin, tämä tutkimus osoittaa asuinalueeseen liittyvien sosiaalisten siteiden tarjonnan olevan erityisen rajoittunutta pääkaupunkiseudulla, mikä osaltaan vähentää osaajien asumistyytyväisyyttä.
Although many skilled migrants are in a good socio-economic position, they are not immune to problems related to finding suitable housing.
Vaikka monet kansainväliset osaajat ovat hyvässä sosioekonomisessa asemassa, sopivan asunnon löytäminen on usein vaikeaa.
The results also show that homeownership is not a simple indicator of the intention to stay in or leave the region, which contradicts earlier findings on ethnic-minority housing.
Tulokset osoittavat myös, että osaajien omistusasuminen ei kerro siitä, ovatko he jäämässä seudulle vai lähtemässä sieltä.
On the other hand, they appreciated the overall safety and functionality of the city region, as well as the natural environment: the predominant influence, for them, is the family life cycle rather than the urban amenities that are often assumed to be highly important for the creative class .
Osaajien asumisvalintoihin vaikutti voimakkaasti elämänvaihe, eivätkä niinkään urbaanit palvelut, joita usein pidetään tärkeinä luovalle luokalle .
This article-based dissertation in the field of urban geography examines the determinants of residential satisfaction among skilled migrants living in the Helsinki metropolitan area (HMA), Finland.
Tässä kaupunkimaantieteen artikkeliväitöskirjassa tutkitaan kansainvälisten osaajien asumistyytyväisyyteen vaikuttavia tekijöitä pääkaupunkiseudulla.
Furthermore, as local social ties serve a mediating role with regard to the residential area as well as to society, the formation of such ties would promote the integration of migrants.
Lisäksi paikalliset sosiaaliset siteet auttaisivat osaajien asettautumisessa seudulle, sillä ne toimivat välittäjinä sekä asuinalueeseen että laajemmin yhteiskuntaan.
However, given the tendency to focus on the housing of immigrant groups with a lower socio-economic status, the factors that affect the residential satisfaction of skilled migrants remain understudied.
Kansainvälisten osaajien asumistyytyväisyyteen vaikuttavista tekijöistä tiedetään kuitenkin vähän, sillä tutkimuksissa on yleensä keskitytty heikommassa sosioekonomisessa asemassa olevien maahanmuuttajaryhmien asumiseen.
The thesis is divided into three parts.
Tutkimus on jaettu kolmeen osaan.
An activity qualifying as a corporate offence often produces both legal and illegal benefit.
Liiketoimintarikoksen tekemiseen liittyvä toimintakokonaisuus tuottaa usein sekä laillista että laitonta hyötyä.
The aim is to establish what has happened and which factor in the surrounding world has had such a strong impact for the resulting event (here, illegal proceeds) that the factor can be considered a cause to the consequence.
Tavoitteena on selvittää, mitä on tapahtunut ja mikä tekijä ympäröivässä maailmassa on siinä määrin voimakkaimmin vaikuttanut seurauksen syntymiseen, että sitä voidaan pitää seurauksen syynä.
A corporate offence is defined as an offence committed within legitimate business operations or in a business environment, for example, in the securities market.
Liiketoimintarikoksella tarkoitetaan rikosta, joka tehdään laillisen liiketoiminnan yhteydessä tai liiketoiminnallisessa ympäristössä kuten esimerkiksi arvopaperimarkkinoilla.
The proceeds of crime shall be ordered forfeit to the State (Penal Code Chapter 10 Section 2 subsection 1).
Rikoksen tuottama taloudellinen hyöty on tuomittava valtiolle menetetyksi (rikoslain 10 luvun 2 §:n 1 momentti).
Abuse of insider information is committed in the business environment, i.e. in the securities market, whereas the environmental offences are most often committed within legal business operations.
Sisäpiirintiedon väärinkäyttö tehdään liiketoiminnallisessa ympäristössä eli arvopaperimarkkinoilla ja ympäristörikokset puolestaan useimmiten laillisen liiketoiminnan yhteydessä.
The Theoretical Model adopted in the doctoral thesis separates legal and illegal benefit and, thus, enables limiting the forfeiture to the illegal benefit only.
Tutkimuksessa omaksutun mallin avulla laillinen ja laiton hyöty pystytään erottamaan toisistaan ja siten rajaamaan menettämisseuraamus kohdistumaan vain hyödyn laittomaan osaan.
The model consists of four criteria: the causality requirement between an offense and benefit (Chapter 5), deductibility of expenses resulting from an offence (Chapter 6), estimation of the amount of the illegal proceeds (Chapter 7) and adjustment of forfeiture (Chapter 8).
Tutkimuksen toisessa osassa muodostetaan rikoshyödyn mittaamisen teoreettinen malli, joka koostuu neljästä kriteeristä: rikoksen ja hyödyn välinen syy-yhteys (luku 5), rikoshyödystä tehtävät kuluvähennykset (luku 6), rikoshyödyn arviointi (luku 7) ja rikoshyödyn kohtuullistaminen (luku 8).
The doctoral thesis also demonstrates how the Theoretical Model functions in practice.
Tutkimuksessa myös havainnollistetaan, miten teoreettinen rikoshyödyn mittaamista koskeva malli toimii käytännössä.
The third part of the thesis contextualises the Theoretical Model to the connection of selected corporate offences, i.e. abuse of insider information (Chapter 10) and environmental offences (Chapter 11).
Tutkimuksen kolmannessa osassa (kontekstualisointi) rikoshyödyn mittaamisen teoreettista mallia sovelletaan sisäpiirintiedon väärinkäyttöön (luku 10) ja ympäristörikoksiin (luku 11).
The thesis guides the expedient and efficient application of the forfeiture of criminal proceeds, as well as furthers the consistency of legal practice in this respect.
Tutkimus ohjaa rikoshyödyn menettämissäännöksen tarkoituksenmukaista ja tehokasta soveltamista sekä edistää rikoshyödyn menettämistä koskevan oikeuskäytännön yhdenmukaisuutta.
The aforementioned offences are selected due to their distinct nature as corporate offences.
Rikostyyppien valintaa perustelee niiden toisistaan eriävä luonne liiketoimintarikoksina.
Through the Theoretical Model and its contextualisation, the doctoral thesis establishes that the forfeiture of proceeds of crime can and should be applied in accordance with certain general principles that are neutral as to the type of offence in question however, taking into account the diverging mechanisms of profit generation in different types of offences.
Väitöstutkimuksessa osoitetaan teoreettisen mallin ja sen kontekstualisoinnin avulla, että rikoshyödyn menettämissäännöstä tulee ja sitä voidaan soveltaa noudattaen rikostyypistä riippumattomia kriteereitä, jotka ottavat kuitenkin huomioon rikostyypin erityispiirteet ja hyödyn muodostumisen tavan.
At the first phase, the factual causality analyses empirically observable events.
Ensimmäisellä tasolla tarkastellaan todellisten tapahtumien yhteyttä kuvaavaa faktista kausaliteettia.
Amongst the criterion, the causality requirement is the most essential, as the causation criteria defines the subject of the forfeiture, i.e. the property a priori considered illegal proceeds to be ordered forfeit.
Kriteereistä keskeisin on rikoksen ja hyödyn välinen syy-yhteys, sillä se määrittää rikoshyödyn menettämisen kohteen eli rikoshyötynä lähtökohtaisesti pidettävän varallisuuserän.
The doctoral thesis adopts a two-phase causality model.
Tutkimuksessa omaksuttu syy-yhteysmalli on kaksitasoinen.
The different operational environment of the offences also entails diverging mechanisms of profit generation, which enables an analysis on how the theoretical model works in context of different types of offences.
Sisäpiirintiedon väärinkäytössä ja ympäristörikoksissa hyödyn syntymisen mekanismi on erilainen, mikä mahdollistaa rikoshyödyn mittaamisen teoreettisen mallin soveltamisen rikostyyppikohtaisten erojen analysoinnin.
The provision on forfeiture entails an interpretative tension.
Tulkinnallisen jännitteen hallitsemiseksi tulkinta-argumenteista muodostetaan tulkintaperiaatteet.
Chapter 3 establishes an interpretation method applied in the thesis.
Ensimmäisen osan lopuksi muodostetaan tutkimuksessa sovellettava tulkintametodi (luku 3).
The latter phase analyses to what extent the factual causal connection established at the first phase is judicially relevant (the judicial relevance of the factual causality).
Kausaliteettiarvion jälkimmäinen vaihe tarkastelee sitä, miltä osin faktinen syy-yhteys on juridisesti relevantti, eli miltä osin rikoksen ja hyödyn välinen faktinen kausaliteetti on RL 10:2:n ja käsillä olevan rikostunnusmerkistön näkökulmasta merkityksellinen (faktisen kausaliteetin juridinen relevanssi).
The balance of the principles is relevant throughout the thesis, as it helps to calibrate the set of differing arguments applicable in a concrete situation.
Periaatepunninnan avulla kalibroidaan muiden konkreettiseen tulkintatilanteeseen soveltuvien tulkinta-argumentteja keskinäistä painoarvoa.
This doctoral thesis establishes a theoretically justified model on how the amount of the illegal proceeds should be quantified (the Theoretical Model).
Väitöstutkimuksessa muodostetaan teoreettisesti perusteltu suositus siitä, miten rikoksen tuottama hyöty on mitattava.
The contextualisation demonstrates the functionality of the Theoretical Model in practice.
Kontekstualisointi osoittaa, että tutkimuksessa muodostettu rikoshyödyn mittaamisen teoreettinen malli toimii myös konkreettisessa tulkintatilanteessa.
On the other hand, forfeiture must not be used as a punishment (forfeiture must be limited to the benefit generated by an offence and not by other factors related to an offence), but, on the other hand, the crime cannot pay (forfeiture must cover all benefit an offence has generated, including indirect benefit).
Rikoshyödyn menettämistä ei saa käyttää rangaistuksena, joten menetetyksi voidaan tuomita vain rikoksella saavutettu varallisuuden lisäys, ei pääasiassa muista seikoista johtuvaa hyötyä.
Forfeiture plays an important role as a consequence of a corporate offence, as the offence type typically generates considerable economic benefit.
Liiketoimintarikos voi tuottaa merkittävää taloudellista hyötyä, mistä syystä hyödyn menettämisellä on erityisen tärkeä rooli liiketoimintarikoksen seuraamuksena.
Therefore, the offender or another person or entity that benefited from the offence must be ordered to forfeit the illegal proceeds.
Rikos ei saa kannattaa, joten hyöty on otettava pois sen saaneelta rikoksentekijältä tai muulta rikoksesta hyötyneeltä taholta.
The first part (Presentation of the Research Problem) sets out the regulatory basis of the Theoretical Model.
Ensimmäisessä osassa (tutkimusongelman ja -miljöön esittely) luodaan perusta rikoshyödyn mittaamisen teoreettiselle mallille, eli tarkastellaan rikoshyödyn menettämisen sääntelyä ja tulkintaa sekä rikoshyödyn menettämisen suhdetta rangaistukseen (luku 2).
The thesis analyses forfeiture in the context of corporate crime.
Väitöstutkimuksessa hyödyn menettämistä tarkastellaan liiketoimintarikoksen seuraamuksena.
This tension between restrictive and expansive interpretation is managed in the thesis by forming two principles of interpretation: the prohibition of enrichment and the prohibition of punishment.
Rikoshyödyn menettämissäännös on tulkinnallisesti jännitteinen säännös, sillä hyödyn menettämisen keskeiset tulkinta-argumentit vaikuttavat tulkinnassa vastakkaisiin suuntiin.
Problem-based learning (PBL) has proven useful for developing many of the competencies needed in modern healthcare.
Ongelmalähtöinen oppiminen (PBL) on osoittautunut toimivaksi opetusmenetelmäksi kehittää monia nykyajan terveydenhuollossa vaadittavia taitoja.
The students typically understood critical thinking as judging the reliability of sources of information.
Tyypillisesti opiskelijat ymmärsivät kriittisen ajattelun informaatiolähteiden luotettavuuden arviointina.
Study I examined how to teach teamwork skills to first-year medical students and how to motivate them to learn these skills.
Osatutkimus I tarkasteli tiimityötaitojen opettamista ensimmäisen vuoden lääketieteen opiskelijoille ja sitä, miten heitä voi motivoida oppimaan näitä taitoja.
Today's medical education faces the challenge of developing students competencies to resolve ever more complex problems in collaboration with other professionals.
Nykypäivän lääketieteen koulutuksella on haastava tehtävä kehittää opiskelijoiden valmiuksia ratkaista entistä monimutkaisempia ongelmia yhteistyössä muiden alojen ammattilaisten kanssa.
Few students understood critical thinking to mean reflecting on their own thinking or viewing things from different perspectives.
Harvempi hahmotti kriittisen ajattelun olevan omaan ajatteluun kohdistuvaa reflektointia tai asioiden tarkastelua eri näkökulmista.
Conflicts on knowledge were found to be relatively rare and generally fairly brief.
Tilanteet, joissa tiedollisia ristiriitoja käsiteltiin, osoittautuivat melko harvinaisiksi ja ajalliselta kestoltaan varsin lyhyiksi.
Students motivation to learn teamwork skills increased significantly when the introduction to the topic was improved by more clearly pointing out the clinical relevance of such skills.
Opiskelijoiden motivaatio oppia tiimityötaitoja lisääntyi merkittävästi sen jälkeen, kun aiheen esittelyä kehitettiin osoittamalla selkeämmin tiimityötaitojen kliininen merkitys.
Four video-recorded tutorial sessions including 33 first-year medical and dental students were analysed.
Tutkimuksessa analysoitiin neljän ryhmäistunnon videotallennetut keskustelut, joihin osallistui yhteensä 33 lääketieteen ja hammaslääketieteen opiskelijaa.
Feedback on the teamwork skills module from three consecutive classes of first-year students was analysed.
Tiimityöopetusta koskeva opiskelijapalaute ensimmäisen vuoden vuosikurssilta analysoitiin kolmena peräkkäisenä vuotena.
Based on these findings, new ideas for improving learning from conflicting ideas in small-group discussions are introduced.
Löydösten perusteella tutkimuksessa esitettiin uusia ideoita kehittää tiedollisista ristiriidoista oppimista pienryhmien keskusteluissa.
In such knowledge construction, dealing with conflicting ideas and knowledge has the potential to enhance student learning while also developing teamwork and critical thinking, skills that are central to multi-professional healthcare teams.
Ristiriitaisten ideoiden ja tiedon käsittely tiedonrakentamisprosessin aikana tarjoaa mahdollisuuden sekä edistää opiskelijoiden oppimista että tiimityötaitoja ja kriittistä ajattelua, jotka ovat keskeisiä taitoja moniammatillisissa hoitotiimeissä.
The study focused on the tutors in the same video-recorded tutorial sessions as in Study II.
Tutkimuksessa käytettiin samoja videotallennettuja keskusteluja kuin toisessa osatutkimuksessa.
The teamwork skills focused on verbal communication in PBL tutorial sessions and in healthcare teams.
Tiimityötaitojen opetus keskittyi kielelliseen vuorovaikutukseen PBL-ryhmäistunnoissa sekä hoitotiimeissä.
Students conceptions of critical thinking may have prevented them from seeing the connection between critical thinking in preclinical PBL and critical thinking in clinical practice.
Opiskelijoiden käsitys kriittisestä ajattelusta saattoi estää heitä näkemästä yhteyttä prekliinisen vaiheen ongelmalähtöisessä oppimisessa tapahtuvan ja kliinisessä työssä tapahtuvan kriittisen ajattelun välillä.
During conflicts on knowledge the tutors gave more explanations, but did little to encourage the students to elaborate on conflicting ideas.
Tiedollisten ristiriitojen aikana tutorit selittivät vielä enemmän asioita opiskelijoille, mutta eivät juuri ohjanneet opiskelijoita ristiriitaisten ajatusten syvällisempään käsittelyyn.
The findings also revealed that engaging in deep inquiry during conflicts on knowledge was challenging for both students and tutors.
Löydökset myös osoittivat, että ristiriitaisten ajatusten syvällisempään käsittelyyn johtavien kysymysten esittäminen on haastavaa sekä opiskelijoille että tutoreille.
This was due to a lack of collaborative and thorough argumentation, as well as a lack of questions that would elicit elaboration on the issues.
Tiedollisten ristiriitojen vähäinen käsittely johtui yhdessä tapahtuvan, huolellisen argumentoinnin puutteesta sekä siitä, että keskusteluissa esitettiin vähän sellaisia kysymyksiä, jotka olisivat johtaneet aiheen syvällisempään tarkasteluun.
In PBL students collaboratively construct knowledge to explain and solve problems related to real-life situations.
Ongelmalähtöisessä oppimisessa opiskelijat rakentavat yhdessä tietoa, jolla selitetään ja ratkaistaan tosielämän tilanteita jäljitteleviä ongelmatapauksia.
The results further underlined the importance of clearly pointing out to students how they will benefit from the skills learned in preclinical PBL, such as teamwork and critical thinking, in their future professions.
Tulokset myös korostivat että opiskelijoille on tärkeää osoittaa miten he tulevat hyötymään prekliinisessä PBL:ssä oppimistaan taidoista heidän tulevassa työssään.
Future studies are encouraged to continue exploring the many exciting avenues opened by the present doctoral thesis.
Tulevat tutkimukset toivottavasti jatkavat tässä väitöskirjassa esitettyjen uusien avausten tarkastelua.
In addition, the thesis focuses on how to help students learn teamwork skills and critical thinking.
Lisäksi tarkasteltiin, miten voidaan auttaa opiskelijoita oppimaan yhteisöllisessä tiedonrakentamisessa tarvittavia tiimityö- ja kriittisen ajattelun taitoja.
The results confirmed prior research findings, which have shown that students rarely deal with conflicting ideas and knowledge, and they point to the central role of the tutor in facilitating students to address these matters in tutorial discussions.
Tulokset vahvistivat aiempia tutkimustuloksia siitä, että opiskelijat käsittelevät tiedollisia ristiriitoja melko vähän sekä havaintoja tutorin keskeisestä roolista auttaa opiskelijoita käsittelemään tiedollisia ristiriitoja.
Study IV focused on medical students conceptions of critical thinking in preclinical PBL.
Osatutkimus IV tarkasteli lääketieteen opiskelijoiden käsityksiä kriittisestä ajattelusta prekliinisen vaiheen ongelmalähtöisessä oppimisessa.
The aim was to find out how the students defined critical thinking, how they perceived it in preclinical PBL and what they expected it to be in clinical practice.
Tavoitteena oli selvittää, miten opiskelijat määrittelivät kriittisen ajattelun sekä, millaisena he pitävät sitä prekliinisen vaiheen ongelmalähtöisessä oppimisessa ja kliinisessä työssä.
Study II focused on how conflicts on knowledge were dealt with in PBL tutorial group discussions.
Osatutkimus II tutki sitä, miten opiskelijat käsittelivät tiedollisia ristiriitoja PBL-ryhmäistuntojen keskusteluissa.
The tutors typically intervened by confirming what the students had said or by giving explanations, but they rarely asked questions that would stimulate elaboration on knowledge.
Tyypillisesti tutorit puuttuivat keskusteluun vahvistamalla mitä opiskelijat olivat sanoneet tai selittämällä asioita opiskelijoille.
The studies that make up the present doctoral thesis explored how students deal with conflicts on knowledge and how they are facilitated to handle such conflicts in PBL tutorial discussions.
Tämän väitöskirjan osatutkimukset keskittyivät tarkastelemaan sitä, miten opiskelijat käsittelevät tiedollisia ristiriitoja ja sitä, miten heitä tuettiin käsittelemään tiedollisia ristiriitoja PBL-ryhmäistunnoissa.
Study III examined tutor facilitation during tutorial discussions, and particularly how the facilitation helped students to collaboratively resolve conflicts on knowledge.
Tutkimus keskittyi erityisesti siihen, miten tutorin toiminta auttoi opiskelijoita yhdessä ratkaisemaan tiedollisia ristiriitoja.
The present thesis sheds light on the processes of collaborative knowledge construction related to dealing with conflicting knowledge and ideas in PBL tutorial discussions.
Tämä väitöskirja tuottaa tietoa, jolla voidaan kehittää yhteisölliseen tiedonrakentamiseen liittyvien tiedollisten ristiriitojen käsittelyä PBL-ryhmäistunnoissa.