natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, there is lack of CR marketing resources in Finnish medium size sawmills, which could be solved by cooperating with other companies and the Finnish sawmill federation.
Resurssipula on suurin haaste suomalaisille keskisuurille sahoille, joten vastuullisuusviestintä on puutteellista.
Fecal samples were collected from the same time periods.
Ulostenäytteet kerättiin samoista aikapisteistä.
Correlations were analyzed using Pearson’s correlation test.
Korrelaatiot tutkittiin Pearsonin korrelaatiotestillä.
This could indicate that increasing the consumption of plant-based protein sources and decreasing that of animal proteins may decrease the risk of CRC.
Tämä voi viitata siihen, että kasviproteiinilähteiden lisääminen ja eläinproteiinilähteiden vähentäminen alentaa suolistosyövän riskiä.
Materials and methods: 146 healthy voluteers (age 20–69, BMI 18,5–35) were randomly assigned to three intervention diet groups for 12 weeks.
Aineisto ja menetelmät: Yhteensä 146 tervettä vapaaehtoista (ikä 20–69 v, BMI 18,5–35) satunnaistettiin 12 viikoksi kolmelle tutkimusruokavaliolle.
Conclusions: In this study, the FW from the PLANT group reduced the viability of HCA-7 cells in vitro compared to the FW of the 50/50 ja the ANIMAL groups.
Johtopäätökset: Tutkimuksen perusteella KASVI-ryhmän ulostevesi voisi vähentää HCA-7-paksusuolisyöpäsolujen viabiliteettia in vitro verrattuna 50/50- ja ELÄIN-ryhmien ulosteveteen.
Statistical significance of the differences of viability between the diet groups was tested by analysis of covariance (ANCOVA) using the viability at the baseline as covariate.
Ruokavalioryhmien välisten viabiliteettierojen tilastollinen merkitsevyys testattiin kovarianssianalyysilla (ANCOVA) käyttäen kovari-aattina alkupisteen viabiliteettia.
Viability (%) was determined by calculating the proportion of living cells in sample containing wells compared to the living cells in the control wells.
Viabiliteetti (%) saatiin laskemalla näytekuoppien elävi-en solujen suhteellinen osuus verrattuna kontrollisolukuoppien elävien solujen määrään.
Food consumption was assessed using 4-day food records kept by the participants before and at the end of the intervention period.
Ruoankäyttöä ja ravintoaineiden saantia seurattiin neljän päivän ruokapäi-väkirjalla ennen tutkimusta ja sen lopussa.
Protein content of the diets (target 17 E%) came from animal and plant sources in proportion of 70/30 % (ANIMAL-group, n=46), 50/50 % (50/50-group, n=44) and 30/70 % (PLANT-group, n=44).
Ruoka-valioiden proteiinisisältö (tavoite 17 E%) tuli eläin- ja kasviperäisistä lähteistä osuuksilla 70/30 % (ELÄIN-ryhmä, n=46), 50/50 % (50/50-ryhmä, n=44) ja 30/70 % (KASVI-ryhmä, n=44).
Additionally we tested, whether body mass index (BMI), pH of the FW, amount of N-nitroso compounds in feces (NOC), or intake of fiber, protein, calcium or energy correlate with viability.
Lisäksi testattiin, korre-loiko tutkittavien painoindeksi (BMI), ulosteveden pH, ulosteen N-nitrosoyhdisteiden (NOC) pitoisuudet tai kuidun, proteiinin, kal-siumin tai energian saanti ravinnosta viabiliteetin kanssa.
Fecal samples were diluted with water in ratio of 1:1 and homogenized, homogenate was ultracentrifuged, pH of the supernatant i.e. FW was measured and finally the FW was filtered sterile using a 0,22 μm filter.
Ulostenäytteet homogenoitiin vedellä 1:1 laimennettuna, homogenaatti ultrasentrifuugattiin, supernatantin eli ulosteveden pH mitattiin ja se suodatettiin steriiliksi 0,22 μm:n suodattimella.
Background and aim: Colorectal cancers (CRC) are the third most common type of cancer in men and the second most common in women worldwide.
Tausta ja tavoitteet: Suolistosyövät eli paksu- ja peräsuolen syövät ovat maailmanlaajuisesti miehillä kolmanneksi ja naisilla toiseksi yleisin syöpätyyp-pi. Suolistosyöpien riskiin vaikuttavat elintavat ja erityisesti ruokavalio.
Viability (%) was smallest in the PLANT-group (co-variate adjusted mean 30,0 ± 1,9), and in the reciprocal comparison it differed from both the ANIMAL-group (37,8 ± 1,8; p = 0,011, Bonferroni correction) and the 50/50-group (37,1 ± 1,8; p = 0,021).
Viabiliteetti (%) oli pienin KASVI-ryhmällä (kovariaattikor-jattu keskiarvoestimaatti 30,0 ± 1,9) ja erosi ryhmien välisessä keskinäisessä vertailussa sekä ELÄIN-ryhmästä (37,8 ± 1,8; p = 0,011 Bonferroni-korjauksella) että 50/50-ryhmästä (37,1 ± 1,8; p = 0,021).
To strengthen the current results, the exposure experiments should be replicated also using different colon cancer cell lines and a normal-like control cell line.
Tarkempien johtopäätösten tekemiseksi tulisi altistuskoe toistaa useammalla pak-susuolisyöpäsolulinjalla sekä jollakin normaalin kaltaisella kontrollisolulinjalla.
Then three parallel FW samples in three different dilution (10 vol-%, 20 vol-% and 30 vol-%) from each study participant were added on to the plate, and the plate was further incubated exactly 24 h. After that, the amount of living cells was measured colorimetrically using WST-8-reagent.
Sitten syöpäsolut altistettiin jokaiselta tutkittavalta peräisin oleville ulostevesinäytteille kolmena rinnakkaisnäytteenä ja kolmena laimennoksena (10 til-%, 20 til-% ja 30 til-%), ja inkuboitiin 24 h. Tämän jälkeen elävien solujen määrä määritettiin kolorimetrisesti käyttämällä WST-8-reagenssia.
HCA-7-cells were first incubated roughly 24 h on 96-well cell culture plate in growth medium so that the cells were attached to the plate.
Ihmisen paksusuolisyövän HCA-7-solulinjan soluja inkuboitiin 96-kaivoisella solukasvatuslevyllä ensin noin vuorokausi kasvatus-liuoksessa, jotta solut kiinnittyvät levylle.
There was a statistically significant difference in viability between the groups’ means in samples with FW content of 30 vol-% (ANCOVA p=0,005).
Intervention lopussa näkyi viabiliteetissa (%) tilastollisesti merkitseviä eroja ryhmien välillä 30 til-% ulostevesipitoisuudella (ANCOVA p=0,005).
The effect of diet on CRC risk is thought to be mediated by the liquid phase of the feces called fecal water (FW); the components in food or produced from food by the microbiome must be in soluble form to have an effect on the colon epithelial cells, especially on the proliferating cells at the bottom of the colonic crypts, and consequently on CRC risk.
Ruokavalion vaikutuksen paksu- ja peräsuolensyöpien ris-kiin ajatellaan välittyvän suolen sisällön nestemäisen osan eli ulosteveden kautta; syödyn ruoan tai mikrobiston siitä tuottamien yhdisteiden täytyy olla liuenneessa muodossa, jotta ne voivat vaikuttaa paksusuolen soluihin ja erityisesti kryptien pohjalla oleviin jakaantuviin kantasoluihin ja sitä kautta syöpien riskiin.
The intake of fiber, calcium and the amount of NOC:s in feces did not correlate with viability.
Kuidun ja kalsiumin saanti tai ulos-teen NOC-pitoisuudet eivät korreloineet viabiliteetin kanssa.
Results: FW samples were obtained from134 study participants.
Tulokset: Kaikkiaan 134 tutkittavalta saatiin eristettyä ulostevesinäyte.
At the end of the study, there were statistically significant correlation (p < 0,05) between viability and BMI in all of the FW contents (10 vol-%: Pearson correlation coefficient R = 0,210; 20 vol-%: R = 0,366; 30 vol-%: R = 0,319), pH of the FW in the FW contents of 20 vol-% (R = 0,204) and 30 vol-% (R = 0,249).
Viabiliteetti korreloi merkitsevästi (p < 0,05) painoindeksin kanssa kaikilla ulosteveden pitoisuuksilla (10 til-%: R = 0,210; 20 til-%: R = 0,366; 30 til-%: R = 0,319) sekä ulosteveden pH:n kanssa pitoisuuksilla 20 til-% (R = 0,204) ja 30 til-% (R = 0,249).
Also, the intake of protein in proportion to energy intake (E%) correlated in contents of 10 vol-% (R = 0,179) and 30 vol-% (R = 0,236).
Pitoisuuksilla 10 til-% ja 30 til-% viabiliteetti oli myös merkitsevästi yhteydessä proteiinin saantiin laskettuna sekä g/vrk (10 til-%: R = 0,199; 30 til-%: R = 0,181) että energiaan suhteutettuna (E%) (10 til-%: R = 0,179; 30 til-%: R = 0,236).
In this study, we examined how viability of cells from human colon cancer cell line HCA-7 was affected, when the cells were exposed to FW extracted from fecal samples from study participants eating diets with emphasis on either animal or plant protein sources.
Tässä tutkimuksessa hyödynnettiin ulostenäytteitä, jotka oli kerätty erilaisia kasvi- ja eläinperäisten proteiinien suhteellisia osuuksia sisältäviä ruokavalioita noudattavilta henkilöiltä.
Results of the inventory indicate that more exotic species perform well in Southern Finnish conditions than former studies have shown.
Inventoinnin tuloksena voidaan todeta useamman havupuulajin menestyvän hyvin Etelä-Suomen oloissa, kuin aiemmassa tutkimuksessa on havaittu.
Results of the inventory are available for the Arboretum and every single tree can be tracked even after decades.
Tuotettu aineisto on arboretumin käytettävissä ja jokainen inventoitu puu on jäljitettävissä vielä vuosikymmenten päästä.
In Arboretum Mustila, the most significant private tree species collection in Finland, cultivation of exotic conifer species began in the 1910s.
Mustilan arboretum on Suomen merkittävin yksityisen puulajipuisto, jossa laajamittainen ulkomaisten havupuiden viljely on alkanut 1910-luvulla.
Stand volume exceeded 500 m3/ha within 16 species.
16 lajilla metsikön puusto ylsi yli 500 m3 /ha tilavuuteen.
41 tree species from genera Abies, Chamaecyparis, Cuprsessus, Larix, Picea, Pinus, Pseudotsuga, Thuja and Tsuga were included in the study.
Tutkimuksessa inventoitiin 41 puulajia, Abies-, Chamaecyparis-, Cuprsessus-, Larix-, Picea-, Pinus-, Pseudotsuga-, Thuja- ja Tsuga-suvuista.
Finnish research on exotic conifers stems from the interests of commercial forestry although the focus of cultivating these conifers has shifted to horticultural and landscaping use in practice.
Ulkomaisten havupuiden kasvattamisesta koskeva tutkimus on lähtöisin metsätalouden intresseistä, vaikka käytännössä ulkomaisten havupuiden viljelyn pääpaino on siirtynyt viherrakentamisen puolelle.
Most of the Arboretums exotic conifer plantations are suitable sources for reproduction of trees for gardens and parks.
Mustilan arboretumiin tuotujen havupuulajien viljelyksistä useimmat ovat käyttökelpoisia piha- ja puistopuiden lisäyslähteitä.
This study is an inventory aiming to produce knowledge on the performance of conifer plantations in Mustila Arboretum.
Tämän puulajipuiston inventoinnin tavoitteena oli tuottaa tietoa havupuulajien menestymisestä Mustilan arboretumissa.
In addition, the results of the inventory are usable in targeting the selection of reproduction material in the Arboretum and they enable further discussion on benefits and possibilities of breeding exotic conifers.
Lisäksi tavoitteena on ollut tuottaa aineisto, jonka perusteella arboretumin käytännön työssä voidaan tarkentaa lisäysmateriaalin valintaa ja pohtia jalostuksen tarpeellisuutta ja mahdollisuuksia.
Yield parameters, tree quality, tree damages and phenotypic variability in important properties to horticultural landscaping use were assessed in forest stands and tree groups.
Metsiköistä ja puuryhmistä määriteltiin keskeiset kokotunnukset, tuhot sekä puun laatu ja arvioitiin fenotyyppisen vaihtelun määrää viherrakentamisen kannalta merkityksellisissä ominaisuuksissa.
1-4 permanent circular plots were established to each forest stand for measurements and additionally phenotypic variance was estimated visually.
Kuhunkin metsikköön perustettiin 1-4 pysyvää ympyräkoealaa puustomittauksia varten.
Leafy vegetables are quickly perishable foods that are usually stored in bright lighting and transparent packaging.
Lehtivihannekset ovat nopeasti pilaantuvia elintarvikkeita, jotka säilytetään yleensä kirkkaassa valaistuksessa ja läpinäkyvissä pakkauksissa.
They contain a lot of bioactive components, which are easily destructed by lighting.
Ne sisältävät paljon bioaktiivisia komponentteja, joiden säilymiseen valaistus vaikuttaa.
Rocket samples were stored under three different lighting conditions which were continuous darkness, continuous fluorescent light (65 μmols-1m-2) and continuous LED light (125 μmols-1m2).
Rucolanäytteet varastoitiin kolmessa erilaisessa valaistusolosuhteessa, joita olivat jatkuva pimeys, jatkuva loisteputkivalo (65 μmols-1m-2) ja jatkuva LED-valo (125 μmols-1m-2).
A weeklong storage test was carried out in a chamber with constant conditions (5 °C, RH 40–50 %) and measurements were performed on days 1, 5 and 7.
Viikon kestävä säilytystesti suoritettiin olosuhdekaapissa (lämpötila 5 °C, ilmankosteus 40–50 %), ja mittaukset suoritettiin päivinä 1, 5 ja 7.
The tocopherol content of rocket was analyzed from lyophilized day 7 samples later by HPLC.
Rucolan tokoferolipitoisuus analysoitiin myöhemmin pakkaskuivatuista 7. päivän näytteistä HPLC-menetelmällä.
The opaque materials (OPP20-CPP30 and PET30-PE40) retained the sensory quality of the rocket better than the transparent ones.
Valoa läpäisemättömät materiaalit (OPP20-CPP30 ja PET30-PE40) säilyttivät rucolan aistinvaraisen laadun läpinäkyviä materiaaleja paremmin.
Rocket (arugula) contains a lot of vitamin E, vitamin C and folate and there are not many studies about rocket.
Lehtivihanneksiin kuuluva rucola sisältää paljon Evitamiinia, C-vitamiinia ja folaattia, eikä sitä ole tutkittu paljoa.
The rocket was packaged in five different plastics (OP20, OP20-30-35, PET12-PE40, OPP20CP30, PET30-PE40) and there were perforated and non-perforated versions of them.
Rucola pakattiin viiteen ominaisuuksiltaan erilaiseen pakkausmuoviin (OPP 20, OPP 20-30-35, PET12PE40, OPP20-CPP30, PET30-PE40), joista kaikista oli perforoitu ja perforoimaton versio.
Lighting affected the gas composition of the bags through photosynthesis and respiration, as the oxygen and carbon dioxide concentrations remained unchanged, while in the dark the oxygen content decreased, and the carbon dioxide content increased.
Valaistus vaikutti fotosynteesin ja hengityksen kautta pussien kaasukoostumukseen, sillä valaistuksessa happi- ja hiilidioksidipitoisuudet pysyivät muuttumattomina, kun taas pimeässä happipitoisuus laski ja hiilidioksidipitoisuus nousi säilytyksen myötä.
The hypothesis of the study was that when stored under lighting, the spoilage of samples is faster than when stored in dark and that perforated bags have the weakest preservation of sample quality and vitamins.
Tutkimuksen hypoteesina oli, että valaistuksessa säilytettäessä näytteiden pilaantuminen on nopeampaa kuin pimeässä ja että perforoiduissa pusseissa näytteiden laadun säilyminen on heikointa.
In addition to lighting, the effect of different packaging materials, their light transmittances and their perforations to rocket’s sensory quality and tocopherols contests were studied.
Valaistuksen lisäksi tutkittiin erilaisten pakkausmateriaalien laadun, valonläpäisevyyksien ja perforointien vaikutusta rucolan tokoferoleihin ja aistinvaraisen laadun säilymiseen.
The aim of this study was to investigate how lighting affects the vitamins and quality of rocket during storage.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten valaistus vaikuttaa rucolan tokoferoleihin ja laatuun säilytyksen aikana.
The quality of the rocket was best preserved in dark, as in LED and fluorescent light the samples lightened and yellowed faster and the structure of the samples deterioraetd.
Rucolan laatu säilyi parhaiten pimeässä, sillä LED- ja loisteputkivalossa näytteet vaalentuivat ja kellertyivät nopeammin ja olivat rakenteeltaan huonompia.
Conversely, when stored in light, rocket packed in perforated materials had higher alpha-tocopherol contents than the those packed innon-perforated materials.
Pimeässä säilytettäessä rucolan alfatokoferolipitoisuudet olivat suurempia perforoimattomiin kuin perforoituihin materiaaleihin pakatuissa näytteissä, kun taas valaistuksessa rucolan alfatokoferolipitoisuudet olivat puolestaan suurempia perforoituihin materiaaleihin pakatuissa näytteissä.
The results of this study imply that lighting reduces the color and sensory quality of the packaged rocket, so the hypothesis was partly fulfilled.
Valaistus heikensi pakatun rucolan väriä ja aistinvaraista laatua verrattuna pimeään, eli hypoteesi toteutui tältä osin, mutta pilaantuminen ei ollut perforoiduissa materiaaleissa huomattavasti nopeampaa.
The number of drones has increased in both the private and corporate sectors.
Dronejen määrä on kasvanut niin yksityis- kuin yrityskäytössä.
Automatic flight systems of drones are simple to use.
Lisäksi automaattiset lentotehtävät ovat helppoja toteuttaa.
Drones can also be used to estimate crop biomasses.
Dronekuvauksia voidaan myös käyttää kasvuston biomassojen arvioimiseen.
There is also an interest in the use of drones in agriculture since by using them the large fields can be monitored easily.
Myös maataloudessa ollaan kiinnostuneita droneista, sillä niitä käyttäen on helppo ja nopea tarkkailla suuria peltoaloja.
There were 8 different plants/fertilization levels in this study.
Tutkimuksessa oli 8 eri kasvia/lannoitustasoa.
In addition, different plant species imaging techniques should be investigated, as different plants have different reflection values.
Sen lisäksi tulisi tutkia kasvilajikohtaisia kuvantamistekniikoita, sillä eri kasveilla on erilaiset heijastusarvot.
Removing errors, caused by external factors, from multispectral images was found to be very difficult.
Ulkoisten tekijöiden aiheuttamien häiriöiden poistaminen multispektrikameran kuvista oli hyvin haasteellista.
Analyzing the data with more sophisticated calculation methods utilizing the values of several spectral bands and the indices in the same time would probably have been a more efficient method to analyzing the data than the current used linear regression used in this study.
Aineiston analysointi laskentamenetelmillä, jotka hyödyntävät useampien aallonpituusalueiden arvoja sekä niistä laskettuja indeksejä, olisi todennäköisesti ollut nyt käytettyä lineaarista regressiota tehokkaampi menetelmä aineiston analysoinnissa.
The multispectral camera had five spectral bands (blue, green, red, red edge and NIR).
Multispektrikamera mittasi heijastusarvoja viideltä eri aallonpituusalueelta (sininen, vihreä, punainen, red edge ja NIR), joiden avulla laskettiin NDVI -kasvillisuusindeksi.
The aim of this study was to explore the use of multispectral images and 3D models in crop monitoring.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, kuinka multispektrikameran kuvia ja 3D-mallia voidaan hyödyntää kasvien tarkkailussa.
In this study, a multispectral camera and a RGB-camera were used to estimate crops features.
Tässä tutkimuksessa käytettiin multispektrikameraa ja tavallista RGB-kameraa kasvuston ominaisuuksien määrittämiseen.
With a multispectral camera the reflectance values of the vegetation, which described how much of the incoming sun radiation was reflected back from the vegetation, were able to determine.
Multispektrikameran avulla voitiin määrittää kasvuston heijastusarvoja, jotka kuvasivat sitä, kuinka paljon kasvit heijastivat auringon säteilyä takaisin.
In addition, data processing of images should be developed to utilize multiple spectral bands and vegetation indices to determine the relationship between crop characteristics and variables measured from images.
Tämän lisäksi tulisi kehittää aineistojen käsittelyä siten, että hyödynnetään useita aallonpituusalueita ja kasvillisuusindeksejä kasvuston ominaisuuksien ja kuvista mitattujen muuttujien välisen riippuvuuden määrittämiseksi.
The strongest determined dependence of the data recorded by the multispectral camera was between the faba bean LAI and NDVI (R2 = 0,85).
Multispektrikameran kuvaamasta aineistosta voimakkain määritetty riippuvuus oli härkäpavun lehtialaindeksin ja NDVI:n välillä (R2 = 0,85).
Based on these results, from the multispectral camera data, the NDVI index was best suited to determine the crops dry matter mass, leaf area index, and chlorophyll content.
Näiden tulosten perusteella multispektrikameran datoista NDVI-indeksi soveltui parhaiten kasvuston kuiva-ainemassan, lehtialaindeksin ja lehtivihreäpitoisuuden määrittämiseen.
The relationship between the reflection/index data of multispectral camera and crop parameter was weak: average coefficient of determination for dry matter mass of the crop was 0.15, for chlorophyll content 0.14, and for LAI 0,21.
Multispektrikameran heijastusarvo-/indeksiaineistoa käyttäen määritetyt selitysasteet olivat pieniä: kasvuston kuiva-ainemassa oli keskimäärin 0,15, lehtivihreäpitoisuus 0,14 ja lehtialaindeksi 0,21.
3D models produced stronger dependences for estimating crop dry matter mass and leaf area index than the quantities determined from multispectral images.
3D-mallit tuottivat voimakkaampia riippuvuuksia kasvuston biomassan ja lehtialaindeksin arvioimiseen kuin multispektrikuvista määritetyt suureet.
However, there were differences in the dependencies between different spectral bands/NDVI index and plant properties determined from different crops.
Eri heijastusalueiden/NDVI-indeksin ja kasvien ominaisuuksien välisissä riippuvuuksissa on kuitenkin eroja eri kasvien välillä.
Especially reflectance values of dry soil differed clearly from vegetations values.
Varsinkin kuivan maan heijastusarvot poikkesivat kasvuston heijastusarvoista.
The highest coefficient of determination for 3D model of crop volume was between the dry matter mass of oats (R2 = 0.91).
3D-mallinnuksen korkein selitysaste oli kauran kuiva-ainemassan ja siitä mitattujen tilavuuksien välillä (R2 = 0,91).
According to these results, the variables determined from the multispectral images explained the dry matter mass and leaf area index of the crop slightly less than the 3D-models determined from the RGB images.
Multispektrikuvista määritetyt muuttujat selittivät näiden tulosten mukaan hieman heikommin kasvuston kuiva-ainemassaa ja lehtialaindeksiä kuin RGB-kameran kuvista määritetyt 3D-mallit.
The mean coefficient of dependence was 0.69 for the relationship between the plant dry matter masses and 3D model volumes.
Keskimäärin riippuvuuden selitysaste oli 0,69 tarkasteltaessa kasvien kuiva-ainemassoja ja 3D-mallien tilavuuksia.
Further studies are needed to develop vegetation indices that can reduce errors caused by external factors.
Jatkotutkimuksissa pitäisi kehittää erilaisia kasvillisuusindeksejä, jotka vähentävät ympäristön aiheuttamaa häiriötä.
From the images of the RGB-camera 3D-models were created to calculate crop volumes.
RGB-kameran ottamista kuvista luotiin kasvustosta 3D-malli, josta laskettiin kasvuston tilavuus.
With drones the development of the crops is possible to observe as a timeseries during the growing season.
Tällöin voidaan tarkkailla kasvuston kehittymistä kasvukauden aikana lohkokohtaisesti.
The mean coefficient of determination for the relationship between the leaf area index of plants and the 3D model volumes was 0.57.
Kasvien lehtialaindeksin ja 3D-mallien välisen riippuvuuden keskimääräinen selitysaste oli 0,57.
Linear regression analysis was used to examine the relationship between the variables calculated from the images and the parameters determined from the crops on the field.
Kuvista laskettujen ja kasvustosta määritettyjen muuttujien välisen riippuvuuden tarkasteluun käytettiin lineaarista regressioanalyysiä.
The reflectance values and vegetation indices were compared to the dry matter mass, LAI, and chlorophyll content determinations of the vegetation.
Näitä heijastusarvoja ja indeksejä verrattiin kasvuston kuiva-ainemassaan, lehtialaindeksiin ja lehtivihreäpitoisuuteen.
More accurate overview of the field can be got by utilizing the drones than by making observations from the side of the field.
Dronekuvaukset antavat laajemman kuvauksen koko pellosta, kuin mitä pellon reunasta voidaan nähdä.
Crop leaf area index (LAI), biomass and chlorophyll content were measured.
Kasvustosta mitattavia ominaisuuksia olivat kasvien maanpäällinen biomassa, lehtivihreäpitoisuus ja lehtialaindeksi.
For example, based on the photos pesticide spraying or fertilize spreading can be planned for the field.
Ilmakuvat pelloista helpottavat jatkotoimenpiteiden suunnittelua, kuten esimerkiksi pellon ruiskutustarpeen arvioimista tai lannoituskartan tekemistä.
Calculated volumes were compared to crop dry matter mass and LAI measurements.
Kasvuston tilavuuksia verrattaisiin sen biomassoihin ja lehtialaindeksin arvoihin.