natgillin/translations-raw huggingface dataset:
After the data was gathered from the first survey, a training intervention was organized where the emergency department of one of the university hospitals functioned as the intervention clinic and the emergency department of the other hospital functioned as the control clinic.
Ensimmäisen kyselyaineiston keruun jälkeen toteutettiin koulutusinterventio, jossa toisen yliopistosairaalan päivystyspoliklinikka toimi interventiopoliklinikkana ja toisen yliopistosairaalan päivystyspoliklinikka toimi verrokkipoliklinikkana.
The information needs of patients and family members are not fixed and they change in time and as the situation with the disease changes.
Potilaan ja läheisen tiedonsaantitarpeet eivät ole pysyviä, vaan ne muuttuvat ajan ja sairauden tilanteen myötä.
Written instructions are especially significant for stroke patients, as comprehension of received information and repeating of information has an effect on how the patient will cope with their disease after the hospital visit.
Kirjallisten ohjeiden merkitys AVH-potilaille on suuri, koska saadun tiedon ymmärtämisellä ja tiedon kertaamisella on vaikusta siihen, kuinka potilas selviytyy jatkossa sairautensa kanssa.
Altogether 362 stroke patients and 157 family members visiting an emergency department participated in the study.
Tutkimukseen osallistui 362 päivystyspoliklinikalla käynyttä AVH-potilasta ja 157 heidän läheistään.
Based on the results, both the patient and the family member should be included in the planning of nursing care more fully and family members should be given information about the patient’s condition.
Tulosten perusteella sekä potilas että läheinen tulisi ottaa nykyistä paremmin mukaan hoidon suunnitteluun ja antaa tietoa potilaan tilasta myös läheiselle.
The results showed that patients and family members expected more written instructions related to nursing care and that instructions would be discussed and explained together with the patient and their family member.
Tulokset osoittivat, että potilaat ja läheiset kaipasivat enemmän hoitoon liittyviä kirjallisia ohjeita ja ohjeiden käymistä lävitse yhdessä potilaan ja läheisen kanssa.
The background factors of patients and their family members and the training intervention have an effect on the information availability as experienced by the patients and their family members.
Potilaan ja hänen läheisensä taustatekijöillä ja toteutetulla koulutusinterventiolla on vaikutusta potilaan ja hänen läheisensä kokemaan tiedonsaantiin.
Among the background factors, the waiting time as experienced by the patients and family members, the patient’s age and earlier visits to the emergency department were connected to how they experienced the information availability.
Taustatekijöistä potilaiden ja läheisten kokema odotusaika, potilaan ikä ja aikaisemmat käynnit poliklinikalla olivat yhteydessä tiedonsaannin kokemukseen.
After this, a follow-up survey was conducted for the patients and their families at both the intervention clinic and the control clinic.
Tämän jälkeen toteutettiin seurantakysely sekä interventiopoliklinikan että verrokkipoliklinikan potilaille ja heidän läheisilleen.
The results also showed a connection between the waiting time and experienced information availability.
Odotusajan yhteys koettuun tiedonsaantiin tuli myös esille.
The theoretical model developed in the study describes central components of information availability from the points of view of the patient, a family member and patient-family member pairs and examines factors that are connected to information availability.
Tutkimuksessa kehitetty teoreettinen malli kuvaa keskeisiä tiedonsaannin osa-alueita potilaan, läheisen ja potilas ja läheinen ‑parien näkökulmasta sekä tarkastelee tiedonsaantiin yhteydessä olevia tekijöitä.
The theoretical model helps the health care staff to analyze and acknowledge factors affecting information availability for patients and family members, and it also highlights factors related to information availability from the point of view of the patients and family members which are needed in practical nursing work.
Teoreettinen malli auttaa terveydenhuoltohenkilöstöä jäsentämään ja tiedostamaan potilaan ja läheisen tiedonsaantiin vaikuttavia tekijöitä sekä nostaa esille potilaan ja läheisen näkökulmasta käytännön hoitotyössä tarvittavat tiedonsaannin osa-alueet.
In this study, family members felt that issues related to staff treatment were realized the best out of all components of information availability.
Tässä tutkimuksessa läheiset kokivat kohteluun liittyvien asioiden toteutuneen parhaiten.
The purpose of this study is to describe the information availability for stroke patients and their family members at an emergency department (ED) and to compare their experiences before and after a training intervention.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvata aivoverenkiertohäiriöpotilaan (AVH-potilaan) ja hänen läheisensä tiedonsaantia päivystyspoliklinikalla ja verrata potilaan ja hänen läheisensä kokemuksia tiedonsaannista ennen koulutusinterventiota ja koulutusintervention jälkeen.
Training interventions have previously been used and developed to a very limited extent at emergency departments in particular, where the stroke patients’ and their family members’ experience of the information availability is actually formed.
Aikaisemmin koulutusinterventiota on kehitetty ja testattu hyvin vähän päivystyspoliklinikoilla, joissa AVH-potilaan ja hänen läheisensä tiedonsaantikokemus muodostuu.
By using the combined results, a theoretical model describing the information availability for the patients and their family members was created.
Saatujen tulosten yhdistelmästä muodostettiin AVH-potilaan ja hänen läheisensä tiedonsaantia kuvaava teoreettinen malli.
The theoretical model can be utilized in the training of health care staff working at emergency departments and in developing information availability for stroke patients and their family members at emergency departments.
Teoreettista mallia voidaan hyödyntää päivystyspoliklinikalla työskentelevän terveydenhuoltohenkilöstön koulutuksessa ja kehitettäessä AVH-potilaan ja hänen läheisensä tiedonsaantia päivystyspoliklinikalla.
The patients and their family members responding to the survey data were different between the first and second point in time.
Tutkimuksessa kerättyyn kyselyaineistoon vastasivat ensimmäisessä kyselyajankohdassa eri potilaat ja läheiset kuin toisessa ajankohdassa.
The aim is to formulate a theoretical model of the information availability for stroke patients and their family members that could be used for developing the information availability for the patients and their family, making the communication more family-based, as well as developing effective methods for sharing of information.
Lisäksi tarkoituksena on muodostaa teoreettinen malli, jota voidaan hyödyntää potilaan ja hänen läheisensä tiedonsaannin perhelähtöisyyden sekä vaikuttavien tiedonsaannin menetelmien kehittämisessä.
In the experience of the patients and their family members, discussing symptoms and receiving treatment instructions were components of information availability that were realized worse than other components.
Tulosten mukaan potilaat ja heidän läheisensä kokivat oireista kertomisen ja hoito-ohjeiden saamisen toteutuneen muita tiedonsaannin osa-alueita huonommin.
In this study, it was found that if it was the patient’s first visit, the patients and family members visiting the emergency department felt that they had received more information when compared to those who had visited an emergency department before.
Tässä tutkimuksessa potilaat ja läheiset kokivat saaneensa enemmän tietoa, jos kyseessä oli potilaan ensimmäinen käynti päivystyspoliklinikalla verrattuna aiemmin hoidossa käyneisiin.
According to the results, the patients and their family members at the emergency department where the intervention was carried out felt that each component of information availability had been better realized when compared to the control group at the other emergency department.
Tulosten mukaan päivystyspoliklinikalla, jossa interventioryhmä toimi, potilaat ja heidän läheisensä kokivat jokaisen tiedonsaannin osa-alueen toteutuneen paremmin kuin päivystyspoliklinikalla, jossa verrokkiryhmä toimi.
Individual factors regarding patients, such as gender and marital status, also have an influence on their experience of information availability.
Lisäksi tiedonsaantikokemuksiin vaikuttavat myös potilaan yksilölliset tekijät kuten sukupuoli ja siviilisääty.
The study results can be utilized in nursing care education at emergency departments and for developing information availability.
Tutkimustuloksia voidaan hyödyntää tiedonsaannin kehittämisessä ja hoitotyön koulutuksessa päivystyspoliklinikalla.
The experiences of the information availability at the emergency departments vary between stroke patients and their family members, and their diverse experiences highlight which components of information availability have been realized well and which should be developed further.
AVH-potilaan ja hänen läheisensä kokemukset tiedonsaannin toteutumisesta päivystyspoliklinikalla vaihtelevat ja nostavat esille sekä hyvin toteutuneita että kehitettäviä tiedonsaannin osa-alueita.
Information availability for stroke patients and their family members at an emergency department
Aivoverenkiertohäiriöpotilaan ja hänen läheisensä tiedonsaanti päivystyspoliklinikalla
The staff may not necessarily include the family member in the discussion when informing the patient about their medication and IV therapy, and this may have an effect on the poor information availability experienced by family members regarding medication and IV therapy.
Terveydenhuoltohenkilöstö ei välttämättä ota läheistä mukaan kertoessaan potilaalle hänen lääke- ja nestehoidostaan, oireista ja antaessaan kirjallisia ohjeita potilaalle.
However, family members felt that they did not receive information well regarding medication and IV therapy.
Läheiset kokivat saaneensa huonosti tietoa potilaan lääkehoidosta ja nestehoidosta, potilaan oireista ja kirjallisista ohjeista.
The hegemonic climate discourse forced the Finnish officials, politicians and business actors to relate more seriously to the climate policy as an ecological and economic challenge.
Hegemoninen ilmastodiskurssi pakotti suomalaiset virkamiehet, poliitikot ja talouselämän edustajat suhtautumaan astetta vakavammin ilmastopolitiikkaan niin poliittisena kuin taloudellisenakin haasteena.
Through sink policy the forest sector has been very visible in Finnish climate policy during its whole short history.
Nielupolitiikan kautta metsäsektori on ollut näkyvästi läsnä suomalaisessa ilmastopolitiikassa koko sen lyhyen historian ajan.
The wider dimensions of the use of forests that deal with the life cycle of wood products are just coming into the climate and forest policy discussions.
Metsien hiilitaseiden laajemmat ulottuvuudet, jotka käsittelevät puun tuotteiden elinkaarta, ovat vasta tulossa mukaan ilmasto- ja metsäpoliittiseen keskusteluun.
b) What kind of role has the forest sector played in Finnish climate policy and what climate policy role can in future be seen as a part of the longitudinal development line in the forest sector?
b) Millainen rooli metsäsektorilla on ollut suomalaisessa ilmastopolitiikassa ja millaisena ilmastopolitiikan roolin voi tulevaisuudessa nähdä osana metsäsektorin pitkää linjaa?
The role of the forest sector in climate policy is strengthening and in future it can be seen as a crucial part of national climate policy.
Metsäsektorin rooli ilmastopolitiikan muotoilussa on vahvistumassa ja se voidaan tulevaisuudessa nähdä keskeisenä kansallisen ilmastopolitiikan osana.
As a part of the connection between the forest sector and climate policy there emerges the question about the state of environmental production as a proportional way to use forests in commodity and service production.
Osana metsäsektorin ja ilmastopolitiikan välistä yhteyttä herää kysymys ympäristötuotannon asemasta hyödyke- ja palvelutuotantoon verrattavana metsänkäyttömuotona.
During this period the national climate policy started and on the other side committed to being a part of the hegemonic climate discourse, but it carried little weight.
Tällöin kansallinen ilmastopolitiikka ensinnäkin käynnistyi ja toiseksi sitoutui osaksi hegemonista ilmastodiskurssia, mutta oli painoarvoltaan vähäistä.
In spite of the wider approaches that environmental production will open up, the question of the forest carbon effect will also be take concrete form in future, first in the management of forests.
Ympäristötuotannon avaamista laajemmista näkökulmista huolimatta metsien hiilivaikutusten kysymys konkretisoituu edelleen ensisijaisesti metsien hoitoon.
This question was divided into the following subquestions: a) What is the nature of Finnish climate policy vis a vis to hegemonic climate discourse and on the other side ecological modernisation?
Se on jaettu seuraaviin alakysymyksiin: a) Millainen suomalainen ilmastopolitiikka on ollut suhteessa hegemoniseen ilmastodiskurssiin ja toisaalta ekologiseen modernisaatioon?
The examination of Finnish climate policy in the view of ecological modernisation indicates that, even if many features of Finnish climate policy refer to a development path that follows ecological modernisation, there are some key factors that will not confirm such a development.
Ekologisen modernisaation mittapuiden kautta suoritettu suomalaisten ilmastopoliittisten toimien tarkastelu osoittaa, että vaikka monet suomalaisen ilmastopolitiikan piirteet viittaavatkin ekologisen modernisaation mukaiseen kehityskulkuun, niin on muutamia avaintekijöitä, jotka eivät vahvista tämänsuuntaista kehityskulkua.
Hegemonic discourses are discourses that become hegemonic in the sense, that they gather more strength than other discourses.
Diskurssien keskinäisessä tulkinnassa merkittävässä asemassa ovat hegemoniset diskurssit, jotka muodostuvat luonteeltaan hegemonisiksi saadessaan taakseen vahvemman koalition kuin muut diskurssit.
The main research question was to evaluate how Finnish climate policy reflects the international climate policy development.
Tutkimuksen pääkysymys on arvioida, miten suomalainen ilmastopolitiikka suhtautuu kansainväliseen ilmastopoliittiseen kehitykseen.
As long as the decision-making of the state is reactive in nature, the positive sum game is not a part of the driving force in climate policy or industry will not have a favourable attitude to climate policy measures.
Niin kauan kun valtion ilmastopoliittinen päätöksenteko on luonteeltaan reaktiivista, positiivinen summapeli ei ole ohjaamassa ilmastopoliittisia käytäntöjä ja retoriikkaa tai teollisuus ei suhtaudu suopeasti ilmastopoliittisiin toimiin, on vaikea nähdä todellista etenemistä kohti ekologista modernisaatiota.
The study considers the climate discourses.
Tarkastelun kohteena ovat ilmastopolitiikasta käytävät diskurssit.
The debate on climate policy in Finland has proceeded apace with the international climate policy discourse both in the case of climate policy objectives and the measures to mitigate climate change.
Suomessa käyty ilmastopoliittinen keskustelu on edennyt kansainvälisen hegemonisen ilmastopoliittisen diskurssin viitoittamassa tahdissa, niin ilmastopolitiikan tavoitteiden kuin ilmastonmuutoksen torjuntakeinojenkin osalta.
Finnish climate policy can be clearly divided into two periods distinguished by COP3, the national preparatory discourse to this conference and the burden sharing of the commitments inside the European Union.
Suomen ilmastopolitiikan voi selkeästi jakaa kahteen periodiin, joiden vedenjakajana on ilmastosopimuksen solmineiden maiden kolmas osapuolikokous Kiotossa v. 1997 ja sitä valmistellut ilmastopoliittinen keskustelu sekä Euroopan unionin sisäinen taakanjako.
The Kyoto protocol became a turning point in the atmosphere in Finnish climate discourse.
Kioton protokollan solmiminen muutti ratkaisevasti Suomen ilmastopoliittista ilmapiiriä.
The role of forests and wood-based products in mitigating climate change is strengthening the idea by which environmental production will become a strengthening element in the long line of the Finnish forest sector.
Metsien ja puuperäisten tuotteiden rooli ilmastonmuutoksen hidastamisessa vahvistaa ajatusta, jonka mukaan ympäristötuotannosta on tulossa vahvistuva osa suomalaisen metsäpolitiikan pitkää linjaa eli sitä jatkumoa, joka on metsien käytössä toistaiseksi edennyt kaskeamisesta aina paperiteollisuuteen saakka.
The interest in using forest as a kind of environmental production can be seen as a continuum to the historical development of using forests first at the gathering and collecting stage, further for cultivation by clearing and burnbeating woodland and then on to the timber and paper industry.
Kiinnostuksen ympäristötuotantoa kohtaan voi nähdä jatkumona metsäsektorin historialliselle kehityskululle, joka on alkanut keräilytaloudesta edeten kaskitalouden ja sahateollisuuden kautta paperiteollisuuden hallitsemaan metsänkäyttöön.
This study examines Finnish climate policy in the context of international climate policy.
Tutkimus tarkastelee Suomen ilmastopolitiikan hahmottumista kansainvälistä taustaa vasten.
The interest will not only be in the wideness of forest carbon storage and its state, but also the opportunity of bioenergy to compensate fossil fuel energy, and the questions connected to wood products as far as to they are final placements.
Ympäristötuotannossa metsien hiilitasetarkastelu laajenee, jolloin lisääntyvän kiinnostuksen kohteeksi tulee paitsi metsien hiilivaraston laajuus ja kunto, myös puuperäisten polttoaineiden avaamat mahdollisuudet fossiilisten polttoaineiden korvaajina sekä puuperäisten tuotteiden tuotantoon ja käyttöön liittyvät kysymykset aina loppusijoitusta myöten.
The role of forests as a source of wood will acquire new meanings that also have more or less economic effects.
Tällöin metsän puuntuotannollinen rooli voi saada rinnalleen uusia vahvistuvia merkityksiä.
The period after Kyoto can be characterised as a period of influential climate policy.
Aikakautta ennen kokousta voi luonnehtia kansainvälistä ilmastopoliittista kehitystä myötäilevän heikon ilmastopolitiikan kaudeksi.
The Framework Convention on Climate Change marked the beginning of a more stable hegemonic climate discourse period.
Myöhemmin tästä perustasta kiinteytyi hegemoninen ilmastodiskurssi.
Administration and other actors began a serious debate about the possibility of limiting greenhouse gases and the costs of these measures.
Kiotosta alkavaa aikakautta voikin luonnehtia vaikuttavan ilmastopolitiikan aikakaudeksi, jolloin päästöjen rajoittamisesta ja siitä aiheuttavista kustannuksista alettiin vakavasti keskustella sekä hallinnossa että eri toimijoiden piirissä.
The general aim of this research was to analyse the development of Finnish climate policy against international development, especially in the framework of ecological modernisation, using the encounter of the forest sector and climate policy as a illustrative example.
Menetelmällisesti tutkimuksessa sovelletaan diskurssianalyysin menettelytapoja selvittämällä pääasiassa hermeneuttisten tekstitulkintojen kautta, miten suomalainen ilmastopoliittinen keskustelu on hahmottunut kansainvälistä taustaa vasten ja millaisia yhtymäkohtia siitä on löydettävissä metsäsektorin historialliseen muutokseen erityisesti ilmastonmuutoksen hidastamista tavoiteltaessa.
Beside these, especially when analysing Finnish climate policy, other viewpoints, manifestos and research standpoints presented by key actors in different context were considered.
Tutkimuksen pääasiallisen aineiston muodostavat valtiollisen päätöksenteon perustan muodostavat asiakirjat sekä keskeisten ilmastopolitiikan toimijoiden eri foorumeilla esittämät näkökannat, ohjelmalliset julistukset sekä tutkimukselliset kannanotot.
A partial explanation for this is that industry is wary regarding both the climate policy commitments set for Finland and the changing of its operating environment.
Ilmastopolitiikka ja ekologinen modernisaatio: diskursiivinen tarkastelu suomalaisesta ilmastopolitiikasta ja sen yhteydestä metsäsektorin muutokseen
Late ratification of FCCC, country reports, changes in environmental taxation, Climate Committee statements before Kyoto and the Finnish views during the burden sharing in the European Union were quite passive in their relation to the hegemonic climate discourse.
1980-luvun lopussa ilmaston lämpenemisestä käydyn tieteellisen ja kansainvälispoliittisen keskustelun vauhdittuessa, kansainvälinen ilmastodiskurssi alkoi saada piirteitä hiilitaseista ja kansainvälisistä sopimusjärjestelmästä koostuvana kokonaisuutena.
WHERE IS THE TEAM ENTREPRENEURSHIP?
MISSÄ TIIMIYRITTÄJYYS?
A critical evaluation of philosophical roots of entrepreneurship and entrepreneur education
Yrittäjyyden eetoksen ja yrittäjyyskasvatuksen filosofisten lähtökohtien kriittistä arviointia
These research questions demanded obviously a philosophical attitude.
Näihin kysymyksiin tutkimuksessa on haluttu löytää vastauksia.
Still it seems that nowadays practices in the en-trepreneurship education are not based on applicable pedagogical efforts which could yield to a person to grow up adequately.
Silmiinpistävää on myös se, että edelleen yliopistojen ja korkeakoulujen koulutussuunnitelmista näyttää puuttuvan sellaiset yrittäjyyden edistämisen muodot, jotka tulevat viitteellisesti esiin sekä Applen tarinassa ja joiden avulla tällaisten kasvuyritysten menestymistä voidaan ylipäätään selittää ja ymmärtää.
The key issue of this kind of entrepreneurship was personnel’s strong commitment to company goals and the ability to focus their psychological energy to achieve these goals.
Näin myös yrittäjyyden koulutusohjelmissa on vahvasti painotettu managerialistista ajattelua ja yrityksen suorituskykyä on arvioitu puhtaasti ekonomististen mittareiden avulla.
However, eventually the link between entrepreneurship and empowerment looked like theoretically to be too thin or at least too weak.
Edellisen mukaan yrittäjyyttä ei tulisi ymmärtää pelkästään taloudellisen toiminnan tai suorituskyvyn kannalta, vaan yrittäjyys on parhaimmillaan paljon muutakin.
The key result of my dissertation was that the critical issue in organizational change was the leader´s pedagogical competence to upgrade suitable learning tasks - usually the major changes maintained in companies demanded huge amount of different and multilevel learning tasks.
Väitöstutkimuksen mukaan kasvuun liittyvät ongelmat sekä yhteiskunnassa että yritystoiminnassa näyttävät olevan selvästi sidoksissa managerialistiseen perusasenteeseen ja suoritetun filosofisen analyysin mukaan angloamerikkalainen ajattelu sisältää ison joukon "kummallisia" käsityksiä ja uskomuksia ihmisestä.
It looked like the ontological beliefs of entrepreneurship and entrepreneur as an individual were locked tightly in Cartesians worldview, and also the perceptions of man´s ability to learn and grow up to human being are severely constrained.
Vaikka osaa niistä voidaan pitää valistusajan ja humanistiseen perinteeseen kuuluvina "totuuksina", niin tällaisessa (kartesiolaisessa) maailman-kuvassa esiintyviä ihmisen kasvuun ja kasvamiseen liittyviä uskomuksia voidaan pitää todella outoina.
However in organizational context, the phenomenon "entrepreneurial spirit" was more familiar, and many educational scientists have characterized it as a grow-oriented atmosphere.
Kasvatustieteilijät ja organisaatiotutkijat ovat jo pitkään puhuneet "yrittäjämäisestä ilmapiiristä tai "kasvuorientoituneesta" ilmapiiristä.
The doctoral thesis included the main principles how to lead the companies and what kind of leadership efforts could yield the targeted empowerment and at-mosphere of entrepreneurship in organizational context.
Tällaiset asenteet tulevat näkyviin niissä käytännöissä, joiden avulla mm. juuri yrittäjyyttä on yhteiskunnassa pyritty edistämään.