natgillin/translations-raw huggingface dataset:
: Children and the aesthetic knowledge raised by fantasy literature
: Lapset ja fantasiakirjallisuuden herättämä esteettinen tieto
The data of this study consists of video messages filmed by five 5th and 6th graders while reading a fantasy novel of their choice during January-March 2017.
Tutkimuksen aineisto koostuu videoviesteistä, jotka viisi 5.-6.-luokkalaista lasta kuvasivat omavalintaisen fantasiakirjan lukuprosessin lomassa tammi-maaliskuussa 2017.
The transcribed data was analysed using content analysis and by mirroring the data to Maria Nikolajeva's (2014) theory of the aesthetic knowledge of child readers.
Litteroitu videoaineisto analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin keinoin peilaten aineistoa Maria Nikolajevan (2014) teoriaan lapsilukijoiden esteettisestä tiedosta.
Skills like empathy or making conclusions based on something we read can nowadays be included in the concept of literacy, along with knowledge of literary elements and the mechanical ability to read.
Näitä taitoja kuten empatiakykyä tai luetusta tekstistä tehtyjen päätelmientekoa voidaan nykyään pitää osana monipuolisen lukutaidon määritelmää kirjallisuuden piirteiden tuntemisen ja mekaanisen lukemisen ohella.
Former studies have shown that reading fiction has an impact on the development of different kinds of skills regarding our minds.
Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet kaunokirjallisuuden lukemisella olevan vaikutusta erilaisten mielen taitojen kehittymiseen.
Aesthetic knowledge appeared when the children discussed their understandings and conclusions, as well as their uncertainties and initial impressions that were changed by new information.
Esteettinen tieto ilmeni omista johtopäätöksistä ja ymmärryksestä kertomisen, epätietoisuuden ja hämmennyksen ilmaisemisen sekä aiempien käsitysten kumoutumisesta kertomisen kautta.
The study examines the topic through the concept of aesthetic knowledge referring to knowledge gained through an aesthetic activity such as reading fiction.
Tutkimus tarkastelee aihetta ydinkäsitteenään esteettinen tieto eli esteettisen aktiviteetin kuten kaunokirjallisuuden lukemisen kautta välittyvä tietoisuus ja ymmärrys.
The aim of this study is to portray the kinds of aesthetic knowledge that reading fantasy literature evokes in child readers, and to is to describe how the aesthetic knowledge appears.
Tavoitteena on kartoittaa ja kuvailla, millaista ja mihin aiheisiin liittyvää esteettistä tietoa fantasiakirjallisuuden lukeminen herättää lapsilukijoissa, ja millaisten ilmaisujen kautta esteettinen tieto ilmenee.
The purpose of this study is to look into the mental skills connected to reading fiction from a child-focused viewpoint.
Tämä tutkimuksen tarkoitus on tutkia lasten lukemiseen yhteydessä olevia mielen taitoja ja ajattelua lapsilähtöisellä tavalla.
The versatility of these results brings up the need and interest to further investigate the connection between children's mental skills and reading fiction.
Tulosten monipuolisuus nostaa esiin kiinnostuksen ja tarpeen tutkia lasten kaunokirjallisuuteen kytköksissä olevia mielen taitoja suuremmassakin mittakaavassa laadullisin ja lapsilähtöisin menetelmin.
However, their ability to measure these skills are restricted by their narrowly phrased questions and short texts.
Kansainväliset lasten lukutaitoa mittaavat testit tarkastelevat myös lukemiseen yhteydessä olevia mielen taitoja, mutta mittareita rajoittavat kapeat kysymyksenasettelut sekä lyhyet koetilanteita varten luodut tekstit.
The effect size (Cohen d) of the improvement for the whole sample in all assessed cognitive tasks was 0.33.
Osaamisessa tapahtuneen muutoksen efektikoko (Cohen d) koko otosjoukon kokonaisratkaisuasteen tasolla oli 0.33.
Development of the learning-to-learn skills during the lower secondary school
Oppimaan oppimisen taitojen kehittyminen yläkoulun aikana
In the present study the sex did not have independent effect on the test score; nevertheless, it was connected to school grades (girls were slightly better) and to the self-concept (boys were slightly better).
Sukupuolella ei tässä tutkimuksessa ollut itsenäistä selittävää vaikutusta osaamiseen; taustamuuttujista se oli yhteydessä kouluarvosanoihin (tytöillä keskimäärin hieman parempia) sekä minäkuvaan oppijana (pojilla keskimäärin hieman parempi).
The present study's data is a part of longitudinal data drawn from a nine-year LTL study in Helsinki in 2007-2016, conducted by the Centre for Educational Assessment at the University of Helsinki.
Tutkimuksen aineisto on osa Helsingin yliopiston Koulutuksen arviointikeskuksen Helsingistä vuosina 2007-2016 keräämää oppimaan oppimisen arvioinnin seuranta-aineistoa.
GPA, the earlier task-performance, sex and the learning-related self-concept together explained 50 percent of the share of accounted for variance in ninth graders' cognitive competences.
Yleinen koulumenestys, aiempi osaaminen, sukupuoli ja minäkuva oppijana selittivät yhdessä 50 prosenttia yhdeksännen luokan kognitiivisessa osaamisessa ilmenevästä vaihtelusta.
The learning-related attitudes declined slightly during the lower secondary school but were still relatively positive in the end of the ninth grade.
Oppimismyönteiset asenteet heikkenivät yläkoulun aikana hieman, mutta ne olivat edelleen yhdeksännellä luokalla asteikon keskiarvon yläpuolella kaikissa ryhmissä.
According to Finnish LTL research tradition the learning-to-learn skills were defined as cognitive competences and learning-related attitudes.
Oppimaan oppimisen taidoista voidaan suomalaisen oppimaan oppimisen tutkimustradition mukaisesti erottaa varsinaiset kognitiiviset kyvyt sekä niiden käyttöä ohjaavat ajattelutavat ja uskomukset.
The development of the reasoning skills varied a bit according to the sixth grade's school achievement: pupils with weak GPA seemed to improve more than others.
Kehitys vaihteli jossain määrin sen mukaan, minkä tasoinen oppilas oli kuudennella luokalla: arvosanoiltaan heikot oppilaat vaikuttivat kehittyvän keskimäärin enemmän kuin muut.
The sixth grade's task-performance proved to be the strongest predictor of the ninth grade's task-performance.
Kuudennen luokan osaaminen osoittautui merkittävämmäksi yhdeksännen luokan osaamisen selittäjäksi.
The aim of the present study was to examine changes in pupils' performance in the cross-curricular learning-to-learn (LTL) assessment during the follow-up period between the sixth and ninth grade in 2013-2016.
Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, millä tavoin oppimaan oppimisen seuranta-arviointiin vuosina 2013 ja 2016 osallistuneiden oppilaiden oppimaan oppimisen taidot kehittyivät kuudennen ja yhdeksännen luokan välisenä aikana.
The cognitive competences of boys and girls instead developed similarly.
Sen sijaan tytöt ja pojat suoriutuivat tasaväkisesti molemmilla arviointikerroilla.
The learning-related self-concept had a small independent effect on the test score.
Asennemuuttujista ainoastaan minäkäsityksellä oli pieni selittävä vaikutus osaamiseen.
Furthermore, the aim was to examine how other variables explain the ninth-graders' assessed task-performance.
Lisäksi selvitettiin, mitkä tekijät selittivät arvioinnista suoriutumista yhdeksännen luokalla.
The study showed that during the lower secondary school the pupils improved their task-performance in LTL assessment 5 percentage units, on average.
Tutkimus osoitti, että oppilaiden suoriutuminen kognitiivista osaamista mittaavista tehtävistä kehittyi yläkoulun aikana keskimäärin noin viisi prosenttiyksikköä.
The data was analyzed statistically: the comparisons were made by traditional methods and the path modelling was used to examine the other variables' effects on the ninth graders' task-performance.
Mittauskertojen ja ryhmien väliset vertailut suoritettiin perinteisillä tilastollisilla menetelmillä.
The aim of the study was to examine how pupils' (N = 952) cognitive competences, learning-related self-concepts and motivational beliefs developed during the lower secondary school.
Tutkimuksessa tarkastellaan kognitiivisen osaamisen, oppimiseen liittyvän minäkuvan sekä oppimista tukevan motivaatiosuuntautumisen kehittymistä koko otosjoukon tasolla sekä ryhmittäin (sukupuoli, yleisen koulusuoriutumisen taso).
The data shows the course of 10 moral negotiations and the interactional resources used in them.
Aineisto tuo näkyväksi 10 moraalisen neuvottelun kulun ja niissä käytetyt vuorovaikutukselliset resurssit.
The main emphasis was on children’s moral agency but also the present adults’ actions were analysed.
Pääpaino oli lasten moraalisessa toiminnassa, mutta analysoin myös saduttavan aikuisen toimintaa.
The main purpose of the storytelling and teasing practises, however, seemed to be making laughter possible for the participators.
Niin tuokion tarinankerronta kuin kiusoittelukin näyttäytyivät kuitenkin ennen kaikkea naurun mahdollistajina.
The moral negotiations in small group strorycrafting of first grade elementary school children
Moraaliset neuvottelut alakoulun ensimmäisen vuosiluokan oppilaiden ryhmäsadutuksessa
The teasing was mainly motivated by children’s' aim to entertain each other but children’s excluding practises also occurred in the data.
Valtaosa tuokion kiusoittelusta selittyi osallistujien keskinäisellä viihdyttämisellä, mutta näkyväksi tuli myös käytänteitä, joilla lapset sulkevat toisiaan ulos vertaisvuorovaikutuksesta.
Storycrafting creates the interactional frame to the examined communication.
Sadutusmenetelmän lähtökohdat luovat kehyksen tutkimalleni vuorovaikutukselle.
The collection of the data took place in the spring 2016.
Aineistoni koostuu viidestä keväällä 2016 videoidusta sadutustuokiosta, joista tarkempaan tarkasteluun valikoitui yksi.
Child is viewed as an active moral agent who uses a wide repertoire of social competences when confronting moral situations.
Tarkasteluni taustalla on etnometodologinen käsitys moraalista arjen vuorovaikutuksen läpäisevänä ilmiönä ja lapsesta aktiivisena moraalisena toimijana, joka käyttää hyväksi moninaisia kompetenssejaan kohdatessaan moraalisia tilanteita.
The purpose of the thesis was to examine the moral negotiations that 1st grade elementary school children conduct in a small group strorycrafting situation.
Tutkielmani selvittää keskustelunanalyysin keinoin, millaisia moraalisia neuvotteluita alakoulun ensimmäisen vuosiluokan oppilaat käyvät ryhmäsadutustilanteessa.
The findings of the thesis show, in support of earlier results in the field, that teasing is a relevant part of children's everyday moral life.
Tutkielmani osoittaa, yhdessä aiemman tutkimuksen kanssa, kiusoittelun olevan olennainen osa lasten kohtaamaa moraalisen toimijuuden kenttää.
The communicational practises of classroom interaction and its institutional character are considered in the analyse, as the studied interaction takes place in the context of the Finnish elementary school.
Tarkastelenkin vuorovaikutusta suhteessa luokkahuonevuorovaikutuksen institutionaaliseen luonteeseen sekä sille ominaisiin käytänteisiin.
The aim was to find out how these negotiations are constructed; what kind of communicational goals are committed by them and which communicational resources children use to solve disputes.
Tutkin niitä neuvottelukeinoja, joilla lapset pyrkivät selvittämään kiistatilanteita.
Especially children’s reactions should be carefully observed if the adult wants to practise a responsible moral agency as a co-working moral actor.
Näyttääkin siltä, että tarkka perehtyminen lasten vuorovaikutuskäytänteisiin on avainasemassa myös kasvattajan harjaannuttaessa omaa moraalista toimijuuttaan lasten kanssa työskennellessään.
Especially the response work of teasing is important in defining the framework of teasing.
Kiusoittelun vastaanoton tavat näyttivät myös omassa aineistossani olevan olennaisessa asemassa siinä, millaiseksi kiusoittelu muodostuu.
Interesting topic to examine would also be that how has the teaching of ball games changed through new curriculum or has it stayed the same as before.
Kiinnostava jatkotutkimuksen aihe olisi myös se, miten palloilunopetus on muuttunut uuden opetussuunnitelman myötä vai onko se pysynyt samanlaisena.
This study aims to give teachers tools to develop theirs teaching to be more play like and more motivational for kids.
Tutkimuksella pyritään antamaan opettajille työkaluja kehittää opetustaan enemmän pelinomaiseksi ja lapsia motivoivammaksi.
In the future it would be interesting to examine how much Teaching Games for Understanding model is being used now in the elementary schools and what kind of thoughts teachers have about it.
Jatkotutkimuksena olisi mielenkiintoista selvittää, miten paljon pelikeskeistä palloilunopetusta tällä hetkellä alakouluissa käytetään ja minkälaisia ajatuksia opettajilla on siitä.
Especially it examined elementary schools physical education curriculum for grades 1-2 and 3-6.
Erityiseksi tarkastelun kohteeksi valikoitui alakoulun eli vuosiluokkien 1-2 ja 3-6 opetussuunnitelma liikunnan osalta.
Teaching Games for Understanding and physical education curriculum
Pelikeskeinen palloilunopetus ja liikunnan opetussuunnitelma
The results reinforced the perception that the model fits for teaching that follows the curriculum and teachers should use it for enhancing student’s motivation and satisfaction in physical education.
Tulokset vahvistavat käsityksen siitä, että malli sopii uuden opetussuunnitelman mukaiseen opetukseen ja opettajien tulisi ottaa se käyttöön oppilaiden liikuntamotivaation ja viihtyvyyden lisäämiseksi.
The study method was qualitative grounded theory text content analysis.
Tämä tutkielma oli laadullinen tutkimus, ja analyysimenetelmänä oli teorialähtöinen sisällönanalyysi.
There are no prior researches but the hypothesis was that Teaching Games for Understanding fits well with the curriculum criteria because it is one of preferred teaching styles by National Board of Education.
Aiempia tutkimuksia aiheesta ei ollut, mutta hypoteesina oli, että pelikeskeinen opetustyyli täyttää opetussuunnitelmassa asetetut kriteerit, koska se on yksi Opetushallituksen suositelluista opetustyyleistä.
Aim of this qualitative study was to examine how Teaching Games for Understanding (TGfU) fits for physical education in elementary school, according to the year 2014 curriculum.
Tämän laadullisen tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, miten Teaching Games for Understanding-malli (TGfU) soveltuu alakoulun liikunnan opetukseen vuoden 2014 perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden (POPS) pohjalta.
This study examined what parts of the physical education curriculums tasks, aims, evaluations process do Teaching Games for Understanding fulfil.
Tutkimuksessa selvitettiin miltä osin pelikeskeinen opetustyyli täyttää opetussuunnitelmassa liikunnalle asetetut tehtävät, tavoitteet ja arviointikäytänteet.
The results showed that Teaching Games for Understanding does fit well for physical education in elementary, according to curriculum of the year 2014.
Tutkimustuloksista selvisi, että pelikeskeinen palloilunopetus soveltui hyvin alakoulun liikunnan opetukseen POPS 2014 perusteella.
Data of the study consist of texts of the curriculum, physical education based theory and Teaching Games for Understanding model based theory.
Tutkielmani aineisto koostui opetussuunnitelma teksteistä sekä liikuntakasvatukseen että pelikeskeisen palloiluopetuksen teoriasta.
With the TGfU-model the tasks and aims of the physical education could be achieved.
Pelikeskeisellä opetuksella pystyttiin toteuttamaan liikunnan opetuksen tehtäviä sekä saavuttamaan asetettuja tavoitteita.
Evaluation process also followed the same guidelines in TGfU-model and in the curriculum.
Myös arviointikäytänteet olivat samansuuntaiset pelikeskeisen palloilunopetuksen ja liikunnan opetussuunnitelman välillä.
This research is qualitative.
Tämä tutkimus on laadullinen.
"Butt on the bench!"
"Peppu penkkiin!"
Observation was made in nine day care centers in different child groups during three months’ time.
Havainnointia tehtiin yhdeksän päiväkodin eri lapsiryhmissä noin kolmen kuukauden ajan.
About half of the educators saw that children have different needs.
Noin puolet kasvattajista näki, että lapsilla on erilaisia tarpeita.
They worked in small groups and had lot of interaction with children.
He eriyttivät toimintaa ja olivat paljon vuorovaikutuksessa lasten kanssa.
The data was collected by using two methods.
Aineisto kerättiin kahdella eri menetelmällä.
Previous studies have shown that the diversity of the Finnish society doesn’t affect the learning environment in early childhood education.
Aiemmissa tutkimuksissa on osoitettu, että yhteiskunnan monimuotoisuus ei Suomessa heijastu oppimisympäristöön.
The other half saw that same pedagogy suits all children.
Noin puolet taas näki, että kaikil-le lapsille käy sama pedagogiikka.
: Educators' perceptions about diversity
: Kasvattajien käsityksiä monimuotoisuudesta
The main three perceptions about diversity that emerged from observing were: organizing the education and activities, implementing activities in practice and educators’ perceptions about their daily work.
Havainnointiaineistosta nousi kolme eri tapaa suhtautua monimuotoisuuteen: kasvatuksen ja toiminnan organisointi, toiminnan toteuttaminen käytännössä ja kasvattajien suhtautuminen omaan työhönsä.
Some of the educators had difficulties to see multilingualism of children and their families as natural.
Osalla kasvattajista oli vaikea suhtautua luonnollisesti las-ten ja perheiden monikielisyyteen.
The data was analyzed by dialogical analysis of multivoicedness.
Aineisto analysoitiin dialogisella moniäänisyyden analyysillä.
The data was mainly collected by observing.
Aineisto kerättiin pääosin havainnoimalla.
They also payed attention to meet children’s needs.
Heidän näkemyksensä oli lapsen tarpeet huomioiva.
The other method was focus group discussion.
Toinen osa aineistoa kerättiin fokusryhmäkeskusteluilla.
The data was transcribed literally (16 pages).
Aineisto litteroitiin sanatarkasti, ja sen ko-ko oli yhteensä 16 liuskaa.
There were three group discussions with two educators in each.
Keskusteluryhmiä oli kolme, ja jokaiseen keskusteluun osallistui kaksi kasvattajaa samasta lapsiryhmästä.
The data was analyzed by content analysis.
Aineis-to analysoitiin ymmärtämiseen pyrkivällä laadullisella sisällönanalyysilla.
In addition I want to examine what kind of perceptions educators form together in discussions about diversity.
Lisäksi minua kiinnostaa, minkälaisia käsityksiä kasvattajat yhdessä muodostavat monimuo-toisuudesta.
The results also show that there is urgent need for training in order to gain more proficiency in intercultural competence.
Molemmista aineistoista nousi esiin, että kasvattajilla on tar-ve saada lisäkoulutusta kulttuurienvälisen kompetenssin kehittymisen tueksi.
The results of the group discussions showed that the educators’ perceptions about diversity were very sensitive.
Keskusteluaineiston analyysissa nousi esiin, että kasvatta-jat suhtautuvat monimuotoisuuteen hyvin sensitiivisesti.
The data was transcribed and it was all together 60 pages.
Litteroidun havainnointiaineiston koko oli 60 liuskaa.
Studies have also shown that educators need more education and training to improve their intercultural competence so that they are able to work with diverse children and families.
Tutkimuksissa on myös todettu, että kasvattajien kulttuurienvälistä kompetenssia pitäisi kehittää, jotta he pystyvät kohtaamaan ihmisiä, joiden arvot ja uskomukset ovat erilaisia kuin heillä itsellään.
The observation was partly made by participant ob-servation.
Havainnointi suoritettiin osaksi osallistuvana havainnointina ja osak-si ei osallistuvana havainnointina.
I am interested in how educators perceive diversity when working in day care centers.
Olen kiinnostunut siitä, miten kasvattajat näkevät moni-muotoisuuden työskennellessään lapsiryhmässä eli, miten kasvattajat toimivat käytännössä.
The results show that educators’ perceptions in practice differ a lot.
Täten tulosten mukaan kasvattajien käsitykset monimuotoisuudesta ovat kaksijakoisia.
In theory all educators’ were sensitive and understanding to diversity.
Puheen tasolla eli teoriassa monimuotoisuuteen suhtauduttiin huomioonottavasti.
A qualitative research was selected as a research strategy.
Tutkimusstrategiaksi valittiin laadullinen tutkimusote.
The welfare state has compensated the path of citizens and the Finnish education system has been praised for equality.
Hyvinvointivaltio on tasoittanut kansalaisten tietä ja suomalainen koulutusjärjestelmää on kehuttu tasa-arvoiseksi.
The research results.
Tutkimustulokset.
The material was obtained by interviewing the target group with theme in-terviews.
Aineisto hankittiin haastattelemalla kohderyhmä teemahaastattelulla.
Finland’s educational system and compulsory education ensure individuals to have extensive opportunities to study and thereby influence to their own career path.
Suomen koulutusjärjestelmä ja oppivelvollisuus takaavat yksilöille laajat mahdolli-suudet kouluttautua ja vaikuttaa siten omaan urapolkuunsa.
The purpose of this study, which utilizes this educational and social science research data, is to describe and analyze the experiences of Finnish young people under the age of 30 on the formation of their educational choices.
Tämän kasvatustieteellistä ja yhteiskuntatieteellistä tutkimustietoa hyödyntävän tutkimuksen tarkoituksena on kuvata ja analysoida alle 30-vuotiaiden suomalaisnuorten kokemuksia kou-lutusvalintojensa muodostumisesta.
On the other hand, previous studies have shown that there are many things, which influences to educational choices, such as the socio-economic status of parents and their experiences in primary education despite the principle of freedom of choice.
Toisaalta aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet koulutusvalintojen taustalla kuitenkin olevan monenlai-sia vaikuttavia tekijöitä liittyen esimerkiksi vanhempien sosioekonomiseen asemaan ja koke-muksiin peruskoulusta periaatteellisesta valinnanvapaudesta huolimatta.
The interviewee own interest and personal factors also influenced to the educational choices, but they did not undermine the impact of the background factors.
Nuoren oma kiinnostus ja henkilökohtaiset tekijät vaikuttivat myös koulutusvalin-taan, mutta eivät kumonneet taustatekijöiden vaikutusta.
The effect of vicinity and the effect of schools action seemed less than the effect of the family.
Lähipiirin vaikutus ja koulun toiminnan vaikutus näyttäytyivät perheen vaikutusta vähäi-sempänä.
The target group of the study consisted of nine young Finnish person under the age of 30.
Tutkimuksen kohderyhmä koostui yhdeksästä alle 30-vuotiaasta suomalaisesta nuoresta, kaikilla erilainen koulutus-polku.
The starting point of the master’s thesis is to examine how the background factors of young people, such as family background, social factors and young people’s own experiences have influenced the selection and formation of educational choices.
Tutkielman lähtökohtana on tarkastella miten nuorten taustatekijät kuten perhetausta ja yhteiskunnalliset tekijät sekä nuorten omat kokemukset ovat vaikuttaneet koulutusvalintoihin ja niiden muodostumiseen.
The values and thoughts of family education were very similar to the values and thoughts of young people (interviewee’s).
Perheen koulutukseen liittyvät arvot ja ajatukset ilmenivät hyvin samankaltaisena nuoren omissa arvoissa ja ajatuk-sissa.
Content analysis and theme making carried out the analysis of the material.
Aineiston ana-lyysi toteutettiin sisällönanalyysin ja teemoittelun keinoin.
In my master thesis interviewee’s show satisfaction with their choice of education and the opportunities what that serves.
Nuoret osoittavat tutkimuksessani tyytyväisyyttä koulutusvalintaansa ja sen tarjoamiin mahdollisuuksiin.
According to the research results, the background of young people, like parents education or speak of that significantly influenced to interviewee’s educational back-ground.
Tutkimustulosten mukaan nuoren tausta, kuten vanhempien koulutus tai puhe vaikuttivat nuoren koulutustaustaan merkittävästi.
Professionally educated parents were more flexible with regards about educational choices.
Korkeakoulutetut vanhemmat asetti-vat tarkemmat toiveet ja odotukset liittyen nuorten koulutusvalintaan ja ammatillisesti koulut-tautuneet vanhemmat olivat koulutusvalinnan suhteen joustavampia.