natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In previous studies it is shown that languages are not equal and there are hierarchies between languages.
Aiempien tutkimusten perusteella voidaan todeta, kielet eivät ole keskenään tasa-arvoisessa asemassa yhteiskunnassa.
Language is seen as a vital part of linguistic group.
Monikielisyys nähdään myönteisenä asiana, ja oman kielen nähdään olevan tärkeä osa yksilön identiteettiä.
Interviewees constructed their identities reflecting themselves in their social circumstances and linguistic groups.
He peilasivat omaa identiteettiään suhteessa ympäröivään yhteisöönsä ja yhteiskuntaan.
The data showed hierarchies between languages.
Nuoret näkivät kielten välillä hierarkioita ja nostivat esiin kielten eriarvoisuuden yhteiskunnassa.
Their sense of appreciation and status of their language depended on the status of their language in society.
Yhteiskunnan arvotukset vaikuttivat kokemuksiin omasta äidinkielestä sekä kokemuksiin sen yhteiskunnallisesta arvosta tai hyödystä.
This can lead to a situation where all members of the group are not aware of what various experts can do or know.
Tämä voi saada aikaan sen, että kaikilla ryhmässä olevilla ei ole tietoa siitä mitä eri asiantuntijat osaavat tai tietävät.
After the interview, the material was transcribed, classified, analysed and interpreted.
Haastattelun jälkeen aineisto litteroitiin, luokiteltiin, analysoitiin ja tulkittiin.
As a rule, the group was satisfied with the members' strong professional competence and good cooperation.
Pääsääntöisesti ryhmä oli tyytyväinen omaan vahvaan ammatilliseen osaamiseensa ja hyvään yhteistyöhön.
A multidisciplinary working group supporting an immigrant child
Moniammatillinen työryhmä maahanmuuttajalapsen tukena
The data were analysed using content analysis.
Aineistoa analysoitiin sisällönanalyysiä hyödyntäen.
The act introduced the rapid organisation of support, which was also mentioned by the interviewees.
Laki toi mukanaan tuen nopean järjestämisen, jonka myös haastateltavat toivat esille.
The main reference framework of the interviews was multi-cultural students and their support needs, as well as the organisation of support at a multi-professional level.
Haastatteluiden tärkein viitekehys oli monikulttuuriset oppilaat ja heidän tuen tarpeensa, sekä tuen organisointi moniammatillisesti.
Social relationships were seen as the main driver of the pupils' school well-being.
Sosiaaliset suhteet nähtiin tärkeimpänä tekijänä oppilaan kouluhyvinvoinnissa.
This study showed that the pupil's native language is not utilised efficiently enough.
Tästä tutkimuksesta voidaan oppia, että oppilaan omaa äidinkieltä ei hyödynnetä tarpeeksi tehokkaasti.
In addition, the families' lack of knowledge of the Finnish school system and the implementation of assistance hampered the organisation.
Myös perheen puutteelliset tiedot suomalaisesta koulujärjestelmästä ja tuen toteuttamisesta vaikeuttivat organisointia.
Pupils were selected to the study based on their various cultural backgrounds in order to get as versatile views from the interviewees as possible.
Oppilaat valittiin tutkimukseen heidän erilaisten kulttuuritaustojensa perusteella, jotta haastateltavien näkemyksistä saatiin mahdollisimman monipuoliset.
My interest in this study arose from my own work with immigrant pupils during a number of years.
Kiinnostus tähän tutkimukseen lähti vuosien omasta työstä maahanmuuttajaoppilaiden kanssa.
Thus, the implementation of support slowed down, which hindered the pupils' integration to Finland.
Näin ollen tuen toteutuminen hidastui ja vaikeutti oppilaan integroitumista Suomeen.
The assessment of an immigrant pupil and the organisation of support should always take into account the previous school background and growth environment of the child.
Maahanmuuttajaoppilaiden arvioinnissa ja tuen organisoinnissa pitäisi aina ottaa huomioon lapsen aikaisempi koulutausta ja kasvuympäristö.
In light of previous research, a multi-professional team sees the need for support in different ways, based on the members' own educational backgrounds.
Aiempien tutkimusten valossa moniammatillinen tiimi näkee tuen tarpeet eri tavoin tukeutuen erilaisiin koulutustaustoihin.
The study is qualitative, and the material was collected by interviewing the school's pupil welfare team members.
Tutkimus on kvalitatiivinen ja aineisto kerättiin haastattelemalla tutkittavan koulun oppilashuoltotyöryhmän jäsenet.
The study seeks to develop the school's student welfare work and highlight development ideas related to the assessment of immigrant pupils' learning difficulties.
Tutkimuksella halutaan kehittää kyseisen koulun oppilashuoltotyötä ja tuoda esille maahanmuuttajaoppilaiden oppimisvaikeuksien arviointiin liittyviä kehittämisajatuksia.
The results emphasised the importance of the pupil's own mother tongue in identifying learning difficulties.
Tuloksissa nousi esille oppilaan oman äidinkielen tärkeä merkitys kartoittaessa oppimisvaikeuksia.
The aspects that were highlighted in the results were the language problems of immigrant pupils, which deteriorated the pupils' social interaction.
Tuloksissa esille nousi maahanmuuttajaoppilaiden kielelliset vaikeudet, jotka heikensivät oppilaan sosiaalista kanssakäymistä.
The aim was to develop the working group's student welfare activities both in terms of the allocation of time and communications.
Oppilashuoltotyöryhmän toimintaa haluttiin kehittää ajankäytöllisesti sekä tiedonkulun kannalta.
The study can be used for developing the assessment of immigrant pupils and the school's pupil welfare work.
Tutkimusta voidaan hyödyntää maahanmuuttajaoppilaiden arvioinnin ja tämän koulun oppilashuoltotyön kehittämisessä.
Research on immigrant pupils' need of support and its organisation is a topical issue in Finland owing to the new Student Welfare Act.
Tutkimus maahanmuuttajaoppilaiden tuen tarpeesta ja sen organisoinnista on ajankohtainen uuden oppilashuoltolain myötä.
This master's thesis describes the activities a pupil welfare group at one primary school from a multidisciplinary aspect in order to assess immigrant pupils' need of support and its organisation.
Tutkimus kuvaa yhden alakoulun oppilashuoltoryhmän toimintaa moniammatillisuuden näkökulmasta arvioitaessa maahanmuuttajaoppilaiden tuen tarvetta ja sen organisointia.
The data were analyzed using qualitative content analysis with the tables which were created by two main theories of the study: quality of life theory by Schalock etc. (2002) and theory of subjective well-being by Diener and Lucas (1999).
Taulukko on rakentunut tutkimuksen kannalta kahden keskeisimmän teorian pohjalta, joita ovat Schalockin ym. (2002) elämänlaatuteoria sekä Dienerin ja Lucaksen (1999) subjektiivisen hyvinvoinnin teoria.
Studies in the past have shown that happiness does not differ significantly from happiness of the majority, but the rate of happiness is slightly higher in people with intellectual disabilities.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että kehitysvammaisten henkilöiden onnellisuus ei eroa merkittävästi valtaväestön onnellisuudesta, mutta onnellisuuden asteen on tutkittu olevan hieman valtaväestöä korkeampi.
The purpose of this case study was to gather information about quality of life and happiness in people with intellectual disabilities.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli tutkia kehitysvammaisten naisten elämänlaadun ja onnellisuuden tekijöitä.
A map of relationships and a map of contexts were created for each woman.
Naisten käyttämistä ympäristöistä luotiin läsnäolokartat ja sosiaalisten verkostojen pohjalta rakennettiin verkostokartat.
The data were collected from three women with intellectual disabilities and their mothers via semi structured interviews.
Aineisto kerättiin puolistrukturoiduilla parihaastatteluilla.
Self-determination, choices, safety and health are the most important factors in the quality of life in people with intellectual disabilities.
Lisäksi kehitysvammaisten hyvinvoinnin kannalta keskeiseksi elämän osa-alueiksi ovat osoittautuneet itsemääräämisoikeus, valinnanmahdollisuudet, turvallisuus ja terveys.
Meaningful life is a key to a good and happy life.
Merkityksellinen ja mielekäs arki tuottaa elämänlaatua ja onnellisuuden kokemuksia.
The study was also examined how women and their mothers are experiencing well-being.
Lisäksi selvitettiin millaiseksi kehitysvammaiset naiset ja heidän äitinsä kokevat onnellisuuden muilla elämänlaadun osa-alueilla.
The findings indicate that an individual's way of life has a prominent impact to experienced quality of life and happiness.
Vaikuttaa siltä, että erilaisilla elämäntavoilla on suuri merkitys kehitysvammaisten naisten elämänlaadun ja koetun onnellisuuden kannalta.
The study was examined the meaning of different contexts and relationships to the quality of life and happiness of people with intellectual disabilities.
Tarkastelun kohteena olivat kehitysvammaisten naisten käyttämien ympäristöjen sekä sosiaalisten suhteiden merkitys koettuun elämänlaatuun ja onnellisuuteen.
"We do this together" : Shared Expertise and Ageing
"Kyl me niinku yhdessä tää tehdään" : Jaettu asiantuntijuus ja ikääntyminen
Usually this development coincided with a change that caused a push forward.
Kehitykseen liittyi usein jokin eteenpäin vievä muutos.
The data were gathered through thematic interviews with ten employees between 50 and 64 years of age.
Aineisto kerättiin yksilöllisin teemahaastatteluin 50–64-vuotiailta työntekijöiltä.
In addition to these, the theme of changes in expertise arose from the data.
Lisäksi aineistosta nousi omaksi teemakseen asiantuntijuuden muutokset.
In accordance with theoretical framework, the results highlighted the fact that expertise was not seen merely as an unshared characteristic, but instead its development required interaction with others.
Tuloksissa korostui teoreettisen viitekehyksen mukaisesti se, ettei asiantuntijuutta nähty vain yksilöllisenä ominaisuutena, vaan sen kehittyminen edellytti vuorovaikutusta muiden toimijoiden kanssa.
According to previous studies a shared, aim-specific course of action develops collective acquisition of information, which in turn results in growing collective expertise.
Aikaisempien tutkimusten mukaan yhteinen, tavoitteellinen toiminta kehittää kollektiivista tiedonmuodostusta, mikä puolestaan lisää kollektiivista asiantuntijuutta.
Aim-specific actorship, networking, and the sharing of skill and information helped the experts to reach better results.
Tavoitteellinen toimijuus, verkostoituminen sekä osaamisen ja tiedon jakaminen kollegojen kanssa auttoivat asiantuntijoita pääsemään parempiin lopputuloksiin.
This topic is relevant, because the changes in information work and the more complicated work environments require development from employees in their own as well as in cooperative work.
Aihe on ajankohtainen, sillä tietotyön muutokset ja työympäristöjen monimuotoistuminen edellyttävät työntekijöiltä kehittävää otetta niin omaan kuin yhteiseenkin työskentelyyn.
Expertise was seen as something developing through age and experience, but varying ages proved to be an advantage when different strengths and experiences could be profited from as a part of shared expertise.
Asiantuntijuuden koettiin kehittyvän iän ja kokemuksen karttuessa, mutta eri-ikäisyydestä oli hyötyä silloin, kun erilaiset vahvuusalueet ja kokemukset voitiin hyödyntää osana yhteistä asiantuntijuutta.
The theoretical framework of the study focuses on examining the development of shared expertise from the viewpoint of building information by combining cognitive, unshared expertise and the kind of expertise that arises from sociocultural theory.
Tutkielman teoreettisessa viitekehyksessä tarkastellaan jaetun asiantuntijuuden kehittymistä tiedon luomisen näkökulmasta siten, että siinä yhdistyvät kognitiivinen, yksilölähtöinen asiantuntijuus sekä sosiokulttuurisen teorian kautta rakentuva osallistuva ja kollektiivinen asiantuntijuus.
With the help of content analysis the answers were divided into three categories: the development of expertise, cooperation and networking, and age and experience at expert work.
Sisällönanalyysin avulla vastaukset teemoiteltiin tutkimuskysymyksittäin kolmeen kategoriaan: Asiantuntijuuden kehittyminen, yhteistyö ja verkostot sekä ikä ja kokemus asiantuntijatyössä.
The aim of this study was to describe and analyse the notions and experiences ageing employees have about the development of expertise as well as collaboration with fellow experts.
Tutkielman tavoitteena oli kuvailla ja analysoida ikääntyvien työntekijöiden käsityksiä ja kokemuksia asiantuntijuuden kehittymisestä ja yhteistyöstä muiden asiantuntijoiden kanssa.
The research questions were firstly, how does expertise develop, secondly, for what purposes are shared expertise and networking used at work, and thirdly, how do ageing and experience manifest themselves at expert work?
Tutkimuskysymykset olivat: miten asiantuntijuus kehittyy, mihin jaettua asiantuntijuutta ja verkostoitumista tarvitaan työssä sekä miten ikä ja kokemus ilmenevät asiantuntijatyössä?
However, ageing has not been sufficiently recognised or profited from in the previous studies about the development of expertise.
Ikääntymistä ei kuitenkaan ole tarpeeksi huomioitu tai hyödynnetty jaetun asiantuntijuuden kehittymiseen liittyvissä tutkimuksissa, mistä nousi tarve tälle tutkimukselle.
As a conclusion it is advisable to support, share, and make use of the skills and knowledge of people of varying ages more than before in order to develop shared expertise.
Johtopäätöksenä on, että eri-ikäisten tietoa ja osaamista tulee tukea, hyödyntää ja jakaa aiempaa enemmän yhteisen asiantuntijuuden kehittymisen hyväksi.
They are expected to follow the rules and expectations of authorities and institutions.
Oppilailta edellytetään sääntöjen noudattamista sekä auktoriteettien ja instituutioiden asettamiin odotuksiin mukautumista.
They are being persuaded into this by representing it as their own advantage, but at the end they are not given a choice, because a well-functioning society requires conformity and, according to the textbooks, a democratic society has the right to demand obedience.
Heidät suostutellaan tähän esittämällä se yhteisön ja heidän omana etunaan, mutta viime kädessä heille ei anneta todellista valinnanvaraa, koska toimiva yhteiskunta näin edellyttää, ja demokraattisella yhteiskunnalla on oppikirjojen mukaan oikeus vaatia tottelevaisuutta.
The textbooks present pupils with a clearly defined model of a good student, a cooperative team player and an active citizen of a democratic society.
Oppilaille annetaan selkeä malli hyvästä koululaisesta, yhteistyökykyisestä tiimipelaajasta sekä demokraattisen yhteiskunnan aktiivisesta jäsenestä.
The hypothesis is that, despite its commitment to an individualist and constructivist pedagogy, which in moral education translates into a promise of an individual moral philosophy for each student, the school can't avoid transmitting a certain moral model to its pupils.
Oletuksena on, että huolimatta sitoutumisestaan individualistiseen tai konstruktivistiseen kasvatusfilosofiaan, joka moraalikasvatuksessa kääntyy lupaukseksi jokaisen omasta moraalifilosofiasta, ei koulu voi välttyä välittämästä tiettyjä arvoja ja moraaliperiaatteita oppilailleen.
He has internalized the scientific worldview and can form his own moral views, but at the same time he has also internalized different moral principles derived from humanistic ethics and human rights, and from Finnish cultural habits and rules.
Hän on sisäistänyt tieteellisen maailmankuvan ja osaa muodostaa omia moraalisia periaatteitaan, mutta on kuitenkin omaksunut erilaisia humanistisesta ja ihmisoikeusetiikasta sekä suomalaisesta tapa- ja sääntökulttuurista johdettuja arvoväittämiä.
Anthropological research has demonstrated that moral choices are made in reference to culturally determined moral frameworks.
Antropologisen moraalintutkimuksen mukaan ihmiset tekevät moraalisia valintoja suhteessa kulttuurisesti määräytyneisiin moraalisiin malleihin.
According to the textbooks, the ideal human being is socially and interactionally competent, has a realistic self-image and aspires to be aware of his strengths and weaknesses, and works to develop himself in relation to his strengths and weaknesses through a process of constant self-reflection.
Ihanteellinen ihminen on vuorovaikutus- ja sosiaalisilta taidoiltaan kyvykäs yksilö, jonka minäkuva on realistinen ja joka pyrkii jatkuvan reflektion kautta olemaan tietoinen vahvuuksista ja heikkouksistaan sekä kehittymään niiden suuntaisesti.
The textbooks of secular ethics present a very precise model about what they consider to be an ideal human being.
Elämänkatsomustiedon oppikirjat antavat hyvin yksityiskohtaisen mallin siitä, minkälainen ihmisyys on niiden mukaan tavoiteltavaa.
The different dimensions of moral education reflect the ideals of the pedagogical thinking and the dominant ideology of a certain age.
Moraalikasvatuksen ulottuvuuksissa konkretisoituu tietyn ajan pedagogian ja hallitsevan ideologian mukaiset ihmisihanteet.
The purpose of this study is to investigate what kind of moral model the secular ethics textbooks transmit to pupils.
Tässä tutkimuksessa selvitetäänkin minkälaisen moraalisen mallin alakoulun elä-mänkatsomustiedon oppikirjat välittävät.
The research data came from the four textbooks of the Miina and Ville series, published by The Ministry of Education.
Tutkimusaineisto koostui Opetushallituksen julkaiseman Miina ja Ville -oppikirjasarjan alakoulun elämänkatsomustiedon opetukseen tarkoitetuista neljästä kirjasta.
The moral model in primary school secular ethics textbooks
Alakoulun elämänkatsomustiedon oppikirjojen välittämä moraalinen malli
Especially secular ethics has been considered to be very closely related to the overall goals of the curriculum.
Katsomusaineilla on tärkeä rooli koulun moraalikasvatuksessa, ja etenkin elämänkatsomustiedon opetuksen on katsottu olevan hyvin lähellä opetussuunnitelman yleisiä kasvatustavoitteita.
The result of the study was that any case was not dropping due to factors that appeared in earlier studies.
Tutkimuksen tuloksena selvisi, että yhdenkään tapauksen keskeyttäminen ei johtunut aiemmissa tutkimuksissa taustalla olleista seikoista.
Previous studies show that the risk to become school dropout already arises during primary school.
Aiemmat tutkimukset osoittavat, että ammatillisen koulutuksen keskeyttämisen riski syntyy jo peruskouluaikana.
What is the life situation of each student like nowadays?
Millainen on keskeyttäneen opiskelijan elämäntilanne nykyään?
The research questions were: What kind of experience lead to student's decision to quit studies in Ypäjä Hevosopisto?
Tutkimuskysymykset ovat seuraavat: Mitkä kokemukset johtivat opiskelijan päätökseen keskeyttää opiskelunsa Ypäjän Hevosopistossa?
Early school leaving in secondary education has considered as remarkable risk of eventual exclusion.
Toisen asteen koulutuksen keskeyttämistä pidetään myös merkittävänä riskitekijänä syrjäytymiselle.
I also was interested in life stories and current life situation of those early school leavers.
Samalla olin kiinnostunut heidän elämäntarinoistaan ja nykyisestä elämäntilanteestaan.
Two students quitted because of injuries and one student was distressed due to life in the student dormitory.
Kaksi opiskelijaa keskeytti loukkaantumisen vuoksi ja yksi asuntolaelämän aiheuttaman ahdistuksen vuoksi.
I also interviewed the current study advisor in Ypäjä Hevosopisto in order to get another viewpoint.
Lisäksi haastattelin Ypäjän Hevosopiston tämänhetkistä opinto-ohjaajaa saadakseni tutkimukseen myös oppilaitoksen näkökulman.
First I transcribed all interviews and then analyzed them by using theory based content analysis.
Litteroin aluksi kaikki haastattelut, jonka jälkeen analysoin ne käyttäen teoriaohjaavaa sisällönanalyysia, luokitellen vastaukset eri ala- ja lopuksi yläkäsitteiden alle.
Drop out phenomenon has perceived as a problem in terms of the waist of appropriations and the delay in the transition from school to working life.
Koulutuksen keskeyttäminen koetaan ongelmallisena, sillä siihen kuluu paljon ylimääräisiä varoja ja nuorten työelämään siirtyminen pitkittyy.
Academic success and school satisfaction in primary school has a great effect on one's studies and how much they enjoy to study in that school.
Peruskouluaikaisella koulumenestyksellä ja kouluviihtyvyydellä on suuri merkitys opiskelijan myöhempään kouluttautumiseen ja opintomenestykseen.
All the cases were students with success and high motivation.
Kaikki tapaukset olivat menestyneitä ja motivoituneita opiskelijoita, joiden opintojen keskeytyminen johtui suurimmaksi osaksi ikävistä sattumista.
The target of this research was to find out experience of students in vocational education concerning early school leaving among students who has dropped out.
Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää ammatillisen koulutuksen keskeyttäneiden opiskelijoiden kokemuksia keskeyttämisestä ja sen taustalla.
What were the reasons why a student applied for studies in Ypäjä Hevosopisto?
Miksi opiskelija hakeutui Hevosopistoon koulutukseen?
The cases had started their studies after year 2010 in Ypäjän Hevosopisto and then, eventually, dropped out.
Tapaukset olivat Ypäjän Hevosopiston keskeyttäneitä opiskelijoita, jotka olivat aloittaneet opiskelun vuoden 2010 jälkeen.
Everybody studied in triple decree.
Kaikki tapaukset olivat suorittaneet kolmoistutkintoa.
"I said 'bye' and he was just like 'bye'" : experience of early school leaving told by students of Ypäjä Hevosopisto
"Sanoin että moikka, ja se oli vaan et 'moikka'."
How did the students experience dropping out?
Millainen kokemus keskeyttäminen oli opiskelijalle?
Also puberty, home conditions in general and motivation have an impact on eventual school dropout.
Keskeyttämiseen vaikuttavia tekijöitä ovat myös murrosikä, opiskelijan kotitausta sekä motivaatio.
The concept of personalism in this study is based especially in the philosophical writings of Martin Buber, Emmanuel Mounier, Karol Wojtyla, Emmanuel Levinas and John MacMurray.
Teoreettinen tarkastelu perustuu erityisesti Martin Buberin, Emmanuel Mounierin, Karol Wojtylan, Emmanuel Levinasin ja John MacMurrayn filosofisiin teoksiin, joissa käsitellään ihmistä persoonana sekä rakkautta persoonien välisenä suhteena.
The Idea of Homeschool in the Light of Personalism
Kotikouluilmiö personalistisen kasvatusfilosofian valossa
From the perspective of personalism the person, who loves the child the most, should educate the child.
Personalismin näkökulmasta lasta tulisi ensisijaisesti kasvattaa ja opettaa se ihminen, joka rakastaa häntä eniten.
Personalism thus challenges the whole school system, which holds many instrumental characteristics.
Personalistinen rakkaus on välineellisyyden vastakohta ja haastaa siksi tavanomaisen koulujärjestelmän, jolla on monia välineellisiä piirteitä.
In this study, the parents were justifying their choice by arguments of problems in school, intimacy in the family, possibility of learning that is more authentic, child's wish and their own wish to convey a certain worldview to their children.
Vanhemmat perustelivat kotikouluvalintaansa tavanomaiseen kouluun liittyvillä ongelmilla, halulla läheisyyteen, lapsen toiveella, halulla välittää oma maailmankatsomus lapsille sekä mahdollisuudella tarjota lapsille omaehtoisempaa oppimista.
From the personalistic horizon of significance, intimacy could be seen as justification for home school (see also Merry and Howell, 2009).
Läheisyyttä kotikoulun oikeuttajana ovat argumentoineet myös Merry & Howell (2009).
If parents choose to educate their children at home in order to create deeper relationships with them, this could be seen as a personalistic value decision.
Jos vanhempi valitsee kotikoulun saadakseen läheisemmän suhteen lapseensa, kotikoulun voi nähdä vahvasti personalistisena ratkaisuna.
All the personalistic values were found in the data but particularly focus was on intimacy and authenticity.
Vanhempien puheessa esiintyi vahvasti kaikkia personalismille tärkeitä arvoja, mutta keskeisimmiksi nousivat läheisyys ja autenttisuus.
This study examines the phenomenon of home school both philosophically and by analyzing interview data.
Tässä tutkimuksessa esitellään kotikouluilmiötä ja analysoidaan sitä personalistisen filosofian valossa sekä teoreettisesti että aineiston avulla.