natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The inclusion of both female and male farmers’ perspectives from each household was noted central for performing the gender analysis of the results.
Sekä mies- että naisviljelijöiden haastattelu samasta kotitaloudesta olisi erityisen keskeistä menetelmän kannalta, sillä se muodosti vahvan pohjan gender-analyysille.
Outcome vulnerability analysis offers highly relevant information, but it is not alone enough for understanding the challenges and possibilities of climate change adaptation.
Ympäristöllisiin tekijöihin keskittyvät haavoittuvaisuus -analyysit ovat tärkeitä, mutta yksistään ne eivät riitä ilmentämään haavoittuvaisuuden juurisyitä, jotka usein ovat keskeisiä sopeutumiskeinojen omaksumiselle.
One of the central topics in the climate change research continues to be the analysis of the level of vulnerability to climate change.
Yksi tärkeistä ilmastonmuutokseen liittyvistä tutkimusaloista on sen vaikutusten merkittävyyden arviointi, jota varten käytetään usein haavoittuvaisuus -konseptia.
Rather than examining the elements of exposure and sensitivity, this research focuses on adaptive capacity through the concept of contextual vulnerability.
Näitä elementtejä varten tutkimuksessa sovelletaan kontekstuaalisen haavoittuvaisuuden käsitettä.
Despite its central position, the concept of vulnerability has remained vague and undefined.
Erittelystä huolimatta tasot ovat päällekkäisiä ja vaikutuksessa toisiinsa.
Most often it includes the elements of exposure, sensitivity and adaptive capacity, and they form the core of the vulnerability analysis both for Geography and for other fields of research.
Haavoittuvaisuus -konseptissa useimmiten käytetyt elementit mittaavat muutokselle altistumisen määrää, tutkittavan kohteen herkkyyttä muutoksia kohtaan sekä mahdollisuutta sopeutua.
The analysis concentrates mainly on the elements of social and human capital arguing that these elements should have a stronger position when performing the vulnerability analysis that aims to strengthen adaptation.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan pääasiallisesti sopeutumiskykyä sosiaalisen- ja ihmispääoman käsitteiden kautta, jotka jäävät usein liian vähälle huomiolle haavoittuvaisuus-analyysissä.
This research criticises the prevailing ‘vulnerable women’ narrative of the vulnerability discourse by examining smallholder farmers’ adaptation strategies in order to see whether there are in fact some gendered differences, as it is often underlined in the global discourses.
Diskurssi-taso kuvastaa haavoittuvaisuus -konseptin sisäisiä narratiiveja ja niiden ongelmallisuutta, jotka vaikuttavat maatalous- ja ilmastopolitiikan kautta konkreettisen tason haavoittuvaisuuteen.
To my best knowledge, this is the first attempt when mobile phone data is used to reveal population dynamics for scientific purposes in Finland.
Parhaan tietämykseni mukaan tämä on ensimmäinen kerta, kun matkapuhelinaineistoja käytetään väestön dynamiikan tarkasteluun tieteellisiin tarkoituksiin Suomessa.
In general, the 24-hour population reveals the pulse of a city, which is highlighted especially in the inner city of Helsinki, where the relative share of population of the study area increases by 50 % from the share at night-time to its peak at noon.
Yleisesti katsottuna 24 tunnin väestö paljastaa kaupungin pulssin, mikä korostuu erityisesti Helsingin keskustassa, jossa tutkimusalueen väestön suhteellinen osuus kasvaa 50 %:lla yöstä sen huippuun keskipäivällä.
The resulting 24-hour population was used to map the pulse of the city and to introduce the first fully dynamic accessibility model in the study area.
Tuloksena saatua 24 tunnin väestöaineistoa käytettiin kaupungin pulssin analysointiin ja ensimmäisen täysin dynaamisen saavutettavuusmallin toteuttamiseen tutkimusalueella.
The results of the case study suggest that integrating dynamic population data to location-based accessibility analysis provides more realistic results compared to static population data, but the significance of dynamic population data depends on the study context and research questions.
Tapaustutkimuksen tulokset havainnollistavat kuinka dynaamisen väestötietojen integroiminen sijaintipohjaiseen saavutettavuustarkasteluun tarjoaa realistisempia tuloksia verrattuna staattiseen väestöaineistoon, mutta dynaamisten väestötietojen integroimisen merkitys riippuu tutkimuksen kontekstista ja tutkimuskysymyksistä.
To this end, critical evaluation of data and transparent data description are essential.
Tätä vasten aineiston kriittinen tarkastelu ja läpinäkyvä aineiston dokumentointi on olennaista.
The mobile phone data were allocated to statistical 250 m x 250 m grid cells using an advanced dasymetric interpolation method and validated against population register data from Statistics Finland.
Matkapuhelimen tiedot allokoitiin 250 m x 250 m tilastoruutuihin käyttäen edistynyttä dasymetristä interpolointimenetelmää ja validoitiin Tilastokeskuksen väestörekisteritietoja käyttäen.
In the light of development towards 24-hour societies and the needs for promoting sustainable and equitable urban planning, reliable data of population dynamics are needed.
Kehityksen kohti ympärivuorokautista yhteiskuntaa ja kestävän ja tasa-arvoisen kaupunkisuunnittelun edistämisen tarpeiden valossa tarvitaan luotettavia tietoja väestön dynamiikasta.
Regardless, our understanding of human presence is predominantly based on static residential population data, which is often outdated and excludes certain population groups, such as commuters or tourists.
Tästä huolimatta ymmärrys ihmisten läsnäolosta on vähäistä ja perustuu pääasiassa staattisiin asuinpaikkakohtaisiin väestötietoihin, jotka ovat usein vanhentuneita ja saattavat johtaa eräiden väestöryhmien, kuten työmatkalaisten tai turistien, sivuuttamiseen.
In this study, I set out to investigate 1) the feasibility of three different aggregated network-based mobile phone data – the number of voice calls, data transmission and general network connection attempts – as a proxy for human presence, 2) how does the population distribution vary in Helsinki Metropolitan Area over the course of a regular weekday and 3) the role of temporally-sensitive population data when analysing dynamic accessibility to grocery stores and transport hubs.
Tässä tutkimuksessa tarkastelin 1) kolmen eri verkkopohjaisen matkapuhelinaineiston – puheluiden, tiedonsiirtoyhteyksien ja verkkoyhteyksien muodostusyritysten lukumäärän – soveltuvuutta ihmisen läsnäolon kuvaajana, 2) miten väestöjakauma vaihtelee pääkaupunkiseudulla säännöllisen arkipäivän aikana ja 3) temporaalisten väestötietojen käytön roolia saavutettavuusmallinnuksessa tarkasteltaessa ruokakauppojen ja liikenteen solmukohtien saavutettavuutta joukkoliikenteellä.
Mobile phone data collected by the mobile network operator Elisa in 2017–2018 and ancillary data about land cover, buildings and a time use survey were used to estimate the 24-hour population distribution of the Helsinki Metropolitan Area.
Matkapuhelinoperaattori Elisan keräämiä matkapuhelinaineistoja (2017–2018) sekä aineistoja maankäytöstä, rakennuksista ja ajankäyttötutkimuksen tuloksia käytettiin pääkaupunkiseudun 24 tunnin väestöjakauman arvioimiseen.
The results of this study also provide new empirical insights of the population dynamics in the study area, which can be used to advance planning and decision making.
Tämä työ tarjoaa myös uutta empiiristä tietoa väestön dynamiikasta pääkaupunkiseudulla, jota voidaan käyttää suunnittelun ja päätöksenteon tukena.
Overall, understanding 24-hour societies and supporting sustainable urban planning necessitates dynamic population data, but advancements in data policy and availability are needed to harvest these possibilities.
Kaiken kaikkiaan 24 tunnin yhteiskuntien ymmärtäminen ja kestävän kaupunkisuunnittelun tukeminen edellyttävät dynaamisia väestötietoja, mutta tietopolitiikan ja aineistojen saatavuuden edistäminen on välttämätöntä tämän toteutumiseksi.
During daytime, the static population overestimates the population in residential areas and underestimates the population in work and service areas.
Päivän aikana staattinen väestöaineisto yliarvioi väestöä erityisesti asuinalueilla samalla aliarvioiden väestöä alueilla, joilla on työpaikka- tai palvelukeskittymiä.
In summary, aggregated network-driven mobile phone data is a feasible alternative for dynamic population modelling, however, different mobile phone data types vary in representativeness, which should be taken into account when using mobile phone data in research.
Yhteenvetona voidaan todeta, että aggregoitu verkkopohjainen matkapuhelinaineisto on hyvä vaihtoehto dynaamisen väestön mallintamiseen, mutta soveltuvuus vaihtelee aineistojen välillä, mikä on tärkeä huomioida käytettäessä matkapuhelinaineistoja tutkimuksessa.
Understanding the whereabouts of people in time and space is necessary for unraveling how our societies function.
Ymmärrys väestön alueellisen jakautumisen ajallisesta vaihtelusta on keskeistä yhteiskuntamme toiminnan ymmärtämiseksi.
The results show that data use is a good proxy for people and outperforms voice calls or overall network connection attempts.
Tutkimuksen tulokset osoittavat, että matkapuhelinten tiedonsiirto on hyvä kuvaaja ihmisten sijainnille ja parempi kuin puhelut tai verkkoyhteyksien muodostusyritykset.
Medical genetics and genetic technology have evolved rapidly during the past decades.
Lääketieteellinen genetiikka ja geeniteknologia ovat kehittyneet nopeasti viime vuosikymmeninä.
Qualitative results showed that despite a positive attitude towards receiving secondary findings, people worried whether relevant counselling and preventive care would be accessible for individuals and families.
Laadullisen osan tulokset osoittivat, että huolimatta myönteisestä suhtautumisesta sekundaarilöydösten vastaanottamiseen, osallistujat pohtivat, olisiko aiheeseen liittyvää neuvontaa ja ennaltaehkäisevää hoitoa riittävästi saatavilla yksilöille ja perheille.
In the five-year follow-up, risk indicators predicted higher perceived risk, but high perceived risk did not predict changes in physical activity, body weight, or blood glucose.
Viiden vuoden seurannassa kohonneet riskitekijät ennustivat korkeampaa koettua riskiä, kun taas lähtötilanteen koettu riski ei ennustanut terveyttä edistäviä muutoksia liikunnassa, painossa tai verensokerissa.
Perceived risk of disease or individualized biomarker feedback alone, however, are unlikely to result in sustained changes in daily health behaviour.
Koettu riski tai terveystarkastuspalautteen saaminen eivät kuitenkaan yksinään todennäköisesti johda pysyviin elintapamuutoksiin.
Participants (N=29) wrote down their immediate reactions and discussed the topic later in focus groups.
Osallistujat kirjoittivat ensireaktionsa ja keskustelivat aiheesta ryhmissä.
The study consisted of two quantitative and two qualitative sub-studies.
Tutkimuksessa käytettiin tilastollisia ja laadullisia tutkimusmenetelmiä.
Lay illness representations need to be taken into account in risk communication, as previous understandings of diseases shape how people process new risk information.
Maallikoiden käsitykset sairauksista on huomioitava riskiviestinnässä, sillä aiemmat käsitykset vaikuttavat uuden riskitiedon käsittelyyn.
Secondary findings concerning heart related conditions were perceived as less threatening compared to cancer related findings, or genetic risks for psychiatric or neurological disorders.
Sydänsairauksiin liittyviä löydöksiä ei koettu yhtä huolestuttavina kuin syöpään liittyviä löydöksiä tai tietoa perinnöllisestä riskistä psykiatrisiin tai neurologisiin sairauksiin.
When reporting genomic results, preventive treatment paths for individuals and families need to be planned and communicated appropriately.
Kun annetaan genomitutkimuksista saatavaa riskitietoa, ennalta ehkäisevät hoitopolut on suunniteltava ja selvitettävä yksilöille ja perheille asianmukaisesti.
Efficient use of genomic information requires understanding of how lay people perceive hereditary risks and how they interpret genomic risk information.
Genomitietoa hyödynnettäessä tarvitaan myös ymmärrystä siitä, kuinka maallikot hahmottavat perinnöllisiä riskejä ja tulkitsevat genomitutkimuksista saatavaa riskitietoa.
Increasingly individualized risk communication practices need to also direct attention to counselling and supporting self-efficacy.
Yhä yksilöllisemmässä riskiviestinnässä tulee huomioida myös neuvonnan ja elintapamuutoksiin liittyvien pystyvyyskokemusten merkitys.
People tend to view their disease risks optimistically, but risk perceptions of common diseases reflect actual risk indicators.
Ihmiset arvioivat riskejään optimistisesti, mutta tosiasialliset riskitekijät heijastuvat arvioon omasta riskistä sairastua kansantauteihin.
This study explored lay perspectives on risks of common diseases and secondary findings of genome sequencing.
Tässä tutkimuksessa tutkittiin suomalaisten näkökulmia monitekijäisten kansantautien riskeihin ja genomitutkimusten sekundaarilöydöksiin.
Family history was related to perceived risk of common diseases independently of sociodemographics, health behaviour, body weight, and depressive symptoms.
Tämä yhteys säilyi, kun huomioitiin vastaajan ikä, sukupuoli, koulutustaso, elintavat ja kehon paino.
Participants imagined themselves receiving, via letter, a secondary finding predisposing to heritable cancer (Lynch syndrome or Li–Fraumeni syndrome) or heart condition (long QT syndrome or familial hypercholesterolemia).
Laadullisessa osassa lehti-ilmoituksella kutsuttuja osallistujia pyydettiin eläytymään kuvitteelliseen tilanteeseen, jossa he saisivat genomianalyysin yhteydessä kirjeellä tiedon sekundaarilöydöksestä: riskistä perinnölliseen syöpään tai sydänsairauteen.
Quantitative sub-studies examined relationships between family history and perceived risk of diabetes, cardiovascular disease, cancer, and depression, physiological risk indicators and health behaviour.
Tilastollisessa osassa selvisi, että he, joilla on perheessä diabetesta, sydän- ja verisuonisairautta, syöpää tai masennusta, kokevat oman riskinsä sairastua kyseiseen tautiin korkeammaksi kuin muut.
Multivariate regression analyses and structural equation modelling were used to analyse cross-sectional FINRISK 2007 (N=6258) and longitudinal FINRISK 2002 (N=909) health examination and survey data, collected by the Finnish National Institute for Health and Welfare.
Tilastollisessa osassa hyödynnettiin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen keräämiä kansallisia kysely- ja terveystutkimusaineistoja.
Lay perspectives on risks of common diseases and secondary findings of genome sequencing
Kuinka suomalaiset arvioivat kansantautien riskejä ja suhtautuvat genomitutkimuksista saatavaan riskitietoon?
Being recognized is more important than life.
Tunnustuksen saaminen nähdään jopa elämää tärkeämmäksi.
Reciprocity is an absolute condition for the recognition, because only self-concious subject can give meaningful recognition.
Vastavuoroisuus on tunnustuksen ehdoton edellytys, koska vain tietoinen subjekti voi antaa merkityksellisen tunnustuksen.
Material for the research are letters by Osama bin Laden from 1994 to 1998.
Aineistona työssä on Osama Bin Ladenin vuosina 1994 – 1998 kirjoittamia kirjeitä, joita anlysoidaan tunnustuksen käsitteen näkökulmasta.
In this manner the discourse has especially parelles to the Fanon´s outlook about the difficultness of the reciprocal recognition between the groups and his outlook about the necessity of the violence between them.
Tätä kautta diskurssi rinnastuu etenkin Fanonin näkemykseen vastavuoroisen tunnustuksen vaikeudesta ryhmien välillä ja näkemykseen väkivallan väistämättömyydestä niiden välillä.
Western nations and muslim leaders together with the jews form a conspiracy to annihilate islam and to loot muslims and their lands.
Länsimaat ja muslimijohtajat muodostavat yhdessä juutalaisten kanssa muslimeille vihamielisen salaliiton, joka pyrkii tuhoamaan islamin ja ryöstämään sen rikkaudet ja maat.
The goal is to scrutinize if moral questions arise as an important motive for the non-state actors to use violence.
Tavoitteena on nostaa moraaliset kysymykset tarkasteluun yhtenä keskeisenä motiivina ei-valtiollisten ryhmien käyttämän väkivallan takana.
Moral arguments seem to have pivotal role in that how al-Qaida forms its motives to violence and how it generates support for its existence.
Moraalisilla kysymyksillä näyttää olevan keskeinen rooli al-Qaidan väkivallan motiivien ja kannatuksen muodostuksessa.
At the discourse portrayed, muslims are one honorable and great nation, which is unjustly oppressed.
Kuvautuvassa diskurssissa muslimit nähdään yhtenä kunniallisena suurkansana, joka on oikeudettomasti alistettu.
Reciprocal recognition becomes problematized in this context where it becomes impossible to recognize members from another group based on the qualities and values of that group.
Vastavuoroinen tunnustus tulee problematisoiduksi tällaisessa kontekstissa, jossa sitä ei toiselle yhteisölle voida antaa sen ominaisuuksien ja arvojen perusteella.
The one who is recognazied is a selfconcios subject, but those from whom the recognition is denied, are seen as objects.
Tunnustettu on itsetietoinen subjekti, mutta ne joilta tunnustus evätään näyttäytyvät objekteina.
The method to analyze the letters is critical discourse analysis through which I try to portray the discourse in relation to the framework.
Työssä kirjeitä lähestytään kriittisen diskurssianalyysin kautta kuvaamalla diskurssi suhteessa viitekehykseen.
The focus is in that how the own group is distinguished as a subject and the other as an object, and also how in this context violence becomes acceptable and even necessary.
Keskeinen huomio on siinä, miten oma yhteisö erotetaan subjektiksi, miten toinen ryhmä erotetaan objektiksi ja edelleen, miten ryhmien välinen väkivalta muodostuu oikeutetuksi ja jopa tarpeelliseksi.
From this perspective, those who are subordinated by the western culture needs make themselves as subjects by breaking ranks against the western culture.
Tästä näkökulmasta länsimaisen kulttuurin alistamien tulee tehdä itsensä subjekteiksi käymällä länsimaista kulttuuria vastaan, koska he eivät voi tulla tasavertaisina osaksi sitä.
Opression is foremost seen from the moral perspectives and economic and political oppression are results of moral corruption and wickidness of the object.
Alistus nähdään ennen kaikkea moraalisista näkökulmista, joiden seurausta poliittinen ja taloudellinen riisto ovat.
The discourse portrayed in the letters have parellels to earlier research about that how the struggle for the recognition builds up when the non-reconized becomes to demand recognition.
Kirjeistä kuvautuva diskurssi rinnastuu pääsääntöisesti aiempaan tutkimukseen siitä, kuinka kamppailu tunnustuksesta muodostuu tunnustamattomien vaatiessa tunnustusta.
Enemy for this subject are foremost the western nations, but the object is created especially through the hostility towards muslim leaders.
Tämän subjektin viholliseksi muodostuvat ennen kaikkea länsimaat, mutta erityinen paino objektin muodostuksessa on diskurssissa esiintyvä vihamielisyys muslimihallitsijoita kohtaan.
However the muslim leaders are seen as minions and vassals of the west and they represent greedy and corrupted values and hostility towards muslims, which are attributes of the western societies.
Muslimihallitsijat kuitenkin nähdään länsimaiden kätyreinä ja vasalleina niiden edustaessa korruptoitunutta, ahnetta ja islamille vihamielistä arvomaailmaa.
This thesis suggests that al-Qaida acts in this kind of context where centeral feature are relations between groups of humans.
Työssä esitetään, että al-Qaida toimii tällaisessa kontekstissa, jossa keskeistä on ihmisryhmien väliset suhteet, joita ei voida helposti rajata maantieteellisesti tai valtioiden välisiin suhteisiin.
The discourse displayed in Bin Laden´s letters is portrayed as a struggle for the recognition.
Bin Ladenin kirjeistä kuvautuva diskurssi kuvataan työssä tämän rakenteen kautta kamppailuksi tunnustuksesta.
The discourse actually don´t tell why the object is so hostile towards muslims and its hostility comes as given quality of the object.
Diskurssi ei kuitenkaan oikeastaan ota kantaa siinä muodostuvan objektin vihamielisyyden syihin vaan sen vihamielisyys tulee annettuna objektin ominaisuutena.
In this sense the discourse emphasizes the special role of the subject as a rationale for the demand of the recognition but it also emphasize the evilness of the object as a rationale why the subject is unrecognized.
Tässä mielessä kuvautuva diskurssi korostaa subjektin erityisyyttä perusteluna tunnustuksen vaatimukselleen ja toisaalta objektin pahuutta syyksi sen puuttumiselle.
Through the concept I create a structure for the discourse so that the discourse could be portrayd as a struggle for recognition.
Tunnustuksen käsitteen kautta on luotu rakenne diskurssille kamppailuna tunnustuksesta.
Reciprocal recognition enables collective consiousnes, through which individuals form conception about themselves as part of it. Later the concept of recognition was linked to the relations of societies and cultures.
Vastavuoroinen tunnustus mahdollistaa kollektiivisen tietouden, jonka kautta ihmiset muodostavat käsityksen itsestään osana sitä.
The desire stems from that they have observed that western culture is a racist one and subordinates them as a group.
Tässä taistelussa alistetut osoittavat kaipuunsa tulla tunnustetuiksi erillisinä ja erilaisina, joka kumpuaa siitä, että he havaitsevat länsimaisen kulttuurin rasistisuuden ja sen roolin heidän alistajanaan yhtenä ryhmänä.
The violence is unavoidable in this context, because the conpirators that represent falsehood won´t retreat from their intentions.
Väkivalta tulee väistämättömäksi, koska vihamielinen salaliitto ei peräänny hyökkäyksestään ja toisaalta se edustaa myös valhetta, jota vastaan totuutta puolustavien muslimien on velvollisuus käydä totuuden itsensä vuoksi.
Frantz Fanon problematized reciprocal recognition by suggesting that in a western society only white members of the society with western cultural background can achieve recognition.
Myöhemmin tunnustuksen käsite liitettiin myös kulttuurien ja yhteisöjen väliseen tunnustamiseen, jolloin keskeiseksi muodostuu tunnustuksen antaminen tai kieltäminen sen perusteella, millainen kulttuurinen tai etninen tausta toisella on. Fanon problematisoi vastavuoroisen tunnustuksen esittämällä, että länsimaisessa yhteiskunnassa tunnustuksen saaminen on mahdollista vain valkoisille länsimaisen kulttuurin edustajille.
However, only subsets of patients treated experience a positive outcome, due to immunotherapeutic resistance.
Kuitenkin vain pienellä joukolla potilaista hoito onnistuu, mikä johtuu immunoterapeuttisesta resistenssistä.
Moreover, biohybrid cell membrane technology has been proposed as an innovative antigenic source.
Uudenlaisena antigeenien lähteinä on ehdotettu biohybridisolukalvoja.
The immunological profile of the nanovaccine was investigated in vitro, assessing the expression of co-stimulatory signals and the secretion of proinflammatory cytokines.
Nanorokotteen immunologista profiilia tutkittiin in vitro-kokeissa, joissa selvitettiin kostimuloivien signaalien ilmentymistä ja proinflammatoristen sytokiinien erittymistä.
Firstly, the parameters affecting the formulation of the biohybrid nanosystems were assessed, along with the elucidation of the influence of the cell membrane coating on the colloidal stability in physiological conditions and on the biocompatibility in different cell types.
Ensin arvioitiin biohybridi-nanorokotteiden formulointiin vaikuttavia tekijöitä ja solukalvosta valmistetun päällysteen vaikutusta kolloidiseen stabiilisuuteen sekä fysiologisissa olosuhteissa että biologiseen yhteensopivuuteen eri solutyypeissä.
Thereby, there is an unmet need for powerful, yet safe vaccines.
Tehokkaille ja turvallisille yhdistelmä-syöpärokotteille on perusteltu ja kasvava tarve.
Then, a multistage nanovaccine was engineered by glass capillary microfluidics, followed by the cloaking with the cell membrane.
Tämän jälkeen valmistettiin mikrofluidiikkaan perustuvalla lasikapillaarimikrokanava -menetelmällä moniosainen nanorokote, jota seurasi rokotepartikkelien kapseloiminen solukalvolla.